# Uradni list C 194/12.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 194 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6512. maj 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 194

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6512. maj 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022 |
| 2022/C 194/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Razvoj umetne inteligence v evropskih mikro, malih in srednjih podjetjih (mnenje na lastno pobudo) | 1 |
| 2022/C 194/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija naslednje generacije za MSP – učinkovitejše in hitrejše izvajanje (mnenje na lastno pobudo) | 7 |
| 2022/C 194/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – EURES – za boljše povezovanje trgov dela (mnenje na lastno pobudo) | 14 |
| 2022/C 194/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov model oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19 (mnenje na lastno pobudo) | 19 |
| 2022/C 194/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravna država in sklad za okrevanje (mnenje na lastno pobudo) | 27 |
| 2022/C 194/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako bodo industrijski ekosistemi prispevali k strateški avtonomiji EU in blaginji državljanov? (raziskovalno mnenje) | 34 |
| 2022/C 194/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Inovativni finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom (raziskovalno mnenje) | 39 |
| 2022/C 194/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Koristi najbolj oddaljenih regij za EU (raziskovalno mnenje) | 44 |
| 2022/C 194/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva) | 50 |
| 2022/C 194/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prehranska varnost in trajnostni prehranski sistemi (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva) | 72 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022

2022/C 194/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Razvoj umetne inteligence v evropskih mikro, malih in srednjih podjetjih (mnenje na lastno pobudo)

1

2022/C 194/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija naslednje generacije za MSP – učinkovitejše in hitrejše izvajanje (mnenje na lastno pobudo)

7

2022/C 194/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – EURES – za boljše povezovanje trgov dela (mnenje na lastno pobudo)

14

2022/C 194/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov model oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19 (mnenje na lastno pobudo)

19

2022/C 194/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravna država in sklad za okrevanje (mnenje na lastno pobudo)

27

2022/C 194/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako bodo industrijski ekosistemi prispevali k strateški avtonomiji EU in blaginji državljanov? (raziskovalno mnenje)

34

2022/C 194/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Inovativni finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom (raziskovalno mnenje)

39

2022/C 194/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Koristi najbolj oddaljenih regij za EU (raziskovalno mnenje)

44

2022/C 194/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

50

2022/C 194/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prehranska varnost in trajnostni prehranski sistemi (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

72

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022 |
| 2022/C 194/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)) | 81 |
| 2022/C 194/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa politike Pot v digitalno desetletje do leta 2030 (COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)) | 87 |
| 2022/C 194/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS)) | 92 |
| 2022/C 194/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2021) 742 final) | 97 |
| 2022/C 194/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – NAIADES III: Spodbujanje prevoza po evropskih celinskih plovnih poteh, ki bo kos izzivom prihodnosti (COM(2021) 324 final) | 102 |
| 2022/C 194/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo (COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)) | 107 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022

2022/C 194/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

2

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

81

2022/C 194/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa politike Pot v digitalno desetletje do leta 2030 (COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

87

2022/C 194/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

92

2022/C 194/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2021) 742 final)

(COM(2021) 742 final)

97

2022/C 194/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – NAIADES III: Spodbujanje prevoza po evropskih celinskih plovnih poteh, ki bo kos izzivom prihodnosti (COM(2021) 324 final)

(COM(2021) 324 final)

102

2022/C 194/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo (COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

107

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Razvoj umetne inteligence v evropskih mikro, malih in srednjih podjetjih

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 194/01)

| Poročevalka: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Poročevalka:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Sklep plenarne skupščine | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 238/0/3 |

Sklep plenarne skupščine

25. 3. 2021

Pravna podlaga

Člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

238/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) opozarja, da bodo mikro, mala in srednja podjetja prevzemala umetno inteligenco sorazmerno z njeno zanesljivostjo, vključenostjo in trajnostjo ter kot del okolju prijaznega gospodarskega in socialnega sistema, ki prispeva k razvoju podjetij, zaposljivosti ter boljšemu življenju in zdravju vseh evropskih delavcev in državljanov. Spoštovanje temeljnih in socialnih pravic ter okrepljene zahteve glede preglednosti bodo spodbudili zaupanje in prevzemanje umetne inteligence med vsemi državljani ter v mikro, malih in srednjih podjetjih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO opozarja, da samozaposleni ter mikro, mala in srednja podjetja v vseh sektorjih predstavljajo 99 % podjetij v EU, dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju in več kot polovico dodane vrednosti, ki jo ustvarijo podjetja EU. Izpostavljeni so konkurenci, ki jo je digitalizacija gospodarstva korenito spremenila, vendar imajo ključno vlogo pri soočanju z izzivi digitalnega in ekološkega prehoda EU. Da Evrope ne bi prikrajšali za njene najdragocenejše gospodarske, socialne in človeške vire, jim je treba omogočiti enak dostop do umetne inteligence. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je v mnenju o reviziji usklajenega načrta (1) že poudaril, bo evropska industrija lahko zaostanek nadoknadila le, če bodo mikro, mala in srednja podjetja na splošno sprejela umetno inteligenco. Mikro, mala in srednja podjetja, ki skrbijo za digitalno preobrazbo, se kljub svoji prožnosti soočajo s pomembnimi notranjimi in zunanjimi izzivi: stroški, pomanjkanje širokopasovne infrastrukture na nekaterih ozemljih, dostop do financiranja, kadri, obveščanje, usposabljanje itd. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva, naj se mikro, mala in srednja podjetja opremijo s preprostimi orodji in dostopnim financiranjem, da bi lažje uvedla to drago tehnologijo, ki pa je bistvena za ohranjanje ali celo krepitev njihove konkurenčnosti. Prednostna naloga je osredotočanje na dostop do zadostne količine kakovostnih podatkov ter na obsežno preskušanje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da učinkovito spremljanje mikro, malih in srednjih pri njihovem uvajanju umetne inteligence zahteva močno politično voljo na vseh ravneh, tesno sodelovanje z vsemi deležniki organizirane civilne družbe in kakovosten socialni dialog v državah članicah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Raznolikost mikro, malih in srednjih podjetij v različnih sektorjih zahteva ustrezno in ciljno usmerjeno podporo za umetno inteligenco ter pametno in vključujočo zakonodajo, ki sta ključna elementa pravne varnosti in zaupanja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, da se vsem deležnikom in predvsem vodstvom podjetij hitro posreduje izobraževalno orodje, t. i. „zbirka orodij“ iz študije, ki jo je EESO objavil na to temo (2) in v kateri so opisane različne stopnje uporabe umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih. Takšne oblike podpore lahko preženejo strah pred to tehnologijo in spremenijo predstave o njej. |
| --- | --- |

1.7

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V študiji Boosting the use of artificial intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises, ki jo je objavil EESO, je analiziranih pet sektorjev (kmetijstvo, gradbeništvo, zdravstvo, pravne storitve in računovodstvo) v petih državah članicah (Italija, Francija, Irska, Romunija in Švedska). Priporočila iz „zbirke orodij“ so dosegljiva tako oblikovalcem politik kot mikro, malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V poročilu o malih in srednjih podjetjih za leto 2021, ki ga je Komisija objavila julija (3), je jasno prikazano dejansko stanje glede uvajanja digitalizacije v mikro, malih in srednjih podjetij v 27 državah EU na podlagi dveh raziskav, ki sta bili opravljeni v prvi fazi pandemije in v zadnjem četrtletju leta 2020. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | 25 milijonov evropskih mikro, malih in srednjih podjetij, ki so stebri gospodarstva EU s približno 100 milijoni delovnih mest in skoraj 57 % evropskega BDP, ima ključno vlogo pri ustvarjanju vrednosti v vseh sektorjih (od tradicionalnih neodvisnih obrti do socialne ekonomije, tj. 2,8 milijona podjetij, visokotehnoloških zagonskih podjetij itd.) in poziva k prilagojeni in ciljno usmerjeni podpori ter k pametni in vključujoči zakonodaji, ki delavcem nudi pravno varnost, zaupanje in kakovost življenja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO upa, da se bodo ukrepi, ki so jih sprejele Komisija in države članice, še naprej konkretno izvajali na terenu. Prej omenjena zbirka orodij bi morala javne organe spodbuditi k preskušanju primernih pobud v sodelovanju s civilno družbo in udeleženimi podjetji. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Umetna inteligenca, ki je potrebna za preobrazbo industrije, je za mikro, mala in srednja podjetja pogosto še vedno nedostopna: kljub agilnosti se spopadajo tako z notranjimi težavami (človeški viri, stroški, dostop do kakovostnih podatkov itd.) kot z zunanjimi težavami (dostop do širokopasovne infrastrukture, financiranje, obveščanje, usposabljanje itd.). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Splošno uvajanje umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih je bistvenega pomena za to, da evropska industrija nadoknadi zamujeno (4), saj si najranljivejši, samozaposleni, mikropodjetja, družinske strukture ali podjetja, ki so oddaljena od mestnih središč, ter podjetja socialne ekonomije zaslužijo posebno pozornost, da bi se izognili diskriminaciji, katere gospodarski in socialni učinek bi bil katastrofalen za celotno EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nujno je ustvariti ozračje zaupanja, da bi mikro, mala in srednja podjetja postala del strategije odličnosti in prevzemanja vodilne vloge, za katero si prizadeva EU. Vključiti je treba vse institucionalne akterje, od Evropske komisije do nacionalnih vlad ter regionalnih in lokalnih struktur, da bi lahko ponudili ciljno usmerjena orodja in podporo glede na velikost podjetij, kakor tudi podporo in jamstva za naložbe. Zmanjšanje digitalnega razkoraka in povezovanje mrež za premostitev vrzeli med mikro, malimi in srednjimi podjetji ter velikimi skupinami na področju umetne inteligence sta ključnega pomena. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zaupanje temelji na močni politični volji za tesno sodelovanje na vseh ravneh: pri organizirani civilni družbi, socialnih partnerjih, združenjih, gospodarskih organizacijah, poklicnih in drugih združenjih, ki delujejo na določenem območju ter jih poznajo in priznavajo tako delodajalci kot zaposleni v mikro, malih in srednjih podjetjih, zato so najbolj primerni za obveščanje delavcev in delodajalcev o tveganjih in izzivih v njihovem sektorju dejavnosti. Imajo tudi vse sposobnosti za navdihovanje političnih odločitev na vseh ravneh, da bi politika najbolje zadovoljila potrebe mikro, malih in srednjih podjetij na področju umetne inteligence. Po mnenju EESO bi morale države članice spodbujati visokokakovostni socialni in pogodbeni dialog, da bi čim bolj povečale učinek politik, namenjenih mikro, malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Pomen učinkovitega usmerjanja evropskih programov, kot sta Digitalna Evropa in Obzorje Evropa, v mikro, mala in srednja podjetja (5) je dokazan. Vsa orodja je treba uvesti tako, da omogočajo preprosto uporabo. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vse večja izpopolnjenost algoritmov vpliva na kakovost in varstvo podatkov, celo na varnost in preglednost, kar sproža številne etične pomisleke (diskriminacija, naraščajoče socialne neenakosti, vprašanje avtonomije ljudi pri sprejemanju odločitev itd.). Ti izzivi, ki zahtevajo kar največjo pozornost vseh, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ne smejo odložiti uvajanja umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Številna priporočila EESO so podprta z rezultati omenjene študije:






  — | uvedba umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih je odvisna predvsem od tega, ali jo, tudi v zvezi s tveganji, obvladujejo vodstveni delavci in zaposleni, in to že pred razširjanjem teh tehnologij; |
| --- | --- | --- |

2.11

—

uvedba umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih je odvisna predvsem od tega, ali jo, tudi v zvezi s tveganji, obvladujejo vodstveni delavci in zaposleni, in to že pred razširjanjem teh tehnologij;

| — | samo z ustreznim financiranjem bo mogoče odpraviti prikrajšanost mikro, malih in srednjih podjetjih zaradi njihove velikosti in zrelosti, ki dejansko ovira njihov razvoj umetne inteligence. Zato EESO pozdravlja proračun 1,98 milijarde EUR, ki ga je Evropska komisija napovedala za program za digitalno Evropo (6). Inovacijska vozlišča nudijo boljši dostop do najnovejših digitalnih zmogljivosti in usposabljanja zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

—

samo z ustreznim financiranjem bo mogoče odpraviti prikrajšanost mikro, malih in srednjih podjetjih zaradi njihove velikosti in zrelosti, ki dejansko ovira njihov razvoj umetne inteligence. Zato EESO pozdravlja proračun 1,98 milijarde EUR, ki ga je Evropska komisija napovedala za program za digitalno Evropo (6). Inovacijska vozlišča nudijo boljši dostop do najnovejših digitalnih zmogljivosti in usposabljanja zainteresiranih strani;

| — | mikro, mala in srednja podjetja potrebujejo visokokakovostne zunanje podatkovne zbirke. EESO je že poudaril pomen splošnega dostopa do masovnih podatkov javnega sektorja in vzpostavitve zanesljivih vmesnikov za aplikacijsko programiranje ter tudi evropskih platform za varno izmenjavo podatkov (7), kot je GAIA-X. Predlagal je tudi vzajemni pristop k upravljanju in izmenjavi podatkov ter poudaril pomen razvijanja podatkov iz altruističnih razlogov (8); |
| --- | --- |

—

mikro, mala in srednja podjetja potrebujejo visokokakovostne zunanje podatkovne zbirke. EESO je že poudaril pomen splošnega dostopa do masovnih podatkov javnega sektorja in vzpostavitve zanesljivih vmesnikov za aplikacijsko programiranje ter tudi evropskih platform za varno izmenjavo podatkov (7), kot je GAIA-X. Predlagal je tudi vzajemni pristop k upravljanju in izmenjavi podatkov ter poudaril pomen razvijanja podatkov iz altruističnih razlogov (8);

| — | za zagotavljanje tehnologij umetne inteligence, dostopa do podatkov, standardizacije in dostopa do financiranja mikro, mala in srednja podjetja potrebujejo jasna in enotna pravila na celotnem evropskem trgu, ki so pogoji za zdravo konkurenco, kar posledično ustvarja rast in delovna mesta. Morajo pa tudi sama čim prej sodelovati pri razvoju standardov in predpisov na evropski ravni. Jasne in pregledne rešitve etičnih vprašanj in vprašanj odgovornosti bodo vlivale zaupanje državljanom in potrošnikom ter mikro, mala in srednja podjetja spodbudile k uvajanju umetne inteligence. |
| --- | --- |

—

za zagotavljanje tehnologij umetne inteligence, dostopa do podatkov, standardizacije in dostopa do financiranja mikro, mala in srednja podjetja potrebujejo jasna in enotna pravila na celotnem evropskem trgu, ki so pogoji za zdravo konkurenco, kar posledično ustvarja rast in delovna mesta. Morajo pa tudi sama čim prej sodelovati pri razvoju standardov in predpisov na evropski ravni. Jasne in pregledne rešitve etičnih vprašanj in vprašanj odgovornosti bodo vlivale zaupanje državljanom in potrošnikom ter mikro, mala in srednja podjetja spodbudile k uvajanju umetne inteligence.

| 2.12 | EESO podpira priporočila iz zgoraj navedene študije in poudarja, da zahtevajo posebej močno in stalno politično voljo:






  — | splošno obvladovanje umetne inteligence pri državljanih je treba spodbujati z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, da bodo vsi deli civilne družbe, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, sproščeno sprejemali umetno inteligenco ter z njo ravnali kompetentno in odgovorno. Bistveno je, da se akademsko usposabljanje dopolni s praktičnimi ureditvami ter poskrbi za ustrezno in cenovno dostopno stalno usposabljanje za samozaposlene delavce, vodstvene delavce mikro, malih in srednjih podjetij ter njihove zaposlene (9). Olajšati bi bilo treba dostop vodstvenih delavcev do zunanjega strokovnega znanja prek partnerstev med podjetji, splošno dostopne umetne inteligence in storitve „AI-as-a-Service“; |
| --- | --- | --- |

2.12

—

splošno obvladovanje umetne inteligence pri državljanih je treba spodbujati z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, da bodo vsi deli civilne družbe, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, sproščeno sprejemali umetno inteligenco ter z njo ravnali kompetentno in odgovorno. Bistveno je, da se akademsko usposabljanje dopolni s praktičnimi ureditvami ter poskrbi za ustrezno in cenovno dostopno stalno usposabljanje za samozaposlene delavce, vodstvene delavce mikro, malih in srednjih podjetij ter njihove zaposlene (9). Olajšati bi bilo treba dostop vodstvenih delavcev do zunanjega strokovnega znanja prek partnerstev med podjetji, splošno dostopne umetne inteligence in storitve „AI-as-a-Service“;

| — | mikro, malim in srednjim podjetjem je treba omogočiti enostaven dostop do javnega in zasebnega financiranja ter ustvariti sinergije pri njihovem evropskem financiranju; |
| --- | --- |

—

mikro, malim in srednjim podjetjem je treba omogočiti enostaven dostop do javnega in zasebnega financiranja ter ustvariti sinergije pri njihovem evropskem financiranju;

| — | na vseh območjih, tudi na podeželju, je treba zagotoviti ustrezno infrastrukturo in povezave, da bi se izognili digitalnemu razkoraku in omogočili dostop do ustreznih in interoperabilnih podatkov, katerih veliki uporabnik je zlasti kmetijstvo; |
| --- | --- |

—

na vseh območjih, tudi na podeželju, je treba zagotoviti ustrezno infrastrukturo in povezave, da bi se izognili digitalnemu razkoraku in omogočili dostop do ustreznih in interoperabilnih podatkov, katerih veliki uporabnik je zlasti kmetijstvo;

| — | potrebno je dobro usklajevanje med vsemi akterji in ravnmi; |
| --- | --- |

—

potrebno je dobro usklajevanje med vsemi akterji in ravnmi;

| — | spodbujati je treba splošno ozaveščenost o izzivih na področju kibernetske varnosti (10) ter o ekonomski in družbeni škodi, ki jo povzročajo pristranski podatki in druga morebitna nastajajoča tveganja. Pri zasnovi orodij umetne inteligence je upoštevanje človeške raznolikosti bistveno za izboljšanje kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

—

spodbujati je treba splošno ozaveščenost o izzivih na področju kibernetske varnosti (10) ter o ekonomski in družbeni škodi, ki jo povzročajo pristranski podatki in druga morebitna nastajajoča tveganja. Pri zasnovi orodij umetne inteligence je upoštevanje človeške raznolikosti bistveno za izboljšanje kakovosti podatkov;

| — | dobre prakse in zgodbe o uspehu je treba čim bolj razširjati med ljudmi ter olajšati izmenjavo povratnih informacij, da bi spodbudili splošno uvajanje umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih. |
| --- | --- |

—

dobre prakse in zgodbe o uspehu je treba čim bolj razširjati med ljudmi ter olajšati izmenjavo povratnih informacij, da bi spodbudili splošno uvajanje umetne inteligence v mikro, malih in srednjih podjetjih.

| 2.13 | EESO želi evropske institucije opozoriti na naslednja načela ukrepanja na področju umetne inteligence:






  — | začeti pri malih podjetjih, da bi spodbudili ustrezne in sorazmerne politike, ki bi jih lahko kasneje prilagodili velikim podjetjem; |
| --- | --- | --- |

2.13

—

začeti pri malih podjetjih, da bi spodbudili ustrezne in sorazmerne politike, ki bi jih lahko kasneje prilagodili velikim podjetjem;

| — | povečati pravno varnost in izboljšati razumevanje pravil, da bi jih podjetja lažje izvajala in bi podprli naložbe za razvoj inovacij in umetne inteligence; |
| --- | --- |

—

povečati pravno varnost in izboljšati razumevanje pravil, da bi jih podjetja lažje izvajala in bi podprli naložbe za razvoj inovacij in umetne inteligence;

| — | omogočiti splošno razumevanje umetne inteligence z boljšim usklajevanjem in večjo sinergijo med političnimi instrumenti in pobudami iz prek platforme za mikro, mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

—

omogočiti splošno razumevanje umetne inteligence z boljšim usklajevanjem in večjo sinergijo med političnimi instrumenti in pobudami iz prek platforme za mikro, mala in srednja podjetja;

| — | spodbujati obsežno predhodno preskušanje, med drugim z operativnimi protokoli glede obveznosti. EESO ponovno poudarja pomen preskusnih mest in „regulativnih peskovnikov“ za eksperimentiranje in testiranje novih zamisli (11) ter potrebo po oceni teh sredstev, da bi jih čim bolje prilagodili (12). Vozlišča za digitalne inovacije, Evropska podjetniška mreža in platforme na zahtevo morajo tesno sodelovati, da bi podprli prizadevanja MSP pri uvajanju; |
| --- | --- |

—

spodbujati obsežno predhodno preskušanje, med drugim z operativnimi protokoli glede obveznosti. EESO ponovno poudarja pomen preskusnih mest in „regulativnih peskovnikov“ za eksperimentiranje in testiranje novih zamisli (11) ter potrebo po oceni teh sredstev, da bi jih čim bolje prilagodili (12). Vozlišča za digitalne inovacije, Evropska podjetniška mreža in platforme na zahtevo morajo tesno sodelovati, da bi podprli prizadevanja MSP pri uvajanju;

| — | spodbuditi vseevropski pristop z dokončanjem evropskega enotnega trga in prilagajanje politik potrebam držav članic v dejavnostih od razvoja umetne inteligence do njene uvedbe; |
| --- | --- |

—

spodbuditi vseevropski pristop z dokončanjem evropskega enotnega trga in prilagajanje politik potrebam držav članic v dejavnostih od razvoja umetne inteligence do njene uvedbe;

| — | omogočiti dostop do odprtih podatkov ob spoštovanju varstva in lastništva podatkov ter povečanje pretoka podatkov za njihov vnos v sisteme, ki temeljijo na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

—

omogočiti dostop do odprtih podatkov ob spoštovanju varstva in lastništva podatkov ter povečanje pretoka podatkov za njihov vnos v sisteme, ki temeljijo na umetni inteligenci;

| — | zagotoviti pregleden evropski enotni trg, s katerim bi zmanjšali tveganja in povečali prenosljivost rešitev s področja umetne inteligence na mikro, mala in srednja podjetja. Glavni pogoj za to je interoperabilnost ključnih digitalnih infrastruktur. |
| --- | --- |

—

zagotoviti pregleden evropski enotni trg, s katerim bi zmanjšali tveganja in povečali prenosljivost rešitev s področja umetne inteligence na mikro, mala in srednja podjetja. Glavni pogoj za to je interoperabilnost ključnih digitalnih infrastruktur.

3.   Posebne ugotovitve (13)

3.1   Kmetijstvo

| 3.1.1 | Kmetijski sektor, ki je vir družinskih mikro, malih in srednjih podjetij (v letu 2016 je to bilo 96 % kmetij), se sooča s številnimi izzivi: demografska vprašanja, podnebje, privlačnost in konkurenčnost. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Glede na dokazane koristi umetne inteligence in robotike v tem sektorju je zaželeno, da se kmetom in njihovim zaposlenim nudi stalna podpora pri spremljanju teh sprememb, da se razvijata usposabljanje na tem področju in ustrezna pedagogika pri izmenjavi in združevanju podatkov (14), obenem pa preučijo novi načini delitve stroškov, kot so rešitve v obliki zadrug. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Gradbeništvo

| 3.2.1 | Ta delovno intenzivni sektor bi lahko imel več koristi od digitalizacije: vsaj eno tehnologijo umetne inteligence je doslej sprejelo 36 % podjetij v primerjavi z 42 % v vseh sektorjih skupaj. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Za informacijsko modeliranje gradbenih objektov, ki je vse bolj pomembno za sektor in ga je leta 2016 uporabljalo 29 % podjetij, so potrebne obsežne naložbe v usposabljanje ter zagotavljanje odprtega in nediskriminatornega dostopa do programske opreme za elektronsko načrtovanje prek odprtih in standardiziranih vmesnikov („odprto informacijsko modeliranje gradbenih objektov“), da ne bi ogrozili dostopa mikro, malih in srednjih podjetij do trga. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Če bi bili izpolnjeni predpogoji za dostop do trga v smislu tehnologije in zakonodaje o javnih naročilih, bi bile značilnosti tega sektorja in njegov potencial lahko zgled zelene in digitalizirane Evrope. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Zdravje

| 3.3.1 | Na področju zdravja morajo inovacije bolj kot drugje izpolnjevati etične in varnostne zahteve, in to od zasnove do uporabe. Za razvoj umetne inteligence na področju zdravja je potreben dostop do zadostne količine visokokakovostnih podatkov. Za pomoč mikro, malim in srednjim podjetjem pri tem bi bilo dobrodošlo lokalno preizkušanje v obliki regulativnih peskovnikov. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Ker so močno prisotna na področju medicinske opreme (95 % od 32 000 podjetij v sektorju) in storitev, so mikro, mala in srednja podjetja vodilna na področju inovacij in produktivnosti (47 % podjetij je že sprejelo tehnologijo umetne inteligence). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Vendar se podjetja soočajo z visokimi stroški raziskav in razvoja ter dolgimi inovacijskimi cikli, zapletenimi postopki za izdajo dovoljenj za promet in zavezujočim okvirom splošne uredbe o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Oblikovanje evropskega območja zanesljivih zdravstvenih podatkov ter uvajanje „hibridnih“ delovnih mest z zaposlenimi, ki obvladajo stroko in digitalne tehnike, bi tudi v mikro, malih in srednjih podjetjih spodbudila inovativne rešitve, ki so vir prihrankov za bolj trajnostne odporne sisteme oskrbe (15). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Svobodni poklici (16)

| 3.4.1 | Glede na zelo občutljivo naravo podatkov, ki se hranijo v sektorju svobodnih poklicev, so izzivi v zvezi z zasebnostjo, zaupnostjo, preglednostjo in nediskriminacijo tukaj še posebej pereči. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Uporaba umetne inteligence za avtomatizacijo najbolj obremenjujočih nalog bi zaposlenim v samostojnih poklicih omogočila, da se ponovno osredotočijo na jedro svojega poklica, da bi še bolje zadovoljili potrebe svojih strank/pacientov. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Kot je bilo poudarjeno v mnenju EESO (17)„Svobodni poklici 4.0“, ni jasno, kako umetna inteligenca vpliva na posebno zaupanje med pripadniki svobodnih poklicev in njihovimi strankami ter na koncepta njihove strokovne neodvisnosti in odgovornosti. Kodeks ravnanja bi bilo treba revidirati tako, da se vanj vključijo tehnični in etični vidiki, povezani z umetno inteligenco, ter določijo nove zahteve glede usposabljanja in ustreznih kompetenc (varnost in kakovost podatkov, varstvo osebnih podatkov, kibernetska varnost itd.). |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Pravno svetovanje

| 3.5.1 | Kljub pospešeni rasti, ki ni odvisna od gospodarskih ciklov (2,6 % letno med letoma 2014 in 2018), napredek v tem sektorju upočasnjujejo težave s preglednostjo in pristranskostjo, ki so umetno inteligenco prizadele že od samega začetka, saj gre za področje, na katerem zaupanje temelji na neposrednem stiku med ljudmi. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Računovodstvo/nadzor nad upravljanjem

| 3.6.1 | V tem sektorju, v katerem je leta 2018 v Evropi delovalo 640 000 podjetij, prevladujejo mikro, mala in srednja podjetja. Ker bi lahko bila polovica računovodskih nalog avtomatizirana, je umetna inteligenca priložnost v smislu dodane vrednosti, saj se zaposleni v stroki lahko preusmerijo na svetovanje uporabnikom. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | V obeh sektorjih in zlasti zato, da se prepreči tveganje vdorov podatkov v slednjega, je zelo zaželeno usposabljanje hibridnih profilov s poznavanjem prava ali računovodstva in informacijskih tehnologij. |
| --- | --- |

3.6.2

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 517, 22.12.2021, str. 56.

1

(2)  Javni razpis EESO št. CES/FSA/02/2020; avtor: Space Tec Partners.

2

(3)  Letno poročilo o evropskih malih in srednjih podjetjih 2020/2021, Evropska komisija, julij 2021.

3

(4)  Mnenje o reviziji usklajenega načrta Komisije za umetno inteligenco, (UL C 517, 22.12.2021, str. 56).

4

(5)  Mnenje EESO (UL C 429, 11.12.2020, str. 210).

5

(6)  Komisar Thierry Breton je to napovedal 10. novembra 2021.

6

(7)  Glej (UL C 240, 16.7.2019, str. 51).

7

(8)  Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 36 predloga Komisije o aktu o upravljanju podatkov: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0767.

8

(9)  Glej mnenje EESO, (UL C 429, 11.12.2020, str. 1).

9

(10)  Glej točki 4.7 in 4.8 mnenja EESO, (UL C 429, 11.12.2020 str. 1).

10

(11)  Glej UL C 240, 16.7.2019, str. 51.

11

(12)  Glej UL C 240, 16.7.2019, str. 51

12

(13)  Te posebne ugotovitve se nanašajo na različne sektorje, analizirane v prej navedeni študiji, ki jo je objavil EESO.

13

(14)  Kmetje, četudi so veliki uporabniki satelitskih podatkov in avtomatizacije, naj ne bi bili pripravljeni deliti svojih podatkov, kot je navedeno v poročilu z naslovom Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France (Umetna inteligenca – najsodobnejša tehnologija in obeti za Francijo), 2021.

14

Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France

(15)  Glej zlasti mnenje EESO UL C 341, 24.8.2021, str. 76, in mnenje UL C 517, 22.12.2021, str. 56 o usklajenem načrtu za umetno inteligenco, pa tudi poročilo Evropske komisije o strateškem predvidevanju za leto 2021.

15

(16)  V skladu z opredelitvijo Sodišča Evropske unije svobodni poklici vključujejo dejavnosti, ki imajo med drugim izrazito intelektualno naravo, zahtevajo visoko raven kvalifikacij in so običajno predmet natančne in stroge regulacije poklicev (sodba C 267/99, I-7467, 2001).

16

(17)  UL C 286, 16.7.2021, str. 8.

17

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/7

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija naslednje generacije za MSP – učinkovitejše in hitrejše izvajanje

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 194/02)

| Poročevalka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Panagiotis GKOFAS |

Poročevalka:

Milena ANGELOVA

Soporočevalec:

Panagiotis GKOFAS

| Sklep plenarne skupščine | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 235/1/7 |

Sklep plenarne skupščine

25. 3. 2021

Pravna podlaga

Člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

235/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Mala in srednja podjetja (MSP) so temelj gospodarstva EU, zato je gospodarsko okrevanje v veliki meri odvisno od tega, kako uspešno se bodo ta podjetja prilagodila novi stvarnosti po pandemiji, na katero bodo med drugim vplivale bistvene spremembe, ki jih zahtevata digitalni in zeleni prehod, in v njej poslovala. Da bodo lahko ne le preživela, temveč tudi uspevala, rasla in se širila, s čimer bodo prispevala k napredku gospodarstva EU ter ustvarjala kakovostna delovna mesta in blaginjo za državljane EU, si morajo EU in države članice bolj prizadevati, da bi jim omogočile ugodno poslovno okolje ter ustrezne ukrepe financiranja in podpore. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Politični in regulativni okvir, pripravljen na prihodnost, mora MSP zagotoviti gotovost, doslednost, jasnost in enake konkurenčne pogoje. Pri uvajanju novih ukrepov politike ali reviziji veljavnih je treba spoštovati načela boljšega pravnega urejanja (1) in izvajati preglede konkurenčnosti, pri tem pa ohranjati visoke standarde varstva okolja in socialne zaščite. EESO poziva k racionaliziranim upravnim postopkom, da bi preprečili osredotočenost virov na dejavnosti, ki ovirajo razvojna prizadevanja podjetij. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ponovno predlaga, naj se oblikuje in razvije mreža „ombudsmanov za finance in financiranje“, ki bi spremljali izvajanje ukrepov za izboljšanje kratkoročne likvidnosti MSP. Mreža bi spodbujala dostop MSP do sredstev ter zbirala in analizirala kvantitativne podatke, da bi ugotovili, ali in kako posredniške banke uporabljajo finančne instrumente za dosego MSP, ki najbolj potrebujejo finančna sredstva, in zakaj jim ne odobrijo posojil. Mreža bi tudi posredovala v večjih sporih med MSP ter ponudniki financiranja in finančnih storitev. EESO predlaga, naj Evropska komisija in države članice za MSP pripravijo in hitro uvedejo postopek prijave „na enem listu papirja“, da bi jim olajšala in pospešila dostop do sredstev EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je omogočanje nemotenega delovanja tako notranjega kot mednarodnih trgov pomemben kratkoročen politični ukrep. Države članice poziva, naj si še posebej prizadevajo za to, da se bodo MSP lahko potegovala za javna naročila in jih tudi dobila, ter naj na splošno pospešijo javne naložbe, da bi se povečal promet podjetij, hkrati pa učinkovito izvajajo direktivo o zamudah pri plačilih (2). EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da se začasni okvir za državno pomoč podaljša do junija 2022 za premostitev vmesnega obdobja do vzpostavitve tržnih pogojev po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je za MSP ključno izboljšanje kompetenc ter znanj in spretnosti, vključno z digitalnimi in zelenimi veščinami. To enako velja za podjetnike, vodstva podjetij in delavce. Zaradi povpraševanja po novih znanjih in spretnostih je treba prilagoditi poklicno izobraževanje in usposabljanje, hkrati pa poskrbeti za izpopolnjevanje in preusposabljanje. Pri pridobivanju znanj in spretnosti je pomemben socialni dialog. Z ustreznimi pobudami EU in sodelovanjem med organizacijami MSP, socialnimi partnerji in državami članicami bi bilo treba spodbujati dobre prakse pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter si jih izmenjevati. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zlasti mikro- in mala podjetja, družinska in tradicionalna podjetja ter podjetja socialne ekonomije potrebujejo praktično podporo na kraju samem, posebne kampanje, orodja in svetovanje. Veliko več bi bilo treba storiti za to, da bodo na voljo in dostopne zadostne in uporabne svetovalne storitve – tudi z nepogrešljivo podporo organizacij MSP. EESO pozdravlja akcijski načrt za socialno ekonomijo (3), ki ga je objavila Evropska komisija. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tudi spodbujanje mrežnega povezovanja, sodelovanje in partnerstva z drugimi podjetji in zainteresiranimi stranmi lahko pomagajo pospešiti okrevanje, digitalizacijo in zmožnosti MSP za ekologizacijo, med drugim s tesnim vključevanjem teh podjetij v pripravo načrtov za prehod za industrijske ekosisteme. Pandemija COVID-19 je sicer pospešila digitalizacijo v tistih MSP, ki so bila na digitalnem področju že vodilna, vendar je hkrati poglobila digitalni razkorak do tistih, ki zaostajajo. Poleg tega je izredno nujno, da se bolj poglobljeno ocenijo priložnosti in izzivi, s katerimi se zaradi zelenega prehoda soočajo MSP, zlasti najbolj ranljiva z najmanj viri, ter da se jih v teh prizadevanjih podpre. Predstavniške organizacije MSP lahko ta proces olajšajo in podprejo, zato bi bilo treba zanje pripraviti in jim ponuditi posebne podporne ukrepe ter financiranje skupnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo mreža odposlancev za MSP, Evropska podjetniška mreža in organizacije MSP pri seznanjanju čim večjega števila MSP z vsemi podpornimi ukrepi in širjenju teh informacij. Naštete akterje poziva, naj razvijejo strukture in delovne metode, da bodo lahko bolje izpolnjevali te potrebe. EESO predlaga dodatno okrepitev odnosov med organizacijami MSP na ravni EU in nacionalni ravni ter mrežo odposlancev za MSP, da se razvije bolj interaktiven, neprekinjeno in neposredno povezan model z dosledno, tesno in obsežno vezjo med MSP in njihovimi predstavniškimi organizacijami. Poleg tega bi se tako bolje razumela in priznavala vloga odposlancev za MSP, saj so ti tisti, ki bodo politike EU v posameznih državah prilagodili in jih preoblikovali v konkretne ukrepe in podporne sheme, pa tudi pripravili praktične ukrepe za obravnavo posebne situacije vsakega posameznega MSP, tako da nobeno podjetje ne bo zapostavljeno. EESO z veseljem pričakuje skorajšnje imenovanje odposlanca EU za MSP, ki naj bi zares vodil ta proces. |
| --- | --- |

1.8

2.   Razlogi za pripravo mnenja na lastno pobudo

| 2.1 | EESO je pozval k pripravi evropske strategije naslednje generacije za MSP, da bi se odzvali na nove razmere (4), saj je Evropska komisija predstavila strategijo EU za MSP tik pred izbruhom pandemije COVID-19 (5). Poleg tega je treba ob zaključku dela v zvezi z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ter nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost v okviru instrumenta NextGenerationEU oceniti, ali je bil cilj umestitve ukrepov za podporo MSP v središče vseh teh programov res dosežen. To je posebno nujno in pomembno, ker je treba številna priporočila in predloge predstavniških organizacij MSP bolje vključiti na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni, da bodo hitro in uspešno uresničena. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | To mnenje EESO na lastno pobudo se opira na prejšnje mnenje (6) in se – brez ponavljanja tamkajšnjih priporoči – osredotoča na vprašanje, kako bolje pokriti potrebe MSP po spodbujanju in podpori. Te potrebe so posledica ne le nove stvarnosti po pandemiji COVID-19, temveč tudi dejstva, da morajo MSP v EU, ki imajo pomembno vlogo pri okrevanju in odpornosti gospodarstva in družbe na ravni EU in držav članic, spoštovati enega od najbolj zapletenih zakonodajnih okvirov. V mnenju je obravnavano, kako sredstva EU in drugi podporni ukrepi politike pomagajo izkoristiti potencial MSP in kaj je mogoče storiti za pospešitev izvajanja strategije za MSP ter za njeno uspešno in hitro uresničitev, vključno z možnimi prilagoditvami na podlagi nedavnih izkušenj in dogodkov. |
| --- | --- |

2.2

3.   Izzivi, priložnosti in različne zmogljivosti MSP

| 3.1 | MSP se spoprijemajo z resnimi izzivi, povezanimi ne le z gospodarskim okrevanjem in prilagoditvijo novim okoliščinam po pandemiji, temveč tudi z digitalnim in zelenim prehodom ter demografskimi spremembami. Nove razmere pa jim prinašajo tudi priložnosti, zlasti če bodo na voljo ustrezni podporni ukrepi, prilagojeni znatnim razlikam med MSP in njihovimi zmogljivostmi za okrevanje, digitalizacijo in ekologizacijo (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandemija je korenito preoblikovala okolje, v katerem poslujejo MSP, saj je povzročila bistvene spremembe na svetovnih trgih ter povečanje cen energije in prevoza tovora, kar se je nedavno še zaostrilo z naraščajočo inflacijo in negativnimi obrestnimi merami. Poleg tega so MSP prizadeli upad povpraševanja strank in prihodkov, kar negativno vpliva na denarni tok in razpoložljivost kapitala, motnje v dobavni verigi (pomanjkanje in podražitve surovin), izzivi pri iskanju ravnotežja med številom zaposlenih in njihovim dobrim počutjem ter neskladja v znanju in spretnostih. Pomanjkanje likvidnosti, zamude pri plačilih in večje povpraševanje po financiranju so drugi veliki izzivi, ki jih je pandemija še zaostrila. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | MSP so zelo raznolika in heterogena, različne so tudi njihove zmogljivosti za okrevanje in razvoj, odvisno od tega, ali proizvajajo blago in ponujajo storitve na potrošniških trgih ali dobavljajo polizdelke za večja podjetja. Okrevanje MSP, ki večinoma poslujejo na nacionalni ali celo lokalni ravni, je močno odvisno od oživitve domačega gospodarstva. Na tista, ki trgujejo na enotnem trgu, vpliva njegovo nemoteno delovanje, tista, ki poslujejo mednarodno, pa se zanašajo na ponovno vzpostavitev ali diverzifikacijo prekinjenih mednarodnih vrednostnih verig ali njihovo selitev v bližnje države ter na hiter začetek izvajanja prostotrgovinskih sporazumov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU-27 po digitalizaciji v MSP žal zaostaja za Združenim kraljestvom, Norveško, ZDA in Azijo. Čeprav je obdobje pandemije pripomoglo k večji ozaveščenosti o pomenu digitalizacije, pa je hkrati poglobilo digitalni razkorak med vodilnimi na tem področju in tistimi, ki zaostajajo. Težave zaradi nezadostnega strokovnega znanja in virov v MSP, zaradi česar ta podjetja ne morejo izkoristiti digitalizacije, ostajajo, razlogi zanje pa so:






  — | premajhna ozaveščenost o digitalnih tehnologijah in orodjih, potrebnih za digitalizacijo, premalo znanj in spretnosti o njih ter njihova premajhna razpoložljivost; |
| --- | --- | --- |

3.4

—

premajhna ozaveščenost o digitalnih tehnologijah in orodjih, potrebnih za digitalizacijo, premalo znanj in spretnosti o njih ter njihova premajhna razpoložljivost;

| — | slaba povezljivost, pomanjkanje digitalnih orodij in storitev; |
| --- | --- |

—

slaba povezljivost, pomanjkanje digitalnih orodij in storitev;

| — | premalo časa in finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

premalo časa in finančnih sredstev;

| — | slabe zmožnosti kombiniranja digitalne strategije s konkretnim poslovnim modelom (vključno z nezmožnostjo integracije novih tehnologij v obstoječe in v poslovne procese ali nezmožnost migracije s prejšnjih sistemov/prenehanja uporabe starih tehnologij). |
| --- | --- |

—

slabe zmožnosti kombiniranja digitalne strategije s konkretnim poslovnim modelom (vključno z nezmožnostjo integracije novih tehnologij v obstoječe in v poslovne procese ali nezmožnost migracije s prejšnjih sistemov/prenehanja uporabe starih tehnologij).

| 3.5 | Anketa, opravljena med MSP, je potrdila prejšnje ugotovitve EESO (8), saj je 72 % MSP menilo, da bi jim v prizadevanjih za digitalizacijo koristil boljši dostop do shem javne podpore, skupaj s podporo za iskanje potrebnih spretnosti ali strokovnega znanja in za pridobitev dostopa do mrež (61 oz. 62 %) ter pomočjo pri zbiranju sredstev (50 %). Vsa MSP bi imela večjo korist od nepovratnih sredstev in subvencioniranega javnega financiranja kot pa od finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Neopredmetena poslovna sredstva, kot sta ugled in dolgoročni odnosi s strankami, ki podjetjem pomagajo, da lahko izpolnjujejo spreminjajoče se in naraščajoče potrebe strank ter se kosajo z vse večjo konkurenco, ki je posledica prizadevanj za trajnost, so za MSP prav tako vse pomembnejša. Digitalizacija in ekologizacija se dopolnjujeta, saj z digitalizacijo podjetja lažje optimizirajo uporabo virov in zmanjšajo okoljske vplive. Hkrati je treba obravnavati negativne učinke digitalizacije na podnebje in okolje, večinoma na širši sistemski ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mnoga MSP so v negotovem položaju. Premalo poznajo in razumejo specifične podnebne in okoljske politike, vključno z zahtevami v zvezi z vsemi novimi finančnimi orodji. Tudi zeleni dogovor in sveženj „Pripravljeni na 55“ lahko vplivata na MSP zaradi neposrednih zahtev ali posredno zaradi povišanih stroškov virov, toda učinkovitejša raba energije in materialov ter učinkovitejša logistika lahko hkrati omogočita prihranek pri stroških. Bolj trajnostni proizvodi lahko prinesejo koristi na trgih, odvisno od pričakovanj potrošnikov. Naraščanje tako domačega kot svetovnega povpraševanja po okoljskih in podnebnih tehnologijah ter rešitvah je priložnost za podjetja, ki se ukvarjajo z rešitvami za druga podjetja ali javni sektor. Jasno je tudi, da so pričakovanja vlagateljev in financerjev glede trajnosti vse večja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Na položaj MSP v digitalnem in zelenem prehodu poleg tega vplivajo:






  — | velikost posameznega podjetja, od katere sta odvisni razpoložljivost in dostopnost virov. Čeprav mikro-, mala in srednja podjetja ustvarijo podoben delež dodane vrednosti, se število podjetij v teh kategorijah močno razlikuje (leta 2020 93,3 % mikropodjetij, 5,7 % malih in 0,9 % srednjih podjetij). Dejstvo, da prevladujejo mikropodjetja, ki imajo najmanj virov, kaže na vrsto in obseg izzivov; |
| --- | --- | --- |

3.8

—

velikost posameznega podjetja, od katere sta odvisni razpoložljivost in dostopnost virov. Čeprav mikro-, mala in srednja podjetja ustvarijo podoben delež dodane vrednosti, se število podjetij v teh kategorijah močno razlikuje (leta 2020 93,3 % mikropodjetij, 5,7 % malih in 0,9 % srednjih podjetij). Dejstvo, da prevladujejo mikropodjetja, ki imajo najmanj virov, kaže na vrsto in obseg izzivov;

| — | razlike v njihovem položaju na trgu v panogah, v katerih poslujejo – podjetja, ki razvijajo in ponujajo tehnologije in rešitve za digitalizacijo in ekologizacijo, so na primer v drugačnem položaju kot tista, ki te rešitve uvajajo in uporabljajo; |
| --- | --- |

—

razlike v njihovem položaju na trgu v panogah, v katerih poslujejo – podjetja, ki razvijajo in ponujajo tehnologije in rešitve za digitalizacijo in ekologizacijo, so na primer v drugačnem položaju kot tista, ki te rešitve uvajajo in uporabljajo;

| — | starost podjetij in stopnja njihove rasti. Zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bolj verjetno uporabljajo napredne digitalne tehnologije kot druga MSP; |
| --- | --- |

—

starost podjetij in stopnja njihove rasti. Zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bolj verjetno uporabljajo napredne digitalne tehnologije kot druga MSP;

| — | splošno poslovno okolje, ki mora privabljati in podpirati podjetništvo, inovacije, naložbe in trgovanje; |
| --- | --- |

—

splošno poslovno okolje, ki mora privabljati in podpirati podjetništvo, inovacije, naložbe in trgovanje;

| — | razlike med državami članicami – z vidika digitalnega prehoda predvsem tiste, ki se nanašajo na digitalno infrastrukturo ter digitalne veščine, z vidika zelenega prehoda pa tiste, ki izhajajo iz intenzivnosti porabe naravnih virov v gospodarstvu ter različnih običajev in kultur pri ravnanju z okoljem; |
| --- | --- |

—

razlike med državami članicami – z vidika digitalnega prehoda predvsem tiste, ki se nanašajo na digitalno infrastrukturo ter digitalne veščine, z vidika zelenega prehoda pa tiste, ki izhajajo iz intenzivnosti porabe naravnih virov v gospodarstvu ter različnih običajev in kultur pri ravnanju z okoljem;

| — | različne lokacije – okvirni pogoji za MSP se razlikujejo npr. med mesti in podeželjem. |
| --- | --- |

—

različne lokacije – okvirni pogoji za MSP se razlikujejo npr. med mesti in podeželjem.

| 3.9 | Ker se podjetniki EU starajo, bi morala Evropska komisija spodbujati in olajšati prenose podjetij, saj ohranjajo delovna mesta in podjetja, kar koristi celotnemu gospodarstvu, MSP pa pomagajo pokrivati prihodnje potrebe, saj lahko pomenijo boljšo pripravljenost ter znanja in spretnosti za digitalizacijo, ekologizacijo in prenovo podjetij. Z uspešnim prenosom podjetja se lahko poslovni model nadgradi in preoblikuje, da postane digitalen in trajnosten, medtem ko neuspešni ali neuresničeni prenosi podjetij na koncu vodijo v izgubo delovnih mest in gospodarske rasti. Spodbujanje raznolikosti v podjetništvu, npr. vključevanje žensk in državljanov tretjih držav, lahko prinese dodano vrednost ter pospeši rast v več strateških industrijskih panogah in poslovnih sektorjih. Pomembni so tudi modeli socialne ekonomije, kot so zadruge v lasti delavcev. |
| --- | --- |

3.9

4.   Ključna načela za uspešno strategijo naslednje generacije za MSP

| 4.1 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje strategije za MSP in naj jo, v skladu s spodaj navedenimi načeli, prilagodijo različnim pogojem, zmožnostim in potrebam teh podjetij. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vsi ukrepi za večje okrevanje in odpornost na ravni EU in nacionalni ravni bi morali spodbujati razvoj, ki je trajnosten z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika. Čeprav so javne naložbe in financiranje ključnega pomena, to ne sme odvrniti pozornosti od pomembnosti zasebnih naložb in potrebe po ugodnem poslovnem okolju, zlasti v času, ko je treba tudi ustrezno upravljati prelomne procese. Praviloma bi morali ukrepi politike EU voditi k trajnostnemu gospodarstvu po pandemiji, ki bo temeljilo na inovacijah, znanju in spretnostih ter konkurenci, ne pa na državni pomoči in protekcionizmu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Podjetja imajo življenjsko pomembno gospodarsko in družbeno vlogo, saj ustvarjajo delovna mesta in izboljšujejo splošno blaginjo, zato morajo biti podporni ukrepi, ki jim pomagajo uspevati, v središču politik EU. Ta poziv upravičuje tudi dejstvo, da so podjetja ključni akterji pri uresničevanju dvojnega prehoda, pa tudi cilja glede konkurenčnega, digitalnega, podnebno nevtralnega in krožnega gospodarstva. Ta razvoj vse bolj usmerjajo tržni mehanizmi, ki jih podpira odgovoren socialni dialog. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Če upoštevamo, da MSP ustvarijo 53 % dodane vrednosti in 65 % delovnih mest med vsemi podjetji v EU (podatki za leto 2020), njihove bistvene vloge v gospodarstvu EU in pri njegovem uspešnem okrevanju ni mogoče zanikati. Dodatno pozornost bi bilo treba nameniti posebnim potrebam mikropodjetij (93 % vseh MSP) ter povečati njihov pomen kot glavnega gonila socialne ekonomije. Ker so MSP in velika podjetja na številne načine prepletena, je učinkovitejša vključitev v ustrezne ekosisteme in vrednostne verige koristna za obe strani. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | MSP se močno razlikujejo po zmogljivostih za okrevanje, digitalizacijo in ekologizacijo, zato ni rešitve, ki bi ustrezala vsem. Pri podpornih ukrepih je treba upoštevati, da je splošna zmogljivost MSP odvisna od vrste, obsega in vzroka izgub podjetja med pandemijo (ki so pogosto povezane s posameznim sektorjem), od položaja podjetja na trgih, v vrednostnih verigah in poslovnih ekosistemih, od vloge in napredka podjetja pri digitalnem in zelenem prehodu, od finančnih, materialnih in človeških virov podjetja ter od poslovnega okolja v državi članici. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ker kratkoročne posledice pandemije še niso odpravljene, je še vedno pomembno pomagati zdravim podjetjem, da preživijo sedanje razmere. Obenem je treba nemudoma izboljšati pogoje za spodbuditev in podporo dolgoročnejšega digitalnega in zelenega prehoda. MSP bi bilo treba zato postaviti v središče izvajanja tako kratkoročnih kot srednje- do dolgoročnih ukrepov financiranja in drugih ukrepov politike EU. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kriza zaradi COVID-19 je opozorila na potrebo po podpori podjetjem in podjetnikom v finančnih težavah, da se preprečijo nepotrebni stečaji in rešijo delovna mesta. EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za odpravo ovir za podjetnike, da bi dobili še eno priložnost in znova začeli poslovati, ter naj hitro in pravilno izvajajo direktivo o prestrukturiranju in insolventnosti (9), ki države članice spodbuja k uvedbi sistema zgodnjega opozarjanja, s čimer bi pravočasno pomagale podjetnikom v težavah. |
| --- | --- |

4.7

5.   Omogočanje trdnega poslovnega okolja

| 5.1 | Strategija za MSP je tesno povezana z industrijsko strategijo, obe pa je treba razvijati in izvajati hkrati v smislu ustvarjanja ugodnih pogojev za poslovanje, vključno z dobro delujočim enotnim trgom za blago, storitve, kapital, podatke in ljudi, nemotenim dvojnim prehodom ter odprto strateško avtonomijo EU v ključnih industrijskih sektorjih in povezanih vrednostnih verigah MSP. Nujno je tesno vključevanje MSP v pripravo načrtov prehoda za industrijske ekosisteme. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Države članice lahko pomagajo pospešiti razvoj MSP tako, da jim dajo več možnosti, da se potegujejo za javna naročila in jih tudi dobijo, tako na ravni EU kot nacionalni ravni, pa tudi s splošno okrepitvijo javnih naložb, da bi se promet podjetij, vključenih vanje, hitreje povečal. Pravila, določena v direktivi o zamudah pri plačilih v zvezi s plačili javnih organov podjetjem, je treba strožje izvrševati in predvideti nova pravna sredstva, ki bi pospešila tudi transakcije med zasebnimi podjetji. S pospešitvijo plačil se lahko dodatno izboljša likvidnost MSP. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vzajemno priznavanje blaga lahko zagotovi njegov prosti pretok v EU, toda mnoga MSP se zaradi zapletenih nacionalnih upravnih postopkov še vedno soočajo s težavami pri vstopu na trg v drugih državah članicah. EESO poleg tega poudarja, da je za odstranjevanje tržnih ovir in olajševanje čezmejnih dejavnosti pomembna standardizacija. Še bolj bi bilo treba spodbujati resnično sodelovanje zainteresiranih strani, kot so MSP, v postopkih standardizacije na ravni EU in na mednarodni ravni. Standarde bi bilo treba pripraviti na način, prijazen do MSP, tem pa ponuditi podporo in usmerjanje pri njihovi uporabi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Mednarodna trgovina ima pomembno vlogo pri krepitvi rasti in razvoja podjetij ter gospodarstva EU. Poleg ukrepanja proti oviram, povezanih s pandemijo, je treba nadaljevati dolgoročnejša dvo- in večstranska pogajanja za odprto trgovino, ki temelji na pravilih, da se okrepijo dostop MSP do trga ter njihova internacionalizacija in rast. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Da bo strategija za MSP naslednje generacije lahko dosegla svoje cilje, obenem pa obravnavala številne izzive v zvezi s stroški in preglednostjo, jo mora spremljati ugoden in spodbuden regulativni okvir, ki bo podpiral učinkovito in hitro okrevanje MSP ter njihov razvoj in zmožnost zaposlovanja. EESO poudarja, da mora politični in regulativni okvir MSP zagotoviti gotovost, doslednost in jasnost ter biti v skladu z agendo za boljše pravno urejanje (10). Sem sodijo tudi pregledi konkurenčnosti in ocena kumulativnih učinkov različnih pobud. Poleg tega je treba dosledno izvajati pobudo za mala podjetja (Small Business Act) in upoštevati načelo „samo enkrat“, hkrati pa ohraniti visoke standarde okoljske in socialne zaščite ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje. Pri urejanju je treba upoštevati tudi obseg konkurence, torej oceniti, ali bi morala biti nekatera specifična pravila enaka za vsa podjetja ali pa bi jih bilo treba prilagoditi glede na velikost podjetij. EESO poziva tudi k racionaliziranim upravnim postopkom, da bi preprečili osredotočenost virov na dejavnosti, ki ne spodbujajo prizadevanj za razvoj podjetij, temveč jih celo ovirajo. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Države članice morajo bolje usklajevati svoje ukrepe na enotnem trgu, ki jih sprejemajo v obdobjih nepredvidljivih okoliščin, kot je pandemija, da bi zagotovile prosti pretok blaga, storitev in delovne sile ter neprekinjeno poslovanje MSP. Prihodnja pobuda o instrumentu enotnega trga za izredne razmere je pomembna podlaga za to delo. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Po mnenju EESO se lahko pri MSP, za katera je značilna visoka stopnja informacijske asimetrije med ponudnikom storitev in stranko, ter pri storitvah, kjer ponudnik storitev nastopa kot skrbnik stranke (npr. v svobodnih poklicih), z regulacijo poklicev zaščitijo varnost, neodvisnost in kakovost storitev, pri čemer je treba ukrepati tudi proti izkrivljanju trga, vključno z morebitnimi čezmejnimi ovirami. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Za uvajanje digitalnih in zelenih rešitev je na vseh poslovnih lokacijah, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, potrebna ustrezna fizična infrastruktura po dostopnih cenah. Naložbe v učinkovite digitalne povezave ter trajnostne prometne in energetske sisteme so koristne v vsakem primeru, obenem pa spodbujajo okrevanje. |
| --- | --- |

5.8

6.   Finančna in druga podpora

| 6.1 | Dodatne potrebe MSP v smislu finančne in druge podpore večinoma izhajajo iz njihovih manjših zmogljivosti za okrevanje, digitalizacijo in ekologizacijo, ki so posledica njihovih omejenih virov. Krizo zaradi COVID-19 zdaj poglablja naraščajoča inflacija, ki jo delno povzročajo vse višje cene energije. EESO zato poudarja pomen ustrezne finančne in nefinančne podpore ter upa, da bodo države članice – glede na svoje različne vire in zmožnosti za podporo podjetjem – hitro odobrile predlog za podaljšanje začasnega okvira za državno pomoč (11), s katerim naj bi premostili vmesno obdobje do vzpostavitve tržnih pogojev po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pri dodeljevanju javne finančne podpore je treba poskrbeti, da ne gre za izbiranje zmagovalcev ali podpiranje podjetij, ki niso sposobna preživeti, saj bi morali konkurenca in trgi odločati o tem, katera podjetja bodo uspešna. Namesto tega bi bilo treba pri dodeljevanju sredstev upoštevati različne pogoje in vrste MSP, s tem pa povečati učinkovitost podpore in izboljšati njeno usmerjenost v izpolnjevanje potreb. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO ponovno predlaga, naj se oblikuje in razvije mreža „ombudsmanov za finance in financiranje“ v državah članicah, ki bi jo usklajevala EU, ter naj se njeno področje uporabe razširi na vse vire financiranja. Predlagal je tudi, naj se ustanovi projektna skupina za likvidnost MSP, ki bi tesno sodelovala z ombudsmani pri spremljanju izvajanja novih ukrepov Evropske komisije za kratkoročno likvidnost mikropodjetij in MSP, ki so bili predlagani na ravni EU in držav članic. Mreža ombudsmanov bi MSP pomagala pri dostopu do financiranja, obenem pa bi lahko – v skladu z načeli, ki veljajo za povratne informacije iz bank – pomagala tudi Evropski komisiji pri zbiranju in analizi kvalitativnih podatkov, da bi ugotovili, kako posredniške banke uporabljajo finančne instrumente za dosego MSP, ki najbolj potrebujejo finančna sredstva, in zakaj jim ne odobrijo posojil. Mreža bi morala reševati tudi večje spore med MSP in bankami, drugimi ponudniki finančnih in likvidnostnih storitev ter drugimi finančnimi ustanovami. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Naložbe v inovacije so vsekakor koristne, saj prispevajo tako k razvoju obstoječih podjetij kot k ustanavljanju novih in k večjemu dolgoročnemu uspehu. Poleg osredotočanja na nekatere inovacijske ekosisteme bi moralo financiranje za inovacije spodbujati razvoj tehnologij in rešitev, ki jih najrazličnejša MSP lahko nadgrajujejo in uvajajo. Za udejanjanje tveganih, a inovativnih zamisli je potrebno sodelovanje več akterjev: raziskovalcev, podjetnikov in končnih uporabnikov ali strank. Vendar so podporne sheme EU, financirane iz programov Obzorje Evropa in InvestEU, za nekatera MSP veliko prezapletene, da bi se prijavila, tudi če bi bila upravičena do podpore. EU lahko te težave odpravi tako, da zmanjša bremena in ovire za predstavitev zamisli MSP, uspešnim prosilcem pa v celotnem postopku zagotavlja mentorstvo in podporo. EESO predlaga, naj Evropska komisija in države članice za MSP pripravijo in hitro uvedejo postopek prijave „na enem listu papirja“, da bi jim olajšala in pospešila dostop do sredstev EU. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Pri veliko programih kohezijske politike se na novo uvedena pravila in večja prožnost izkoriščajo za prestrukturiranje dodelitev sredstev sektorjem in regijam, ki jih je pandemija najbolj prizadela. Komisija mora zagotoviti, da se dodelitve, povezane z inovacijami in dvojnim prehodom, ne bodo zmanjšale, saj bi to vplivalo na naložbe MSP v infrastrukturo, digitalne zmogljivosti in okoljsko odpornost. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Še eno področje, ki bi moralo biti prednostno upoštevano pri naložbah, usmerjenih v prihodnost, je izboljševanje kompetenc ter znanj in spretnosti. Potreba po pridobivanju znanj in spretnosti se nanaša na podjetnike, vodstva podjetij in delavce. Ustrezna poklicna znanja in spretnosti so nujna za pokritje tako sedanjih kot prihodnjih potreb MSP. Digitalne in zelene veščine bi bilo treba obravnavati kot osnovno znanje za vsakogar, da bi lahko pokrili potrebe, povezane z dvojnim prehodom. Za zadostitev povpraševanja po novih znanjih in spretnostih je treba prilagoditi poklicno izobraževanje in usposabljanje ter organizirati izpopolnjevanje in preusposabljanje. Socialni dialog je pomemben pri pridobivanju znanj in spretnosti na delovnem mestu. Z ustreznimi pobudami EU in sodelovanjem med organizacijami MSP, socialnimi partnerji in državami članicami bi bilo treba spodbujati dobre prakse pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter si jih izmenjevati. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Zlasti mikro- in mala podjetja potrebujejo praktično podporo in svetovanje na lokalni ravni, ki bi bila neločljivo povezana z njihovo zmogljivostjo z vidika virov. Veliko več bi bilo treba storiti za to, da bodo na voljo in dostopne zadostne in uporabne svetovalne storitve tako za dolgoročnejše kot vsakodnevne namene, vključno z uvajanjem sodobnih tehnologij, razvojem znanj in spretnosti ter izboljšanjem poslovne uspešnosti. EESO prav tako poziva k specifičnim kampanjam in orodjem posebej za mikropodjetja, saj predstavljajo največji delež MSP in so tudi najbolj ranljiva. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Da bi lahko razumeli praktične potrebe MSP in ustrezno usmerjali ukrepe, je nujna zanesljiva baza podatkov o pogojih na lokalni ravni. Pomembno je tudi, da oblikovalci politik na vseh ravneh ohranijo povezanost s praktičnim življenjem in razmerami, v katerih poslujejo MSP. EESO poziva Evropsko komisijo, naj nadalje krepi mrežo odposlancev za MSP, da bi nastal bolj interaktiven in neprekinjeno, neposredno ter čim tesneje in celoviteje povezan model s stalno vezjo med MSP, njihovimi predstavniškimi organizacijami in podpornimi mrežami, kot so socialni partnerji in ustrezne organizacije zainteresiranih strani. Komisijo poziva tudi, naj nujno imenuje odposlanca EU za MSP in mu omogoči začetek dela. Ta mora imeti v institucijah operativen, ne le simboličen status. EESO poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo mreža odposlancev za MSP, Evropska podjetniška mreža in organizacije MSP pri čim večjem seznanjanju z vsemi podpornimi ukrepi, da bi informacije razširjali med čim večjim številom MSP. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Zmogljivost MSP za okrevanje, digitalizacijo in ekologizacijo je mogoče povečati tudi z mrežnim povezovanjem, sodelovanjem in partnerstvi z drugimi podjetji ter zainteresiranimi stranmi. To bi moral biti eden glavnih namenov izboljšanja inovacijskih in poslovnih ekosistemov, EESO pa poudarja, da je treba okrepiti vlogo in mrežo vozlišč digitalnih inovacij in spletne platforme, da bodo za MSP lahko dostopne in jih bodo podpirale. Digitalizacija je ključna tudi pri vsakodnevnem poslovanju, saj omogoča lažje mrežno povezovanje, MSP pa širšo in tesnejšo interakcijo s strankami, vlagatelji, poslovnimi partnerji, socialnimi partnerji, raziskovalci, ponudniki izobraževanja in javnimi organi. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EESO je opredelil naslednja načela, ki bi jih bilo treba upoštevati pri razvoju vseh novih programov za digitalizacijo MSP – veljajo pa lahko tudi za vse ukrepe za podporo MSP:






  — | s predhodnim posvetovanjem s ključnimi zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki bi bilo treba poskrbeti, da je program ciljno usmerjen, ustreza potrebam in ga upravičenci lažje razumejo, se nanj prijavijo in ga izvajajo; |
| --- | --- | --- |

6.10

—

s predhodnim posvetovanjem s ključnimi zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki bi bilo treba poskrbeti, da je program ciljno usmerjen, ustreza potrebam in ga upravičenci lažje razumejo, se nanj prijavijo in ga izvajajo;

| — | vzpostaviti bi bilo treba osrednjo kontaktno točko programa za informacije in vire, do katere bi MSP lahko dostopala za podporo svojim dejavnostim digitalizacije in za pomoč pri razvoju strokovnega znanja o tem, kako kupiti in uporabljati te tehnologije; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti bi bilo treba osrednjo kontaktno točko programa za informacije in vire, do katere bi MSP lahko dostopala za podporo svojim dejavnostim digitalizacije in za pomoč pri razvoju strokovnega znanja o tem, kako kupiti in uporabljati te tehnologije;

| — | hkrati z dvigom splošne ravni digitalnih veščin v podjetju bi bilo treba razvijati tudi digitalne veščine podjetnikov, saj je to neposredno povezano s stopnjo digitalizacije podjetja; |
| --- | --- |

—

hkrati z dvigom splošne ravni digitalnih veščin v podjetju bi bilo treba razvijati tudi digitalne veščine podjetnikov, saj je to neposredno povezano s stopnjo digitalizacije podjetja;

| — | olajšati bi bilo treba dostop do zunanjega financiranja in poskrbeti za hitra izplačila; |
| --- | --- |

—

olajšati bi bilo treba dostop do zunanjega financiranja in poskrbeti za hitra izplačila;

| — | spodbujati bi bilo treba sodelovanje z drugimi partnerji in zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

spodbujati bi bilo treba sodelovanje z drugimi partnerji in zainteresiranimi stranmi;

| — | programe digitalizacije bi bilo treba zasnovati tako, da bi se zbirali podatki in povratne informacije od MSP – med drugim zaradi izboljšanja sedanjih in prihodnjih storitev ter programov. |
| --- | --- |

—

programe digitalizacije bi bilo treba zasnovati tako, da bi se zbirali podatki in povratne informacije od MSP – med drugim zaradi izboljšanja sedanjih in prihodnjih storitev ter programov.

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 517, 22.12.2021, str. 45, točka 3.6.3.

1

(2)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

2

(3)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sl&catId=89&newsId=10117&furtherNews=yes

3

(4)  UL C 429, 11.12. 2020, str. 210.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  UL C 429, 11.12.2020, str. 210.

6

(7)  UL C 197, 8.6.2018, str. 1.

7

(8)  UL C 429, 11.12.2020, str. 210, in prejšnja mnenja.

8

(9)  UL L 172, 26.6.2019, str. 18.

9

(10)  UL C 517, 22.12.2021, str. 45, točka 3.6.3.

10

(11)  Predlog z dne 30. septembra 2021 za podaljšanje okvira za nadaljnjih šest mesecev.

11

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/14

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – EURES – za boljše povezovanje trgov dela

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 194/03)

Poročevalec:

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 237/1/5 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

237/1/5

1.   Priporočila in sklepi

| 1.1 | EESO spodbuja pobude na evropski in lokalni ravni, ki razvijajo bolj prilagodljiv in dostopen evropski trg dela za vse državljane, ne glede na njihovo državljanstvo, spol, starost ali socialni status. Preglednost in dostopnost storitev informiranja, svetovanja in posredovanja na trgu dela sta ključni za krepitev in razvoj evropskega trga dela. Portal EURES, ki je začel delovati leta 1994, je hitro postal znano orodje s ciljem zagotoviti enak dostop do kakovostnih informacij, svetovanja in posredovanja, učinkovite in varne sisteme za elektronsko izmenjavo podatkov med iskalci zaposlitve in delodajalci ter izboljšane povratne informacije o procesih, ki spremljajo posredovanje zaposlitev v drugi državi, med delodajalci, iskalci zaposlitve in institucijami. Vendar je zaradi socialno-ekonomskih sprememb, ki so se zgodile v EU in EGP v teh skoraj 27 letih, te storitve treba izboljšati ter poskrbeti za večjo jasnost in prepoznavnost dejanskega delovanja javnih služb za zaposlovanje. To izboljšanje je mogoče doseči z določitvijo prihodnjih poti za nadaljnji razvoj ali spremembe dejavnosti informiranja, svetovanja in posredovanja, podporo zmanjšanju neravnovesij na evropskem trgu dela ter tudi odpravo zlorab in nereguliranih praks na področju posredovanja pri zaposlovanju. Zaradi nove realnosti po brexitu, pandemije COVID-19, dinamičnega socialno-ekonomskega okolja v EU in EGP ter vključitve EURES v dejavnosti Evropskega organa za delo je potrebna tudi posodobljena razlaga regulativnega okvira EURES. Prav tako je treba upoštevati dejstvo, da mreža EURES od svoje ustanovitve še ni bila bistveno spremenjena, da bi pravočasno posodobili njene vloge in dejavnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priporoča celovito analizo Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Po mnenju EESO lahko mreža v okviru svojih dejavnosti zagotovi bolj analitične informacije in spremlja procese, povezane z mobilnostjo delovne sile. Prek svojega elektronskega portala bi lahko iskalcem zaposlitve in delodajalcem zagotavljala strnjene informacije in nasvete v veliko večjem obsegu kot zdaj. Z vključitvijo mreže EURES v dejavnosti Evropskega organa za delo (ELA) bi lahko dejavnosti mreže razširili in optimizirali, da bi čim bolj povečali učinek človeških in finančnih virov, vloženih vanjo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva, naj se začne javno posvetovanje o posodobitvi mreže in portala EURES ter naj se oceni učinkovitost storitev, ki jih zagotavljata, pri čemer naj se to izvede v sodelovanju s socialnimi partnerji na nacionalni in evropski ravni. To bo zagotovilo potrebno podlago in platformo za nadaljnji razvoj mreže z dejavno vključitvijo vseh strani, vpletenih v proces. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je potrebna sistematična in podrobna analiza dejavnosti mreže EURES glede na njeno vključitev v splošni mehanizem ukrepanja Evropskega organa za delo. Z vključitvijo v ta organ se povečujejo potencial in priložnosti za nadaljnji razvoj dejavnosti mreže v boju proti zlorabam na trgu dela ter za olajšanje in izboljšanje obveščanja uporabnikov o mobilnosti delovne sile in s tem povezanih izzivih. Mreža EURES je kakovosten kanal za sistematizirane informacije in lahko ima dejavnejšo vlogo pri preprečevanju, spremljanju in nadzoru tveganja za zlorabo pravic delavcev v povezavi s čezmejno mobilnostjo. Razvoj javno dostopnih sistemov za spremljanje procesov, povezanih s pandemijo COVID-19, ki vplivajo na dinamiko evropskega trga dela, in procesov, ki odražajo neregulirane prakse posrednikov in akterjev na trgu dela ter jih izpostavljajo, bi imel pomembno dodano vrednost za dejavnosti mreže EURES. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO opozarja zlasti na hitro spreminjajoče se razmere na trgu dela v Evropi, ki jih je povzročila pandemija COVID-19. Države članice morajo spremljati algoritme, zasnovane za spopadanje z razvijajočo se socialno krizo, in razviti inovativne pristope za reševanje izzivov. Platforma EURES bi morala biti pripravljena, da se v primeru pandemije ali omejitev in novih izzivov za prosto gibanje delovne sile takoj odzove s konkretnimi ukrepi. V tem okviru bi bilo treba razviti tudi ukrepe za izboljšanje vključenosti družbenih skupin, ki so najbolj oddaljene od trga dela, kot so invalidi, osebe pred upokojitvijo in mladi, pri čemer bi bilo treba tudi izboljšati dialog in sodelovanje med različnimi pristojnimi institucijami in socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V pandemiji so sezonski delavci eden najbolj prizadetih segmentov trga dela. Pomemben dejavnik pri sprejemanju informirane odločitve glede zaposlitve v tuji državi je, ali potencialni delodajalci iskalcem zaposlitve zagotovijo podrobne informacije o vseh ukrepih za obvladovanje zapletov pri sezonskem čezmejnem zaposlovanju, povezanih s COVID-19. EESO prav tako meni, da bi bilo koristno opraviti kakovosten pregled organizacije in predlogov objavljenih obvestil, tako da bi imela kakovost objavljenih informacij prednost pred njihovo količino. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, naj se portal EURES uporabi tudi kot kanal za pobude, povezane z učno mobilnostjo in izpopolnjevanjem različnih skupin na trgu dela. Verjame, da bi bil takšen model dobičkonosen in izvedljiv z uporabo virov in kakovosti EURES v okviru Evropskega organa za delo. |
| --- | --- |

1.7

2.   Posebne ugotovitve

| 2.1 | EESO ocenjuje Evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES) kot ključno orodje v procesu preoblikovanja evropskega trga dela in prepoznavanja pomembne vloge javnih služb za zaposlovanje pri njegovem delovanju. Meni, da ima lahko portal EURES veliko večjo vlogo pri obveščanju delovne sile in svetovanju, kako se najbolje odzvati na trenutne izzive, ki jih prinašajo digitalizacija, prehod na zelena delovna mesta in sedanja pandemija ter nove politike in oblike zaposlitve. EESO pozdravlja ustanovitev Evropskega organa za delo ter njegovo vlogo mehanizma za usklajevanje na področju čezmejne mobilnosti delovne sile za olajšanje skupnih pregledov in vlogo posrednika pri iskanju rešitev v primeru čezmejnega spora med nacionalnimi organi. V zvezi s tem meni, da mora mreža EURES kot del Evropskega organa za delo nadaljevati in pospešiti svoje preoblikovanje ter svoje delovanje aktivno prilagoditi novim izzivom, ki izhajajo iz pandemije COVID-19 in vplivajo na splošen razvoj evropskega trga dela. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Premišljeno in pravočasno usklajevanje prednostnih politik je bistveno za ekonomsko in socialno zdravje EU. Človeški dejavnik ter blaginja in razvoj ljudi so skupno poslanstvo evropske skupnosti. Ta nova realnost zahteva nujen premislek o vseh razpoložljivih virih in po potrebi preoblikovanje dejavnosti, povezanih z mrežo EURES, ob upoštevanju novih socialnih razmer in razmer na trgu. EESO meni, da bi bilo treba v sedanjih razmerah poseben poudarek nameniti tudi ranljivim skupinam na trgu dela, tj. invalidom, mladim in starajočemu se prebivalstvu, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost usmeriti na nekatere oblike zaposlitve, kot so sezonski delavci (2), da bi zagotovili enako obravnavo teh zaposlenih, zlasti v okviru pandemije. Izzivi, s katerimi se srečujejo delodajalci pri uporabi mreže, niso zanemarljivi. EESO zato poziva, naj se skupaj s socialnimi partnerji na lokalni in evropski ravni začneta vrednotenje zagotovljenih storitev in analiza rezultatov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Sezonski delavci: Mobilnost sezonskih delavcev iz ene države članice v drugo sedaj poleg dodatnega tveganja za njihovo zdravje zaradi pandemije pomeni tudi zmanjšano zmožnost zagotavljanja njihove varnosti, saj imajo premalo znanja in so premalo ozaveščeni o delovnem pravu države gostiteljice. Mreža EURES, ki se osredotoča na iskalce zaposlitve, mora razmisliti o svojem načinu dela in zagotoviti najvišjo možno raven ozaveščenosti o jamstvih glede pravic, delovnih pogojev in statusa te skupine delavcev v pandemiji. Vsakega delavca, ki se odloči za delo v tuji državi in ki to odločitev sprejme z uporabo mreže, morajo ekipe EURES na razumljiv način vnaprej obvestiti o natančnih pogojih in posebnih zdravstvenih ukrepih, ki bodo njemu in njegovi družini zagotovljeni ob zaposlitvi v drugi državi članici. Nedvoumno mora biti opredeljena tudi odgovornost za neizpolnjevanje predlaganih sanitarnih in zdravstvenih pogojev. EESO zato meni, da je nujno treba oceniti, ali je Uredba (EU) 2016/589 ustrezna glede na trenutne izzive in posebne potrebe evropskega trga dela ali pa bi jo bilo treba revidirati. Sezonski delavci so glede na naravo zaposlitve med najbolj ranljivimi čezmejnimi delavci, zato bi bilo treba zaščito njihovih pravic pregledati tako za primere omejitev zaradi epidemioloških ukrepov, naravnih nesreč ali drugih okoliščin zaradi višje sile kot tudi na splošno po normalizaciji javnega in gospodarskega življenja. EURES bi moral prek svojih svetovalcev v državah članicah dnevno posodabljati informacije o ukrepih, ki so bili v državah članicah sprejeti v zvezi s pravicami in obveznostmi delovne sile med pandemijo, vključno z možnostmi zdravljenja in pogoji v primeru zdravstvenih težav. Objave na e-portalu (3) o pravicah sezonskih delavcev so dobra podlaga za nadgradnjo tovrstnih informacij. Za to skupino delavcev je treba razviti zaščitne ukrepe, ki bi jih bilo treba spremljati tako, da ima javnost do tega dostop. EESO priporoča, da se storitve, namenjene sezonskim delavcem, preučijo in vključijo v področje uporabe zahtev iz Direktive 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter sporočila Komisije o smernicah o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19 (5). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Invalidi: EESO priporoča, da se mreža prilagodi posebnim potrebam invalidov, ki so trenutno izključeni iz področja uporabe portala, kar ustvarja neenakosti med ranljivimi skupinami na trgu dela. Najprej priporoča, da se v portal vgradi funkcionalnost, ki bo omogočala, da ga uporabljajo osebe z različnimi vrstami invalidnosti. Nato sta potrebna ločen razdelek za delovna mesta, primerna za invalide, ter dostopno okolje za enostaven dostop in pridobivanje informacij o teh delovnih mestih. EESO meni, da je treba v naših prizadevanjih za ustvarjanje skupnega in družbeno zavezanega evropskega doma temu segmentu posvetiti več pozornosti in sredstev, ter poziva k strukturiranim informacijam o številu invalidov, ki uporabljajo storitve portala. Hkrati primanjkuje tudi sistematičnih informacij o vseevropskih pobudah, ki jih je začela mreža EURES, pri čemer bi bilo treba to vrzel pravočasno in na ustrezen način odpraviti. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Mladi: Pobude za podporo mladim, ki iščejo vajeništvo ali pripravništvo, so korak k izboljšanju razmer na trgu dela. Mreža EURES že sodeluje v evropskih projektih za mlade ter bi lahko z objektivnim preučevanjem rezultatov njihovega izvajanja in z uporabo celostnega pristopa prispevala k večji ozaveščenosti o nevarnostih v procesu zaposlovanja mladih na delovna mesta pripravnikov in reševanju ali preprečevanju teh nevarnosti. Vse več mladih uveljavlja pravico do mobilnosti delovne sile v drugi državi članici, da začnejo svoje delovne izkušnje. Žal se pri takem zaposlovanju uporablja tudi veliko nereguliranih in škodljivih praks, ki izhajajo predvsem iz razlik v standardih držav članic in različne veljavne zakonodaje. Doslej je bila pobuda Tvoja prva zaposlitev EURES (YfEj (6)) edina pobuda, namenjena mladim, starim od 18 do 35 let. EESO poziva, naj se ta pobuda ovrednoti ter naj se ocenita njena učinkovitosti in uspešnost, poziva pa tudi k temu, da bi portal zagotavljal strukturirane informacije držav članic o pravicah in obveznostih pripravnikov/vajencev ter o veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Osebe pred upokojitvijo: EESO pozdravlja dejstvo, da se pričakovana življenjska doba v Evropi podaljšuje, vendar je zelo zaskrbljen zaradi učinkov staranja evropskega prebivalstva na trg dela. Da bi čim dlje koristili potencial starejših prek možnosti portala EURES, bi bilo priporočljivo razviti vseevropske programe za spodbujanje zadržanja starejših v zaposlitvi, podobno kot v primeru mreže za storitve starejših strokovnjakov v Nemčiji, imenovane SES (7). Delež starejših na trgu dela se vztrajno povečuje, kar zahteva posebne ukrepe in spodbude. Zaradi demografskih izzivov (8), s katerimi se srečuje evropski trg dela, so potrebni novi pristopi in ukrepi, ki se jih bo usklajevalo in spremljalo v smislu doseženih rezultatov. V tem okviru ima mreža EURES odlične tehnične in človeške vire, ki bi jih lahko bolj aktivno uporabili prav za pobude, povezane s podporo zaposlovanju v okviru staranja prebivalstva. Mreža trenutno predlaga pobudo Reactivate (9), za katero EESO prav tako priporoča, da se ovrednoti ter da se ocenita njena učinkovitost in uspešnost. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Delodajalci: EESO meni, da bi morala mreža EURES delodajalcem, ki jo uporabljajo, zagotoviti dostopne in razumljive informacije ter da bi se moral portal osredotočati ne samo na čezmejno mobilnost, ampak bi moral spodbujati tudi mobilnost znotraj držav članic. Da bi bili vsi delodajalci v enakem položaju, bi bilo treba zagotoviti jasne smernice za odpravo upravnih ovir pri zaposlovanju iz drugih držav članic, kot je bilo ugotovljeno v poročilu o oceni mreže iz leta 2019 – študija v podporo naknadni oceni mreže EURES in drugo dvoletno poročilo EURES (Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report) (10). Glede na pomanjkanje delovne sile v vseh državah članicah, zlasti kvalificiranih delavcev, bi morala mreža EURES zagotavljati tudi najnovejše informacije o pomanjkanju in presežku delovne sile v vsaki državi članici posebej ter spodbujati usklajevanje ukrepov držav članic za enako porazdelitev iskalcev zaposlitve, da bi okrepili vseevropski trg dela. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.3 | Hkrati se EESO zaveda, da so izpopolnjevanje in prenosljiva znanja in spretnosti bistveni za krepitev sposobnosti delovne sile ter ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest. Za resnično izboljšanje zaposljivosti iskalcev zaposlitve EESO predlaga razširitev funkcionalnosti portala EURES, da bo zagotavljal ustrezne informacije o priložnostih učne mobilnosti s podrobnimi podatki o možnostih usposabljanja v drugih državah članicah, ki jih zagotavljajo zasebne in javne organizacije in institucije, vključno z drugimi portali/mrežami Evropske komisije, kot je SALTO (11). Takšne informacije trenutno niso zbrane na enem mestu. Informacije na portalu bi torej bilo mogoče dopolniti tako, da bi okrepili sodelovanje z organizacijami in institucijami za izobraževanje in usposabljanje. Na ta način lahko elektronski portal mreže postane trdna platforma za ponujanje enotnih rešitev v zvezi z usposabljanjem, zaposlovanjem in varovanjem interesov iskalcev zaposlitve in delodajalcev. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO meni, da bi bilo treba ponovno oceniti in razširiti omejeno vlogo portala EURES kot „posredniške platforme“ za iskanje in posredovanje zaposlitve, zlasti zdaj, ko je Evropski organ za delo pooblaščen za njegovo upravljanje. Funkcije svetovalcev mreže EURES v posameznih državah članicah, ki trenutno vključujejo zagotavljanje informacij, usmerjanje in zaposlovanje tako za iskalce zaposlitve kot delodajalce, bi bilo treba nadgraditi in dopolniti s funkcijami za izdajanje opozoril v zvezi s kršitvami delovne zakonodaje, olajšati pa bi bilo treba tudi stik z inšpektorati za delo in drugimi nadzornimi organi. Za to bi bila potrebna veliko boljše sodelovanje med javnimi službami za zaposlovanje in inšpektorati za delo na nacionalni ravni ter povezava s platformo za prijavljeno delo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO tudi poziva k razvoju trajnostnih pravil za delo mreže EURES glede spremljanja objavljenih obvestil in organizacije zaposlitvenih sejmov v različnih državah članicah. V vsaki državi članici je treba vzpostaviti skupna pravila in mehanizme za primarni nadzor, preverjanje tveganih delodajalcev in začasen odvzem dostopa do portala takim delodajalcem. Razviti bi bilo treba ustrezen sistem za zaščito pravic čezmejnih delavcev prek ustreznih mrež in organizacij za socialno sodelovanje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Mreža EURES mora imeti dejavnejšo vlogo pri preprečevanju neravnovesij na nacionalnih trgih dela. Zagotavljati bi morala informacije in upoštevati specifično pomanjkanje in presežek delovne sile, da bi v nekaterih obdobjih preprečili množično privabljanje delavcev, ki jih primanjkuje, zlasti tistih v visoko kvalificiranih poklicih, ki so izjemno pomembni za nacionalno gospodarstvo. Beg možganov v države z višjim življenjskim standardom že ogroža ekosisteme številnih držav članic. EESO priporoča, naj mreža zbira in analizira informacije o delavcih, ki jih primanjkuje, po državah ter ustvari jasen algoritem za organizacijo in sodelovanje pri dejavnostih, povezanih z zaposlovanjem takšnih delavcev. Da bi izboljšali prepoznavnost dejavnosti mreže in zagotovili njeno ažurnost, je treba ponovno preučiti, katera prosta delovna mesta nacionalni svetovalci objavljajo na e-portalu EURES (12). Trenutno je na portalu vidnih na milijone obvestil iz podatkov zbirk nacionalnih služb za zaposlovanje, vendar zaradi zahtev velik delež teh ni uporabnih za vse evropske državljane. To ustvarja občutek obsega, a je treba analizirati učinkovitost in končni rezultat takšnega pristopa. EESO ponovno poudarja, da je treba poiskati uravnotežen pristop k zaposlovanju in ponudbi delovne sile, ki bo upošteval pomanjkanja in presežke delovne sile v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO poziva k enotnemu pristopu pri delu svetovalcev mreže EURES v državah članicah z izmenjavo dobre prakse in pripravo enotnih smernic. Izboljšati bi bilo treba povratne informacije med različnimi akterji, vključenimi v postopek svetovanja in posredovanja. V nekaterih državah članicah ni regulativnega okvira, ki bi zahteval povratne informacije in poročanje o dejanski zaposlitvi po posredovanju v okviru mreže EURES. Priporočamo, da se Evropski koordinacijski urad kot krovna enota pooblasti za zbiranje in analizo tovrstnih informacij po državah članicah. Na podlagi tega bo mogoče sprejemati pravočasne in ustrezne odločitve za izboljšanje ali nadgradnjo funkcionalnosti mreže. EESO meni, da so povratne informacije med delodajalci, delavci in javnimi službami za zaposlovanje ključne za oceno učinkovitosti mreže EURES. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO tudi opozarja na dejstvo, da so zaradi izstopa enega od glavnih akterjev na evropskem trgu dela, tj. Združenega kraljestva, potrebni nadaljnja prožnost in prilagoditev postopkov v zvezi z obdelavo, varstvom in prenosom osebnih podatkov ter pravicami delavcev ter sodelovanje s posredniškimi agencijami na lokalni ravni in po vsej EU. Pravočasen odziv in prilagajanje mreže izstopu Združenega kraljestva iz EU sta ključna za varnost procesov, ki spremljajo dejavnosti posredovanja, ter tudi za kakovostno in varno obdelavo osebnih podatkov državljanov EU. Zagotoviti je treba, da so evropski državljani, katerih osebni podatki so bili preneseni prek mreže in jih že hranijo posredniške organizacije na ozemlju tretje države, ustrezno obveščeni in da se morebitne težave odpravijo. Ti postopki neposredno zadevajo delovanje mreže EURES in jih je treba pravilno in pravočasno upoštevati v pravni podlagi, vključno z revizijo Uredbe (EU) 2016/589 in njenih izvedbenih sklepov, če se izkaže, da je to potrebno. |
| --- | --- |

2.8

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).

1

(2)  Strokovnjakinji Lea von Martius in Martina Manke sta v svoji analizi z dne 28. aprila 2021, objavljeni na portalu s podatki o migracijah (Migration data portal) Mednarodne organizacije za migracije, zapisali: Zagotovo je krivo to, da težave sezonskih delavcev niso prioriteta politike. To je še dodatno povezano s pomanjkanjem izčrpnih, smiselnih podatkov o tem vprašanju: veliko podcenjevanje teh delavcev in neskladni podatki o vplivu pandemije COVID-19 na njihovo gibanje, delovne pogoje in zdravje spodkopavajo pravice delavcev ter ogrožajo njihovo in javno zdravje, pa tudi prehransko varnost. Številke, ki so na voljo, ne dajejo reprezentativne slike sektorja in vloge migrantov v njem. To ustvarja resne vrzeli v informacijah, potrebnih za oblikovanje učinkovitih politik in spremljanje vpliva politik, povezanih s COVID-19, na sezonske delavce migrante.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eures/public/seasonal-worker-guide-your-rights-2021-09-30_sl

3

(4)  Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (UL L 94, 28.3.2014, str. 375).

4

(5)  UL C 235 I, 17.7.2020, str. 1.

5

(6)  https://www.yourfirsteuresjob.eu/en/home

6

(7)  https://www.ses-bonn.de/en/about-us

7

(8)  Po podatkih Eurostata se bo razmerje odvisnosti starejših (osebe, stare 65 let in več, kot delež delovno sposobnega prebivalstva, starega med 16 in 65 let) v EU povečalo s 27,8 % leta 2013 na 39,5 % leta 2030, na Danskem in v Latviji pa lahko doseže 47,6 % in 43,6 %.

8

(9)  https://www.reactivatejob.eu/en/home

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=8370&furtherPubs=yes

10

(11)  https://www.salto-youth.net/

11

(12)  https://ec.europa.eu/eures/public/index_sl

12

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/19

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov model oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 194/04)

| Poročevalec: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Zaprosilo | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 241/3/3 |

Zaprosilo

25. 3. 2021

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

241/3/3

1.   Cilji in okvir mnenja: oskrba starejših, zlasti oskrbovanih oseb

| 1.1 | Namen tega mnenja na lastno pobudo je omejen na analizo različnih modelov dolgotrajne oskrbe nesamostojnih ali odvisnih oseb, starejših od 65 let, zlasti v institucionalni domski oskrbi, na analizo vpliva pandemije COVID-19 na različne modele oskrbe (oskrba v ustanovah, oskrba na domu ali drugi načini oskrbe) v državah članicah, na oblikovanje sklepov v zvezi z navedenim in na zahteve po usklajenih ukrepih, skladnih z ugotovljenimi pomanjkljivostmi, tako na področju evropskih kot tudi nacionalnih politik. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Daljšanje pričakovane življenjske dobe je hkrati izziv in priložnost v demografskem, socialnem, gospodarskem, stanovanjskem smislu in smislu spoštovanja temeljnih pravic, kar se ne nanaša samo na oskrbo starejših. Ta izziv se navezuje tudi na druge teme, povezane z dostojnim, samostojnim, aktivnim in zdravim staranjem, vendar bo treba ta večplastni pristop konkretneje obravnavati v drugih mnenjih EESO. |
| --- | --- |

1.2

2.   Sklepi in priporočila

Modeli oskrbe

| 2.1 | Po mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) bi bilo treba skrbi za starejše, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo (1), nameniti posebno pozornost in jo obravnavati v okviru demografskega prehoda, ki je osrednji element pri oblikovanju politik EU. To je še posebej pomembno, če upoštevamo, da bo leta 2050 – po podatkih izpred pandemije – več kot četrtina prebivalstva starejša od 65 let, število starejših od 80 let pa se bo podvojilo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO predlaga ustanovitev evropske opazovalne skupine za oskrbo starejših, ki bo omogočila na primer zbiranje zadostnih statističnih podatkov, primerjavo dobrih praks med različnimi državnimi modeli, ugotavljanje strukturnih pomanjkljivosti nacionalnih sistemov v smislu zmogljivosti pokrivanja povpraševanja po pomoči in financiranja ter zagotavljanje tehnične pomoči za lažje sprejemanje političnih usmeritev EU, namenjenih pripravi tretjega poročila o oskrbi starejših, izvajanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic in prispevanju k oblikovanju evropske strategije o dolgotrajni oskrbi, med drugim o oskrbi, namenjeni starejšim. K temu bodo prispevala večja prizadevanja za pomoč in motivacijo starejših, da čim dlje ostanejo aktivni, samostojni ter ohranjajo dobro telesno in duševno zdravje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO ocenjuje, da je treba vzpostaviti strateški okvir, usmerjen v srednjeročno prihodnost in s celostnim pristopom, da bi odgovorili na izzive, ki jih prinaša oskrba starejših v EU, v okviru postavitve temeljev za dolgoživo in zdravo družbo in medgeneracijski solidarnostni pakt v EU. Pandemija je razkrila pomanjkljivosti pri predvidevanju, usklajevanju in načrtovanju vidikov, ki vplivajo na bistvene storitve skupnosti (kot so zdravstvene in socialne storitve) in na politike biomedicinskih raziskav. Te pomanjkljivosti je treba čim prej odpraviti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO zato pozdravlja pobudo Komisije, da bi vzpostavili novo evropsko strategijo oskrbe. Poziva, naj se ta strategija pripravi čim prej, v njeno snovanje pa naj se vključijo evropske posvetovalne institucije, pa tudi različne ravni evropskega socialnega dialoga, ob upoštevanju sporazumov, ki jih bodo sklenile stranke. Poleg tega je potreben državljanski dialog z evropskimi organizacijami civilne družbe, ki zastopajo starejše (med drugim platforma AGE Europe in njeni člani), ne da bi vse to vplivalo na oblikovanje posebne evropske strategije za starejše v prihodnjih letih. EESO predlaga tudi, da bi oskrbo starejših zaradi pomembnosti demografskega vprašanja uvrstili med strateške elemente za razpravo na Konferenci o prihodnosti Evrope. Obenem podpira vključevanje Evrope zdravja kot prednostno nalogo, vključno z dolgotrajno oskrbo starejših. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO predlaga tudi ustanovitev ad hoc skupine v okviru svojega sedanjega mandata, da bi izvedli različne pobude, povezane z oskrbo starejših ter staranjem in izzivi dolgoživosti, v skladu z medskupino Evropskega parlamenta za demografske izzive, in med drugim dejavnosti v pričakovanju zasedanja svetovne skupščine Organizacije združenih narodov o staranju, ki je predvideno za leto 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj v okviru akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic v kratkem oblikujejo načela v zvezi z oskrbo starejših. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO meni, da bi bilo treba dolgotrajno oskrbo vključiti med tako imenovane stresne teste, določene v uredbi EU o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Med pandemijo so se očitneje pokazale konceptualne, strukturne in funkcionalne pomanjkljivosti, ki so že dolgo prisotne v modelih oskrbe starejših, naj se ta izvaja v domovih za starejše, v okviru oskrbe na domu ali v družini ali pa jo izvajajo poklicni oskrbovalci. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO meni, da bi morale države članice določiti ali posodobiti svoje zakone o podpori starejših in zaščiti njihove samostojnosti v skladu s členom 12 Konvencije o pravicah invalidov v zvezi z dostojanstvom in človekovimi pravicami invalidov, ki jo je ratificiralo sedemindvajset držav članic in EU, ter v okviru sistemov socialne zaščite razviti področja, namenjena preventivi, izgubi samostojnosti in samoodločanja starejših. Meni, da je treba v skladu z logiko socialne zaščite za vse in varstva drugih socialnih pravic, kot so zavarovanje za primer brezposelnosti, zaščita družine, dostop do stanovanj ali zagotavljanje oskrbe, samostojnost starejših zagotavljati pod enakimi pogoji ter jo priznati kot osebno in državljansko pravico v okviru priprave stebrov socialne države. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Med pandemijo COVID-19 se je pokazalo, da je ponudba in zlasti problem dostopa do kakovostne dolgotrajne oskrbe vseh starejših po ceni, dostopni večjemu delu evropskih državljanov in njihovih družin, nezadostna. V zvezi s tem EESO meni, da morajo države članice prednostno obravnavati skupino ljudi, ki potrebuje oskrbo, vendar iz različnih razlogov nima dostopa do nje. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO predlaga, da bi Komisija za vzpostavitev okvira in spodbujanje takih politik in nacionalnih predpisov pripravila predloge o predvidevanju, preventivi in izgubi samostojnosti starejših, da bi jih vključili v strategijo o zdravstvenem varstvu in v prihodnje usmeritve o neodvisnem življenju starejših, ki izhajajo iz evropske strategije o invalidnosti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Med pandemijo se je izkazalo, da je vizija v zvezi s starejšimi pristranska, podcenjujoča in celo diskriminatorna. Oskrba starejših ni težava, pač pa je težava njeno pomanjkanje. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESO predlaga, kot je pozival že v svojih prejšnjih mnenjih in kot je pozval Evropski parlament v svojem poročilu o staranju stare celine, naj EU določi enotno opredelitev za boljšo zamejitev pojmov odvisnosti in potrebe po pomoči drugih kot posledice izgube samostojnosti ob upoštevanju raznolikosti pristopov v različnih državah in njihove svobode pri odločanju o oblikovanju sistemov socialne zaščite. Starost namreč ni za vse enaka, vsi starejši niso odvisni in nimajo akutne potrebe po oskrbi, pa tudi odvisnost, ki izhaja iz invalidnosti, je drugačna od izgube samostojnosti, ki jo povzročijo disfunkcije zaradi staranja, čeprav se v znatnem deležu primerov pojavita obe hkrati. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESO poziva, naj Evropska komisija razglasi evropsko leto starejših v znak priznanja temeljnih pravic starejših in njihovega doprinosa k družbi, kot določa člen 25 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | V več državah Unije so bile na sodiščih vložene tožbe, povezane z obravnavanjem v domovih za starejše ali morebitnimi primeri nasilja nad starejšimi ali kršitvami njihovih temeljnih pravic. Zato EESO poziva k uveljavljanju načel iz Pogodb EU in konvencij Organizacije združenih narodov, ki so jih ratificirale EU in države članice, da bi zagotovili temeljne pravice in dostojanstvo starejših, k pripravi ukrepov za spremljanje starejših pri odločanju in k sprejetju tako sodnih kot izvensodnih ukrepov za pravno varstvo na področju storitev za odvisne starejše osebe. Razmislili bi lahko tudi o uvedbi zakonitih skrbnikov ali mediatorjev ali ustreznih funkcij (odvisno od pravnega sistema določene države), ki bi delovali sočutno in v kar največjem interesu odvisnih oseb. V skladu z analizami, opravljenimi v nekaterih državah, bi lahko to imelo pozitivne učinke. V zvezi s tem EESO predlaga, da se v skladu s predlogi Organizacije združenih narodov podpre sprejetje konvencije o dostojanstvu in pravicah starejših. |
| --- | --- |

2.15

Strukture

| 2.16 | Odziv na pozive k splošni deinstitucionalizaciji oskrbe starejših, ki so v domovih, pomeni spodbujanje samostojnosti, neodvisnosti, sposobnosti nadzora nad lastnim življenjem in socialnih stikov oskrbovanih starejših. Zato jim je treba dati na voljo socialno-zdravstvene vire v njihovi bližini, veliko bolj strukturirano in učinkovitejšo pomoč na domu, pa tudi nove namestitvene alternative, kot so oskrbovana, nadzorovana ali skupnostna stanovanja, enote za skupno življenje ali druge možnosti, ki obstajajo v različnih državah EU, skladne s potrebami in željami starejših, ki izgubljajo samostojnost. Za bolj odvisne osebe je treba tradicionalne domove za starejše preoblikovati, da bi ustvarili „življenje kot doma“. Slabosti sistemov oskrbe, ki so se pokazale med pandemijo, je treba odpraviti z evropskimi strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter programom EU za zdravje (EU4Health) v skladu s priporočili o financiranju, ki so del evropskega semestra. |
| --- | --- |

2.16

| 2.16.1 | EESO poziva, naj države članice v ta namen uporabijo evropske strukturne sklade in Evropski sklad za okrevanje ter namenijo finančna sredstva za preureditev stanovanj, vzpostavitev enot za skupno življenje ali preoblikovanje različnih vrst domov za starejše, pa tudi za naložbe v delovno silo in storitve. Pri tej preureditvi je treba upoštevati najvišje zahteve glede dostopnosti, tako v smislu grajenega okolja kot spremljajočega digitalnega ekosistema. |
| --- | --- |

2.16.1

| 2.17 | EESO meni, da je treba socialno ekonomijo (zadruge, vzajemne družbe, združenja in fundacije), ki se kot sektor osredotoča na posameznika, upoštevati in podpirati kot ključnega akterja in gonilo inovacij ter prehoda na ta novi model v skladu z akcijskim načrtom EU za socialno ekonomijo. |
| --- | --- |

2.17

Viri

| 2.18 | Osrednja težava tega vprašanja, ki je podlaga za številne druge, je pomanjkanje financiranja. Ta dejavnik se med državami članicami precej razlikuje, in sicer financiranje sega od 0,3 % do 3,7 % BDP. To je nedvomno povezano s posameznimi modeli zaščite in oskrbe, pa tudi z učinki politik, ki izhajajo iz nedavnih kriz in so močno vplivale na to področje. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | EESO meni, da je treba zaradi posledic dolžniške krize revidirati pravila, ki so prispevala k tem razmeram, in da je treba v okviru sistemov socialne varnosti zagotoviti zadostno javno financiranje v skladu z obstoječim povpraševanjem in kakovostno oskrbo. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESO se glede na izkušnje v različnih državah članicah zaveda, da je treba ustrezno urediti različne ponudbe oskrbe starejših s sistemi javnega naročanja, v katerih bo odločilni element kakovost storitve in ne cena. |
| --- | --- |

2.20

| 2.20.1 | EESO zato priporoča, da se v državah članicah, kjer se to uporablja, ob upoštevanju njihovih obstoječih mehanizmov in postopkov, dodeljevanje mest v domovih s koncesijo in podaljševanje pogodb z njimi pogojuje s spoštovanjem kadrovskih normativov, stalnim usposabljanjem zaposlenih, zagotavljanjem primernih delovnih pogojev in izpolnjevanjem davčnih obveznosti. |
| --- | --- |

2.20.1

| 2.20.2 | Javno-zasebna partnerstva in zasebne službe morajo imeti – enako kot javne – jasne in učinkovite mehanizme ocenjevanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov, tako v smislu zahteve, na katero so vezana javna sredstva za zasebne domove ali domove s koncesijo, kot v smislu javne odgovornosti za zaščito pravic starejših. |
| --- | --- |

2.20.2

| 2.21 | EESO meni, da je potrebna dobro strukturirana razprava na različnih ravneh in med različnimi akterji, da bi zagotovili financiranje oskrbe starejših, ki bi zajela vse, in da se tega vprašanja ne sme analizirati samo z vidika stroškov, temveč tudi z vidika naložbe. Zato je treba razmisliti o delovanju sistema v različnih državah, modelih financiranja in različnih možnostih za pokritje naložbe: javnih, koncesioniranih ali dopolnilnih. Navedena analiza bi morala vključevati pozitivne zunanje učinke v smislu prihranka, ki jih je med drugim mogoče doseči z uvajanjem novih tehnologij, naložbami v politiko aktivnega in zdravega staranja ali spodbujanjem zdravja in preprečevanjem bolezni, pri čemer se vedno daje prednost cilju kakovosti življenja. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESO predlaga, naj se določijo ukrepi za zagotavljanje ustreznega izobraževanja oskrbovalcev, da se razvijejo specializirane in institucionalizirane smeri izobraževanja za oskrbovalce, in se za delo na področju nudenja socialne pomoči starejšim zahteva potrdilo osnovnih kvalifikacijah. Poleg tega priporoča uporabo portalov za priznavanje teh kvalifikacij med državami, finančna sredstva za izobraževanje oskrbovalcev starejših pa naj se zagotovijo iz Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESO meni, da bi bilo v evropski socialni dialog primerno vključiti temo zaposlenih na področju oskrbe v EU, ki vključuje številne vidike, vključno s pravico do kolektivnih pogajanj, kar se je začelo uresničevati s Samostojnim okvirnim sporazumom evropskih socialnih partnerjev o aktivnem staranju in medgeneracijskem pristopu (2017). Socialni dialog bi moral potekati tudi na medzvezni, zvezni in sektorski ravni (osebna oskrba in socialne storitve). |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | EESO v skladu z zahtevo Sveta (COM(2013) 152 final) podpira ratifikacijo konvencij Mednarodne organizacije dela št. 177 iz leta 1996 o delu na domu in št. 189 iz leta 2011 o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, pa tudi Priporočila št. 201, ki dopolnjuje Konvencijo št. 189, s strani držav članic. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Tehnološke spremembe lahko zagotavljajo bistveno podporo pri oskrbi starejših, čeprav ne morejo nikoli nadomestiti dela ljudi. Tak primer so telemedicina ali telerehabilitacija, izobraževanje strokovnjakov, socialni stiki prek video klicev itd. Drugi primeri vključujejo uporabo posteljnih ali osebnih senzorjev za zaznavanje življenjskih znakov in preprečevanje padcev ali uporabo infrastrukture in arhitekture, kot je avtomatizacija doma, za ustvarjanje prijaznih okolij ali rešitev za mobilnost starejših. |
| --- | --- |

2.25

| 2.25.1 | EESO zato meni, da morajo vsi, ki sodelujejo pri oskrbi starejših, bolje uporabljati inovacije, ki izhajajo iz digitalnih tehnologij in ki bi jih lahko spodbudili s programi strukturnih skladov. Predlaga tudi razmislek o izobraževanju starejših, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, na področju digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

2.25.1

| 2.26 | Na drugi strani v nasprotju s tem, kar se včasih zatrjuje, varstvo starejših, ki potrebujejo oskrbo, ni nezdružljivo z obravnavanjem mladih. EESO meni, da je treba ta lažni konceptualni okvir zavrniti. Tako kot mora biti ekološki in digitalni prehod povezan s socialnim prehodom, morata demografski izziv in priložnost temeljiti na medgeneracijskem dogovoru, katerega temeljni cilj mora biti dostop do kakovostnega izobraževanja za vse, formalne zaposlitve in dostojnega dela ter razvitih globalnih sistemov socialne zaščite, zlasti v družbah, kot so evropske, v katerih socialni pakt temelji na medgeneracijski solidarnosti. Zato je dogovor o sodelovanju med generacijami temelj prenove evropske socialne pogodbe. Preoblikovanje družbe, ki zdaj poteka, in ponovni zagon po pandemiji ne bosta mogoča brez vezi med generacijami. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | EESO meni, da bi bilo treba v okviru politik in ukrepov, usmerjenih v spremljanje in oskrbo starejših, pripraviti širok nabor strategij za (a) zgodnje odkrivanje občutljivosti, ki lahko povzroči izgubo samostojnosti, ter predvidevanje in preprečevanje izgube samostojnosti in neodvisnosti, rehabilitacijo v primerih, ko do tega pride, ter financiranje boja proti procesu, ki vodi v izgubo samostojnosti in neodvisnosti; (b) odložitev pojava odvisnosti z ravnanji za krepitev zdravja na področju prehrane, telesne aktivnosti ali delovnih pogojev; (c) predvidevanje učinka življenjskih prelomnic (izguba zaposlitve, ločitve, prehodi med zaposlitvami in v upokojitev) in osamljenosti na zdravje; (d) prepoznavanje ranljivejših oseb, da bi se lahko spopadli s posebnimi stanji (nevrodegenerativne bolezni, depresija in tveganje za samomor, rak ipd.); (e) zadostno in trajno financiranje skupne odgovornosti za oskrbo starejših in (f) pomoč in podporo družinskim oskrbovalcem prek instrumentov, usposabljanja, ukrepov za uravnovešanje poklicnega življenja in oskrbe ter upoštevanje, da lahko vloga oskrbovalca posameznika pripelje do izgube lastne neodvisnosti, brez pravice do zaščitnih ukrepov za lastno starost. |
| --- | --- |

2.27

3.   Ozadje in kontekst

Razvoj

| 3.1 | V EU že več desetletij potekajo razprave v zvezi s potrebami po oskrbi, ki jih imajo starejše odvisne osebe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | K spremembi prvotnega koncepta dolgoročne oskrbe je prispevalo več dejavnikov. Z vizije oskrbe kot varstva smo prešli k celovitejši viziji, ki je tako zdravstvena kot socialna, univerzalno dostopna, osredotočena na posameznika in visokokakovostna ter mora po mnenju Sveta in Evropske komisije izpolnjevati tri temeljna merila: dostopnost za vse, ne glede na prihodke ali premoženje, kakovost oskrbe ter zadostno financiranje iz sistemov zdravstvenega in socialnega varstva. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | H krepitvi te usmeritve so pripomogle družbene spremembe, kot so samo staranje prebivalstva, delež starejših, ki potrebuje oskrbo ali je izgubil samostojnost, naraščanje primerov duševnih bolezni pri starejšem delu prebivalstva, množično vključevanje žensk v plačane zaposlitve, naraščanje števila posameznikov, ki živijo sami, in spremembe družinskih modelov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zaradi vpliva teh sprememb sta postali vprašljivi varstvena narava socialnih storitev in osrednja vloga družine, večinoma žensk, pri taki oskrbi, zaradi česar se je poleg pokojnin, izobraževanja, zdravstva in oskrbe pojavila potreba po pripravi novega stebra socialne države, ki se nanaša na socialne storitve. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vendar so zlasti od dolžniške krize in varčevalnih politik, zaradi katerih je med drugim v državah članicah EU prišlo do različnih rezov v proračune za zdravstvo in socialne storitve oskrbe, v državah članicah opazne različne težnje po ponovnem poudarjanju varstva in naraščajoči prednostni obravnavi najhujših stopenj odvisnosti ali oseb z manj finančnimi sredstvi, upočasnjevanju selitev oskrbe iz družinskega okolja kot temelja sistema in povečanju komercializacije zagotavljanja oskrbe z javnim financiranjem ali brez njega. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vse to se v različni meri glede na posamezno državo članico dogaja v okoliščinah večjega proračunskega pritiska na pokojninske sisteme, velikega povečanja povpraševanja po dolgotrajni oskrbi, naraščanja brezposelnosti v nekaterih državah članicah, prekarnih zaposlitev in prekinjanja poklicnih poti ter prednostnega odpuščanja delavcev iz skupine starejših od 50 let v okviru načrtov podjetij za zmanjšanje števila zaposlenih. Obstaja tveganje, da bodo te razmere pripeljale do nižjih pokojnin od sedanjih in večjih neenakosti v dostopu do oskrbe, če ne bo podpore javnih politik za rešitev problema. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Drugi bistven vidik je določanje, ali naj se oskrba, pomoč in skupno življenje izvajajo doma ali v domovih za starejše. Glede na številne raziskave si večina zadevnih oseb želi ostati doma in v okolju svoje skupnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ta želja poleg tega ustreza strukturni zahtevi z ekonomsko podlago, ki bi omogočila povečanje števila aktivnih prebivalcev: 25 % žensk v EU navaja, da se ne morejo zaposliti ali pa ne po lastni volji delajo samo za skrajšan delovni čas zaradi opravljanja nalog oskrbe, tudi starejših, v primerjavi s 3 % moških. Ker so družine manjše in gospodinjstva v številnih primerih ni mogoče vzdrževati s samo eno plačo, razen v enočlanskih družinah, je nudenje oskrbe v družini vedno manj vzdržno. Če nočemo, da bi imele dostop do oskrbe samo osebe z najvišjimi dohodki, bo treba povečati financiranje. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Zato je nujno poudariti pozitivne socialne in ekonomske učinke vključujočega sistema kakovostne in tople oskrbe, najprej s potrditvijo, da je treba financiranje storitev pomoči šteti za naložbo z velikimi in večplastnimi donosi. Zmanjšajo se negativni zunanji učinki nezadostne ali nedostopne oskrbe v smislu zdravstvenih in socialnih stroškov. Izboljša se socialna razsežnost na področju podpore družinam, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, skrbi za druge sorodnike, čustvene podpore, izvajanja solidarnostnih aktivnosti in zgodovinskega spomina. Z gospodarskega vidika omogoča ustvarjanje več milijonov delovnih mest, financiranje velikega deleža gospodinjstev z nizkimi prihodki, povečanje davčnih prihodkov, potrošnjo, prenos prihrankov na potomce, vzdržnost in produktivno podjetništvo. Možnost oskrbe na domu je na splošno veliko celovitejša in bolj prilagojena posamezniku, pa tudi cenejša kot v domovih za starejše, razen v nekaterih primerih, kot je oskrba oseb, ki so izgubile velik del samostojnosti, v domovih za starejše. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Bistveni steber sistemov institucionalne domske oskrbe in oblik oskrbe na domu so zaposleni oskrbovalci, ki jih je v nekaterih primerih premalo, imajo prekarne pogodbe, nimajo potrebne podpore v smislu usposabljanja, njihov poklic ni dovolj cenjen in je premalo plačan ali so delavci brez urejenega statusa (v nekaterih državah je njihov delež znaten). Zato je med drugim bistveno vključiti izobraževalne programe, povezane z oskrbo starejših, tudi odvisnih, v različne faze poklicnega usposabljanja, da se omogoči kombinacija usposabljanja v izobraževalni ustanovi in na delovnem mestu. |
| --- | --- |

3.10

Učinki pandemije in izkušnje iz nje

| 3.11 | Pandemija je – večinoma prek škode, ki jo je povzročila – prispevala k temu, da je postalo še očitneje, da staranje prebivalstva pomeni temeljni strateški izziv za EU in njene države članice. V tem okviru se je pokazalo, kakšne so zahteve glede oskrbe starejših zaradi izgube samostojnosti in položaja odvisnosti. V skladu s Poročilom o dolgotrajni oskrbi iz leta 2021, ki sta ga pripravila Evropska komisija in Odbor za socialno zaščito, bo čez 30 let 130,1 milijona starejših od 65 let, kar je 41 % več kot danes. Ker se primeri invalidnosti in potrebe po dolgotrajni oskrbi in podpori s starostjo povečujejo, tako kot tudi pričakovana življenjska doba zdravih oseb, se predvideva, da se bo število ljudi v EU 27, ki bodo verjetno potrebovali tovrstno oskrbo, s 30,8 milijona v letu 2019 zvišalo na 33,7 milijona v letu 2030 in 38,1 milijona v letu 2050. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | K temu povečanju ozaveščenosti javnosti o izzivih, povezanih z daljšo pričakovano življenjsko dobo, je prispevalo več dejavnikov. Zaradi pandemije COVID-19 se je povečala relativna umrljivost predvsem starejših in zlasti najranljivejših med njimi, ki so prebivali v domovih za starejše. Med pandemijo so se pokazali predsodki in stereotipi v zvezi s skupino starejših, sprejete so bile diskriminatorne odločitve pri presejanju v zdravstvu in pojavili so se implicitni ali eksplicitni dvomi o vrednosti te skupine in njenem prispevku k družbi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.12.1 | V javni razpravi se je širila tudi popačena zgodba o domnevnem nasprotju interesov med mladimi in „starimi“. Razkrite so bile konceptualne, strukturne in funkcionalne napake modelov oskrbe starejših. Okrepila se je želja, da bi se ti bolj osredotočali na kakovostno oskrbo in njeno dostopnost, spoštovanje dostojanstva in pravic starejših, čim daljše ohranjanje njihove življenjske samostojnosti in socialnih okolij, zagotavljanje usklajevanja med socialnimi in zdravstvenimi storitvami ter zagotavljanje financiranja zanje (javna poraba je v povprečju znašala 1,7 % evropskega BDP in predvideva se, da bi jo lahko do leta 2050 podvojili, če bi dosegli konvergenco med državami v smeri rasti). |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | Pokazale so se tudi pomanjkljivosti, ki vplivajo na bistven steber dolgotrajne oskrbe, to so oskrbovalci in zaposleni v tem sektorju, ki zaposluje 6,4 milijona ljudi, predvideva pa se, da bo do leta 2030 ustvarjenih še 7 milijonov delovnih mest. Poleg tega se je bolj kot kadar koli prej začel poudarjati prispevek nepoklicnih oskrbovalcev, ki opravljajo dolgotrajno oskrbo (in spolna pristranskost celotnega sektorja), pa tudi potreba po tem, da se razširijo nekateri ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in zaščito te skupine. Čas je za ukrepanje. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.13 | Večja pozornost, ki so je bili deležni demografski izzivi in priložnosti ter, kar je pomembno za vsebino tega mnenja, oskrba starejših zaradi izgube samostojnosti in neodvisnosti, je pripomogla k temu, da so evropske institucije pripravile pomembne dokumente v zvezi z navedenimi izzivi in temo, ki se obravnava v tem mnenju. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Med njimi so Zelena knjiga Evropske komisije o staranju, akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, resolucija Evropskega parlamenta o staranju na stari celini, poročilo in sklepi Sveta EU o vključevanju staranja v javne politike, poročilo Evropske komisije in Odbora za socialno zaščito o trendih, izzivih in priložnostih v starajoči se družbi, delovni dokument Odbora regij o prihodnjem načrtu za sektor oskrbe in oskrbovalce: lokalne in regionalne priložnosti evropskega izziva ter zlasti predlog predsednice Komisije Ursule von der Leyen iz govora v Evropskem parlamentu o stanju v Uniji, da se pripravi nova evropska strategija oskrbe. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Med krizo se je pokazala potreba po boljši seznanjenosti s to temo po vsej Uniji. Ugotavlja se, da je na voljo le malo statističnih podatkov o starejših, da je potrebno boljše splošno poznavanje modelov socialne zaščite in oskrbe, ki so v državah članicah zelo raznoliki, da bi bilo koristno zbirati in razširjati primere dobre prakse med državami članicami ter da je treba preiskovati in preprečevati diskriminacijo odvisnih starejših in nasilje nad njimi. Skratka, potrebno je podrobno in trajno spremljanje tega področja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | V zvezi s tem je treba poudariti, da je namen tega mnenja, in sicer analiza in primerjava razmer v različnih državah, podprt z različnimi študijami in poročili, med drugim Evropske komisije in Odbora za socialno zaščito, ki so bila objavljena tik pred pripravo tega mnenja. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | V njih so poleg raznolikih modelov oskrbe in razmer, ki se razlikujejo med državami članicami, navedena enaka spoznanja. Ta so med drugim naslednja: (i) želja po oskrbi na domu ali kot doma; (ii) potreba po boljšem usklajevanju med socialnimi in zdravstvenimi službami; (iii) bistvena vloga osebja, ki izvaja oskrbo, in potreba po priznavanju njenih različnih vidikov, vključno z razširjenostjo neprijavljenega dela; (iv) nezadostno kritje potrebe po oskrbi; (v) nujno obravnavanje potreb po zadostnem, dostopnem in vzdržnem financiranju; (vi) obvezno preprečevanje delnih pristopov in pristopov, ki ne upoštevajo priznavanja in dostojanstva starejših; (vii) potreba po večji prepoznavnosti, priznavanju, zaščiti in podpori neformalnih oskrbovalcev; (viii) nezadostnost statističnih in socioloških podatkov o starejših; (ix) nujno obravnavanje oskrbe na domu in znotraj doma v analizi; (x) medsebojno učinkovanje različnih vidikov, ki vplivajo na oskrbo starejših; (xi) pomembna razsežnost spola, ki obstaja v tem sektorju; (xii) potreba po določitvi protokolov ukrepanja, ocenjevalnih sistemov in ukrepov za ureditev modelov oskrbe. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | Med pandemijo so se očitneje pokazale pomanjkljivosti, ki so že dolgo prisotne v modelih oskrbe starejših, bodisi da se ta izvaja v domovih za starejše ali v okviru storitev oskrbe na domu, bodisi da jo izvajajo družinski člani ali zasebni oskrbovalci. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Te pomanjkljivosti se kažejo, najsi gre za oskrbo za vse ali ne, v raznolikosti in razdrobljenosti ponudbe storitev, pomanjkljivih predpisih zanje, težavah pri usklajevanju ravni upravljanja, težavah na stičišču socialnih in zdravstvenih storitev, naraščajoči komercializaciji storitev ter potrebi po politikah in preventivnih ukrepih. Na strukturni ravni so lahko modeli odvisni od koncentracije zlasti najbolj odvisnih starejših v domovih za starejše in se ne zanašajo na pristope, osredotočena na posameznika. S funkcionalnega vidika gre v veliki meri za nezadostno financiranje, pomanjkanje zaščitnih sredstev ali kadra, prekarnost, poklicna tveganja (vključno z duševnim zdravjem) ter nezadostno izobrazbo in cenjenost poklica in dela zaposlenih. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Med pandemijo COVID-19 se je pokazalo, da je ponudba dolgotrajne oskrbe vseh starejših po ceni, dostopni večjemu delu evropskih državljanov, nezadostna. V tem smislu je prednostna naloga ugotoviti številčnost skupine starejših, ki potrebujejo oskrbo, vendar iz različnih razlogov ne morejo dostopati do nje (pomanjkanje mest, finančno breme itd.; v EU 27 je leta 2014 storitve oskrbe na domu dejansko uporabljala samo tretjina starejših od 65 let, ki imajo resne težave pri vsakdanjih opravilih) in jo upoštevati. Modele socialne zaščite držav članic bi bilo treba prilagoditi tako, da bi te nove potrebe zajeli z razpoložljivimi, dostopnimi, vzdržnimi, cenovno dostopnimi in kakovostnimi javnimi ali subvencioniranimi storitvami. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Če je bila institucionalizacija oskrbe starejših v okviru domov za starejše zelo vprašljiva že pred pandemijo, se je njeno zavračanje zaradi pandemije še povečalo, razen v primeru nekaterih nesamostojnih ali močno pomoči potrebnih starejših. Med njenimi pomanjkljivostmi izstopajo: večje tveganje za okužbe, izguba nadzora uporabnika nad lastnim življenjem, neprilagodljivost urnikov vsakdanjega življenja, kopičenje in zelo različni profili stanovalcev, pomanjkanje zasebnosti (običajno si sobo delita dve osebi), premajhna udeležba uporabnika ali njegove družine pri nadzoru upravljanja doma, oslabitev družinskih in socialnih odnosov ter izgubljenost in odstranitev iz okolja skupnosti. Prav tako je treba okrepiti pravice in izrecno voljo starejših v teh domovih z oblikami skrbništva, ki spoštujejo njihovo dostojanstvo in posebni položaj, zlasti v primeru starejših s kognitivnimi in psihičnimi težavami. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Omeniti je treba tudi nestalnost storitev pomoči na domu, pomanjkanje socialnih stikov na domu, težave pri dostopu do osnovnih storitev ipd., s čimer se srečujejo starejši, ki so prejemniki oskrbe na domu. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Na splošno se je med pandemijo pokazalo stereotipno in celo diskriminatorno dojemanje starejših, čeprav staranja ne bi smeli doživljati kot težave, temveč kot priložnost. V več državah so bile na sodiščih vložene tožbe, povezane z obravnavanjem v domovih za starejše ali morebitnimi kršitvami temeljnih pravic. S tem je postala očitna potreba po vzpostavitvi trajnih mehanizmov za skrb za dobrobit in pravice starejših ter boj proti diskriminaciji te skupine ljudi. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Zaradi pandemije so se v mnogih državah pokazale velike pomanjkljivosti v zvezi z zaposlenimi v oskrbi, kot so (1) pomanjkanje kadra, visok delež pogodb za določen čas in skrajšan delovni čas, pogosto menjavanje osebja, nizke plače, nizka cenjenost poklica, pomanjkanje delavskih pravic, kot je zavarovanje za brezposelnost ali v nekaterih primerih priznanje bolezni COVID-19 kot poklicne bolezni, ter v nekaterih državah celo znaten delež delavcev brez pogodbe, v mnogih primerih brez socialnih pravic in brez pravic iz socialnega zavarovanja; (2) pomanjkanje usposabljanja in priznavanja kvalifikacij oskrbovalcev (geriatrični strežnik, oskrbovalec ali oskrbovalec za pomoč na domu), ki zagotavljajo veliko večino storitev oskrbe v domovih za starejše in na domu (2). |
| --- | --- |

3.22

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Opozarjamo, da v mnenju „oskrba“ pomeni vse vrste oskrbe starejših. Včasih zaradi jezikovne razlage prihaja do razhajanj, saj v nekaterih jezikih oskrba pomeni predvsem zdravstveno oskrbo (na primer „soins“ v francoščini), v slovenščini pa se nanaša na vse vrste oskrbe, vključno s podporo pri nalogah, kot so pomoč starejšim s pogovori in sprehodi, pomoč pri mobilnosti, nakupovanje, čiščenje doma, kuhanje in druga gospodinjska opravila ali pomoč pri oblačenju. Pojem „oskrba“ se v mnenju uporablja v tem splošnem smislu, zato vključuje tudi podporo.

1

(2)  Priloga k mnenju SOC/687 (samo v angleščini).

2

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravna država in sklad za okrevanje

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 194/05)

| Poročevalec: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Christian BÄUMLER

| Sklep plenarne skupščine | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 20. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 204/14/18 |

Sklep plenarne skupščine

25. 3. 2021

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

20. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

204/14/18

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, da Evropska unija temelji na vrednotah, kot so spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je spoštovanje teh vrednot, zlasti pravne države, temeljnega pomena za državljane EU in obstoj Evropske unije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se zavzema za to, da Svet Evropske unije in Evropska komisija v primeru sistematičnih pomanjkljivosti na področju pravne države, ki ogrožajo proračun Evropske unije, izrečeta visoke in odvračilne kazni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO je izjemno pomembno, da države članice v predloženih nacionalnih programih za okrevanje opredelijo ukrepe za krepitev pravne države. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva, naj za vse programe, ki se financirajo iz proračuna Unije, veljajo pravila o dostopu do informacij javnega značaja in preglednosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se zavzema za to, da bi bila udeležba v okrepljenem sodelovanju v okviru Evropskega javnega tožilstva pogoj za sodelovanje v programih, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k nadaljnjemu razvoju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) v evropsko agencijo za pravno državo in upravno učinkovitost. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da imajo sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah škodljive posledice za proračun EU, in se v zvezi s tem zavzema za obrnjeno dokazno breme. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva EU, naj nevladne organizacije, ki se zavzemajo za človekove pravice in pravno državo, zaščiti pred neprimernim vplivom in podpre njihovo financiranje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se zavzema za to, da evropske institucije v sodelovanju s civilno družbo začnejo kampanjo „Moja EU – Moje pravice“, v okviru katere bi povabile k vseevropskem dialogu o pomenu pravne države. |
| --- | --- |

1.10

2.   Splošne ugotovitve

Ozadje predloga

| 2.1 | Evropska unija temelji na vrednotah, navedenih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Te zajemajo spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Poleg tega evropsko družbo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Spoštovanje teh vrednot je temeljnega pomena za vse državljane EU. Glede na evropsko zgodovino in zlasti zločine proti človeštvu v svetovnih vojnah je Evropska unija obljubila zaščito, da bi zagotovila mir v Evropi in zavarovala temeljne pravice vseh njenih državljanov. Iz tega izhaja naloga Evropske unije, da spremlja in preprečuje sistematične kršitve teh vrednot. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Spoštovanje teh vrednot, zlasti pravne države, je prav tako pogoj za obstoj Evropske unije v sedanji obliki: Evropska unija spoštuje načelo pravne države le, če vse države članice izpolnjujejo zahteve pravne države. Šele takrat je zagotovljeno, da se bodo politike Unije, vključno z odhodki iz evropskega proračuna, pravilno izvajale v vseh državah članicah. Tudi pravosodno in upravno sodelovanje med državami članicami temelji na medsebojnem zaupanju, da imajo vse države članice skupne vrednote, ki jih izvajajo v praksi. Samo na tej podlagi lahko uprave in pravosodni organi držav članic čezmejno sodelujejo ter priznavajo in izvajajo odločitve druge države članice. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Hkrati se ne sme podcenjevati pomena teh vrednot, zlasti pravne države, za trajnostni gospodarski razvoj Evropske unije, kajti poleg zagotavljanja varnosti naložb ter spoštovanja pravil konkurence in drugih gospodarskih predpisov je zaupanje v pravni sistem kot celoto ključnega pomena za zasebne naložbe in čezmejno trgovino. Za trajnostno okrevanje evropskega enotnega trga po gospodarskih posledicah pandemije COVID-19 je zato poleg posebnih podpornih ukrepov, kot so ukrepi v okviru sklada za okrevanje, potrebno tudi spoštovanje evropskih vrednot in zlasti pravne države. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ne nazadnje so načelo pravne države in druge vrednote iz člena 2 PEU del občutka lastne identitete Evropske unije. Pravna država je sestavni del demokratične in pluralistične evropske družbe, ki je ena od ustanovitvenih obljub Unije. Vendar pa pomen pravne države tudi presega meje Unije. Njena zunanja in varnostna politika močno temelji na vrednotah iz člena 2 PEU in načelu pravne države. Evropska unija se v svoji zunanji politiki zavzema za svetovno ureditev, ki temelji na pravu in vrednotah. To lahko še naprej verodostojno izvaja le, če tudi sama in vse njene države članice izpolnijo te zahteve. Na spoštovanju teh vrednot močno temeljita tudi sposobnost povezovanja Unije in njena privlačnost na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropske institucije v številnih mnenjih in zakonodajnih aktih vselej znova poudarjajo pomen vrednot iz člena 2 PEU in zlasti spoštovanja načela pravne države. Poleg drugih sankcij, zlasti postopka za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 263 PDEU, Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (2) zdaj določa možnost izreka denarnih kazni za sistematične kršitve načela pravne države. Glavni namen tega je zaščititi proračun Unije, na splošno pa lahko prispeva tudi k boljšemu varstvu pravne države v vseh državah članicah. Z uredbo naj bi se povečala tudi verodostojnost Unije, kar naj bi olajšalo naložbe. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO pozdravlja uvedbo te nove uredbe, ki poleg varstva pravne države in zaščite finančnih interesov Unije spodbuja tudi družbeno podporo za finančne transferje v Evropski uniji in zlasti za sklad za okrevanje v vseh državah članicah. Vendar je za učinkovitost uredbe bistveno, da se izvaja v praksi ter da se za kršitve načela pravne države, ki hkrati ogrožajo proračun Unije, sprejmejo hitre in obsežne sankcije. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Poleg tega novega spremljanja, ki se pri dodeljevanju sredstev osredotoča zlasti na pravno državo, bi morala Komisija še naprej dosledno opravljati svojo splošno nalogo nadzora proračuna EU in tega po potrebi zaostriti. Vsaka napačna uporaba sredstev EU, tudi če ne temelji na pomanjkljivostih pravne države, škodi evropskim programom in ugledu EU. Poleg tega bi morala Komisija poskrbeti za to, da bodo državljani EU bolje seznanjeni, katere projekte na lokalni ravni konkretno (so)financira EU. V ta namen bi bilo treba prilagoditi tudi pravila o preglednosti in obveščanju javnosti, na primer na okroglih mizah o gradbenih projektih in s spletnimi informacijami, ter bolj poudarjati vključenost EU. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne zahteve

| 3.1 | EESO poziva k dosledni uporabi nove uredbe na vseh področjih, povezanih s proračunom. Komisija mora za izvajanje nalog nadzora, ki so ji dodeljene z uredbo in Pogodbama, zagotoviti primerne kadrovske in finančne vire ter dosledno spremljati morebitne kršitve. Pri tem mora uporabiti strogo objektivna merila in enako preučiti kršitve v vseh državah članicah. Poleg tega bi morala okrepiti nadzor nad pravilnim izvajanjem programov EU v tretjih državah, predvsem pa za države kandidatke uporabljati enaka merila kot za države članice. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komisija in države članice morajo zlasti zagotoviti, da se iz proračuna Unije ne izvedejo nobena plačila, katerih poraba ni popolnoma sledljiva. Za vse upravičence plačil iz proračuna Unije, ne glede na to, ali gre za javne ali zasebne subjekte, morajo veljati ustrezna pravila o preglednosti. Države članice in Komisija bi morale civilno družbo izčrpno obveščati o uporabi sredstev in se z njo posvetovati o morebitnih izboljšavah pri njihovi uporabi. Za načrtovanje in izvrševanje proračuna sta potrebna pregleden postopek in posvetovanje, pri čemer bi se države članice morale posvetovati tudi z organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Na sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah, ki hkrati ogrožajo proračun Unije, se je treba zgodaj in hitro odzvati, kar zlasti velja za Komisijo. Le tako se pomanjkljivosti lahko odkrijejo in odpravijo že v zgodnji fazi. Poleg tega je treba v primeru kršitev naložiti odvračilne kazni; Komisija tudi na drugih področjih, kot je izvrševanje konkurenčnega prava, nalaga visoke finančne kazni za zaščito veljavnosti prava EU. Komisija in Svet morata zaradi temeljnega pomena pravne države in zaščite proračuna Unije tudi na teh področjih izrekati visoke in odvračilne kazni. Pri morebitni spremembi uredbe bi bilo treba to izrecno navesti tudi v besedilu uredbe. EESO poleg tega poziva Komisijo in Svet, naj se tesno usklajujeta z Evropskim parlamentom in mu v primeru morebitne prihodnje spremembe uredbe podelita enake procesne pravice, kot jih ima Svet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državi članici vedno spodkopavajo ali vsaj resno ogrožajo izvajanje programov, ki jih financira EU, in s tem zaščito proračuna EU. Če se v državi članici ugotovijo takšne sistematične pomanjkljivosti, bi morala država članica dokazati, da sta zagotovljena izvajanje programov, ki jih financira EU, in zaščita proračuna EU. EESO poziva, naj se to v Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 jasno zapiše. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poleg možnosti iz Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 bi morali Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament v primeru sistematičnih kršitev načela pravne države uporabiti tudi vsa druga sredstva za sankcioniranje, ki so jim na voljo. Mednje spadata zlasti postopek za ugotavljanje kršitev iz člena 263 PDEU in postopek iz člena 7 PEU. Tudi pri uporabi teh postopkov bi morale omenjene evropske institucije poskrbeti, da se izvajajo čim hitreje in da se naložijo odvračilne kazni. Komisija bi morala zlasti glede uporabe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 nemudoma objaviti smernice, da bi se lahko hitro odzvala v primeru kršitev načela pravne države. V teh smernicah bi morala zlasti določiti, pod katerimi pogoji so po njenem mnenju potrebne denarne kazni in kakšne naj bodo. Opredeliti bi morala tudi, pod katerimi pogoji bo prav tako začela postopek za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 263 PDEU ali postopek iz člena 7 PEU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Evropska komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament bi morali še naprej sodelovati v stalnem dialogu o pravni državi z vsemi državami članicami ter javno in jasno poimenovati kršitve načela pravne države. Evropske institucije bi morale še tesneje sodelovati, da bi nadalje spodbujale načela pravne države in preučile, kako bi lahko dodatno okrepile varstvo pravne države v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne zahteve

| 4.1 | V zvezi s skladom za okrevanje EESO obžaluje, da Evropska komisija v oceni programov držav članic le v omejenem obsegu obravnava temeljni pomen pravne države. Kot je pojasnjeno zgoraj, je pravna država temeljnega pomena za trajnostni gospodarski razvoj Evropske unije in jo je zato treba ustrezno upoštevati v okviru sklada za okrevanje. Zato ni dovolj, da ocena Komisije pretežno temelji na ekonomskih kazalnikih, kot so tisti v okviru evropskega semestra. Kot je EESO že pozval, bi morala Komisija tudi v okviru evropskega semestra bolj upoštevati pomen pravne države za trajnostni gospodarski razvoj in vanj vključiti ustrezne kazalnike (3). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da programi, ki so jih doslej predložile države članice, vsebujejo premalo pobud za krepitev pravne države. Programi Italije, Hrvaške in Češke na primer med drugim vsebujejo posamezne pobude na področju pravne države, kot so ukrepi za boj proti korupciji in povečanje učinkovitosti pravosodnih organov. Na splošno in ob upoštevanju vseh držav članic pa to po mnenju EESO ne odraža dovolj temeljnega pomena pravne države. Zato je po mnenju EESO še posebej pomembno, da vse države članice v nacionalnih programih določijo, katere ukrepe bodo sprejele za krepitev pravne države. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poleg tega poziva k nadaljnjemu razvoju zahtev za izvrševanje proračuna Unije, vključno z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092. V prihodnje bi morali za vse programe, ki se financirajo iz proračuna Unije, veljati daljnosežni nacionalni zakoni o dostopu do informacij javnega značaja in preglednosti, da bi medijem, nevladnim organizacijam in civilni družbi zagotovili enostaven in širok dostop do informacij. Izjema je mogoča le, če to zahtevajo interesi nacionalne varnosti. Evropska komisija bi morala te nacionalne zakone o dostopu do informacij javnega značaja redno pregledovati in po potrebi predlagati spremembe, pri tem pa upoštevati tudi mnenja Evropskega parlamenta in EESO. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO podpira ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, saj bo imelo pomembno vlogo pri zaščiti finančnih interesov Unije in pregonu čezmejnih kaznivih dejanj. Prepričan je, da ima Evropsko javno tožilstvo že sedaj odvračilen učinek in bo dolgoročno prispevalo k znatnemu izboljšanju čezmejnega kazenskega pregona. Zato poziva vse države članice, naj se pridružijo okrepljenemu sodelovanju v okviru Evropskega javnega tožilstva in naj to postane predpogoj za sodelovanje v programih, ki jih financira EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Novoustanovljeno Evropsko javno tožilstvo prevzema naloge, ki jih je doslej izvajal urad OLAF. EESO zato poziva k nadaljnjemu razvoju urada OLAF v evropsko agencijo za pravno državo in upravno učinkovitost. Ta nova agencija bi morala na splošno in stalno pregledovati stanje pravne države v državah članicah ter svetovati Evropskemu parlamentu, Svetu Evropske unije in Evropski komisiji glede uporabe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092. Poleg tega bi morala izrekati splošna priporočila za krepitev pravne države in upravne učinkovitosti v državah članicah ter v tem smislu podpirati države članice in njihove uprave. Če države članice ne bi upoštevale pomembnih priporočil agencije, bi morale to ustrezno utemeljiti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Evropska komisija bi morala poleg tega pripraviti še nadaljnje pobude za krepitev pravne države in uveljavljanja evropskih temeljnih pravic v vseh državah članicah. Tako bi morali za delavce v pravosodnih organih držav članic in nevladnih organizacijah, ki se še posebej zavzemajo za pravno državo in varstvo temeljnih in človekovih pravic, uvesti in razširiti programe izmenjav, kot je Erasmus+, da bi okrepili in razvili skupno razumevanje pravne države v Evropi. V ta namen bi morala Evropska unija povečati financiranje prostovoljnih in čezmejnih programov usposabljanja za te pravosodne delavce držav članic. Podpreti bi bilo treba tudi izobraževalne programe nevladnih organizacij, ki se zavzemajo za pravno državo ter varstvo temeljnih in človekovih pravic. Cilj bi moral biti spodbujanje evropskega načela pravne države, ki upošteva raznolikost pravnih tradicij držav članic in odraža zavezujoče skupne minimalne standarde za vse države članice. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Po mnenju EESO je civilna družba še posebej pomembna pri varstvu pravne države; zato ima tudi ustrezno odgovornost. Za okrepitev pravne države v vseh državah članicah bi morala Komisija pripraviti nov program, s katerim bi močneje podprla platforme civilne družbe, ki se predvsem zavzemajo za varstvo pravne države v državah članicah, ter ustrezne izobraževalne programe (4). V okviru tega programa bi morala EU podpreti financiranje nevladnih organizacij. Te je treba zaščititi pred neprimernim vplivom in drugimi oblikami ogrožanja njihove neodvisnosti, ki jih izvajajo oblikovalci politike, lobisti in drugi akterji. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ne nazadnje bi si morali zlasti Evropska komisija, Svet Evropske unije, Evropski parlament in EESO močneje prizadevati za večjo ozaveščenost vseh državljanov EU o pomenu evropskih vrednot, zlasti pravne države. EU potrebuje komunikacijsko strategijo, ki bi povezovala koncept pravne države z vsakdanjo resničnostjo. V ta namen bi morale navedene evropske institucije v sodelovanju z drugimi akterji civilne družbe začeti kampanjo „Moja EU – Moje pravice“ o pomenu pravne države, ki bo zajela vse družbene skupine, razumljivo pojasnila temeljne informacije o pravni državi in začela vseevropski dialog (5). |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 20. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Člen 2 PEU.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

2

(3)  Glej tudi mnenje EESO Pravna država in njen vpliv na gospodarsko rast, ECO/511 (UL C 429, 11.12.2020, str. 16), točka 7.1 in naslednje; mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu – Nadaljnja krepitev pravne države v Uniji, SOC/627 (UL C 282, 20.8.2019, str. 39), točka 4.1 in naslednje.

3

(4)  Glej tudi mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu – Nadaljnja krepitev pravne države v Uniji, SOC/627, točka 3.9 in naslednje; mnenje EESO Akcijski načrt za evropsko demokracijo, SOC/672 (UL C 341, 24.8.2021, str. 56), točka 6.2.1 in naslednje.

4

(5)  Glej tudi mnenje EESO o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu – Nadaljnja krepitev pravne države v Uniji, SOC/627, točka 3.19; mnenje EESO Akcijski načrt za evropsko demokracijo, SOC/672, točka 4.3.2.

5

---

PRILOGA

Naslednja amandmaja, ki sta bila med razpravo zavrnjena, sta prejela vsaj četrtino oddanih glasov (člen 59(3) poslovnika):

AMANDMA 1

Vlagatelj:

TEDER Reet

SOC/692 – Pravna država in sklad za okrevanje

Točka 3.4

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO meni, da sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državi članici vedno spodkopavajo ali vsaj resno ogrožajo izvajanje programov, ki jih financira EU, in s tem zaščito proračuna EU. Če se v državi članici ugotovijo takšne sistematične pomanjkljivosti, bi
  morala država članica dokazati
  , da sta zagotovljena izvajanje programov, ki jih financira EU, in zaščita proračuna EU. EESO
  poziva
  , naj se to v Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 jasno zapiše. | EESO meni, da sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državi članici vedno spodkopavajo ali vsaj resno ogrožajo izvajanje programov, ki jih financira EU, in s tem zaščito proračuna EU. Če se v državi članici ugotovijo takšne sistematične pomanjkljivosti, bi
  morala ta polno sodelovati pri preiskovanju kršitev in odpraviti pomanjkljivosti
  , da sta zagotovljena
  pravilno
  izvajanje programov, ki jih financira EU, in zaščita proračuna EU. EESO
  priporoča
  , naj se to v Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 jasno zapiše. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO meni, da sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državi članici vedno spodkopavajo ali vsaj resno ogrožajo izvajanje programov, ki jih financira EU, in s tem zaščito proračuna EU. Če se v državi članici ugotovijo takšne sistematične pomanjkljivosti, bi
  morala država članica dokazati
  , da sta zagotovljena izvajanje programov, ki jih financira EU, in zaščita proračuna EU. EESO
  poziva
  , naj se to v Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 jasno zapiše.

EESO meni, da sistematične pomanjkljivosti na področju pravne države v državi članici vedno spodkopavajo ali vsaj resno ogrožajo izvajanje programov, ki jih financira EU, in s tem zaščito proračuna EU. Če se v državi članici ugotovijo takšne sistematične pomanjkljivosti, bi
  morala ta polno sodelovati pri preiskovanju kršitev in odpraviti pomanjkljivosti
  , da sta zagotovljena
  pravilno
  izvajanje programov, ki jih financira EU, in zaščita proračuna EU. EESO
  priporoča
  , naj se to v Uredbi (EU, Euratom) 2020/2092 jasno zapiše.

Obrazložitev

Pravno državo je treba zagotoviti z zakonitimi sredstvi. Dokazno breme v sedanji obliki je eno glavnih temeljnih načel zakonitosti. Sprememba ali obrnitev dokaznega bremena bi lahko bila zelo nevaren precedens in bi spodkopala temelje pravne države.

Rezultat glasovanja

| Za: | 41 |
| --- | --- |
| Proti: | 65 |
| Vzdržani: | 13 |

Za:

41

Proti:

65

Vzdržani:

13

AMANDMA 2

Vlagatelj:

TEDER Reet

SOC/692 – Pravna država in sklad za okrevanje

Točka 1.6

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO meni, da imajo
  sistematične
  pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah škodljive posledice za proračun EU, in se v zvezi s tem zavzema za
  obrnjeno dokazno breme
  . | EESO meni, da imajo pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah škodljive posledice za proračun EU, in se v zvezi s tem zavzema za
  ciljno odpravo pomanjkljivosti in dosledno spoštovanje zakonitosti pri izvajanju programov, ki jih financira EU, in zaščite proračuna EU
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO meni, da imajo
  sistematične
  pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah škodljive posledice za proračun EU, in se v zvezi s tem zavzema za
  obrnjeno dokazno breme
  .

EESO meni, da imajo pomanjkljivosti na področju pravne države v državah članicah škodljive posledice za proračun EU, in se v zvezi s tem zavzema za
  ciljno odpravo pomanjkljivosti in dosledno spoštovanje zakonitosti pri izvajanju programov, ki jih financira EU, in zaščite proračuna EU
  .

Obrazložitev

Pravno državo je treba zagotoviti z zakonitimi sredstvi. Dokazno breme v sedanji obliki je eno glavnih temeljnih načel zakonitosti. Sprememba ali obrnitev dokaznega bremena bi lahko bila zelo nevaren precedens in bi spodkopala temelje pravne države.

Rezultat glasovanja

| Za: | 72 |
| --- | --- |
| Proti: | 141 |
| Vzdržani: | 18 |

Za:

72

Proti:

141

Vzdržani:

18

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kako bodo industrijski ekosistemi prispevali k strateški avtonomiji EU in blaginji državljanov?

(raziskovalno mnenje)

(2022/C 194/06)

| Poročevalka: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Poročevalka:

Sandra PARTHIE

| Zaprosilo | francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 244/1/3 |

Zaprosilo

francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

244/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Če naj evropska gospodarstva ostanejo konkurenčna na svetovni ravni, se morajo podjetja v mnogih sektorjih prilagoditi novim globalnim konkurentom, preoblikovati poslovne modele in ponovno ovrednotiti dobavne verige. Sledile bodo spremembe, ki bodo strukturne narave in včasih celo prelomne, ne le za podjetja, temveč tudi za ljudi in pogoje, v katerih delajo. EESO opozarja na načelo, da nihče ne sme biti zapostavljen, in poziva k dialogu z vsemi ustreznimi akterji o upravljanju teh strukturnih sprememb. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Odprtost trgovini, naložbam in drugim oblikam mednarodnega sodelovanja je moč EU ter vir njene rasti in blaginje. EESO podpira ambicije EU, da bi prevzela večjo odgovornost za lastno varnost, zmanjšala enostransko odvisnost na kritičnih področjih in povečala svoje sposobnosti, da si sama določa in izvaja prednostne naloge, s čimer bi si zagotovila položaj, v katerem bi bila gospodarsko konkurenčna in odpornejša. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Za zmanjšanje tveganja strateškega ali strukturnega pomanjkanja, diverzifikacijo, zaščito intelektualne lastnine ter za pošteno in na pravilih temelječo konkurenco med državami članicami ter z drugimi svetovnimi partnerji je treba ukrepati na evropski ravni z zakonskim urejanjem in določanjem standardov, pri čemer se je treba izogniti protekcionizmu. EU mora biti sposobna, da v okviru svojih mednarodnih in svetovnih zavezništev odkriva kršitve človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter predpisov o zdravju in varnosti tako ljudi kot okolja vzdolž vseh vrednostnih in dobavnih verig. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, naj EU za učvrstitev svoje proizvodne baze poveča izdatke za razvoj, raziskave in inovacije ter okrepi tudi druge z njimi povezane instrumente financiranja, kot so medregionalni instrument za naložbe v inovacije (1). Tako bo vsaj v enakovrednem položaju z drugimi svetovnimi regijami in bo lahko omogočala prepotrebne inovacije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poleg tega priporoča, da se novi program znanj in spretnosti prilagodi prihodnjim potrebam na trgu dela. Rezultat pristopa, ki temelji na industrijskih ekosistemih, bi morala biti večja blaginja državljanov EU v smislu kakovostnih delovnih mest, dohodkov in dostopa do vseživljenjskega učenja. Glede tega EESO poudarja svojo podporo evropskemu paktu za znanja in spretnosti, ki je ključen za dolgoročne zaposlitvene možnosti evropskih državljanov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da je pomembno doseči resnično navzgor usmerjeno konvergenco gospodarstev EU, zlasti v smislu produktivnosti, socialnih standardov, zdravja in varnosti pri delu ter okolju prijazne proizvodnje. Konkurenčnost evropskega enotnega trga je v veliki meri odvisna od razvoja in izkoriščanja celotnega potenciala vseh nacionalnih gospodarstev, ki so še vedno na zelo različnih stopnjah ter zato potrebujejo različne in ciljno usmerjene politike. Cilj bi moralo biti izkoreninjenje ekonomskih neenakosti med državami članicami. Naložbe v raziskave, razvoj in nove tehnologije so ključnega pomena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja z oceno OECD, da za uravnotežen pregled blaginje potrebujemo obsežne preglednice statističnih podatkov, ki bodo izražale to, kar je ljudem najpomembnejše, in zajemale najrazličnejše rezultate, kot so dohodki, zdravje, družbene vezi, varnost in okolje. Upoštevati je treba več kot zgolj povprečja po državah, da bi razumeli, ali se življenje izboljšuje, pa tudi, za koga. Prav tako ne smemo meriti le današnje blaginje, temveč tudi vire, s katerimi jo bo mogoče ohranjati v prihodnje. Konec koncev lahko ljudje strukturne spremembe dojemajo kot grožnjo, kljub rezultatom ekonomskih analiz. Razloge za večji uspeh populističnih strank na volitvah povsod po EU, pa tudi za izid glasovanja o brexitu, je mogoče iskati v občutku volivcev, da so zaradi globalizacije izgubili pravice in nadzor nad svojimi življenjskimi odločitvami. Tega občutka statistični podatki ne morejo ublažiti. Oblikovalci politik morajo socialne partnerje in organizacije civilne družbe v veliko večji meri vključiti v obravnavanje nezadovoljstva državljanov in njihovih strahov, da jih bo prizadela socialna stiska, pa tudi v pripravo in izvajanje rešitev na lokalni in regionalni ravni. EESO podpira bolj odprto in participaciji naklonjeno upravljanje podjetij, vključno z obveščanjem delavcev na ravni podjetij, posvetovanjem z njimi in njihovo udeležbo. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje mnenja in zakonodajnega predloga

| 2.1 | EESO opozarja na sklepe Evropskega sveta z dne 1. in 2. oktobra 2020, v katerih je koncept strateške avtonomije opredeljen kot osrednja značilnost notranjega trga, industrijske politike in digitalnega sektorja. Poudarja tudi sklepe Sveta za konkurenčnost z dne 13. novembra 2020, v katerih je navedeno, da zgornje vključuje tudi opredelitev in zmanjšanje strateške odvisnosti ter povečanje odpornosti v najobčutljivejših industrijskih ekosistemih in na posebnih področjih, kot so zdravstvo, obrambna industrija, vesolje, digitalna tehnologija, energija, industrija mobilnosti in kritične surovine. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cilji odprte strateške avtonomije so stabilnost, razširjanje evropskih standardov in spodbujanje vrednot EU. Ti cilji so izraženi v več nedavnih pobudah, kot so sporočilo o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope iz februarja 2020, sporočilo o neposrednih tujih naložbah (uredba o pregledu neposrednih tujih naložb), sprejeto marca 2020, mehanizem EU za pregled neposrednih tujih naložb, ki je bil sprejet leta 2019 in se je začel v celoti izvajati oktobra 2020, strategija za podatke iz novembra 2020, pregled trgovinske politike iz februarja 2021, v katerem je poudarjena odprta strateška avtonomija, in sedanje delo v zvezi z učinkovitim instrumentom proti prisili. Predlog uredbe o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah iz julija 2021 pa je dober primer vse večje ozaveščenosti o okoljskih temah v EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj lizbonske strategije iz leta 2000 je bil, da bi EU postala na znanju temelječa gospodarstvo in družba. Z njo so bili uvedeni merljivi kazalniki in izpostavila je potrebo po podpori ljudem pri vseživljenjskem učenju. Pakt za znanja in spretnosti je ključnega pomena z vidika izobraževanja ter strokovnih izkušenj in znanja, saj so nekatere industrijske panoge v okviru dvojnega, tj. digitalnega in okoljskega prehoda, pred veliko preobrazbo. Poleg tega – kot je poudarjeno v načrtu za znanja in spretnosti – so glavni akterji, kot so podjetja, sindikati, raziskovalne in izobraževalne ustanove ali ustanove za usposabljanje ter javne oblasti, nepogrešljivi pri obravnavanju sektorskih potreb po znanju in spretnostih. EESO pozdravlja delo Evropske komisije in sektorskih partnerjev, kot sta Sector Skills Council (svet za sektorska znanja in spretnosti) ter European Sector Skills Alliances (evropska zavezništva za panožna znanja in spretnosti), katerega namen je odpraviti neskladje v znanju in spretnostih med povpraševanjem industrije in ponudbo izobraževanja (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO opozarja tudi na delo Komisije v zvezi z odpornostjo na področju kritičnih surovin (3), s katerim želi začrtati pot do večje trajnosti in varnosti, na svoje mnenje na to temo (4) ter na mnenja, ki jih je pripravil o različnih industrijskih ekosistemih in sektorjih (5). |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EU temelji na odprtem modelu gospodarstva. Njen delež v svetovnem uvozu znaša 14 %, 16 % svetovnega izvoza pa izhaja iz EU. EESO se strinja, da mora evropska industrijska politika nujno najti načine in sredstva za zmanjšanje enostranske odvisnosti od drugih na strateških področjih, ki segajo od tehnologije do prehrane in zdravstva. Industrijska politika z močno industrijsko proizvodno bazo bi morala biti zmožna, da ublaži možne negativne posledice motenj. Zanesljivo oskrbo je mogoče doseči tudi s partnerstvi z „enako mislečimi državami“, kot je Svet EU-ZDA za trgovino in tehnologijo (EU-US Trade and Technology Council, TTC), katerega namen je navezovati takšna partnerstva. Za zaščito pred trgovinskimi neravnovesji EESO podpira prizadevanja EU za uvedbo in izboljšanje instrumentov trgovinske zaščite, kot so mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb (6), instrument EU za mednarodno javno naročanje (7) in uredba za odpravljanje izkrivljanj, ki jih na notranjem trgu povzročajo tuje subvencije, ki jo je Evropska komisija predlagala maja 2021 (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Analiza strateške odvisnosti od spodaj navzgor, ki jo je opravila Evropska komisija, je pokazala, da odvisnost v najbolj občutljivih ekosistemih znaša samo 0,6 % vrednosti blaga, uvoženega iz držav zunaj EU. Tako so se mnoge vrednostne verige med pandemijo izkazale za izjemno odporne. EESO močno podpira delo Komisije za opredelitev strateške odvisnosti in strateških zmogljivosti. Analiza je pokazala tudi, da 137 od 5 200 uvoženih proizvodov v EU pripada občutljivim ekosistemom, od katerih je EU močno odvisna – predvsem v energetsko intenzivnih industrijskih panogah (kot so surovine) in zdravstvenih ekosistemih (kot so aktivne farmacevtske sestavine), pa tudi pri proizvodih, ki so pomembni za podporo zelenega in digitalnega prehoda. Iz Kitajske EU uvozi 52 % proizvodov, od katerih je odvisna. Pri 34 proizvodih je ranljivost potencialno večja zaradi njihovih majhnih možnosti za nadaljnjo diverzifikacijo in nadomestitev s proizvodnjo EU. Za izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije so potrebne trdne politike na področju trajnostne energije in digitalne tehnologije. EESO poudarja, da so evropski akterji na področjih digitalnega zdravstva in energije iz obnovljivih virov med vodilnimi na svetu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za odprto strateško avtonomijo so značilne proizvodne zmogljivosti v sektorjih, usmerjenih v prihodnost, na evropskem enotnem trgu, zlasti za blago visoke vrednosti, pri katerem je nujno ohranjati tehnološki in inovacijski potencial EU. Ocena Komisije na primer kaže, da je svetovni tržni delež Evrope v robotiki 33 %, na področju vgradnih sistemov 30 %, na področju polprevodnikov za avtomobilsko industrijo 55 %, na področju polprevodniške opreme 20 %, na področju fotonskih komponent pa 20 % (9). Ob vse večji mednarodni konkurenci in nezakoniti konkurenci strateška avtonomija vključuje mehanizme trgovinske zaščite. Industrijska politika EU je tako tesno povezana z močno trgovinsko politiko in politiko varstva konkurence. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da povečanje odprte strateške avtonomije vključuje krepitev odpornosti enotnega trga, vlaganja v kompetence in tehnološke zmogljivosti EU ter vire za lastne raziskave in razvoj, diverzifikacijo proizvodnih in dobavnih verig, skrb za digitalno suverenost, ustvarjanje strateških zalog, spodbujanje in privabljanje naložb in proizvodnje v Evropi z izboljšanjem pogojev, v katerih poslujejo podjetja, raziskovanjem alternativnih rešitev in modelov krožnega gospodarstva ter spodbujanjem širokega industrijskega sodelovanja prek meja držav članic, pa tudi prizadevanja za vodilni položaj na področju tehnologije, kot je navedel Svet za konkurenčnost novembra 2020. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Enotni trg je največja prednost Evrope in Komisija bi si morala z izvajanjem in izvrševanjem pravil še naprej prizadevati za okrepitev njegove odpornosti, hkrati pa odpravljati ovire za dosego cilja, tj. inovativnega, uspešnega in v prihodnost usmerjenega evropskega gospodarstva. Trden notranji trg je predpogoj za to, da se bodo evropska podjetja lahko ustanavljala, se razvijala in uspevala ter da se bodo preprečevale prihodnje motnje, na primer z instrumentom enotnega trga za izredne razmere. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO v mnenju z naslovom Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora opozarja na pomen trdnega in v prihodnost usmerjenega socialnega dialoga ter trajnostnega in participaciji naklonjenega upravljanja podjetij. Podpira tudi obveščanje delavcev in posvetovanja z njimi ter spodbuja njihovo udeležbo na ravni podjetja, da bi pospešili inovacije na delovnem mestu (10). Evropski parlament je decembra 2020 v Resoluciji o trajnostnem upravljanju podjetij pozdravil zavezo Komisije, da pregleda direktivo o nefinančnem poročanju in razvije standarde za nefinančno poročanje (11). Upoštevanje načel trajnostnega upravljanja podjetij je pomemben način za spodbujanje evropskih vrednot v tujini in evropskim podjetjem prinaša konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Družbeno-gospodarske razmere v državah članicah in regijah EU se še vedno močno razlikujejo, zato je pomembno, da se v okviru posebnih procesov upravljanja za različne ekosisteme razvijejo ciljno usmerjene poti za prehod regij, vključno s podpiranjem dostopa do novih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in trajnostnimi vrednostnimi verigami. EESO podpira pristope k upravljanju, kot so regionalne komisije ali vozlišča za preobrazbo, ki v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi gospodarskimi akterji opredeljujejo specifične lokalne in regionalne rešitve za prihodnje gospodarske spremembe. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Glede izboljšanja industrijskega sodelovanja med državami članicami EU EESO ceni analitično delo, ki ga je opravila Komisija, da bi opredelila in orisala 14 „industrijskih ekosistemov“; podobno so storile ZDA in Kitajska. Sistemi so razdeljeni v dve različni kategoriji, in sicer na ekosisteme, opredeljene kot mreža grozdov, ki spadajo na posamezno področje dejavnosti, ter regionalne ekosisteme, ki se nanašajo na interakcijo med poslovnimi subjekti v posamezni regiji. Skupaj tvorijo interaktivno platformo za optimizacijo sodelovanja med organi in zainteresiranimi stranmi ter lajšanje medsebojnega komuniciranja. EESO v tem vidi resnično dodano vrednost za podjetja, ki lahko tako svoje potrebe sporočijo celotnemu ekosistemu, ki se je nato zmožen odzvati. Bolj kot je ekosistem globok in prepleten, koristnejši bo za vse sodelujoče akterje in večja bo njegova dodana vrednost. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU in njene države članice se osredotočajo na javne programe za vrhunske raziskave na ravni EU. Tudi proračunska sredstva za raziskave in inovacije so se prenesla z nacionalne ravni na raven EU in so največja doslej, čeprav še vedno ne dosegajo ravni strateških tekmic, kot je Kitajska; s četrtim krogom prelomnih programov naj bi EU ponovno prevzela vodilni položaj na področju raziskav in inovacij na svetu. To bi moralo vključevati velike podjetniške modele umetne inteligence (LEAM), skupne industrijske podatkovne prostore in nove zelene tehnologije ter okrepiti raziskave, razvoj in inovacije za ustvarjanje sintetičnih nadomestkov za kritične surovine. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Evropska unija je leta 2019 za raziskave in razvoj namenila 2 % BDP. Za primerjavo, Kitajska je tega leta raziskavam in razvoju namenila enak odstotek svojega BDP, ZDA pa so v ta namen porabile 3 %. EESO priporoča EU, naj za okrepitev proizvodne baze poveča izdatke za raziskave in razvoj, hkrati pa obžaluje, da – razen temeljnih javnih naložb v raziskave in razvoj ter močnih zasebnih konglomeratov na področju blažitve podnebnih sprememb in zdravstva – inovacijski sistemi EU ne uspevajo dovolj (12).. Čeprav je učinkovita konkurenca v EU odlična inovacijska spodbuda za podjetja, bi jih bilo treba kljub temu bolje podpreti z obsežno uporabo drugih instrumentov EU za financiranje raziskav, razvoja in inovacij. Tako bi bila EU vsaj v enakovrednem položaju z drugimi svetovnimi regijami in bi omogočala prepotrebne inovacije. Naložbe EU so zdaj usmerjene predvsem v podpiranje domačih, tj. nacionalnih interesov držav članic, namesto da bi razvijali evropske pristope in rešitve ter ustvarjali in izkoriščali boljše in globlje povezave med poslovnimi subjekti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO močno podpira pozive k izboljšanim ekosistemom in vrednostnim verigam ter meni, da jih je treba za večjo blaginjo Evropejcev povezati z dvojnim zelenim in digitalnim prehodom. Načrti za prehod bodo prispevali dodano vrednost s predlaganjem smiselnega vrstnega reda politik in zagotovili predvidljivost, ki je pomembna za podjetja in blaginjo državljanov, na primer v zvezi z razvojem znanj in spretnosti. Pri tem je vredno poudariti gospodarske modele, osredotočene na zainteresirane strani, katerih glavno gonilo je blaženje podnebnih sprememb in degradacije okolja. EESO poziva države članice in Komisijo, naj te modele bolj izkoristijo pri oblikovanju politik in ocenah učinka. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Z naložbami za ustvarjanje odpornejših in trajnostnih vrednostnih verig, ki zagotavljajo dostop do bistvenih storitev in blaga, je treba doseči rezultate v smislu gospodarske rasti in blaginje. Pripraviti bi bilo treba sektorske akcijske načrte, ki bi bili povezani s pobudami glavnih gospodarskih akterjev in bi okrepili sedanje skupine podjetij v Evropi, vključno z MSP. To bi moralo vključevati institucionalno podporo, ki bi podjetjem omogočila, da s stresnimi testi ali ocenami tveganja bolje nadzorujejo vrednostne verige in predvidevajo krize ter tako preprečujejo pomanjkanje. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ključno bo opredeliti prave strateške vrednostne verige, dobavne verige in grozde. S spodbujanjem pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in sklepanjem industrijskih zavezništev na področjih baterij za električna vozila, visokozmogljivostnega računalništva, mikroelektronike, povezanih, čistih in avtonomnih vozil, pametnega zdravstva, nizkoogljične industrije, vodikovih tehnologij in sistemov, industrijskega interneta stvari ter kibernetske varnosti je Komisija jasno pokazala, katera področja je treba razvijati prednostno in z resnično dodano vrednostjo EU. Skupaj z zaščito evropskih interesov glede standardov, razvitih v Evropi, in varstvom evropske intelektualne lastnine je to trdna podlaga za skladen niz industrijskih in gospodarskih politik. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | To ni cilj sam po sebi, temveč je namenjen ohranjanju blaginje Evropejcev z zagotavljanjem kakovostnih delovnih mest v sektorjih, usmerjenih v prihodnost, ob hkratnem prizadevanju za dvojni prehod. Za uresničitev teh ciljev je treba uporabiti prave kazalnike in metrike. EESO meni, da je „blaginja“ kot statistični in merilni pojem dozorela ter postala „kompas“, ki usmerja odločitve oblikovalcev politik. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO se strinja z OECD, ki je ekonomijo blaginje opredelila kot ekonomijo, ki:






  1) | ljudem ponuja več možnosti za navzgor usmerjeno socialno mobilnost in izboljšanje tistih plati njihovega življenja, ki jim največ pomenijo; |
| --- | --- | --- |

3.15

1)

ljudem ponuja več možnosti za navzgor usmerjeno socialno mobilnost in izboljšanje tistih plati njihovega življenja, ki jim največ pomenijo;

| 2) | omogoča, da iz teh priložnosti nastanejo rezultati, ki prinašajo blaginjo vsem segmentom prebivalstva, tudi tistim pri dnu lestvice; |
| --- | --- |

2)

omogoča, da iz teh priložnosti nastanejo rezultati, ki prinašajo blaginjo vsem segmentom prebivalstva, tudi tistim pri dnu lestvice;

| 3) | zmanjšuje neenakost ter |
| --- | --- |

3)

zmanjšuje neenakost ter

| 4) | spodbuja okoljsko in družbeno trajnost. |
| --- | --- |

4)

spodbuja okoljsko in družbeno trajnost.

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en

1

(2)  Načrt za sektorsko sodelovanje na področju spretnosti – odziv na neskladje v znanju in spretnostih na sektorski ravni – ključen ukrep novega programa znanj in spretnosti za Evropo.

2

(3)  Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti, COM(2020) 474.

3

(4)  UL C 220, 9.6.2021, str. 118.

4

(5)  Mnenje Strategija EU za mobilnost in industrijske vrednostne verige v EU: pristop ekosistemov avtomobilske industrije, (UL C 105, 4.3.2022, str. 26); dopolnilno mnenje Posodobitev nove industrijske strategije – vplivi na zdravstveni industrijski ekosistem, (UL C 105, 4.3.2022, str. 152); mnenje Predvidevanje strukturnih in sektorskih sprememb ter preoblikovanje industrijske kulture – do novih meja okrevanja in odpornosti v različnih delih Evrope (mnenje je še v pripravi); mnenje Trajnostne zahteve za baterije v EU, (UL C 220, 9.6.2021, str. 128); mnenje Evropska steklarska industrija na razpotju: kako jo narediti bolj ekološko in energijsko varčno, obenem pa okrepiti njeno konkurenčnost in ohraniti kakovostna delovna mesta, (UL C 105, 4.3.2022, str. 18).

5

(6)  Evropska komisija: Mehanizem EU za pregled tujih naložb začenja v celoti delovati, 9. oktober 2020.

6

(7)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave: Instrument EU za mednarodno javno naročanje, oktober 2021.

7

(8)  Evropska komisija: Komisija predlaga novo uredbo za odpravljanje izkrivljanj, ki jih na notranjem trgu povzročajo tuje subvencije, 5. maj 2021.

8

(9)  Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko (COM(2017) 479 final).

9

(10)  UL C 341, 24.8. 2021, str. 23.

10

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (2020/2137(INI)).

11

(12)  Poročilo Skupnega raziskovalnega središča o znanosti za politiko: Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (Oblikovanje in zagotavljanje odprte strateške avtonomije EU do leta 2040 in po njem), 2021.

12

Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/39

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Inovativni finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom

(raziskovalno mnenje)

(2022/C 194/07)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Marie-Pierre LE BRETON |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

Soporočevalka:

Marie-Pierre LE BRETON

| Zaprosilo | francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 231/1/3 |

Zaprosilo

francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

231/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja odločitev francoskega predsedstva Sveta EU in posebno zavezo ministrstva za gospodarstvo in finance ter francoske vlade, da podprejo izvajanje akcijskega načrta za socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je treba razviti inovativne finančne instrumente, ki bodo lahko imeli pozitivne socialne učinke, predvsem z ukrepi, ki jih izvajajo organizacije socialne ekonomije, pa tudi z vključevanjem vseh podjetij, ki si prizadevajo doseči pozitivne socialne učinke. EESO zato ceni in podpira določbe akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, ki ga je Evropska komisija predstavila 9. decembra 2021, zlasti predlog o spodbujanju oblikovanja trgov za naložbe v socialna podjetja v Evropi s podpiranjem novih instrumentov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je priznanje socialnega in lokalnega gospodarstva kot enega od 14 ekosistemov evropske industrijske strategije skladno s spodbujanjem naložb s socialnim učinkom, in pozdravlja to priznanje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je treba uvesti in podpreti oblike naložb, namenjene doseganju socialnih učinkov, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest ter privabljanju zasebnih vlagateljev in svežega kapitala, vendar priporoča, naj se te naložbe usmerijo tako, da bodo imele dodatne in multiplikacijske učinke, ter naj nikoli ne nadomestijo javnofinančnih socialnih izdatkov za osnovne storitve. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO se strinja, da bi bilo treba (i) vnaprej skupaj razviti orodja in kazalnike za oceno socialnega učinka za vsak projekt posebej, s čimer bi zagotovili spoštovanje posebnosti organizacij socialne ekonomije, in (ii) oblikovati evropsko opredelitev socialnega učinka. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO priporoča, da se naložbe, namenjene doseganju socialnih učinkov, oblikujejo tako, da se zagotovi ravnovesje med socialnim učinkom (pozitivne spremembe zaradi naložb), stopnjo donosa (odgovoren in trajnosten donos za vlagatelja) in stopnjo tveganja za socialna podjetja, pri čemer se spodbuja krepitev socialnega podjetništva s svežim pritokom vloženega kapitala in izboljšanjem standardov preglednosti in družbene odgovornosti ter krepi zmogljivosti za vključitev podjetij s socialnim učinkom in podjetij socialne ekonomije v evropski gospodarski sistem. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ceni pobude Evropske komisije iz preteklih letih, zlasti v zvezi s programom Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), in pozdravlja posebna sredstva za program InvestEU, namenjena krepitvi evropske socialne infrastrukture. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da so za spodbuditev držav članic in Komisije k temu, da bi dale nov zagon tem pobudam, pomembne redne analize, na podlagi katerih bi pripravili podroben pregled različnih inovacijskih sistemov za podpiranje financiranja s socialnim učinkom v državah članicah. S tem bi vzpostavili skupno bazo znanja in spodbudili izmenjavo primerov dobre prakse. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je treba na evropski ravni nujno ustanoviti organ za politično usmerjanje in tehnično spremljanje inovativnih pobud za financiranje socialne ekonomije in podjetij, katerih namen je doseganje ciljev socialnega učinka. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO že vrsto let opozarja, da bi si morale evropske institucije in države članice prizadevati za okrepitev vloge socialne ekonomije v evropskem okviru. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO je nedavno v mnenju ECO/533 (1) priporočil, naj unija kapitalskih trgov v celoti upošteva različne oblike naložb s socialnim učinkom, zlasti na področju socialne ekonomije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V zadnjem desetletju sta ozaveščanje in priznavanje vloge organizacij socialne ekonomije pripeljala do vse večjega poudarka na naložbah s socialnim učinkom, ki naj bi še povečale že tako velik potencial podjetij socialne ekonomije za odgovorne in trajnostne inovacije in ustvarjanje delovnih mest (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropa vse bolj potrebuje vključujoče in odgovorno financiranje, zato bi se morala Evropska unija zavezati, da bo uvedla ukrepe in smernice za institucije, podjetja, finančne sklade, univerze, raziskovalna središča, akterje socialne ekonomije in lokalne skupnosti o tem, kako povečati potencial socialnega podjetništva in vplivati na financiranje, kar so dejavniki za razvoj bolj vključujočega in trajnostnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Številne organizacije socialne ekonomije zagotavljajo storitve, ki so življenjskega pomena zlasti za prikrajšane skupine prebivalstva. To so socialne, zdravstvene, negovalne in izobraževalne storitve ter na splošno vse storitve, ki ranljivim osebam omogočajo dostojno življenje, pri čemer gre predvsem za zagotavljanje primernih delovnih pogojev. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zato je treba naložbe s socialnim učinkom usmeriti tako, da bodo dopolnjevale javne politike in prinašale multiplikacijske učinke, pri čemer se je treba izogniti temu, da bi nadomestile javna sredstva, kar zlasti velja za podjetja, ki so aktivna na področju socialnih politik za ranljive osebe. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Zaradi pandemije smo se morali vsi soočiti s socialnimi izzivi, ki otežujejo uresničevanje ambicioznih ciljev trajnostnega prehoda (revščina in neenakost, težave pri vključevanju migrantov, pomanjkljivosti pri vključevanju invalidov ter nedostopnost stanovanj za ranljive družine in mlade). Zato je prišel čas, da podpremo model gospodarske rasti in sistem podjetij, ki lahko spodbujajo uresničevanje socialnih ciljev, med katerimi je treba prednost nameniti spodbujanju kakovostnih delovnih mest. |
| --- | --- |

2.7

3.   Opredelitev inovativnih finančnih instrumentov

| 3.1 | EESO se strinja z določbami akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, ki se nanašajo na potrebo po uvedbi inovativnih finančnih instrumentov, namenjenih razvoju podjetij s socialnim učinkom in podjetij socialne ekonomije. Zato meni, da je zelo pomembno poudariti, da ti finančni instrumenti vključujejo širok nabor naložb, ki temeljijo na predpostavki, da lahko zasebni kapital prispeva k doseganju pozitivnih socialnih učinkov – pri čemer je treba te vedno obravnavati prednostno – in hkrati ustvarja gospodarske koristi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Posebnost teh instrumentov je torej prav namen vlagatelja, da z ustvarjanjem skupnih sredstev in skupnih vrednot uresniči socialne cilje, tudi z zagotavljanjem uravnoteženega gospodarskega donosa, ki je v veliki meri namenjen doseganju socialnih ciljev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dejavni akterji, ki spodbujajo in ustvarjajo te inovativne instrumente, so lahko podjetja, organizacije in skladi, ki si prizadevajo za doseganje merljivega socialnega učinka, združljivega z gospodarskim učinkom. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Naložbe s socialnim učinkom morajo vključevati naslednje elemente:






  — | jasna in namerna usmerjenost k ustvarjanju pozitivnih socialnih učinkov, |
| --- | --- | --- |

3.4

—

jasna in namerna usmerjenost k ustvarjanju pozitivnih socialnih učinkov,

| — | podpora podjetjem, ki so jasno opredeljena kot podjetja socialne ekonomije, na podlagi splošno sprejetih opredelitev in objektivnih meril, |
| --- | --- |

—

podpora podjetjem, ki so jasno opredeljena kot podjetja socialne ekonomije, na podlagi splošno sprejetih opredelitev in objektivnih meril,

| — | določitev pričakovanj glede pravičnih, trajnostnih in preglednih gospodarskih donosov, čeprav so lahko pod povprečnim tržnim donosom, |
| --- | --- |

—

določitev pričakovanj glede pravičnih, trajnostnih in preglednih gospodarskih donosov, čeprav so lahko pod povprečnim tržnim donosom,

| — | pripravljenost, da se del sredstev ponovno vloži v spodbujanje drugih naložb s socialnimi cilji, |
| --- | --- |

—

pripravljenost, da se del sredstev ponovno vloži v spodbujanje drugih naložb s socialnimi cilji,

| — | merljiv učinek, ki je bistven za zagotavljanje preglednosti in ustreznega poznavanja naložbenih ciljev, |
| --- | --- |

—

merljiv učinek, ki je bistven za zagotavljanje preglednosti in ustreznega poznavanja naložbenih ciljev,

| — | skladnost s statutarnimi načeli in vrednotami, ki mora biti na prvem mestu, kadar so naložbe usmerjene v podjetja socialne ekonomije. |
| --- | --- |

—

skladnost s statutarnimi načeli in vrednotami, ki mora biti na prvem mestu, kadar so naložbe usmerjene v podjetja socialne ekonomije.

| 3.5 | Naložbe s socialnim učinkom bi morale zlasti podpirati podjetja, dejavna na področju inovacij in razvoja skupnosti, ki se sicer ne bi mogla razvijati ali v nekaterih primerih ne bi mogla zagotavljati ustrezne ravni storitev za državljane. Morale bi biti primerne za ustvarjanje potencialnega gonila vključujoče gospodarske rasti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Naložbe v podjetja in organizacije, katerih cilj je socialni učinek, lahko izboljšajo učinkovitost in uspešnost javne porabe za socialne, izobraževalne in zdravstvene storitve ter storitve spodbujanja kulture ter podpirajo zaposlovanje z večjo udeležbo vlagateljev za podporo podjetniškemu ekosistemu, ki združuje trajnost in družbeno odgovornost. |
| --- | --- |

3.6

4.   Zapleteno vprašanje opredelitve podjetij socialne ekonomije

| 4.1 | Medtem ko je vse večji poudarek na analizi in poznavanju podjetij socialne ekonomije in inovativnih finančnih instrumentov, ki lahko bolje podprejo njihovo vlogo, pa je treba premagati še številne ovire, da bi se poleg podjetij socialne ekonomije lahko oblikoval enako inovativen, odgovoren in trajnosten finančni ekosistem, ki bo omogočil razvoj dejanskega in konkretnega izvajanja resnično evropskega gospodarskega modela, ki bo služil državljanom in podjetjem. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Med ovirami, s katerimi se soočajo številne organizacije socialne ekonomije v smislu popolnega dostopa do inovativnih finančnih instrumentov, kot sta sodelovanje v skladih zasebnega kapitala, instrumentih navideznega lastniškega kapitala, zajamčenih in dolgoročnih posojilih ter nenazadnje zagotovitev solidarnostnega financiranja v okviru varčevalnih shem zaposlenih za socialna podjetja, lahko opredelimo štiri področja, na katerih je treba odpraviti pomanjkljivosti:






  — | odprava informacijske vrzeli in izboljšanje dojemanja ponudnikov kreditov in pravnih opredelitev ter priznanje posebne narave njihovega gospodarskega značaja, |
| --- | --- | --- |

4.2

—

odprava informacijske vrzeli in izboljšanje dojemanja ponudnikov kreditov in pravnih opredelitev ter priznanje posebne narave njihovega gospodarskega značaja,

| — | izboljšanje strokovnega znanja akterjev v finančnem sektorju pri vrednotenju poslovanja organizacij socialne ekonomije s finančnega vidika, |
| --- | --- |

—

izboljšanje strokovnega znanja akterjev v finančnem sektorju pri vrednotenju poslovanja organizacij socialne ekonomije s finančnega vidika,

| — | podpora za usposabljanje organizacij socialne ekonomije, da bi izboljšale svoje strokovno znanje na ekonomskem in finančnem področju, |
| --- | --- |

—

podpora za usposabljanje organizacij socialne ekonomije, da bi izboljšale svoje strokovno znanje na ekonomskem in finančnem področju,

| — | boljše informiranje organizacij socialne ekonomije, kar jim bo omogočilo, da izkoristijo finančne sheme, s čimer se bo zmanjšala stopnja neizkoriščanja. |
| --- | --- |

—

boljše informiranje organizacij socialne ekonomije, kar jim bo omogočilo, da izkoristijo finančne sheme, s čimer se bo zmanjšala stopnja neizkoriščanja.

| 4.3 | V zvezi s prvo točko EESO upa, da bo akcijski načrt za socialno gospodarstvo priložnost za spodbujanje evropskih institucij in držav članic, da oblikujejo opredelitev, ki bo veljala tako za javne kot finančne institucije v Evropski uniji, saj je to vse bolj nujno za popoln dostop do kapitalskega trga, tudi z ukrepi nefinančne podpore, osredotočenimi na krepitev znanj in spretnosti akterjev, ki sodelujejo pri naložbah s socialnim učinkom. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO v zvezi s tem meni, da bi bilo treba v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov za ljudi in podjetja večjo pozornost nameniti tudi vlogi socialne ekonomije pri privabljanju naložb s socialnim učinkom v Evropi (3). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V zvezi z izboljšanjem zmogljivosti za ocenjevanje inovativnih socialnih naložb EESO meni, da finančni subjekti za organizacije socialne ekonomije pri prevelikem številu primerov uporabljajo visoko stopnjo tveganja, in sicer zgolj zato, ker uporabljajo orodja za ocenjevanje, ki običajno veljajo za druga podjetja, kar izkrivlja razvrščanje, pri katerem se podcenjujejo bolj specifične razsežnosti socialne ekonomije, kot so socialni in človeški kapital, ugled, družbena funkcija, družbeno soglasje, poudarek na ciljih splošnega pomena in zmožnost ustvarjanja skupnih sredstev. To bi se lahko opisalo kot pretirano merjenje sredstev zaradi pomanjkanja instrumentov, s katerimi bi lahko izmerili namen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Organizacije socialne ekonomije dajejo prednost izvajanju socialnih, izobraževalnih in okoljskih ciljev. To družbeno poslanstvo je treba v celoti uskladiti z gospodarskimi in finančnimi zahtevami, ki so eden od vzvodov za trajnost teh organizacij, saj je ta odvisna od podpore ukrepom izobraževanja in usposabljanja sodelujočih o gospodarskih in finančnih zadevah. |
| --- | --- |

4.6

5.   Inovativni finančni instrumenti in socialna taksonomija

| 5.1 | V zadnjem desetletju so se finančni instrumenti za socialna podjetja precej razvili (4), vendar še vedno obstajajo možnosti za nadaljnji razvoj in boljše odzivanje na potrebe socialnih podjetij ter za spodbujanje njihove rasti na notranjem trgu. Po mnenju EESO je pomembno, da se s širjenjem teh instrumentov razvijajo tudi kultura ocenjevanja v vseh organizacijah in posebna orodja za ocenjevanje socialne ekonomije, ki bi jih oblikovali zlasti v akademskih krogih. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Evropska komisija je med 12. junijem in 27. avgustom 2021 opravila posvetovanje o socialni in okoljski taksonomiji. EESO v zvezi s tem opozarja, da se je treba izogibati ustvarjanju konkurence ali še resnejšega navzkrižja med okoljsko in socialno taksonomijo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Priprava enotnega modela taksonomije (socialne in okoljske) je optimalna rešitev, predvsem zato, ker morajo biti socialni in okoljski cilji medsebojno tesno povezani. Da pa bi bil model uresničljiv in prožen, podjetij ne sme preveč obremeniti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Podjetja socialne ekonomije so v glavnem vpeta v lokalne skupnosti, kjer prevladuje participativna razsežnost, hkrati pa jih odlikuje tudi njihova družbena zavezanost: ustvarjanje delovnih mest, podpora in ohranjanje delovnih mest ter politika pravičnega plačila in enakosti pri delu. Razlog za to je tudi dejstvo, da imajo podjetja socialne ekonomije v osnovi participativno strukturo upravljanja, ki temelji na merilih demokracije, odprtosti in preglednosti. Te vidike je treba v okviru socialne taksonomije upoštevati in jih še posebej spodbujati. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Socialna taksonomija bi morala prispevati k vplivanju na financiranje, da bi se dopolnila javna sredstva, ki pogosto nezadostno podpirajo politike socialnega vključevanja. Vendar socialno financiranje nikoli ne bi smelo nadomestiti vloge institucij, zakonodaje in javnih politik pri zagotavljanju spoštovanja socialnih pravic, ponovnem uravnoteženju neenakosti in boju proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kar zadeva posebej storitve splošnega pomena, jih je treba financirati iz javnih sredstev, zasebni kapital je lahko tukaj le dodatek. Podjetja, ki ustvarjajo socialne učinke, imajo ključno vlogo v družbi, zato bi morale njim namenjene naložbe v največji možni meri temeljiti na stabilnih finančnih skladih in potrpežljivem kapitalu. Upoštevati je treba, da so socialni cilji dolgoročne narave. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Preprečiti bi bilo treba tveganje, da bi ukrepi in metode merjenja nagrajevali sektorje, ki so lažje merljivi in v katerih je na voljo več sredstev ali podatkov, na račun področij, kjer je objektivno merjenje bolj zapleteno ali kjer je podatke težje najti. Za uspešnost naložb s socialnim učinkom je potrebno sodelovanje med javnim, zasebnim in socialnim sektorjem. Sodelovanje socialnega sektorja je bistveno za prednostno razvrstitev potreb, saj so njegovi predstavniki tisti, ki delajo na terenu in poznajo potrebe. |
| --- | --- |

5.7

6.   Predlogi, ki temeljijo na dobri praksi na lokalni in regionalni ravni

| 6.1 | Komisija je v preteklih letih na podlagi pobude za socialna podjetja iz leta 2011 sprejela različne pobude, tako neposredno kot prek Evropskega investicijskega sklada, za podporo socialnih inovacij in izboljšanje dostopa organizacij socialne ekonomije do financiranja. Zlasti zanimivi so bili programi EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building in EFSI Equity Social Impact. Kar zadeva načrtovanje prihodnjih programov, so obetavne tudi socialne pobude iz programa InvestEU, zlasti če se, kot je bilo napovedano v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo, uvedejo posebne inovacije za spodbujanje naložb s socialnim učinkom. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Za spodbujanje okolja, ki bo naklonjeno socialnim naložbam, je po mnenju EESO pomembno, da se pri izvajanju različnih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost države članice pripravijo, da bi s finančnimi sredstvi iz instrumenta Next Generation EU izvedle nekatere konkretne ukrepe, ki so navedeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | V številnih državah so bile pridobljene izkušnje glede uvedbe in potrjevanja mehanizmov financiranja glede na rezultat (pay by result), v Franciji na primer s pogodbami s socialnim učinkom, kjer se posebna pozornost namenja modelom, kjer so skladi vezani na rezultate (outcome funds), v katere so vključeni zasebni vlagatelji, ki želijo mobilizirati sredstva za politike, dogovorjene z vlado, zlasti na področju socialnih politik, in pri katerih je plačilo povezano z doseganjem pričakovanih rezultatov. Spodbujanje takih praks bi moralo temeljiti na predhodni oceni, katere namen je opredeliti morebitna odstopanja, kot so prenosi zmogljivosti na podjetja zunaj področja socialne ekonomije ali morebiten umik držav. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Med najboljšimi praksami je zelo zanimiva tista, ki jo je oblikovala finska vlada z ustanovitvijo strokovnega centra za naložbe z učinkom. Prek centra je na voljo tehnična in strokovna pomoč za krepitev znanj in spretnosti tistih, ki nameravajo izvesti naložbe s socialnim učinkom. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | S temi pobudami se potrjuje, da je pomembno podpreti vzpostavitev, razvoj in dostopnost skladov z učinkom, skladov skladov ali drugih finančnih instrumentov, s katerimi se financirajo pobude podjetij socialne ekonomije, zlasti z usmerjanjem sredstev, kot sta InvestEU ali Sklad za pravični prehod, da se tako spodbujajo tudi oblike sovlaganja (lastniški kapital), sofinanciranja (krediti) in kreditnih jamstev za tržne dejavnosti. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Izboljšati bi bilo treba zmogljivost evropskih institucij in držav članic za zbiranje in analiziranje podatkov, ki so potrebni za dokazovanje, da je verjetnost neplačila pri financiranju socialnih podjetij in socialne infrastrukture pod povprečjem verjetnosti neplačila pri bančnih posojilih, in s tem pridobiti priznanje za stopnje črpanja lastnih sredstev, ki upoštevajo socialno vrednost tovrstnega financiranja. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESO se je že zavzel za dejavnike podpore v uredbi o kapitalskih zahtevah (5), zlasti ekološke in socialne, da bi se zmanjšalo črpanje kapitala, ki so ga banke namenile posojilom za financiranje podjetij socialne ekonomije. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Vsekakor je pomembno opozoriti na vlogo, ki jo imajo alternativne in etične banke v številnih evropskih državah pri spodbujanju financiranja, usmerjenega v socialne in okoljske cilje, kar je v nekaterih primerih privedlo tudi do oblikovanja investicijskih skladov ali podjetij za upravljanje prihrankov, namenjenih naložbam v socialni in okoljski sektor. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Davčne ureditve, ki olajšajo naložbe v socialno ekonomijo in pri katerih bi lahko dokazali dejansko ustvarjene socialne učinke, bi lahko bile koristne za spodbujanje izdajateljev in investitorjev. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Prav tako bi bilo ključno spodbujati in pospeševati potrpežljivi kapital, kot so obveznice združenj in participativne obveznice, ki krepijo lastna sredstva združenj in zadrug. Poleg tega bi bila za upravitelje pokojninskih skladov koristna tudi pravila, ki spodbujajo in lajšajo uporabo teh inovativnih orodij, s čimer bi spodbudili naložbe v podjetja socialne ekonomije. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Pomembno bi bilo, da se po zgledu francoskih izkušenj z zakonsko urejeno namensko dodelitvijo salda reguliranih bančnih prihrankov in skladov za solidarnostno varčevanje za zaposlene podjetjem socialne ekonomije, podjetjem s socialnim učinkom in solidarnostnim skladom nadgradijo pravila o skladih solidarnostnega financiranja, s čimer bi optimizirali količino sredstev, namenjenih socialnim podjetjem, in zagotovili dodatne zmogljivosti za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Med dobrimi praksami, ki jih izvajajo podjetja socialne ekonomije, zlasti zadruge, so prakse, katerih cilj je prenos podjetij v krizi na zaposlene, organizirane v zadrugo, kar je znano pod imenom „prevzem podjetij s strani zaposlenih“ (6). Te se izvajajo v Franciji, Italiji in Španiji s finančnimi mehanizmi, in sicer z oblikovanjem posebnih vzajemnih skladov, ki vključujejo udeležbo v kapitalu – skupaj z zaposlenimi torej sofinancirajo nadaljevanje gospodarske dejavnosti z ustanovitvijo zadruge. |
| --- | --- |

6.12

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

1

(2)  UL C 286, 16.7.2021, str. 13.

2

(3)  Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (COM(2020) 590 final).

3

(4)  Splošna analiza je na voljo v publikaciji Evropske komisije z naslovom A recipe book for social finance, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

4

A recipe book for social finance

(5)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

5

(6)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Prenosi podjetij na zaposlene v obliki zadruge v Evropi: priložnosti in izzivi), CECOP, 2013.

6

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/44

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Koristi najbolj oddaljenih regij za EU

(raziskovalno mnenje)

(2022/C 194/08)

| Poročevalec: | Joël DESTOM |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Poročevalec:

Joël DESTOM

Soporočevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Svet – francosko predsedstvo, 21. 9. 2021
  dopis, ki ga je poslal Clément BEAUNE, državni sekretar za evropske zadeve |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 20. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 216/3/6 |

Zaprosilo

Svet – francosko predsedstvo, 21. 9. 2021

dopis, ki ga je poslal Clément BEAUNE, državni sekretar za evropske zadeve

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

20. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

216/3/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priznava, da so najbolj oddaljene regije kljub tisočem kilometrov, ki jih ločujejo od evropske celine, sestavni del EU. Obsegajo otoke, otočja in kopensko ozemlje (Francoska Gvajana). Ležijo v zahodnem Atlantskem oceanu, Karibski kotlini, amazonskem gozdu in Indijskem oceanu. Skupaj jih je devet: Francoska Gvajana, Gvadelup, Martinik, Saint-Martin, Reunion in Mayotte (Francija), Azori in Madeira (Portugalska) ter Kanarski otoki (Španija) in štejejo skoraj 5 milijonov prebivalcev. EESO poudarja, da najbolj oddaljene regije predstavljajo Evropo v svetu in ji zagotavljajo pomorski prostor, kot ga nima nobena druga sila, ter številne geostrateške prednosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva Komisijo, naj razmisli o pomembnih koristih, ki jih lahko te regije prispevajo k prihodnosti Evrope, regije pa opredeli kot preizkuševališča za spodbujanje napredka na svetovni ravni (samooskrba s hrano in energetska neodvisnost Evrope, zeleni prehod, trajnostni turizem, socialna vključenost, sodelovanje organizacij civilne družbe itd.). Najbolj oddaljene regije lahko postanejo model, ki bi ga posnemali na različnih geografskih območjih, kjer se nahajajo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pandemija COVID-19 je opozorila na pomen zanesljivega in odpornega prehranskega sistema, ki deluje v vseh okoliščinah in je državljanom zmožen zagotoviti dostop do zadostne količine cenovno dostopne hrane. Strategija „od vil do vilic“ je nov celovit pristop, ki kaže, v kolikšni meri Evropejci cenijo prehransko trajnostnost. Predstavlja namreč priložnost za izboljšanje načina življenja, zdravja in okolja. Evropska politika mora v najbolj oddaljenih regijah zagotoviti vzpostavitev samooskrbe s hrano in prek njih pokazati pot Evropi. Najbolj oddaljene regije so ozemlja, ki omogočajo veliko priložnosti, na katerih nekateri tradicionalni gospodarski sektorji prejemajo stalno evropsko podporo. Več podpore bi bilo treba nameniti novim sektorjem. |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | EESO poziva Komisijo, naj posebnosti najbolj oddaljenih regij upošteva v svojem delovnem načrtu za strategijo „od vil do vilic“ ter zagotovi, da bodo nacionalni programi POSEI (program možnosti za oddaljene in otoške regije) v skladu z osrednjim ciljem, ki je spodbujanje trajnostnega kmetijstva. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | EESO poziva Komisijo, naj v najbolj oddaljenih regijah pospeši izvajanje evropskih projektov, ki jih financira EU in katerih namen je opredelitev lokalno proizvedenih, trajnostnih in cenovno dostopnih virov energije, po potrebi z uporabo člena 349 PDEU. Cilj je pokazati, da so zmožne razviti sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov. Stroški energije so v najbolj oddaljenih regijah na splošno višji kot na celini, zato lahko postanejo preizkuševališča v prizadevanjih Evrope za doseganje energetske neodvisnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva Komisijo, naj poskrbi za izvajanje Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in črta njen člen 29(13), saj Evropska unija ne sme subvencionirati energetskega prehoda najbolj oddaljenih regij, če bi to prispevalo h krčenju gozdov tretje države. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva Komisijo, naj v gospodarskem okviru okrevanja po pandemiji COVID-19 ne zmanjša posebne podpore najbolj oddaljenim regijam, saj potrebujejo ustrezna finančna sredstva za doseganje ciljev, določenih v strategiji EU iz svežnja „Pripravljeni na 55“. Najbolj oddaljene regije so zaradi geografskih značilnosti močno izpostavljene tveganjem, povezanim s skrajnimi vremenskimi pojavi (kot so orkani, uničujoči valovi, potresi in suše), s katerimi se morajo njihovi prebivalci redno spopadati, zato bodo prve občutile posledice podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da uporaba člena 349 PDEU ne bo ovirala revizije zakonodaje o podnebju, energiji in prometu, katere namen je uskladitev sedanjih besedil s cilji, določenimi za leti 2030 in 2050. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Ta industrijski prehod do leta 2030 (pa tudi pozneje, vse do podnebne nevtralnosti) mora biti skupinski in vključujoč ter ga morajo sooblikovati industrijski ekosistemi. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | V posodobljeni industrijski strategiji je napovedano oblikovanje poti prehoda skupaj s socialnimi partnerji in drugimi deležniki, ki bodo opisovale, kako bi lahko čim bolj pospešili dvojni prehod in ga izkoristili ob upoštevanju obsega, hitrosti in pogojev, ki veljajo za vsakega od ekosistemov. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.8 | EESO poziva Komisijo, naj pripravi posebno pot za ekosistem najbolj oddaljenih regij, v kateri naj opredeli obseg potreb, zlasti po prekvalifikaciji, ter naložbene in tehnološke potrebe, pa tudi ukrepe za njihovo zadovoljevanje, pri čemer naj upošteva prispevke, kot so časovni načrti. Ti načrti bi se lahko izvajali po vzoru programa INSULAE za energetsko neodvisnost, ki se izvaja v okviru programa EU Obzorje 2020. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva Komisijo, naj pripravi trdne politične smernice za turizem s ciljem povezovanja in razmisleka o obsežni preobrazbi, s katero bi načela trajnostnosti vključili v vse dejavnosti in vse poklice. Turizem ima namreč pomembno vlogo pri razvoju najbolj oddaljenih regij, saj ustvarja številne učinke prelivanja in ima velik potencial za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade. Trajnostni turizem mora postati značilnost najbolj oddaljenih regij. Vsi deležniki, vključeni v turizem, imajo svojo vlogo pri trajnostnem razvoju tega sektorja. Pri izvajanju načrtov za oživitev gospodarstva v teh regijah je treba graditi na raznolikosti storitev in poklicev, ki prispevajo k razvoju, ter močni udeležbi mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij v turističnem sektorju. V zvezi s tem je treba opozoriti na posebne značilnosti tega sektorja, v skladu s katerimi je treba zasnovati ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje kakovostnih delovnih mest in kakovostnega trgovinskega ravnovesja. Potrebne so močne politične smernice s ciljem povezovanja in razmisleka o obsežni preobrazbi, s katero bi načela trajnostnosti vključili v vse dejavnosti in vse poklice. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva k podpori najranljivejšim skupnostim in razmisleku o tem, kako čim več ljudi vključiti v podnebni, digitalni in socialni prehod. Prehod ne bo mogoč, če lokalne skupnosti ne bodo v celoti vključene v te spremembe, saj razvoj najbolj oddaljenih regij temelji na izjemnih, vendar krhkih ekosistemih. Zato je treba predvideti vpliv prihodnjih javnih politik, saj se te regije ne bodo mogle izogniti spremembam, ki prihajajo z velikim podnebnim, digitalnim in socialnim prehodom. Pripravljene morajo biti na popolno preobrazbo svojih gospodarstev, da se bodo lahko odzvale na prihodnje izzive, pri čemer bodo morale čim več pozornosti nameniti socialnemu učinku teh prehodov. Zato je treba zagotoviti pomoč najranljivejšim skupinam prebivalstva in razmisliti o tem, kako jih vključiti v čim večjem številu in, če je le mogoče, pridobiti njihovo podporo. Prehoda ne bo mogoče izvesti, če lokalni prebivalci ne bodo popolnoma vključeni v to preobrazbo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o svojem načinu javnega posvetovanja, da bodo lahko pri njem sodelovali vsi državljani in podjetja, ne da bi se morali predhodno vpisati v register za preglednost. Meni, da je socialni dialog najpomembnejši način za iskanje konkretnih rešitev s socialnimi partnerji v najbolj oddaljenih regijah, zato poziva k okrepitvi in razširitvi uporabe takih rešitev. Civilna družba mora biti resnično vključena v oblikovanje evropskih programov, in sicer z neposrednim sodelovanjem z resničnimi akterji na ozemljih. Okrepiti je treba dejansko vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v faze izvajanja in ocenjevanja načrtov za okrevanje in odpornost v najbolj oddaljenih regijah. Nujno je treba vzpostaviti kontaktno točko Evropske komisije, ki bo neposredno dostopna civilni družbi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva Komisijo, naj pripravi pakt o znanjih in spretnostih v najbolj oddaljenih regijah, kot je to storila za več industrijskih ekosistemov. |
| --- | --- |

1.12

| 1.12.1 | Ekološki prehod najbolj oddaljenih regij je lahko uspešen le, če bodo imele te regije usposobljeno delovno silo, ki jo potrebujejo za ohranitev konkurenčnosti. Izobraževanje in usposabljanje sta osrednjega pomena za ozaveščanje in izboljševanje znanj in spretnosti za zeleno gospodarstvo z instrumenti, kot so zeleni del programa Erasmus+ ter izobraževalne koalicije za podnebje. Z evropskim programom znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost začenja Komisija izvajati vodilne ukrepe, s katerimi bo ljudem zagotovila ustrezna znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za zeleni in digitalni prehod. V okviru tega programa Komisija omogoča tudi lažji razvoj zavez za prekvalifikacijo in strokovno izpopolnjevanje v vseh industrijskih ekosistemih. Najbolj oddaljene regije je treba v celoti vključiti v te vodilne ukrepe Komisije z vzpostavitvijo posebnega delovnega programa. |
| --- | --- |

1.12.1

| 1.12.2 | EESO poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za zmanjšanje neenakosti v najbolj oddaljenih regijah, saj je pandemija COVID-19 vplivala na prizadevanja za zmanjšanje teh neenakosti. Najbolj oddaljene regije štejejo za območja, ki jih pestijo trajne neenakosti. Z razlagami pojma središča in obrobja je mogoče v določeni meri pojasniti porazdelitev bogastva v gospodarstvu, kjer so odnosi pogosto neuravnoteženi. Eden od glavnih ciljev EU je okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. |
| --- | --- |

1.12.2

| 1.13 | EESO poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo proces okrevanja potekal v skladu s socialnimi potrebami ter bo regionalno homogen in uravnotežen. Poudarja, da je treba regije obravnavati celostno, da bi našli prilagojene rešitve. |
| --- | --- |

1.13

| 1.13.1 | EESO poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev digitalnega dostopa v najbolj oddaljenih regijah. Nezmožnost zagotavljanja splošnega in zanesljivega dostopa do digitalnih tehnologij ter učinkovite uporabe s tem povezanih sredstev še bolj kot drugod povečuje neenakosti. Obstoječe digitalne vrzeli so se poglobile, pandemija pa je še povečala nekatere razlike, zaradi česar so nekateri ljudje ob vse hitrejši digitalizaciji odrinjeni na rob. Delovna mesta, izobraževanje, zdravstvo in javne storitve bodo zagotovo vse bolj odvisni od digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

1.13.1

| 1.13.2 | EESO poziva Komisijo, naj si vztrajno prizadeva za razvoj raziskav in inovacij, ki so bistvene za izkoriščanje vseh priložnosti, ki izhajajo iz posebnih značilnosti najbolj oddaljenih regij, povezanih z oceani, morji in morskimi viri, saj imajo velik potencial za spodbujanje gospodarstva, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zagotavljanje blaginje ljudi. To zadeva najrazličnejša podjetja vseh velikosti in je bistvenega pomena za razvoj tradicionalnih dejavnosti in ustvarjanje novih tržnih priložnosti, kar bi pripomoglo tudi k pritegnitvi mladih. |
| --- | --- |

1.13.2

| 1.14 | EESO poziva Komisijo, naj v prihodnjih operativnih programih najbolj oddaljenih regij pripravi velikopotezen projekt dostopa do vode in sanitarne ureditve. Te projekte bi morala neposredno upravljati Evropska komisija. Velikopotezni projekti privabljajo obsežne naložbe v vrednosti več kot 50 milijonov EUR za posamezni projekt in so podprti s sredstvi iz skladov kohezijske politike EU. Države članice in njihovi državljani imajo od njih neposredne koristi, saj pomagajo ustvarjati boljšo infrastrukturo in nova delovna mesta ter bolj zdravo okolje, odpirajo pa se tudi nove poslovne priložnosti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.14.1 | V najbolj oddaljenih francoskih regijah ljudje nimajo dostopa do pitne vode, sanitarna ureditev pa je pogosto slaba. Dostop do pitne vode in sanitarne ureditve je neločljivo povezan s pravico do življenja in človekovega dostojanstva ter potrebo po ustreznem življenjskem standardu. |
| --- | --- |

1.14.1

| 1.15 | EESO poziva Komisijo, naj posodobi svoje sporočilo o opravljenih analizah razmer v najbolj oddaljenih regijah v zvezi s priseljevanjem. Poziva k medregijskemu sodelovanju na področju migracij in k izvajanju novega evropskega pakta o migracijah v teh regijah, ki omogoča izvajanje „obveznega solidarnostnega mehanizma“ zaradi „migracijskega pritiska“. |
| --- | --- |

1.15

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Najbolj oddaljene regije, ki ležijo na več geografskih območjih, Evropi zagotavljajo geostrateško, gospodarsko in kulturno umestitev na zunanjem robu več celin ter edinstvene koristi. Te koristi vključujejo lastno dodano vrednost in EU zagotavljajo naravno podporo pri sodelovanju s tretjimi državami, tudi zunaj njihovih geografskih območij. Prispevajo k mednarodni prepoznavnosti Evrope ter ponujajo edinstven potencial za iskanje rešitev za izzive, s katerimi se spopada EU. Evropska komisija je napovedala sprejetje novega sporočila med francoskim predsedovanjem Svetu, in sicer v zvezi s posodobitvijo strateškega partnerstva Komisije s temi regijami. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Izkoriščanje opredeljenih koristi je večinoma odvisno od zmogljivosti EU za sodelovanje z vsemi svojimi državljani. Civilna družba mora prispevati k ozaveščanju različnih akterjev (držav, regij, lokalnih oblasti, lokalnih skupnosti, šol, podjetij in posameznikov) o tem, kako pomembno je upoštevati, da lahko najbolj oddaljene regije dajo zagon konkretnim operativnim dejavnostim za pospešitev izvajanja ciljev trajnostnega razvoja. Merjenje učinka bi se uporabljalo na različnih področjih (ribištvo, kmetijstvo in razvoj modelov, kultura in krepitev tega sektorja, zaposlovanje in usposabljanje, izobraževanje in mobilnost mladih, razvoj podjetij, okolje, energija in podnebni izzivi, priseljevanje). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO v svojih predlogih za obnovo in okrevanje po pandemiji COVID-19 določa okvir, v katerem se morajo razvijati koristi najbolj oddaljenih regij. Na podlagi njegovih predlogov je mogoče prispevek teh regij konkretizirati na različnih področjih, kot so nadaljnja prizadevanja za potrebne strukturne spremembe in povezane naložbene dejavnosti, predvsem na področju digitalnih tehnologij, pametnih in socialnih inovacij ter zelenega prehoda, nenehne izboljšave na področju konkurenčnosti, ustvarjanje ustreznega okolja za krepitev delovnega okolja kot pomembnega gonila za okrevanje gospodarskega sistema, zagotavljanje pogojev za krepitev samooskrbe in odpornosti ter znatno izboljšanje distribucijskih verig. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V okvirni direktivi EU o vodah je priznano, da „voda ni kot ostali tržni proizvodi, ampak je dediščina, ki jo je treba varovati, braniti in obravnavati kot tako“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Za zagotovitev in izboljšanje dostopa do vode in sanitarne ureditve so bistveni trije elementi, in sicer kakovost, dostopnost in cenovna sprejemljivost. EU je prispevala k zagotavljanju dostopa do pitne vode in sanitarne ureditve za prebivalstvo svojih držav članic z dvema obsežnima vrstama ukrepov. Najprej je določila ambiciozne standarde kakovosti vode, ki zagotavljajo visoko raven varstva javnega zdravja in okolja. Nato je financirala razvoj in izboljšanje vodne infrastrukture v državah članicah, s čimer je prispevala k izboljšanju kakovosti storitev za rabo vode in fizičnega dostopa do njih. V najbolj oddaljenih francoskih regijah ukrepov EU zaenkrat še ni čutiti, saj prebivalstvo še vedno nima dostopa do vode. |
| --- | --- |

2.4.1

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Razmere, ki izpostavljajo prednostne naloge na področju prehrane in energije

| 3.1.1 | Najbolj oddaljene regije veljajo za gospodarsko občutljive regije. Nekatere ranljivosti izhajajo iz izpostavljenosti tveganjem zaradi strukturnih lastnosti (izoliranost, velikost trgov, koncentracija izvoza, delež kmetijstva in ribištva pri ustvarjanju blaginje itd.), druge pa so posledica izpostavljenosti pretresom zaradi izrednih razmer (gospodarske, okoljske, družbene in zdravstvene krize itd.). Zaradi pandemije COVID-19 se je dvignila raven ozaveščenosti o morebitnih posledicah nezadostne pripravljenosti. Čeprav so distribucijske in dobavne verige prestale preizkus te krize, ne bomo nikoli imeli cepiva, ki bi zaščitilo prebivalstvo pred učinki prehranske in energetske ranljivosti. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Najbolj oddaljene regije morajo pokazati, da lahko na določeni ravni zadostijo osnovnim prehranskim in energetskim potrebam ter tako zagotovijo odpornost prebivalstva na zunanje pretrese. Namen tega pristopa, s katerim se bodo ustvarila lokalna delovna mesta in družbene vezi, je vključiti zavzete državljane v spremljanje inovativnih projektov na lokalni in regionalni ravni ob podpori učinkovitih in skrbnih javnih organizacij. Najbolj oddaljene regije ponujajo koristi, nepogrešljive za prehod, ki bo omogočil razvoj gospodarske dejavnosti in socialne kohezije. Močna kulturna osnova omogoča povezanost z naravo, ki bi ugodno vplivala na oblikovanje ekosistemov, ki bi dajali prednost zdravi in trajnostni proizvodnji hrane. Zaradi enostavno dostopne energije iz najpogostejših obnovljivih virov (hidroelektrarne, biomasa, vetrna, toplotna, geotermalna in fotovoltaična energija) je možnosti veliko. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU bo sprejela nov nabor politik za podnebje, sveženj „Pripravljeni na 55“. Najbolj oddaljene regije lahko postanejo preizkuševališče za okrepitev odpornosti Evropske unije. Strategija „od vil do vilic“ je ključni element evropskega zelenega dogovora. Najbolj oddaljene regije lahko na različne načine pokažejo, da je treba nujno ohraniti bogato biotsko raznovrstnost, zagotoviti položaj kmetov in ribičev v vrednostni verigi ter spodbujati trajnostno potrošnjo hrane in zdravo prehrano po cenah, dostopnih za vse, ne da bi sklepali kompromise glede varnosti, kakovosti ali cene živil. Te regije so lahko inkubatorji za to strategijo Evropske unije, ki naj bi vključevala celotno prehransko verigo, in lahko jasno pokažejo na potrebo po ustreznih študijah učinka. Energetska kriza je v njih še hujša. Zato je treba zanje poiskati konkretne vsestranske rešitve, saj bi lahko bile v primeru poslabšanja sedanje energetske krize med najbolj prizadetimi. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | V najbolj oddaljenih regijah, kot tudi v vseh evropskih regijah, energetski prehod ni povezan samo s tehnologijo. Gre za velik družbeni izziv, v katerega je treba nujno vključiti civilno družbo. V okviru okrevanja po pandemiji COVID-19 se v zvezi s tem ponuja možnost, da se sredstva uporabijo za uresničevanje cilja državljanom nameniti osrednjo vlogo v energetskem prehodu in s tem spodbuditi regionalno gospodarstvo. Energija iz obnovljivih virov, ki je v najbolj oddaljenih regijah široko dostopna, je decentralizirana. Zanjo so potrebne razmeroma nizke naložbe v primerjavi s stroški centraliziranih struktur velikega obsega. Komisija je z zelenim dogovorom podnebno nevtralnost opredelila kot najpomembnejšo prednostno nalogo, v okviru načrta za okrevanje pa namerava vložiti več milijard evrov v obnovo gospodarstva ter ustvarjanje in ohranjanje visoko kakovostnih delovnih mest v Evropi. Najbolj oddaljene regije lahko pokažejo, kako se osredotočiti na državljane in upoštevati najranljivejše potrošnike. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | V okvirni direktivi EU o vodah je priznano, da „voda ni kot ostali tržni proizvodi, ampak je dediščina, ki jo je treba varovati, braniti in obravnavati kot tako“. Za zagotovitev in izboljšanje dostopa do vode in sanitarne ureditve so bistveni trije elementi, in sicer kakovost, dostopnost in cenovna sprejemljivost. EU je prispevala k zagotavljanju dostopa do pitne vode in sanitarne ureditve za prebivalstvo svojih držav članic z dvema obsežnima vrstama ukrepov. Najprej je določila ambiciozne standarde kakovosti vode, ki zagotavljajo visoko raven varstva javnega zdravja in okolja. Nato je financirala razvoj in izboljšanje vodne infrastrukture v državah članicah, s čimer je prispevala k izboljšanju kakovosti storitev za rabo vode in fizičnega dostopa do njih. V najbolj oddaljenih francoskih regijah ukrepov EU zaenkrat še ni čutiti, saj so težave, s katerimi se srečuje njihovo prebivalstvo pri dostopu do vode, še vedno osamljen primer v Evropi. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Povečani razkoraki in neenakosti

| 3.2.1 | Najbolj oddaljene regije štejejo za regije, ki jih pestijo trajne neenakosti. Z razlagami pojma središča in obrobja je mogoče na različne načine pojasniti porazdelitev bogastva v gospodarstvu, kjer so odnosi pogosto neuravnoteženi. Eden od glavnih ciljev EU je okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Znaten proračun je namenjen zmanjšanju vrzeli, od česar imajo najbolj oddaljene regije velike koristi. Čeprav orodja za ocenjevanje niso popolna, je treba priznati, da je pandemija COVID-19 vplivala na prizadevanja za zmanjšanje teh neenakosti. Svoje mnenje o posledicah je podala tudi konferenca predsednikov najbolj oddaljenih regij 19. novembra 2021. Glede na okoliščine morajo socialni partnerji in vse organizacije civilne družbe opozoriti na to, da je treba nujno pospešiti vse postopke, s katerimi bi odpravili pristop, ki temelji na dohitevanju, zagotovili osrednjo vlogo državljanov v mehanizmih in razvili resnični v prihodnost usmerjeni pogled. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Trdni gospodarski temelji so nujni za spodbujanje trajnostnega razvoja in ohranjanje ambicioznega socialnega modela v najbolj oddaljenih regijah. Socialne politike se morajo dopolnjevati s politikami, ki spodbujajo gospodarski razvoj, pri čemer je treba upoštevati skupni cilj teh politik glede zagotavljanja skupnega dobrega. Ustvarjanje delovnih mest, razvoj znanj in spretnosti ter zagotovitev vključujočih trgov dela so edina „cepiva“, s katerimi je mogoče preprečiti neenakosti in izključevanje ter okrepiti družbeno stabilnost. Proces okrevanja mora potekati v skladu s socialnimi potrebami ter biti regionalno enakomeren in uravnotežen. Območje regije moramo obravnavati kot celoto, da bi opredelili rešitve, prilagojene posameznim okoliščinam. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Od marca 2020 so se vse regije množično usmerile v kibernetski prostor. V najbolj oddaljenih regijah, kot tudi drugod, so se šolarji začeli šolati na daljavo, zaposleni so delali na daljavo, podjetja pa so poskušala prilagoditi svoje poslovne modele za nadaljevanje dejavnosti. Obenem pa so se poglobile obstoječe digitalne vrzeli in so se zaradi pandemije nekatere razlike še povečale, zato so bili nekateri državljani odrinjeni na rob hitrega digitalnega razvoja. Vrnitev v preteklost ni verjetna, zato bodo delovna mesta, izobraževanje, zdravstvo in javne storitve zagotovo vse bolj odvisni od digitalnih tehnologij. Nezmožnost zagotavljanja splošnega in zanesljivega dostopa do digitalnih tehnologij ter učinkovite uporabe povezanih sredstev v najbolj oddaljenih regijah še bolj kot drugod povečuje neenakosti. V njih je nujno vzpostaviti širokopasovni internetni dostop prek satelita, da bi ljudje imeli dostop do digitalne tehnologije. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | V teh regijah bi morale imeti prednost dejavnosti, povezane z oceani, morji in morskimi viri, saj imajo potencial, da okrepijo gospodarstva, ustvarijo kakovostna delovna mesta in zagotovijo blaginjo državljanov. To zadeva veliko raznolikih podjetij vseh velikosti. Nujna so prizadevanja na področju raziskav in inovacij, da bi izkoristili vse priložnosti, ki izhajajo iz značilnosti najbolj oddaljenih regij. Ukrepi v tej smeri so potrebni tako za razvoj tradicionalnih dejavnosti kot za ustvarjanje novih prodajnih možnosti, kar bi pripomoglo tudi k pritegnitvi mladih. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Nujnost večje vključenosti civilne družbe

| 3.3.1 | Več pilotnih projektov, ki se izvajajo v najbolj oddaljenih regijah, prejema podporo evropskih programov (Erasmus+, Obzorje 2020 itd.). Posodobitev strateškega partnerstva Komisije s temi regijami mora omogočiti okrepitev te podpore in ponavljanje teh projektov. Gre za spodbujanje projektov za energetsko neodvisnost, samooskrbo s prehrano, trajnostni turizem, izobraževanje otrok, usposabljanje odraslih in socialno vključenost. Razvoj digitalnih tehnologij mora biti pogoj za razvoj gospodarstev najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESO glede na velik vpliv pandemije COVID-19 na družbe v teh regijah poziva k izvajanju gospodarskih in družbenih projektov, osredotočenih na blaginjo, v katerih bo prednost namenjena dobrobiti državljanov in nihče ne bo zapostavljen. Velik izziv teh regij je ugotoviti, kako odpraviti neenakosti in neravnovesja. Kriza je razkrila in povečala razkorake, ki v teh družbah obstajajo že dolgo, zlasti v zvezi z dostopom do zdravstvene oskrbe in izobraževanja. Zdi se, da je bila stopnja okužb s COVID-19 najvišja pri najslabše preskrbljenih ljudeh. Najrevnejše osebe imajo hkrati manj možnosti za delo na daljavo. Najbolj oddaljene regije so lahko preizkuševališča, ki bi v procesu okrevanja omogočila odpravo pomanjkljivosti socialnih, ekonomskih in okoljskih politik. V teh regijah evropska sredstva ne smejo predstavljati le številk, ciljev in rokov, temveč morajo simbolizirati tudi skupno vizijo prihodnosti in dejansko zavezanost evropskemu projektu. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Izvajanje načrtov za okrevanje v najbolj oddaljenih regijah mora omogočiti preizkušanje novih praks spremljanja dodelitve sredstev in virov. Oblikovana partnerstva lahko vključujejo obveznost vzpostavitve odborov za spremljanje, ki zastopajo raznolike deležnike iz organizacij civilne družbe. Obravnava koristi najbolj oddaljenih regij za EU ponuja možnost, da se pozove k širšemu soglasju med političnimi strankami, socialnimi akterji, podjetniki, sindikati in civilno družbo, da bi zagotovili čim večji uspeh teh regij v EU. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | V najbolj oddaljenih regijah je zaradi razsežnosti izzivov, ki jih je prinesla pandemija COVID-19, in pričakovanih prehodov potrebno dejavno sodelovanje vseh akterjev, ki zastopajo civilno družbo, skladno z njihovimi odgovornostmi in pristojnostmi. Socialni dialog je odločilno orodje za izvajanje načrtov za okrevanje v najbolj oddaljenih regijah. Omogočiti bi moral preizkušanje novih praks za spremljanje dodeljevanja sredstev in virov. Partnerstva lahko vključujejo obveznost ustanovitve odborov za spremljanje, ki zastopajo raznolike deležnike ter med drugim upoštevajo ključno vlogo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. Obravnava koristi najbolj oddaljenih regij za EU je priložnost, da se pozove k sprejetju širokega soglasja za zagotovitev čim večjega uspeha teh regij v EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Najbolj oddaljene regije so močno izpostavljene zahtevam globalizacije, predvsem vse večji povezanosti ozemelj, kultur in gospodarstev. Predstavljajo meje EU, ki so daleč od celine. Upravljanje migracijskih tokov in varovanje meja ostajata zanje velik izziv. To vodi do ranljivosti, ki jo je kriza zaradi pandemije še poslabšala. Evropska komisija je v sporočilu z dne 12. septembra 2007 z naslovom Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi sklenila, da nameni posebno pozornost položaju najbolj oddaljenih regij v zvezi s priseljevanjem. Analiza je pokazala na precej zapleteno prepletanje ravni javnega ukrepanja, s katerimi se soočajo te regije. Zaradi raznolikosti konfiguracij je zanje težko oblikovati skupne pristope k migracijam. |
| --- | --- |

3.5

V Bruslju, 20. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

1

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

(2022/C 194/09)

| Poročevalka: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Poročevalka:

Franca SALIS-MADINIER

| Zaprosilo francoskega predsedstva Sveta | dopis z dne 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 20. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 172/32/70 |

Zaprosilo francoskega predsedstva Sveta

dopis z dne 21. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

20. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

172/32/70

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialno odbor (EESO) se strinja z mnenjem, ki ga je Komisija izrazila v svoji strategiji za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027, in meni, da je socialni dialog nepogrešljivo orodje za doseganje treh ključnih ciljev: predvidevanje in obvladovanje sprememb v svetu dela, ki jih prinaša zeleni, digitalni in demografski prehod, boljše preprečevanje nezgod pri delu in poklicnih bolezni ter pripravljenost na morebitne zdravstvene krize v prihodnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pandemija je priložnost za ustvarjanje novih skupnih zmogljivosti za spopadanje s prihodnjimi krizami ter blaženje vplivov na varnost in zdravje pri delu. Načrt okrevanja bi moral omogočiti okrepitev vloge socialnih partnerjev v tistih državah članicah, kjer ima ta najmanj pomena. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO priporoča obsežno in celostno v prihodnost usmerjeno analizo učinka digitalnega prehoda na trg dela, da bi predvideli s tem povezane pretrese in razvili dolgoročno strategijo za varnost in zdravje pri delu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 ne omogoča, da bi se odzvali na nove izzive, ki jih prinaša delo na daljavo. EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva inšpektorate za delo, naj na zahtevo zaposlenega in ob ustreznem upoštevanju zasebnosti v skladu z nacionalnimi predpisi opravljajo nadzor pogojev dela na daljavo. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO priporoča, da se podrobno spremljajo stroški poklicnih bolezni, kot so bolezni srca in izgorelost, in na ustrezni ravni opredelijo ustrezni ukrepi za njihovo odpravo (vizija nič). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k razvoju kulture preprečevanja z usposabljanjem deležnikov socialnega dialoga, ozaveščanjem o nastajajočih tveganjih ter krepitvijo in razširjanjem razpoložljivih virov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je treba v skladu s členom 155(2) PDEU zagotoviti, da se sporazumi, sklenjeni med socialnimi partnerji, izvajajo v državah članicah. EESO poziva Komisijo, naj s socialnimi partnerji razpravlja o izvajanju samostojnih sporazumov in postopku skupne zahteve za sklep Sveta ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in v skladu s postopkom iz člena 155 PDEU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO spodbuja razvoj referenčnih standardov in orodij za oceno tveganja, primernih za takojšnjo uporabo, ki so še posebej koristni za zelo mala in srednja podjetja. Mala in srednja podjetja potrebujejo ustrezne smernice, usposabljanje in finančno podporo za izpolnjevanje obveznosti na področju varnosti in zdravja pri delu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva k vzpostavitvi mehanizma, ki bo omogočal oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov, in ponavlja svoje priporočilo (1), naj se zagotovi enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva k bolj proaktivni kampanji „vizija nič“, ki bo v skladu z okvirno direktivo osredotočena na preprečevanje in odpravo tveganj. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom, poziva k ambicioznejšemu pristopu, ki bo zajemal vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi, reprotoksične snovi in nevarna zdravila, pa tudi stres (2) in izmensko delo (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva k oblikovanju evropske zakonodaje o psihosocialnih tveganjih. Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO poziva k spremembi zakonodaje o umetni inteligenci (4). Priporoča, naj bo ugotavljanje skladnosti, ki ga izvajajo tretje osebe, obvezno za vse umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poziva, naj se v področje uporabe strateškega okvira vključijo platformni delavci. Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do organiziranja, zastopanja in kolektivnih pogajanj ter nanje razširiti pravico do socialne zaščite. |
| --- | --- |

1.16

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Francija je v okviru prihodnjega predsedstva EU pozvala EESO, naj s tem mnenjem preuči učinkovitost socialnega dialoga (5) kot orodja, ki spodbuja varnost in zdravje pri delu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija predlaga nov strateški okvir za varnost in zdravje pri delu s tremi ključnimi cilji: predvidevanje in obvladovanje sprememb v svetu dela, ki jih prinaša zeleni, digitalni in demografski prehod, boljše preprečevanje nezgod pri delu in poklicnih bolezni ter pripravljenost na morebitne zdravstvene krize v prihodnosti (6). Komisija se za doseganje teh treh ciljev zanaša predvsem na socialni dialog. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V strateškem okviru je sprejet pristop „vizija nič“ za odpravo smrti, povezanih z delom, v EU, poudarek pa je namenjen enakosti spolov na področju varnosti in zdravja pri delu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kot prednostno področje je opredeljen boj proti raku, povezanim z delom. Komisija se zavezuje, da bo določila zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost za dodatne rakotvorne snovi. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Socialni dialog, nepogrešljivo orodje za preprečevanje tveganj

| 3.1.1 | Dvostranska pogajanja evropskih socialnih partnerjev so izjemno pomembna za reševanje težav v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. Kljub temu se uporaba samostojnih sporazumov včasih razlikuje glede na moč socialnega dialoga in raznolikost različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah (7). Sporazumi, na podlagi katerih se na zahtevo obeh podpisnic oblikujejo direktive Sveta, se zdijo učinkovitejši, saj privedejo do konkretnih akcijskih načrtov v državah članicah. EESO poziva Komisijo, naj s socialnimi partnerji razpravlja o boljšem izvajanju samostojnih sporazumov in postopku skupne zahteve za sklepe Sveta ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in v skladu s postopkom iz člena 155 PDEU. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Evropski socialni dialog je omogočil izboljšanje delovnih pogojev delavcev tako na medpanožni ravni (stres pri delu (8), nasilje in nadlegovanje (9)) kot na ravni sektorja (kostno-mišična obolenja v kmetijstvu (10), varovanje zdravja v frizerskih salonih (11), kristalni kremen v kemiji in rudarstvu (12), preprečevanje poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah (13)). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Sektorski sporazumi, v katerih so določeni minimalni standardi ali opredeljene splošne smernice za varnost in zdravje pri delu, so še zlasti pomembni za mala in srednja podjetja, saj ta nimajo vedno potrebnih sredstev za načrtovanje izboljšanja pogojev dela, zato potrebujejo svetovanje, usposabljanje in finančno podporo za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Socialni dialog je dragoceno orodje za podjetja in celotno družbo. Ukrepi za varnost in zdravje pri delu, ki se izvajajo prek socialnega dialoga, pozitivno prispevajo k zdravju delavcev, lahko izboljšajo donosnost podjetij ter zmanjšujejo stroške zdravstvene oskrbe in absentizma (14). Stroški poškodb in bolezni, povezanih z delom, družbo po ocenah stanejo 3,3 % (15) BDP EU (476 milijard EUR), kar je več kot polovica sredstev iz načrta okrevanja. Ta odstotek se med državami članicami močno razlikuje glede na industrijsko okolje, zakonodajni okvir in veljavne ukrepe za preprečevanje. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | V resnih razmerah med krizo so imeli ukrepi, ki so jih sprejeli javni organi, močne sektorske učinke, kot je zaprtje šol in trgovin itd. Številna podjetja so se bala stečaja, na primer v gostinstvu, hotelirstvu, sektorju priprave in dostave hrane ter kulturi (16). |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Pogajanja so omogočila neprekinjeno poslovanje in s tem preživetje evropskega gospodarstva. V sektorjih, kot so promet, trgovina in kmetijstvo, so imeli evropski socialni partnerji ključno vlogo pri potrebnih prilagoditvah, začasnih ali celo dokončnih prekinitvah dejavnosti in njihovem vplivu na zaposlovanje. Pridobljene izkušnje bo treba upoštevati pri morebitnih naslednjih krizah. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Ta uspeh pa ne more prikriti precejšnjih vrzeli, saj nacionalni mehanizmi za socialni dialog niso enake kakovosti (17). V številnih državah članicah so bili ukrepi sprejeti brez pravočasnega in ustreznega posvetovanja z nacionalnimi socialnimi partnerji. Nekatere vlade so sprejele nujne ukrepe, ki so omejili njihovo neodvisnost, kot da bi predstavljali oviro in ne rešitev. Zdravstvena kriza je razkrila potrebo po boljšem upravljanju in usklajevanju potrebnih ukrepov, sprejetih v državah članicah. Za obvladovanje krize je potreben okrepljen dialog med državami članicami, evropskimi institucijami ter nacionalnimi in evropskimi socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | EESO ugotavlja, da je v sodbi, ki jo je Sodišče EU izreklo septembra 2021, navedeno, da Komisiji ni treba ugoditi zahtevam socialnih partnerjev glede izvajanja sklenjenih sporazumov, in poziva Komisijo, naj določi jasna merila za izvajanje sporazumov, ki so jih podpisali socialni partnerji (18). EESO meni, da je treba v skladu s členom 155(2) PDEU zagotoviti, da se v državah članicah izvajajo sporazumi med socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.1.8

3.2   Posebne ugotovitve

3.2.1   Digitalni in podnebni prehod ter nove šibke točke

| 3.2.1.1 | Evropska centralna banka izpostavlja makroekonomska in finančna tveganja (19), povezana z globalnim segrevanjem (gospodarske izgube, ki jih povzročata dvig morske gladine in sprememba padavinskih vzorcev) in ekološkim prehodom (porast nasedlih naložb in strukturne brezposelnosti, nestanovitnost cen in inflacija). |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Robotizacija, umetna inteligenca ter razvoj novih poslovnih modelov, oblik oddaje naročil podizvajalcem in dela na daljavo bodo trajno vplivali na trg dela, vrednotenje znanj in spretnosti, organizacijo dela, načrtovanje delovnih mest, poklicna tveganja in sredstva za njihovo preprečevanje. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo. Ker ti delavci nimajo veliko vpliva na način dela, se pogosteje soočajo s slabimi delovnimi pogoji (neudobna drža, prevelika intenzivnost, velik pritisk na delovnem mestu, pomanjkanje neodvisnosti in premajhna raznolikost nalog) (20). |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Prehoda se odražata v selitvi poklicnih tveganj. Najprej v stopnji zaposlenosti s kombiniranim razvojem oddaje naročil podizvajalcem in prekarnih pogodb, ki zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato v novih ranljivostih, ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še v novih težavah, povezanih z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni. |
| --- | --- |

3.2.1.4

3.3   Izzivi za varnost in zdravje pri delu v digitalnem ekosistemu

| 3.3.1 | Z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami se postopno oblikuje nov ekosistem na podlagi digitalnih tehnologij, delo na daljavo pa je njegov prvi element. Njegova splošna uporaba je odgovor na dejanska pričakovanja, saj 80 % delodajalcev in 76 % evropskih delavcev želi po koncu krize še naprej delati na daljavo (21). Delo na daljavo prinaša še več prožnosti, ustvarja pa tudi nove izzive: neustrezna oprema, občutek izolacije, težave s psihološkim odklopom od dela in pomanjkanje podpore nadrejenih. Približno 25 % delavcev na daljavo (22) je redno čustveno izčrpanih zaradi svojega dela, kar je osrednji element izgorelosti. Delo na daljavo pomeni tudi nove izzive za delodajalce, na primer v zvezi s povečanjem nakupov opreme za delo na daljavo ter upravljanjem in organizacijo dela na daljavo. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zaradi napredka na različnih področjih robotike se naloge proizvodnje preoblikujejo v naloge nadzora avtomatiziranih procesov. Po ocenah bi bilo lahko do leta 2030 avtomatiziranih 22 % delovnih mest v EU, kar znaša 53 milijonov delovnih mest (23). Avtomatizacija lahko izboljša delovne pogoje (varnost in ergonomija na delovnem mestu, obogatitev nalog, odprava težavnih in nevarnih nalog). Seveda pa je pomembno spremljati in preprečevati vsa morebitna tveganja za varnost in zdravje pri delu, ki jih prinaša ta razvoj. Če bo usmerjen izključno v produktivnost, se lahko zgodi, da se bodo delovni pogoji poslabšali. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Več primerov napredka na podlagi umetne inteligence je še vedno v začetni fazi, na primer algoritmično upravljanje v gospodarstvu platform in pri nekaterih logističnih velikanih. Gre za dvojni cilj, in sicer nadomestitev nadzornika pri nadzoru in spremljanju uspešnosti ter povečanje produktivnosti z racionalizacijo dela, včasih do skrajnosti. Glede na znanstvene študije, katerih celovit povzetek je pripravil Evropski sindikalni inštitut, se z vidika varnosti in zdravja pri delu pri teh praksah običajnim tveganjem racionalizacije (povečanje intenzivnosti in težavnosti dela, manj raznolike naloge) pridružijo nova tveganja, povezana z digitalizacijo (duševna obremenitev, hiperpovezanost, družbena izolacija) (24). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | V podjetja se postopno uvaja algoritmično upravljanje, s katerim se rešujejo izzivi, povezani z delom na daljavo. Nenehni nadzor in ocenjevanje pomenita tveganje za duševno zdravje delavcev (25), zlasti zaradi učinka „velikega brata“ ter zabrisanih mej med zasebnim in poklicnim življenjem. Brez potrebnih zaščitnih ukrepov lahko te tehnologije ogrozijo temeljne pravice do zasebnosti in dostojanstva. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Komisija v predlogu zakonodaje o umetni inteligenci (26) ne obravnava neposredno izzivov, povezanih z aplikacijami z visokim tveganjem na delovnem mestu. EESO je priporočil, naj bo ugotavljanje skladnosti, ki ga izvajajo tretje osebe, obvezno za vse umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja (27). Za naprave, ki ocenjujejo obnašanje in uspeh delavca ter čas, ki ga posveti delu, ali ki zaznavajo njegova čustva, je potrebno ugotavljanje skladnosti, ki ga izvede tretja oseba, kadar te naprave štejejo za umetno inteligenco velikega tveganja. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Preobrazbe, prehodi in nove težave

| 3.4.1 | Število poškodb pri delu se zmanjšuje, povečuje pa se število poklicnih bolezni. Med letoma 2000 in 2016 se je število smrti zaradi srčnih obolenj in možganske kapi, povezanih z dolgim delavnikom, na svetovni ravni povečalo za 41 % oziroma 19 % (28). Duševne posledice, povezane z delom, kot so depresivne motnje, so prav tako vse pogostejše. 17 do 35 % primerov depresije se lahko pripiše delu (29), kar je znak rastočega trenda psihosocialnih tveganj in njihovega vpliva na zdravje delavcev. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Prenos težav se kaže tudi na ravni dejavnikov za fizična tveganja. Nezgode pri delu rahlo upadajo (30), medtem ko so kostno-mišična obolenja še vedno prvi vzrok za nezmožnost za delo na svetu (31). Zadnja izdaja raziskave ESENER kaže, da so ponavljajoči gibi zgornjih okončin in daljša obdobja sedenja dva dejavnika tveganja, ki so jima delavci najbolj izpostavljeni (32). Tako varnosti in zdravja pri delu ne ogroža toliko enkratna izpostavljenost visoko nevarnim razmeram, temveč daljša izpostavljenost dejavnikom nizkega tveganja. |
| --- | --- |

3.4.2

4.   Možnosti za izboljšanje učinkovitosti socialnega dialoga in blaženje tveganj za varnost in zdravje pri delu

| 4.1 | Pandemija je priložnost, da se ustvarijo nove skupne zmogljivosti za spopadanje z zdravstveno, ekološko in demografsko krizo. Socialni partnerji so v najboljšem položaju za predvidevanje sprememb, napovedovanje novih potreb po usposabljanju, prilagajanje na nova okolja, odkrivanje nastajajočih tveganj (33) in pripravljanje na preobrazbo proizvodnih procesov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO ponovno izraža podporo (34) priporočilu MOD (35) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo predstavnikov sindikatov na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo bi bilo treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji (36) bi morali biti inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO priporoča v prihodnost usmerjeno analizo učinka digitalnega prehoda na delo v državah članicah, zlasti kar se tiče poudarjanja pomena znanj in spretnosti, organizacije dela, poklicnih tveganj in načinov za njihovo preprečevanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Povečanje stroškov poklicnih bolezni, kot so bolezni srca in izgorelost, je treba podrobno spremljati in na ustrezni ravni opredeliti ustrezne ukrepe za odpravo smrtnih primerov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sedanja ureditev ne omogoča natančne ocene učinka samostojnih okvirnih sporazumov. Razpoložljivi podatki so razdrobljeni in protokoli ne omogočajo ugotavljanja vzročne povezave. Vlagati je treba v razvoj ločenih kazalnikov za posamezne sporazume ter v longitudinalni mehanizem, ki bo omogočil opredelitev vzročne povezave, ob polnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev pri izvajanju okvirnih sporazumov. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Te posebne kazalnike bi dopolnjevali splošnejši kazalniki, ki bi omogočali spremljanje napredka na področju varnosti in zdravja pri delu. To bi lahko dosegli z raziskavami ESENER, v zvezi s katerimi ESSO priporoča, naj se izvajajo pogosteje in bolj sistematično zajamejo izzive na področju varnosti in zdravja pri delu. Tako bi bilo mogoče oceniti obseg uvedenih pobud in po potrebi predlagati nove ukrepe. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Evropski organ za delo (37) bi lahko izvajal svojo nadzorno vlogo prek Odbora višjih inšpektorjev za delo, tako da bi zagotavljal priložnosti in pripravljal priporočila za izmenjavo primerov dobre prakse ter podpiral krepitev zmogljivosti pri uporabi zakonodaje in izvajanju sporazumov v okviru socialnega dialoga, ki niso bili preneseni v direktive. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Za dobro povezovanje evropskega in nacionalnega socialnega dialoga je treba bolj vključiti socialne partnerje v vseh državah članicah. Zagotovili bi lahko sredstva za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev na področjih, kjer so šibke. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO spodbuja vse pobude, ki zagotavljajo podporo malim in srednjim podjetjem na področju preprečevanja, kot so nedavno sprejet standard ISO 45003 (38) za psihosocialna tveganja, orodje OiRA, ki ga redno dopolnjujejo novi moduli, in portal Healthy workplaces, ki združuje vire, ki so na voljo delodajalcem. V Franciji je orodje OiRA 61 000-krat (39) uporabilo 42 000 uporabnikov, kar je polovica uporabnikov platforme. EESO poudarja, da so ta orodja, pripravljena za takojšnjo uporabo, pomembna priložnost za podjetja, ki nimajo potrebnih notranjih sredstev, in opozarja, da je ocena tveganja bistveni steber preprečevanja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Pristop „vizija nič“ mora biti bolj proaktiven ter v skladu z okvirno direktivo osredotočen na odpravo tveganj. Vse evropske politike na področju varnosti in zdravja pri delu morajo upoštevati načelo preprečevanja tveganj, ki ga je treba oblikovati in izvajati prek socialnega dialoga ter podpirati s trdnimi predpisi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom, poziva k ambicioznejšemu stališču, ki bi zajemalo vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi. Področje uporabe Direktive 2004/37/ES je treba razširiti tudi na reprotoksične snovi in nevarna zdravila (40). Poleg tega kronični stres povečuje tveganje za nastanek raka (41), izmensko nočno delo pa povzroča raka dojk, prostate ter debelega črevesa in danke (42). Sprejeti je treba pristop, ki temelji na tveganju, ne pa metodologije, ki varstvo delavcev obravnava kot strošek. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU. Učinkovito preprečevanje na ravni podjetij se zagotavlja s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Potreba po evropski zakonodaji o psihosocialnih tveganjih je še izrazitejša glede na nepopolno izvajanje samostojnega okvirnega sporazuma iz leta 2004 o stresu pri delu. EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO poudarja skupno potrebo po trdnem regulativnem okviru in plodnem socialnem dialogu. V direktivah so določene splošne smernice za varnost in zdravje pri delu, različne ravni socialnega dialoga pa omogočajo potrebne prilagoditve sektorskim in nacionalnim posebnostim. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO obžaluje, da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira. Nekateri platformni delavci, ki štejejo za „samozaposlene“, so prek algoritemskega upravljanja dejansko v podrejenem položaju v odnosu s platformami. Pandemija je razkrila ranljivost teh delavcev in pomanjkljivosti platform v smislu preprečevanja. Ti delavci ne bi smeli biti še naprej izpostavljeni nenadzorovanim tveganjem, ker so izključeni iz strateškega okvira. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESO poudarja nesomernost odnosov med platformami in temi delavci ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost. Poleg tega je treba pravico do socialne zaščite razširiti tudi na te delavce. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Pozornost je treba nameniti tudi invalidnim delavcem in delavcem s kronično boleznijo. Zaposlitev omogoča dostop do dostojnega stanovanja, bogatega družbenega in kulturnega življenja ter vključevanje v družbo. Za doseganje vključujočih ciljev EU je treba zmanjšati razlike med državami članicami in poenotiti politike za zaposljivost ter gospodarsko, družbeno in kulturno vključevanje. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Preprečevanje opuščanja poklicnega dela mora biti vključeno v socialni dialog in biti del vračanja v zaposlitev (prilagajanje delovnih mest, delo s krajšim delovnim časom itd.). Priporočljivo je sprejeti ukrepe za ozaveščanje o položaju invalidnih delavcev ali delavcev, ki bi lahko bili izključeni zaradi nezmožnosti za delo. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Priznavanje raznolikosti delovne sile, vključno z razlikami med spoloma, je bistveno za zagotavljanje varnosti in zdravja moških in žensk. Čeprav je bilo na tem področju doseženega nekaj napredka, EESO meni, da je mogoče in bi bilo treba storiti več. Pri razvoju politik in preventivnih strategij za varnost in zdravje pri delu bi bilo treba upoštevati razlike med spoloma. EESO poziva, naj se v pristopu k varnosti in zdravju pri delu upošteva vidik spola, da bi vprašanje spola vključili v vsa področja varnosti in zdravja pri delu. Da bi izkoristili prednosti socialnega dialoga, EESO poudarja, kako pomembno je enakopravno sodelovanje žensk v njem. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Mladim delavcem bi bilo treba olajšati dostop do informacijske tehnologije. Nenehno učenje postaja glavni element varnosti zaposlitve v digitalni dobi. Pomembno je tudi vključevanje starejših delavcev s spodbujanjem priložnosti za učenje in zaščito pred diskriminacijo na podlagi starosti. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Koristi dela na daljavo so odvisne od tega, kako ga organizira delodajalec. Delo na daljavo je treba urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah (43). Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 ne omogoča, da bi se odzvali na te nove izzive. EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Poudariti je treba povezave med varnostjo in zdravjem pri delu in donosnostjo podjetij. S socialnim dialogom, ki vpliva na delovne pogoje in ohranitev zaposlitve, je mogoče preprečiti stroške, povezane z nezgodami pri delu in poklicnimi boleznimi. Gre za naložbo, katere koristi presegajo stroške (44). |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Razviti je treba kulturo preprečevanja z usposabljanjem deležnikov socialnega dialoga, ozaveščanjem o nastajajočih tveganjih ter krepitvijo in razširjanjem razpoložljivih virov. EESO poziva, naj se v ta namen uporabijo sredstva iz načrta okrevanja. |
| --- | --- |

4.24

V Bruslju, 20. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 105, 4.3.2022, str. 114.

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

2

(3)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

3

(4)  Evropska komisija, predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov unije (COM(2021) 206 final), 2021.

4

(5)  Evropski socialni dialog zajema razprave, posvetovanja, pogajanja in skupne ukrepe organizacij, ki zastopajo socialne partnerje (delodajalce in delavce). Ločimo tristranski dialog z javnimi organi in dvostranski dialog med evropskimi sindikati in delodajalci.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

6

(7)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

7

(8)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

11

(12)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

12

(13)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

13

(14)  https://osha.europa.eu/sl/themes/good-osh-is-good-for-business

14

(15)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

15

(16)  Glej UL C 429, 11.12.2020, str. 159, točka 2.3.

16

(17)  Vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje politike med izbruhom pandemije covida-19, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

17

Vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje politike med izbruhom pandemije covida-19

(18)  UL C 10, 11.1.2021, str. 14.

18

(19)  ECB, „Climate change and monetary policy in the euro area“, Occasional Paper Series, št. 271, september 2021.

19

Occasional Paper Series

(20)  Bérastégui, P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01, 2021.

20

Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review

ETUI Research Report 2021.01

(21)  Littler Mendelson, Littler European Employer COVID-19 Survey Report, 2020.

21

Littler European Employer COVID-19 Survey Report

(22)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, serija COVID-19, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

22

Living, working and COVID-19

(23)  https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

23

(24)  Bérastégui, P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01, 2021.

24

Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review

ETUI Research Report 2021.01, 2021

(25)  APPG, The new frontier: Artificial Intelligence at work, 2021.

25

The new frontier: Artificial Intelligence at work

(26)  Evropska komisija, predlog uredbe o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci), (COM(2021) 206 final), 2021.

26

predlog uredbe o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci)

(27)  UL C 517, 22.12.2021, str. 61, točka 1.10.

27

(28)  ILO, WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016, 2021.

28

WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury

(29)  Niedhammer idr., Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe, Int Arch Occup Environ Health, 2021.

29

Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

30

(31)  Cieza idr., Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019, The Lancet, 396: 10267.

31

Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019

(32)  EU-OSHA, Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER 2019) – informativna predstavitev, 2020.

32

Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER 2019)

(33)  https://osha.europa.eu/sl/emerging-risks.

33

(34)  UL C 105, 4.3.2022, str. 114.

34

(35)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

35

(36)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

36

(37)  Namen Evropskega organa za delo je spodbujanje spoštovanja predpisov in usklajevanja med državami članicami pri izvrševanju pravnih aktov EU na področju mobilnosti delovne sile in koordinacijo sistemov socialne varnosti.

37

(38)  https://www.iso.org/standard/64283.html

38

(39)  https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

39

(40)  Kemikalija, ki lahko škoduje plodnosti moškega ali ženske ali razvoju nerojenega otroka.

40

(41)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

41

(42)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

42

(43)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/data/covid-19/working-teleworking

43

(44)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf

44

---

PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov (člen 59(3) poslovnika):

AMANDMA 2

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 3.2.1.3

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo.
  Ker ti delavci nimajo veliko vpliva na način dela, se pogosteje soočajo s slabimi delovnimi pogoji (neudobna drža, prevelika intenzivnost, velik pritisk na delovnem mestu, pomanjkanje neodvisnosti in premajhna raznolikost nalog)

   (1)

  . | Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo.
  Delo na daljavo prinaša nekatera tveganja, kot so morebitni izzivi, povezani s tem, da delavec postane neviden v delovni skupnosti, nima formalnih in neformalnih oblik podpore, osebnih stikov s sodelavci ter dostopa do informacij, napredovanja in usposabljanja, prav tako se utegnejo povečati razlike med spoloma in tveganje za nasilje in nadlegovanje

   (1)

  .


  To je treba dodatno obravnavati, da bosta zagotovljena varnost in zdravje pri delu za delavce v takih oblikah zaposlitve. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo.
  Ker ti delavci nimajo veliko vpliva na način dela, se pogosteje soočajo s slabimi delovnimi pogoji (neudobna drža, prevelika intenzivnost, velik pritisk na delovnem mestu, pomanjkanje neodvisnosti in premajhna raznolikost nalog)

   (1)

  .

Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo.
  Delo na daljavo prinaša nekatera tveganja, kot so morebitni izzivi, povezani s tem, da delavec postane neviden v delovni skupnosti, nima formalnih in neformalnih oblik podpore, osebnih stikov s sodelavci ter dostopa do informacij, napredovanja in usposabljanja, prav tako se utegnejo povečati razlike med spoloma in tveganje za nasilje in nadlegovanje

   (1)

  .


  To je treba dodatno obravnavati, da bosta zagotovljena varnost in zdravje pri delu za delavce v takih oblikah zaposlitve.

Obrazložitev

Predlagamo črtanje dela tega splošnega besedila in uporabo sprejetega besedila mnenja SOC/662 (1), v katerem je navedeno, da delo na daljavo prinaša tudi nekatera tveganja, kot so morebitni izzivi, povezani s tem, da delavec postane neviden v delovni skupnosti, nima formalnih in neformalnih oblik podpore, osebnih stikov s sodelavci ter dostopa do informacij, napredovanja in usposabljanja, prav tako se utegnejo povečati razlike med spoloma in tveganje za nasilje in nadlegovanje.

Opozoriti je treba tudi, da imajo na primer osebe s prožno obliko zaposlitve ali platformnim delom pogosto več svobode pri opredelitvi opravljenih ur. Dejstvo, da se delo opravlja prek platforme, ni bistveno povezano z ergonomijo na delovnem mestu itd. To je še vedno enako delo, kot bi bilo brez platforme (na primer voznik podjetja Uber v primerjavi z voznikom taksija). Tudi pretirana intenzivnost dela ni veljaven argument, saj je dejansko stanje lahko ravno nasprotno.

Poleg tega ni vzročne zveze med prožnimi ali nestandardnimi pogodbami in slabimi delovnimi pogoji.

Rezultat glasovanja

| Za: | 101 |
| --- | --- |
| Proti: | 133 |
| Vzdržani: | 21 |

Za:

101

Proti:

133

Vzdržani:

21

AMANDMA 3

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 3.2.1.4

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Prehoda se
  odražata
  v selitvi poklicnih tveganj.
  Najprej v
  stopnji zaposlenosti
  s kombiniranim razvojem
  oddaje naročil podizvajalcem in
  prekarnih
  pogodb, ki zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato
  v novih ranljivostih
  , ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še
  v novih težavah
  ,
  povezanih
  z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni. | Prehoda se
  lahko odrazita
  v selitvi poklicnih tveganj.
  Ta potencialna tveganja se lahko obravnavajo tako, da se v procesu socialnega dialoga posebna pozornost nameni: najprej
  stopnji zaposlenosti
  v primeru
  oddaje naročil podizvajalcem in
  negotovih
  pogodb, ki
  morda
  zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato v novih ranljivostih, ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še v novih težavah,
  povezanih
  z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Prehoda se
  odražata
  v selitvi poklicnih tveganj.
  Najprej v
  stopnji zaposlenosti
  s kombiniranim razvojem
  oddaje naročil podizvajalcem in
  prekarnih
  pogodb, ki zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato
  v novih ranljivostih
  , ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še
  v novih težavah
  ,
  povezanih
  z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni.

Prehoda se
  lahko odrazita
  v selitvi poklicnih tveganj.
  Ta potencialna tveganja se lahko obravnavajo tako, da se v procesu socialnega dialoga posebna pozornost nameni: najprej
  stopnji zaposlenosti
  v primeru
  oddaje naročil podizvajalcem in
  negotovih
  pogodb, ki
  morda
  zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato v novih ranljivostih, ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še v novih težavah,
  povezanih
  z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni.

Obrazložitev

S to spremembo priznavamo, da sprememba oblik dela zahteva več pozornosti v okviru socialnega dialoga na ustrezni ravni v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. Čeprav se lahko pojavijo nekatere nove ranljivosti, povezane z delovnimi pogoji v novih oblikah dela, je pomembno razumeti, da vse nestandardne oblike zaposlitve, kot je sklepanje pogodb s podizvajalci, ne nudijo samodejno manj zaščite v smislu varnosti in zdravja pri delu ter bi lahko imele enako raven varnosti in zdravja pri delu kot standardna oblika zaposlitve.

Rezultat glasovanja

| Za: | 98 |
| --- | --- |
| Proti: | 147 |
| Vzdržani: | 17 |

Za:

98

Proti:

147

Vzdržani:

17

AMANDMA 4

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.2

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO
  ponovno izraža podporo

   (1)

  priporočilu
  MOD (2) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo
  predstavnikov sindikatov
  na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo. | Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO
  je seznanjen s priporočilom
  MOD (1) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo
  socialnih partnerjev
  na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO
  ponovno izraža podporo

   (1)

  priporočilu
  MOD (2) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo
  predstavnikov sindikatov
  na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo.

Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO
  je seznanjen s priporočilom
  MOD (1) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo
  socialnih partnerjev
  na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo.

Obrazložitev

Predlagamo, da se zapiše „je seznanjen“, namesto „izraža podporo“. Poleg tega je v drugem stavku pravilno govoriti o socialnih partnerjih na splošno.

Rezultat glasovanja

| Za: | 103 |
| --- | --- |
| Proti: | 150 |
| Vzdržani: | 15 |

Za:

103

Proti:

150

Vzdržani:

15

AMANDMA 5

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.3

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo
  bi bilo
  treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji (1)

  bi morali biti
  inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd. | Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo
  so nekatere države članice spoznale, da je
  treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji (1)

  so
  inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd.
  Od delodajalcev bi se moralo zahtevati, da zagotovijo opremo za delo na daljavo le, če mora zaposleni obvezno delati od doma. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo
  bi bilo
  treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji (1)

  bi morali biti
  inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd.

Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo
  so nekatere države članice spoznale, da je
  treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji (1)

  so
  inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd.
  Od delodajalcev bi se moralo zahtevati, da zagotovijo opremo za delo na daljavo le, če mora zaposleni obvezno delati od doma.

Obrazložitev

Čeprav se strinjamo, da se sistem določene države članice (Španija) navede kot primer, ni upravičeno predlagati, da se ta sistem uvede tudi v drugih državah, saj so organizacija inšpekcije dela in načni njenega dela v pristojnosti držav članic.

Če delodajalec že ponuja delovno mesto (običajno pisarno), na katerem ima zaposleni vso potrebno opremo, te opreme ne bi smeli podvajati tudi na domu, če delodajalec od delavca ne zahteva, da dela od doma. Zlasti za mala podjetja je lahko podvajanje delovne opreme veliko stroškovno breme.

Rezultat glasovanja

| Za: | 107 |
| --- | --- |
| Proti: | 149 |
| Vzdržani: | 16 |

Za:

107

Proti:

149

Vzdržani:

16

AMANDMA 7

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.12

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  poziva k ambicioznejšemu stališču, ki bi zajemalo vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi
  .
  Področje uporabe Direktive 2004/37/ES je treba razširiti tudi na reprotoksične snovi in nevarna zdravila

   (1)

  . Poleg tega kronični stres povečuje tveganje za nastanek raka

   (2)

  , izmensko nočno delo pa povzroča raka dojk, prostate ter debelega črevesa in danke

   (3)

  . Sprejeti je treba pristop, ki temelji na tveganju, ne pa metodologije, ki varstvo delavcev obravnava kot strošek. | EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  pozdravlja začasni dogovor, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla konec leta 2021, o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem s posodobitvijo direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  poziva k ambicioznejšemu stališču, ki bi zajemalo vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi
  .
  Področje uporabe Direktive 2004/37/ES je treba razširiti tudi na reprotoksične snovi in nevarna zdravila

   (1)

  . Poleg tega kronični stres povečuje tveganje za nastanek raka

   (2)

  , izmensko nočno delo pa povzroča raka dojk, prostate ter debelega črevesa in danke

   (3)

  . Sprejeti je treba pristop, ki temelji na tveganju, ne pa metodologije, ki varstvo delavcev obravnava kot strošek.

EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  pozdravlja začasni dogovor, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla konec leta 2021, o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem s posodobitvijo direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh
  .

Obrazložitev

Opozoriti je treba, da sta Evropski parlament in Svet decembra 2021 dosegla začasni dogovor o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem. Za izboljšanje zaščite delavcev pred rakom je Komisija leta 2020 predlagala nadaljnjo omejitev njihove izpostavljenosti rakotvornim kemikalijam. Ta pobuda je tudi del zaveze Komisije za boj proti raku v okviru evropskega načrta za boj proti raku. Komisija je poudarila, da bo v skladu z navedenim dogovorom o posodobitvi direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh približno milijon delavcev deležno večjih zaščitnih ukrepov zaradi določitve mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost akrilonitrilu in nikljevim spojinam ter znižanja mejnih vrednosti za benzen.

Rezultat glasovanja

| Za: | 98 |
| --- | --- |
| Proti: | 156 |
| Vzdržani: | 17 |

Za:

98

Proti:

156

Vzdržani:

17

AMANDMA 8

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.13

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU.
  Učinkovito preprečevanje
  na ravni podjetij
  se zagotavlja
  s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike
  potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih
  . | Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU.
  Preprečevanje
  na ravni podjetij
  je lahko učinkovitejše
  s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike
  treba sprejeti ukrepe, navedene v sporočilu Komisije Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU.
  Učinkovito preprečevanje
  na ravni podjetij
  se zagotavlja
  s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike
  potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih
  .

Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU.
  Preprečevanje
  na ravni podjetij
  je lahko učinkovitejše
  s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike
  treba sprejeti ukrepe, navedene v sporočilu Komisije Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela
  .

Obrazložitev

Strategija Komisije med drugim vključuje cilj, da psihosocialna in ergonomska tveganja postanejo del kampanje za zdrava delovna mesta.

Rezultat glasovanja

| Za: | 95 |
| --- | --- |
| Proti: | 161 |
| Vzdržani: | 16 |

Za:

95

Proti:

161

Vzdržani:

16

AMANDMA 9

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.14

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Potreba po evropski zakonodaji o psihosocialnih tveganjih je še izrazitejša glede na nepopolno izvajanje samostojnega
  okvirnega sporazuma
  iz leta 2004 o stresu
  pri delu. EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu . | EESO poziva k okrepitvi vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj. Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni. Glede na poročilo o izvajanju, ki so ga pripravili podpisniki evropskega
  okvirnega sporazuma,
  izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa
  pri delu
  in razvoja socialnega dialoga

   (1). EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu.
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je kompleksno vprašanje z različnimi dejavniki vpliva, kot so delovni pogoji, upravljanje delovne obremenitve, delovna razmerja, pa tudi osebne sposobnosti. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Potreba po evropski zakonodaji o psihosocialnih tveganjih je še izrazitejša glede na nepopolno izvajanje samostojnega
  okvirnega sporazuma
  iz leta 2004 o stresu
  pri delu. EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu .

EESO poziva k okrepitvi vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj. Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni. Glede na poročilo o izvajanju, ki so ga pripravili podpisniki evropskega
  okvirnega sporazuma,
  izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa
  pri delu
  in razvoja socialnega dialoga

   (1). EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu.
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je kompleksno vprašanje z različnimi dejavniki vpliva, kot so delovni pogoji, upravljanje delovne obremenitve, delovna razmerja, pa tudi osebne sposobnosti.

Obrazložitev

Pristop bi morali usmeriti bolj k okrepitvi vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj. Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni.

Ne strinjamo se s potrebo po zakonodaji, se pa strinjamo s pristopom Komisije, da v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji pripravi nezakonodajno pobudo na ravni EU v zvezi z duševnim zdravjem pri delu, v kateri bodo obravnavani nastajajoči problemi na področju duševnega zdravja delavcev.

Podpisniki samostojnega okvirnega sporazuma o stresu pri delu so pripravili poročilo o izvajanju (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf), v katerem je navedeno, da izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa pri delu in razvoja socialnega dialoga.

Rezultat glasovanja

| Za: | 97 |
| --- | --- |
| Proti: | 159 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

97

Proti:

159

Vzdržani:

14

AMANDMA 10

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.16

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO
  obžaluje
  , da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira.
  Nekateri platformni delavci, ki štejejo za „samozaposlene“, so prek algoritemskega upravljanja dejansko v podrejenem položaju v odnosu s platformami. Pandemija je razkrila ranljivost teh delavcev in pomanjkljivosti platform v smislu preprečevanja. Ti delavci ne bi smeli biti še naprej izpostavljeni nenadzorovanim tveganjem, ker so izključeni iz strateškega okvira.


  . | EESO
  ugotavlja
  , da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira.
  Predlagal je že, naj se v sodelovanju s Komisijo, strokovnjaki in socialnimi partnerji pravočasno izvede študija, da bi našli najboljšo rešitev ob upoštevanju načela, da bi tudi vsi samozaposleni morali imeti možnost delati v zdravem in varnem okolju. Poleg tega ugotavlja, da Priporočilo Sveta z dne 18. februarja 2003 o izboljšanju zdravstvenega varstva in varnosti pri delu samozaposlenih delavcev

   (1)

  vsebuje priporočilo državam članicam, naj v okviru svojih politik o preprečevanju nezgod pri delu in poklicnih bolezni spodbujajo varnost in zdravje samozaposlenih oseb, pri tem pa upoštevajo posebna tveganja, ki obstajajo v posameznih sektorjih, in posebno naravo razmerja med podjetji, ki sklepajo pogodbe, in samozaposlenimi osebami. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO
  obžaluje
  , da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira.
  Nekateri platformni delavci, ki štejejo za „samozaposlene“, so prek algoritemskega upravljanja dejansko v podrejenem položaju v odnosu s platformami. Pandemija je razkrila ranljivost teh delavcev in pomanjkljivosti platform v smislu preprečevanja. Ti delavci ne bi smeli biti še naprej izpostavljeni nenadzorovanim tveganjem, ker so izključeni iz strateškega okvira.

.

EESO
  ugotavlja
  , da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira.
  Predlagal je že, naj se v sodelovanju s Komisijo, strokovnjaki in socialnimi partnerji pravočasno izvede študija, da bi našli najboljšo rešitev ob upoštevanju načela, da bi tudi vsi samozaposleni morali imeti možnost delati v zdravem in varnem okolju. Poleg tega ugotavlja, da Priporočilo Sveta z dne 18. februarja 2003 o izboljšanju zdravstvenega varstva in varnosti pri delu samozaposlenih delavcev

   (1)

  vsebuje priporočilo državam članicam, naj v okviru svojih politik o preprečevanju nezgod pri delu in poklicnih bolezni spodbujajo varnost in zdravje samozaposlenih oseb, pri tem pa upoštevajo posebna tveganja, ki obstajajo v posameznih sektorjih, in posebno naravo razmerja med podjetji, ki sklepajo pogodbe, in samozaposlenimi osebami.

Obrazložitev

Komisija je 9. decembra objavila predlog direktive o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu. EESO bo o tem predlogu pripravil ločeno mnenje EESO (SOC/709), zato se ta vprašanja v tem mnenju ne bi smela obravnavati.

Besedilo bi se moralo nanašati na Priporočilo Sveta z dne 18. februarja 2003 o izboljšanju zdravstvenega varstva in varnosti pri delu samozaposlenih delavcev.

Rezultat glasovanja

| Za: | 99 |
| --- | --- |
| Proti: | 162 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

99

Proti:

162

Vzdržani:

14

AMANDMA 11

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.17

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO
  poudarja nesomernost odnosov
  med platformami in
  temi delavci
  ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost.
  Poleg tega je treba pravico do socialne zaščite razširiti tudi na te delavce. | EESO
  ugotavlja, da je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju pravičnega odnosa
  med platformami in
  tistimi, ki opravljajo delo prek platform,
  ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO
  poudarja nesomernost odnosov
  med platformami in
  temi delavci
  ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost.
  Poleg tega je treba pravico do socialne zaščite razširiti tudi na te delavce.

EESO
  ugotavlja, da je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju pravičnega odnosa
  med platformami in
  tistimi, ki opravljajo delo prek platform,
  ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost.

Obrazložitev

Z amandmajem se priznava, da je treba ohraniti pravičen odnos med platformo in tistimi, ki platforme uporabljajo za opravljanje dela, bodisi kot delavci bodisi kot podjetniki/samozaposleni. Z amandmajem se tudi popravlja napačna predpostavka, da so vsi, ki delajo prek platform, delavci, saj so lahko tudi samozaposleni ali podjetniki.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 12

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 4.22

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Koristi dela na daljavo so odvisne od tega, kako ga
  organizira
  delodajalec. Delo na daljavo je
  treba
  urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah (1). Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  ne omogoča, da bi se odzvali
  na te nove izzive.
  EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj. | Kot je navedeno v okvirnem sporazumu iz leta 2002, je delo na daljavo za delavca in delodajalca prostovoljno. Delo na daljavo se lahko zahteva v začetnem opisu delovnega mesta delavca ali pa se vključi naknadno s prostovoljnim dogovorom.
  Koristi dela na daljavo so
  med drugim
  odvisne od tega, kako ga
  organizirata in se o njem dogovorita
  delodajalec
  in delavec
  . Delo na daljavo je
  mogoče na primer
  urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah (1). Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  je še vedno aktualen za odzivanje
  na te nove izzive. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Koristi dela na daljavo so odvisne od tega, kako ga
  organizira
  delodajalec. Delo na daljavo je
  treba
  urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah (1). Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  ne omogoča, da bi se odzvali
  na te nove izzive.
  EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj.

Kot je navedeno v okvirnem sporazumu iz leta 2002, je delo na daljavo za delavca in delodajalca prostovoljno. Delo na daljavo se lahko zahteva v začetnem opisu delovnega mesta delavca ali pa se vključi naknadno s prostovoljnim dogovorom.
  Koristi dela na daljavo so
  med drugim
  odvisne od tega, kako ga
  organizirata in se o njem dogovorita
  delodajalec
  in delavec
  . Delo na daljavo je
  mogoče na primer
  urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah (1). Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  je še vedno aktualen za odzivanje
  na te nove izzive.

Obrazložitev

Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 je še vedno primeren za soočanje z izzivi, ki jih prinaša delo na daljavo.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 13

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.4

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  ne omogoča, da bi se odzvali na nove izzive
  , ki jih prinaša delo na daljavo.
  EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj. | Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  , ki ga dopolnjuje okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji iz leta 2020, zagotavlja trdno podlago za soočanje z novimi izzivi
  , ki jih prinaša delo na daljavo. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  ne omogoča, da bi se odzvali na nove izzive
  , ki jih prinaša delo na daljavo.
  EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj.

Evropski okvirni sporazum iz leta 2002
  , ki ga dopolnjuje okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji iz leta 2020, zagotavlja trdno podlago za soočanje z novimi izzivi
  , ki jih prinaša delo na daljavo.

Obrazložitev

Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 je še vedno primeren za soočanje z izzivi, ki jih prinaša delo na daljavo.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 14

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.10

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO poziva k 
  vzpostavitvi mehanizma, ki bo omogočal
  oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov
  , in ponavlja svoje priporočilo

   (1)

  , naj se zagotovi enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev
  . | EESO poziva k 
  nadaljnjim prizadevanjem za
  oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO poziva k 
  vzpostavitvi mehanizma, ki bo omogočal
  oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov
  , in ponavlja svoje priporočilo

   (1)

  , naj se zagotovi enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev
  .

EESO poziva k 
  nadaljnjim prizadevanjem za
  oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov.

Obrazložitev

Sistemi za ocene učinka že obstajajo. Tudi okvirni sporazumi imajo mehanizme za spremljanje izvajanja.

Kot je navedla Evropska komisija, je poklicna bolezen tesno povezana s socialno varnostjo, ki je v nacionalni pristojnosti. V zvezi z inšpektorati za delo obstajata tudi kvalitativni vidik in dejstvo, da delovna inšpekcija v terminologiji MOD ni le zdravje in varnost, temveč vključuje tudi druge inšpekcije dela (socialne razmere, neprijavljeno delo, upravni postopki v zvezi delom itd.).

Zaradi pandemije in ker se je število fizičnih delovnih inšpekcij v nekaterih državah članicah zmanjšalo zaradi sanitarnih ukrepov, so bila uvedena digitalna orodja za lažje izvajanje virtualnih inšpekcijskih pregledov (ali pa je mogoče vsaj nekatere dele inšpekcijskega pregleda opraviti virtualno). Te nove delovne metode lahko povečajo tudi učinkovitost delovnih inšpekcij. Države članice se same odločijo, kako bodo organizirale delovne inšpekcije.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 15

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.12

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  poziva k ambicioznejšemu pristopu, ki bo zajemal vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi, reprotoksične snovi in nevarna zdravila, pa tudi stres

   (1)

  in izmensko delo

   (2). | EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  pozdravlja začasni dogovor, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla konec leta 2021, o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem s posodobitvijo direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  poziva k ambicioznejšemu pristopu, ki bo zajemal vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi, reprotoksične snovi in nevarna zdravila, pa tudi stres

   (1)

  in izmensko delo

   (2).

EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom,
  pozdravlja začasni dogovor, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla konec leta 2021, o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem s posodobitvijo direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh
  .

Obrazložitev

Opozoriti je treba, da sta Evropski parlament in Svet decembra 2021 dosegla začasni dogovor o boljšem varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem. Za izboljšanje zaščite delavcev pred rakom je Komisija leta 2020 predlagala nadaljnjo omejitev njihove izpostavljenosti rakotvornim kemikalijam. Ta pobuda je tudi del zaveze Komisije za boj proti raku v okviru evropskega načrta za boj proti raku. Komisija je poudarila, da bo v skladu z navedenim dogovorom o posodobitvi direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh približno milijon delavcev deležen večjih zaščitnih ukrepov zaradi določitve mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost akrilonitrilu in nikljevim spojinam ter znižanja mejnih vrednosti za benzen.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 16

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.13

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO poziva k 
  oblikovanju evropske zakonodaje o
  psihosocialnih
  tveganjih
  . Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika. | EESO poziva k 
  večji pozornosti in dodatnim prizadevanjem v zvezi s krepitvijo vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj
  .
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni. Glede na poročilo o izvajanju, ki so ga pripravili podpisniki evropskega okvirnega sporazuma, izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa pri delu in razvoja socialnega dialoga.
  Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika.
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je kompleksno vprašanje z različnimi dejavniki vpliva, kot so delovni pogoji, upravljanje delovne obremenitve, delovna razmerja, pa tudi osebne sposobnosti. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO poziva k 
  oblikovanju evropske zakonodaje o
  psihosocialnih
  tveganjih
  . Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika.

EESO poziva k 
  večji pozornosti in dodatnim prizadevanjem v zvezi s krepitvijo vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj
  .
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni. Glede na poročilo o izvajanju, ki so ga pripravili podpisniki evropskega okvirnega sporazuma, izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa pri delu in razvoja socialnega dialoga.
  Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika.
  Preprečevanje psihosocialnih tveganj je kompleksno vprašanje z različnimi dejavniki vpliva, kot so delovni pogoji, upravljanje delovne obremenitve, delovna razmerja, pa tudi osebne sposobnosti.

Obrazložitev

Vsega ni mogoče rešiti z zakonodajo. Pristop bi morali usmeriti bolj k okrepitvi vloge socialnih partnerjev pri ozaveščanju in ukrepih za preprečevanje psihosocialnih tveganj. Preprečevanje psihosocialnih tveganj je treba obravnavati predvsem na ravni delovnega mesta/podjetja, ker ni enotne rešitve, ki bi bila ustrezna za vsa podjetja ali države članice, saj so tudi problemi drugačni.

Ne strinjamo se s potrebo po zakonodaji, se pa strinjamo s pristopom Komisije, da v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji pripravi nezakonodajno pobudo na ravni EU v zvezi z duševnim zdravjem pri delu, v kateri bodo obravnavani nastajajoči problemi na področju duševnega zdravja delavcev.

Podpisniki samostojnega okvirnega sporazuma o stresu pri delu so pripravili poročilo o izvajanju (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf), v katerem je navedeno, da izvajanje tega sporazuma in sama poročila kljub različnim izzivom in oviram jasno prispevajo pomembno dodano vrednost na področju stresa pri delu in razvoja socialnega dialoga.

Preprečevanje psihosocialnih tveganj je kompleksno vprašanje z različnimi dejavniki vpliva, kot so delovni pogoji, upravljanje delovne obremenitve, delovna razmerja, pa tudi osebne sposobnosti.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 17

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.14

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO meni, da je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje
  potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih
  . | EESO meni, da je
  treba
  za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje
  sprejeti ukrepe, navedene v sporočilu Komisije Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO meni, da je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje
  potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih
  .

EESO meni, da je
  treba
  za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje
  sprejeti ukrepe, navedene v sporočilu Komisije Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela
  .

Obrazložitev

Strategija Komisije med drugim vključuje cilj, da psihosocialna in ergonomska tveganja postanejo del kampanje za zdrava delovna mesta.

Rezultat glasovanja

AMANDMA 18

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

Točka 1.16

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO
  poziva, naj se v področje uporabe strateškega okvira vključijo platformni delavci
  .
  Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do organiziranja, zastopanja in kolektivnih pogajanj ter nanje razširiti pravico do socialne zaščite. | EESO
  ugotavlja, da je Komisija 9. decembra objavila predlog direktive o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu
  .
  EESO bo o tem predlogu pripravil ločeno mnenje (SOC/709). |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO
  poziva, naj se v področje uporabe strateškega okvira vključijo platformni delavci
  .
  Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do organiziranja, zastopanja in kolektivnih pogajanj ter nanje razširiti pravico do socialne zaščite.

EESO
  ugotavlja, da je Komisija 9. decembra objavila predlog direktive o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu
  .
  EESO bo o tem predlogu pripravil ločeno mnenje (SOC/709).

Obrazložitev

Komisija je 9. decembra objavila predlog direktive o izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev. EESO bo o tem predlogu pripravil ločeno mnenje (SOC/709), zato se ta vprašanja v tem mnenju ne bi smela obravnavati.

Rezultat glasovanja

---

(1)  
  Bérastégui, P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review
  ,
  ETUI Research Report 2021
  , 2021.

(1)  

  UL C 220, 9.6.2021, str. 13–25

  .

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(1)  
  https:/www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-safety-work-eu-strategic-framework-2021-2027.

(2)  
  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf
  .

(1)  
  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf
  .

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(1)  
  Kemikalija, ki lahko škoduje


  plodnosti moškega ali ženske ali razvoju nerojenega otroka.

(2)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/
  .

(3)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx
  .

(1)  
  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E
  .
  pdf
  .

(1)  
  https://op.europa
  .
  eu/sl/publication-detail/-/publication/1fd9fbe0-1ee4-4928-a47d-4404b5301bbd
  .

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  
  SOC/698.

(1)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/
  .

(2)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx
  .

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/72 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/72

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prehranska varnost in trajnostni prehranski sistemi

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

(2022/C 194/10)

| Poročevalec: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Peter SCHMIDT |

Poročevalec:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Soporočevalec:

Peter SCHMIDT

| Zaprosilo | dopis francoskega predsedstva Sveta, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 7. 1. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 165/2/2 |

Zaprosilo

dopis francoskega predsedstva Sveta, 21. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

7. 1. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

165/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO je bil prva evropska institucija, ki je pozvala k oblikovanju celostne prehranske politike v EU, da bi spodbujali zdrave načine prehranjevanja iz trajnostnih prehranskih sistemov, povezali kmetijstvo s prehrano in ekosistemskimi storitvami ter vzpostavili dobavne verige, ki bodo varovale javno zdravje celotne evropske družbe (1). Takšna politika, ki se zdaj izraža v strategiji Komisije „od vil do vilic“, naj bi izboljšala usklajenost med različnimi političnimi področji, povezanimi s hrano, ozaveščala o pomenu hrane in spodbujala trajnostne prehranske sisteme. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO v odziv na zaprosilo francoskega predsedstva za raziskovalno mnenje prepoznava naslednje ključne vzvode, ki jih je treba uporabiti na ravni EU za zaščito konkurenčnosti (2) evropskih proizvajalcev, da bi v Evropi zagotovili prehransko varnost in trajnostnost ter dostopne cene za potrošnike:






  i. | spodbujanje odprte strateške avtonomije za prehransko varnost in trajnostnost; |
| --- | --- | --- |

1.2

i.

spodbujanje odprte strateške avtonomije za prehransko varnost in trajnostnost;

| ii. | razvijanje inovativnih tehnologij in semen, da bo vedno mogoče nuditi rešitve kmetom, ki se soočajo z omejitvami obstoječih orodij; |
| --- | --- |

ii.

razvijanje inovativnih tehnologij in semen, da bo vedno mogoče nuditi rešitve kmetom, ki se soočajo z omejitvami obstoječih orodij;

| iii. | zagotavljanje širokopasovne pokritosti in digitalizacije kot pogojev za precizno kmetovanje in robotiko ter podpiranje naložb v takšne trajnostne tehnike; |
| --- | --- |

iii.

zagotavljanje širokopasovne pokritosti in digitalizacije kot pogojev za precizno kmetovanje in robotiko ter podpiranje naložb v takšne trajnostne tehnike;

| iv. | spodbujanje in olajšanje dostopa do usposabljanja o teh novih tehnologijah za kmetijske pridelovalce, zlasti mlade kmete; |
| --- | --- |

iv.

spodbujanje in olajšanje dostopa do usposabljanja o teh novih tehnologijah za kmetijske pridelovalce, zlasti mlade kmete;

| v. | zagotavljanje vzajemnosti standardov in enakih pogojev z vključevanjem strategije „od vil do vilic“ v okviru zelenega dogovora in strategije za biotsko raznovrstnost ter njunih norm kot globalnih standardov trajnostnosti v vse prihodnje trgovinske sporazume EU ter v veljavne trgovinske sporazume in sporazume Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

v.

zagotavljanje vzajemnosti standardov in enakih pogojev z vključevanjem strategije „od vil do vilic“ v okviru zelenega dogovora in strategije za biotsko raznovrstnost ter njunih norm kot globalnih standardov trajnostnosti v vse prihodnje trgovinske sporazume EU ter v veljavne trgovinske sporazume in sporazume Svetovne trgovinske organizacije;

| vi. | ozaveščanje o pomenu hrane s spodbujanjem izobraževanja o hrani za potrošnike, kar bi pripomoglo k približevanju kmetijskega sektorja družbi; |
| --- | --- |

vi.

ozaveščanje o pomenu hrane s spodbujanjem izobraževanja o hrani za potrošnike, kar bi pripomoglo k približevanju kmetijskega sektorja družbi;

| vii. | zagotavljanje pravičnih cen in porazdelitve dohodka vzdolž verige, izboljšanje pripravljenosti potrošnikov, da za živila plačajo ustrezno ceno, porabijo pa manj živil, a zato kakovostnejša, in odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks z ambicioznimi predpisi; |
| --- | --- |

vii.

zagotavljanje pravičnih cen in porazdelitve dohodka vzdolž verige, izboljšanje pripravljenosti potrošnikov, da za živila plačajo ustrezno ceno, porabijo pa manj živil, a zato kakovostnejša, in odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks z ambicioznimi predpisi;

| viii. | uskladitev praks in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

viii.

uskladitev praks in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja;

| ix. | zagotavljanje strukturirane vključenosti in udeležbe civilne družbe ter vseh deležnikov v celotni verigi preskrbe s hrano, tudi prek evropskega sveta za politiko na področju hrane, pri čemer je treba spodbujati sodelovanje, ne konkurence. |
| --- | --- |

ix.

zagotavljanje strukturirane vključenosti in udeležbe civilne družbe ter vseh deležnikov v celotni verigi preskrbe s hrano, tudi prek evropskega sveta za politiko na področju hrane, pri čemer je treba spodbujati sodelovanje, ne konkurence.

| 1.3 | Poleg tega EESO opredeljuje naslednje ključne vzvode za zmanjšanje odvisnosti od uporabe vložkov, tudi sintetičnih, in izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami:






  i. | EU bi morala podpreti prakse z majhnim vložkom, zlasti v zvezi s fosilnimi gorivi in pesticidi, ter spodbujanje proizvodne zmogljivosti kmetijskih vložkov v Evropi; |
| --- | --- | --- |

1.3

i.

EU bi morala podpreti prakse z majhnim vložkom, zlasti v zvezi s fosilnimi gorivi in pesticidi, ter spodbujanje proizvodne zmogljivosti kmetijskih vložkov v Evropi;

| ii. | izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami je zaželeno z vseh vidikov. Uvoz sojinih zrn iz tretjih držav lahko povzroči deforestacijo, degradacijo gozdov in uničenje naravnih ekosistemov v nekaterih državah proizvajalkah. Z razvojem metuljnic in stročnic z visoko vsebnostjo beljakovin v Uniji bi omejili uvoz, s čimer bi pozitivno vplivali na podnebje in okolje; |
| --- | --- |

ii.

izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami je zaželeno z vseh vidikov. Uvoz sojinih zrn iz tretjih držav lahko povzroči deforestacijo, degradacijo gozdov in uničenje naravnih ekosistemov v nekaterih državah proizvajalkah. Z razvojem metuljnic in stročnic z visoko vsebnostjo beljakovin v Uniji bi omejili uvoz, s čimer bi pozitivno vplivali na podnebje in okolje;

| iii. | organiziranje in podpiranje beljakovinskega sektorja, da se bo spodbujala proizvodnja in pridobivala naklonjenost kmetov zanj, zlasti prek ambiciozne skupne kmetijske politike (SKP); |
| --- | --- |

iii.

organiziranje in podpiranje beljakovinskega sektorja, da se bo spodbujala proizvodnja in pridobivala naklonjenost kmetov zanj, zlasti prek ambiciozne skupne kmetijske politike (SKP);

| iv. | spodbujanje proizvodnje oljnic in oljnih pogač. Zaradi glavnega cilja proizvodnje hrane vrednotenje semen oljnic temelji na vrednotenju tako olja kot pogač in tega ni mogoče ločiti. To omogoča izboljšanje trajnostne proizvodnje hrane in energije; |
| --- | --- |

iv.

spodbujanje proizvodnje oljnic in oljnih pogač. Zaradi glavnega cilja proizvodnje hrane vrednotenje semen oljnic temelji na vrednotenju tako olja kot pogač in tega ni mogoče ločiti. To omogoča izboljšanje trajnostne proizvodnje hrane in energije;

| v. | krepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zlasti z izboljšanjem sedanjega sistema certificiranja gozdov (PEFC, FSC), prek katerega se odobrijo proizvodi, ki ne prispevajo k deforestaciji; |
| --- | --- |

v.

krepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zlasti z izboljšanjem sedanjega sistema certificiranja gozdov (PEFC, FSC), prek katerega se odobrijo proizvodi, ki ne prispevajo k deforestaciji;

| vi. | razvijanje kratkih, pravičnih in preglednih dobavnih verig ter zagotavljanje, da bo prehod k trajnostnemu kmetijstvu potekal s postopnim pristopom, da se ohranijo sedanja ravnovesja; |
| --- | --- |

vi.

razvijanje kratkih, pravičnih in preglednih dobavnih verig ter zagotavljanje, da bo prehod k trajnostnemu kmetijstvu potekal s postopnim pristopom, da se ohranijo sedanja ravnovesja;

| vii. | uresničevanje pravice do hrane za vse, zlasti za ljudi v ekonomski in socialni negotovosti, ter omogočanje eksperimentiranja v socialnih inovacijah. Pomoč v hrani mora ostati obvezna politika držav članic; |
| --- | --- |

vii.

uresničevanje pravice do hrane za vse, zlasti za ljudi v ekonomski in socialni negotovosti, ter omogočanje eksperimentiranja v socialnih inovacijah. Pomoč v hrani mora ostati obvezna politika držav članic;

| viii. | zagotavljanje, da se hrana lahko proizvaja v vseh delih EU. |
| --- | --- |

viii.

zagotavljanje, da se hrana lahko proizvaja v vseh delih EU.

| 1.4 | EESO pozdravlja načrt izrednih ukrepov za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti v kriznih časih in predlog za vzpostavitev evropskega mehanizma za pripravljenost in odzivanje na krize na področju prehranske varnosti ter predlaga, da se te določbe vključijo v celostno prehransko politiko (3). EESO prosi za dejavno vlogo v strokovni skupini, ki se bo ukvarjala s to temo. |
| --- | --- |

1.4

2.   Uvod

| 2.1 | EESO je bil prva evropska institucija, ki je pozvala k oblikovanju celostne prehranske politike v EU, da bi spodbujali zdrave načine prehranjevanja iz trajnostnih prehranskih sistemov, povezali kmetijstvo s prehrano in ekosistemskimi storitvami ter vzpostavili dobavne verige, ki bodo varovale javno zdravje celotne evropske družbe (4). Takšna politika, ki se zdaj izraža v strategiji Komisije „od vil do vilic“, naj bi izboljšala usklajenost med različnimi političnimi področji, povezanimi s hrano, ozaveščala o pomenu hrane in spodbujala trajnostne prehranske sisteme. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropski zeleni dogovor na podlagi načel iz strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost ponuja priložnost za ponovno potrditev „družbene pogodbe o hrani“ med EU in njenimi državljani ter spodbujanje pravičnih, zdravih in okolju prijaznih prehranskih sistemov v luči podnebne in okoljske krize. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pandemija COVID-19 ima za družbo in gospodarstvo brezprimerne posledice (5). Kmetje in drugi akterji v prehranski verigi so v celotni EU kljub izzivom in oviram nadaljevali s proizvodnjo, da bi prebivalcem zagotovili hrano. Agroživilski sektor EU je dokazal odpornost pri zagotavljanju varne in kakovostne hrane kljub motnjam v dobavni verigi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Francoski nacionalni svet za prehrano je julija 2021 sprejel mnenje (št. 89) o spoznanjih iz krize zaradi COVID-19 v obdobju med prvim zaprtjem države v Franciji (Retour d’expérience de la crise Covid-19 – Période du premier confinement national) (6). V mnenju je ugotovljeno, da je izbruh krize zaradi COVID-19 dodatno potrdil potrebo po bolj sistematični viziji za prehranske sisteme z izvajanjem pristopa „eno zdravje“ na vseh stopnjah prehranske verige. Ta celostni pristop k zdravju poudarja medsebojno delovanje med živalmi, ljudmi in njihovim okoljem. Kriza je v nekaterih primerih povzročila oziroma poslabšala gospodarsko in družbeno negotovost ter tako izpostavila tudi velike neenakosti pri dostopu do hrane, ki niso združljive s trajnostnim prehranskim sistemom, s čimer je spodbudila razmislek o pravici do hrane in demokraciji na področju hrane. Dostop do zdrave, zakonito proizvedene ter cenovno sprejemljive in dostopne hrane za vse prebivalstvo EU je ključen za doseganje ciljev zelenega dogovora (7). EESO meni, da je cilj, da se do leta 2030 25 % kmetijskih površin nameni ekološkemu kmetovanju, zelo ambiciozen (8), in poziva k promocijski strategiji, ki bo obsegala celo EU, da ga bo mogoče uresničiti. Pri tem se ne sme pozabiti, da mora temu slediti potrošnja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kriza je pokazala tudi, da je treba povečati usklajenost in izboljšati načrtovanje izrednih ukrepov, da bomo pripravljeni na spoprijemanje s tveganji, ki bi lahko ogrozila preskrbo s hrano in prehransko varnost v EU. Cilj je preprečiti, da bi se ponovila situacija med pandemijo COVID-19, ko je bilo treba usklajevalne ukrepe na ravni EU sprejemati hitro in brez predhodnega načrtovanja. Komisija je za doseganje tega cilja nedavno objavila sporočilo o načrtu izrednih ukrepov za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti v kriznih časih (9). V njem so predstavljeni področja za izboljšave, prepoznana med pandemijo COVID-19, načela, ki bi jih bilo treba upoštevati v kriznih časih, in vzpostavitev evropskega mehanizma za pripravljenost in odzivanje na krize na področju prehranske varnosti. To vključuje ustanovitev namenske strokovne skupine, v kateri bodo sodelovali javni organi držav članic in tretjih držav ter deležniki. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) trajnostni prehranski sistem opredeljuje kot prehranski sistem, ki zagotavlja prehransko varnost in prehrano za vse na način, ki ne ogroža gospodarskih, družbenih in okoljskih temeljev, potrebnih za zagotavljanje prehranske varnosti in prehrane za prihodnje generacije (10). Strategija „od vil do vilic“ mora upoštevati posledice krize in obenem vsebovati potrebna jamstva za zagotavljanje prehranske varnosti v EU. Prehranski sistemi EU morajo zagotavljati količinsko in kakovostno ustrezno preskrbo za prebivalce s spodbujanjem konkurenčnosti v prehranskem sektorju in upoštevanjem izzivov trajnostnosti. Podpreti bi morali tudi socialne inovacije. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Skupno raziskovalno središče Komisije je avgusta 2021 objavilo poročilo z naslovom Modelling environmental and climate ambitions in the agricultural sector with the CAPRI model [Modeliranje okoljskih in podnebnih ciljev v kmetijskem sektorju z modelom CAPRI] (11), v katerem simulira učinek nekaterih kvantitativnih ciljev strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost (zmanjšanje uporabe fitofarmacevtskih sredstev, zmanjšanje izgube hranil, povečanje površin z ekološkim načinom kmetovanja in povečanje površin z zelo raznolikimi krajinskimi značilnostmi) na kmetijski sektor EU in trge. Zdi se, da bi našteti cilji lahko povzročili zmanjšanje proizvodnje EU za 10–15 %, nižje prihodke kmetov, zvišanje cen in hkrati povečanje uvoza. Rezultati poročila kažejo, kako pomembno je hkrati upoštevati kmetijski in prehranski prehod. V strategiji „od vil do vilic“ je zapisano, da bi zmanjšanje izgub hrane in živilskih odpadkov lahko preprečilo tak razvoj. Eden od ustreznih instrumentov bi lahko bil učinkovita distribucija razpoložljivih prehranskih virov. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Spreminjanje načinov prehranjevanja je ključen del prehoda kmetijskega in prehranskega sistema kot celote, pa tudi drugih politik, na primer na področju trgovine, konkurenčnosti, zdravja, izobraževanja, okolja in varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Francosko predsedstvo Sveta Evropske unije je EESO zaprosilo, naj pripravi raziskovalno mnenje, ki bo obravnavalo zlasti naslednje teme:






  — | vzvode na ravni EU, potrebne za zaščito konkurenčnosti evropskih proizvajalcev, da bi v Evropi zagotovili prehransko varnost ter dostopne cene za potrošnike, |
| --- | --- | --- |

2.9

—

vzvode na ravni EU, potrebne za zaščito konkurenčnosti evropskih proizvajalcev, da bi v Evropi zagotovili prehransko varnost ter dostopne cene za potrošnike,

| — | vzvode, ki lahko prispevajo k zmanjšanju odvisnosti od uporabe vložkov, tudi sintetičnih, in izboljšanju samooskrbe z beljakovinami v EU, da bi podprli preoblikovanje kmetijskega sektorja in zagotovili trajnostni prehod evropskih prehranskih sistemov. |
| --- | --- |

—

vzvode, ki lahko prispevajo k zmanjšanju odvisnosti od uporabe vložkov, tudi sintetičnih, in izboljšanju samooskrbe z beljakovinami v EU, da bi podprli preoblikovanje kmetijskega sektorja in zagotovili trajnostni prehod evropskih prehranskih sistemov.

3.   Vzvodi na ravni EU, potrebni za zaščito konkurenčnosti evropskih proizvajalcev, da bi v Evropi zagotovili prehransko varnost (in trajnostnost) ter dostopne cene za potrošnike

| 3.1 | Kot je navedeno v predhodnih mnenjih EESO, morata biti cena in kakovost živil, ki so trajnostno proizvedena v EU, konkurenčni, da bi celostna evropska prehranska politika lahko dejansko koristila evropskim potrošnikom. To pomeni, da mora biti evropski agroživilski sektor zmožen potrošnikom ponuditi živila po cenah, ki že vključujejo dodatne stroške, povezane z merili, kot so trajnostnost, dobrobit živali, varnost hrane in hranilna vrednost, in ki hkrati zagotavljajo pošteno plačilo kmetom, pri vsem tem pa ostati prva izbira za veliko večino potrošnikov (12). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ob upoštevanju zgornjih opredelitev prehranske varnosti, trajnostnega prehranskega sistema in konkurenčnosti bi moralo ohranjanje konkurenčnosti evropskih gospodarskih subjektov in pravičnih vrednostnih verig privesti k poštenemu plačilu kmetov, s katerim bi spodbujali in priznavali njihove zgledne prakse. Prehranski sistem poleg svoje prehranske vloge zagotavlja tudi pravi odgovor na podnebni izziv, predvsem s prilagoditvijo sistemov proizvodnje, shranjevanjem ogljika v tleh, infrastrukturo tal in agroekološko infrastrukturo, naravnim filtriranjem pitne vode ter povečanjem in ohranjanjem biotske raznovrstnosti. Vendar Evropska komisija v strategiji „od vil do vilic“ predlaga le malo konkretnih ukrepov za krepitev agroživilskega sektorja in povečanje prihodka primarnih proizvajalcev, noben od njih pa ne prispeva k povečanju konkurenčnosti tega sektorja. Ta ključna vprašanja bi morala biti v središču izvajanja strategije, saj je od njih odvisno, ali bo strategija uspešna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ciljno usmerjeni raziskovalni in razvojni programi ter razvoj zmogljivosti prenosa znanja so nujni, da bi lahko spodbujali kakovost in ščitili produktivnost ter obenem zagotavljali trajnostnost. Prizadevanja je treba osredotočiti na zagotavljanje praktičnih, dostopnih in stroškovno učinkovitih tehnoloških rešitev (npr. precizno kmetovanje, orodja za sprejemanje odločitev itd.) in orodij za kmete, da bi spodbujali agroekološko in lokalno proizvodnjo, kar vključuje tudi zagotavljanje podpore skupinam, ki nimajo znanja o trajnostni proizvodnji. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU mora zagotoviti tudi močno zavezo spoštovanju temeljnih pravic vseh delavcev v prehranski verigi (proizvodnja, predelava, distribucija). V zvezi s tem bi se EU morala zavezati, da bo učinkovito varovala temeljne socialne pravice delavcev, še posebej pa bi morala spoštovati ustrezne določbe Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter ustrezne konvencije in priporočila Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Naslednje točke lahko razumemo kot vzvode za zaščito konkurenčnosti evropskih proizvajalcev, da bi v Evropi zagotovili prehransko varnost in trajnostnost ter dostopne cene za potrošnike: |
| --- | --- |

3.5

3.5.1   Spodbujanje odprte strateške avtonomije za prehransko varnost in trajnostnost

| i. | EESO je že predlagal opredelitev odprte strateške avtonomije za prehranske sisteme, ki temelji na proizvodnji hrane, delovni sili in pošteni trgovini. Poglavitni cilj je zagotoviti prehransko varnost in trajnostnost za vse državljane EU s pomočjo pravične, zdrave, trajnostne in odporne preskrbe s hrano (13). |
| --- | --- |

i.

EESO je že predlagal opredelitev odprte strateške avtonomije za prehranske sisteme, ki temelji na proizvodnji hrane, delovni sili in pošteni trgovini. Poglavitni cilj je zagotoviti prehransko varnost in trajnostnost za vse državljane EU s pomočjo pravične, zdrave, trajnostne in odporne preskrbe s hrano (13).

| ii. | EESO je poudaril tudi (14), da je za preprečevanje izkrivljanja konkurence in omogočanje proizvodnje osnovnih živil v vseh državah nujno uskladiti standarde proizvodnje. Kmetijske zaščitne klavzule Svetovne trgovinske organizacije, tako splošne kot v dvostranskih sporazumih, je treba izboljšati v skladu z različnimi merili, ki jih EESO navaja v svojem mnenju. Namen je zagotoviti pošteno konkurenco in trajnostnost agroživilskih sektorjev EU, da bi proizvajalcem in potrošnikom v EU zagotovili prehransko neodvisnost. Potreba po prehranski neodvisnosti se je izrazito pokazala med pandemijo COVID-19. Sedanje klavzule so neučinkovite, ker njihovo izvajanje zahteva preveč časa. Podatki pa so lahko zaradi digitalizacije gospodarstva na voljo v nekaj urah. Danes je spremljanje količin in cen učinkovito in omogoča hitro odzivanje. |
| --- | --- |

ii.

EESO je poudaril tudi (14), da je za preprečevanje izkrivljanja konkurence in omogočanje proizvodnje osnovnih živil v vseh državah nujno uskladiti standarde proizvodnje. Kmetijske zaščitne klavzule Svetovne trgovinske organizacije, tako splošne kot v dvostranskih sporazumih, je treba izboljšati v skladu z različnimi merili, ki jih EESO navaja v svojem mnenju. Namen je zagotoviti pošteno konkurenco in trajnostnost agroživilskih sektorjev EU, da bi proizvajalcem in potrošnikom v EU zagotovili prehransko neodvisnost. Potreba po prehranski neodvisnosti se je izrazito pokazala med pandemijo COVID-19. Sedanje klavzule so neučinkovite, ker njihovo izvajanje zahteva preveč časa. Podatki pa so lahko zaradi digitalizacije gospodarstva na voljo v nekaj urah. Danes je spremljanje količin in cen učinkovito in omogoča hitro odzivanje.

| iii. | Zlasti bi bilo treba poskrbeti za večjo raznovrstnost prehranskih sistemov v EU. Kmetijsko delovno silo bi bilo treba okrepiti, še posebej s pritegnitvijo mladih ter zagotavljanjem dostojnih delovnih pogojev in dohodka, trgovinske politike pa bi bilo treba uskladiti s standardi EU za prehransko trajnostnost in jih narediti konkurenčne (15). |
| --- | --- |

iii.

Zlasti bi bilo treba poskrbeti za večjo raznovrstnost prehranskih sistemov v EU. Kmetijsko delovno silo bi bilo treba okrepiti, še posebej s pritegnitvijo mladih ter zagotavljanjem dostojnih delovnih pogojev in dohodka, trgovinske politike pa bi bilo treba uskladiti s standardi EU za prehransko trajnostnost in jih narediti konkurenčne (15).

3.5.2   Zagotavljanje vzajemnosti standardov z vključevanjem strategije „od vil do vilic“ v okviru zelenega dogovora in strategije za biotsko raznovrstnost kot globalnih standardov trajnostnosti v vse prihodnje trgovinske sporazume EU

| i. | EESO predlaga, naj se strategija „od vil do vilic“ in strategija za biotsko raznovrstnost v okviru zelenega dogovora ter strategija „Pripravljeni na 55“ kot svetovni standardi trajnostnosti vključijo v vse prihodnje trgovinske sporazume EU, pri čemer priznava, da sta vključevanje ciljev trajnostnega razvoja in višjih standardov v mnogostranske trgovinske sporazume ter njihovo izvajanje v okviru teh sporazumov izjemno zahtevna. Zdi se, da je večji napredek v zvezi s cilji trajnostnega razvoja ter bistvenimi okoljskimi in socialnimi standardi kratkoročno mogoče doseči pri dvostranskih trgovinskih sporazumih. Splošno priznano je, da trgovina s kmetijskimi proizvodi bistveno prispeva k uresničitvi večine, če ne vseh ciljev trajnostnega razvoja, da ima Svetovna trgovinska organizacija pri tem pomembno vlogo ter da bi bilo to veliko težje storiti brez učinkovitega mnogostranskega tržnega mehanizma. Zapiranje mej v kriznih časih razmere navadno še zaostri in ni rešitev. EESO meni, da bi morala EU izvajati zakonodajo, ki bi od podjetij v celotni dobavni verigi zahtevala primerno skrbnost ter bi bila namenjena opredelitvi, preprečevanju in zmanjševanju okoljskih in socialnih tveganj ter kršitev človekovih pravic. EU mora zagotoviti, da se zaradi trgovinskih sporazumov težava ne bo razširila na druge države in da se v njih na primer ne bo povečalo krčenje gozdov. Vsi trgovinski sporazumi EU morajo biti skladni z določbami EU na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter s previdnostnim načelom (16). |
| --- | --- |

i.

EESO predlaga, naj se strategija „od vil do vilic“ in strategija za biotsko raznovrstnost v okviru zelenega dogovora ter strategija „Pripravljeni na 55“ kot svetovni standardi trajnostnosti vključijo v vse prihodnje trgovinske sporazume EU, pri čemer priznava, da sta vključevanje ciljev trajnostnega razvoja in višjih standardov v mnogostranske trgovinske sporazume ter njihovo izvajanje v okviru teh sporazumov izjemno zahtevna. Zdi se, da je večji napredek v zvezi s cilji trajnostnega razvoja ter bistvenimi okoljskimi in socialnimi standardi kratkoročno mogoče doseči pri dvostranskih trgovinskih sporazumih. Splošno priznano je, da trgovina s kmetijskimi proizvodi bistveno prispeva k uresničitvi večine, če ne vseh ciljev trajnostnega razvoja, da ima Svetovna trgovinska organizacija pri tem pomembno vlogo ter da bi bilo to veliko težje storiti brez učinkovitega mnogostranskega tržnega mehanizma. Zapiranje mej v kriznih časih razmere navadno še zaostri in ni rešitev. EESO meni, da bi morala EU izvajati zakonodajo, ki bi od podjetij v celotni dobavni verigi zahtevala primerno skrbnost ter bi bila namenjena opredelitvi, preprečevanju in zmanjševanju okoljskih in socialnih tveganj ter kršitev človekovih pravic. EU mora zagotoviti, da se zaradi trgovinskih sporazumov težava ne bo razširila na druge države in da se v njih na primer ne bo povečalo krčenje gozdov. Vsi trgovinski sporazumi EU morajo biti skladni z določbami EU na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter s previdnostnim načelom (16).

| ii. | EESO je poudaril tudi, da ciljev strategije „od vil do vilic“ ni mogoče doseči brez sprememb trgovinskih politik EU (17). Strategija „od vil do vilic“ vključuje pomembne korake za okrepitev trajnostnih določb dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov EU in njihovega izvrševanja. A lahko bi se naredilo več za skladnost z mednarodnimi sporazumi ter racionalizacijo postopkov za uradno obveščanje o kršitvah trajnostnih zavez in ukrepanje v zvezi z njimi. Kot sta za druge sektorje predlagala Evropska komisija in Evropski parlament ter kakor je v mnenju NAT/834 (18) ugotavljal EESO, bo treba razmisliti o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah pri uvozu kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

ii.

EESO je poudaril tudi, da ciljev strategije „od vil do vilic“ ni mogoče doseči brez sprememb trgovinskih politik EU (17). Strategija „od vil do vilic“ vključuje pomembne korake za okrepitev trajnostnih določb dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov EU in njihovega izvrševanja. A lahko bi se naredilo več za skladnost z mednarodnimi sporazumi ter racionalizacijo postopkov za uradno obveščanje o kršitvah trajnostnih zavez in ukrepanje v zvezi z njimi. Kot sta za druge sektorje predlagala Evropska komisija in Evropski parlament ter kakor je v mnenju NAT/834 (18) ugotavljal EESO, bo treba razmisliti o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah pri uvozu kmetijskih proizvodov.

| iii. | EESO predlaga vzpostavitev evropske agencije za certificiranje uvoženih izdelkov v skladu s standardi EU za trajnostnost. |
| --- | --- |

iii.

EESO predlaga vzpostavitev evropske agencije za certificiranje uvoženih izdelkov v skladu s standardi EU za trajnostnost.

| iv. | Poleg tega EESO poziva EU, naj zagotovi resnično vzajemnost standardov v preferencialnih trgovinskih sporazumih, zlasti na področjih dobrobiti živali, trajnostnosti in sledljivosti od vil do vilic (označevanje izvora surovin, sestavin predelanih proizvodov ter vseh živilskih sestavin), tako da nadgradi dosežke iz nekaterih nedavnih dvostranskih določb in jih vključi v splošno uporabo. Poleg tega je treba nujno najti nove trajnostne metode, ki bi jih lahko uporabljali kmetje, spodbujati trajnostne prakse in zagotavljati, da lahko mali kmetje v EU in državah v razvoju izkoristijo nove priložnosti za trajnostno proizvodnjo. Te razmisleke bi bilo treba obravnavati v večstranskih forumih, kot sta Odbor OZN za svetovno prehransko varnost in Codex Alimentarius, namesto da so omejeni na dvostranska pogajanja, v katerih je sodelovanje kmetov in civilne družbe majhno, neravnovesja moči velika, končni cilj pa je še vedno liberalizacija trgovine. Izhodišče je lahko načrtovani zakonodajni okvir o trajnostnih prehranskih sistemih, s katerim je treba vzpostaviti jasno opredelitev takih sistemov v skladu z opredelitvami okoljske trajnostnosti, ki v EU že obstajajo (19). |
| --- | --- |

iv.

Poleg tega EESO poziva EU, naj zagotovi resnično vzajemnost standardov v preferencialnih trgovinskih sporazumih, zlasti na področjih dobrobiti živali, trajnostnosti in sledljivosti od vil do vilic (označevanje izvora surovin, sestavin predelanih proizvodov ter vseh živilskih sestavin), tako da nadgradi dosežke iz nekaterih nedavnih dvostranskih določb in jih vključi v splošno uporabo. Poleg tega je treba nujno najti nove trajnostne metode, ki bi jih lahko uporabljali kmetje, spodbujati trajnostne prakse in zagotavljati, da lahko mali kmetje v EU in državah v razvoju izkoristijo nove priložnosti za trajnostno proizvodnjo. Te razmisleke bi bilo treba obravnavati v večstranskih forumih, kot sta Odbor OZN za svetovno prehransko varnost in Codex Alimentarius, namesto da so omejeni na dvostranska pogajanja, v katerih je sodelovanje kmetov in civilne družbe majhno, neravnovesja moči velika, končni cilj pa je še vedno liberalizacija trgovine. Izhodišče je lahko načrtovani zakonodajni okvir o trajnostnih prehranskih sistemih, s katerim je treba vzpostaviti jasno opredelitev takih sistemov v skladu z opredelitvami okoljske trajnostnosti, ki v EU že obstajajo (19).

3.5.3   Ozaveščanje o pomenu hrane

| i. | Po zadnjih objavljenih podatkih Eurostata so gospodinjstva leta 2019 za hrano in brezalkoholne pijače porabila 13 % vseh svojih izdatkov, kar je bistveno manj kot ob začetku izvajanja skupne kmetijske politike. Podatek se razlikuje od države do države, omenjena kategorija izdatkov gospodinjstev EU pa je bila tretja največja, takoj po izdatkih za stanovanje, vodo, električno energijo in goriva, ki so predstavljali 23,5 %, in izdatkih za prevoz, ki so znašali 13,1 %. Obenem je Svetovna zdravstvena organizacija porast debelosti po vsem svetu razglasila za epidemijo. Leta 2017 je debelost prizadela 17 % odraslih v EU. Za prekomerno telesno težo ali debelostjo je skupaj trpelo 52 % Evropejcev oziroma vsak drugi odrasli in skoraj vsak tretji otrok. To kaže, da Evropa na tem področju sledi svetovnim trendom, za katere je značilen porast predelanih živil, pa tudi mastnih, sladkih in slanih živil. |
| --- | --- |

i.

Po zadnjih objavljenih podatkih Eurostata so gospodinjstva leta 2019 za hrano in brezalkoholne pijače porabila 13 % vseh svojih izdatkov, kar je bistveno manj kot ob začetku izvajanja skupne kmetijske politike. Podatek se razlikuje od države do države, omenjena kategorija izdatkov gospodinjstev EU pa je bila tretja največja, takoj po izdatkih za stanovanje, vodo, električno energijo in goriva, ki so predstavljali 23,5 %, in izdatkih za prevoz, ki so znašali 13,1 %. Obenem je Svetovna zdravstvena organizacija porast debelosti po vsem svetu razglasila za epidemijo. Leta 2017 je debelost prizadela 17 % odraslih v EU. Za prekomerno telesno težo ali debelostjo je skupaj trpelo 52 % Evropejcev oziroma vsak drugi odrasli in skoraj vsak tretji otrok. To kaže, da Evropa na tem področju sledi svetovnim trendom, za katere je značilen porast predelanih živil, pa tudi mastnih, sladkih in slanih živil.

| ii. | Pri obravnavanju teh razmer bi se lahko uporabili različni pomembni vzvodi: EESO poudarja, da bi se s skupnim evropskim označevanjem živil, ki bi odražalo smernice za trajnostno prehrano, izboljšala preglednost in zmanjšala uporaba nepotrebnih poceni surovin, ki niso zdrave ali trajnostne (npr. transmaščobne kisline, palmovo olje in pretirane količine sladkorja). Potrošnikom bi koristilo izčrpnejše označevanje živil, ki bi vključevalo okoljske in družbene vidike. To bi prispevalo k usmerjanju potrošnikov k odločanju za bolj zdrave in trajnostne možnosti (20). |
| --- | --- |

ii.

Pri obravnavanju teh razmer bi se lahko uporabili različni pomembni vzvodi: EESO poudarja, da bi se s skupnim evropskim označevanjem živil, ki bi odražalo smernice za trajnostno prehrano, izboljšala preglednost in zmanjšala uporaba nepotrebnih poceni surovin, ki niso zdrave ali trajnostne (npr. transmaščobne kisline, palmovo olje in pretirane količine sladkorja). Potrošnikom bi koristilo izčrpnejše označevanje živil, ki bi vključevalo okoljske in družbene vidike. To bi prispevalo k usmerjanju potrošnikov k odločanju za bolj zdrave in trajnostne možnosti (20).

| iii. | Cena nedvomno močno vpliva na vedenje potrošnikov, zlasti v kriznih časih, a je po podatkih nekaterih anket kakovost zanje enako pomembna, včasih celo bolj. Potrošniki se morajo zavedati, da evropski kmetje dosegajo višje standarde od tistih zunaj EU, pa čeprav morda zgolj zaradi zakonskih določil. Ti standardi zagotavljajo kakovost, zdravost, varnost in trajnostnost naše proizvodnje. |
| --- | --- |

iii.

Cena nedvomno močno vpliva na vedenje potrošnikov, zlasti v kriznih časih, a je po podatkih nekaterih anket kakovost zanje enako pomembna, včasih celo bolj. Potrošniki se morajo zavedati, da evropski kmetje dosegajo višje standarde od tistih zunaj EU, pa čeprav morda zgolj zaradi zakonskih določil. Ti standardi zagotavljajo kakovost, zdravost, varnost in trajnostnost naše proizvodnje.

3.5.4   Zagotavljanje poštenih cen in prepoved nepoštenih trgovinskih praks

| i. | Resnično delujoča veriga preskrbe s hrano je močna le toliko, kolikor je močan njen najšibkejši člen, vse predolgo pa je bil ta najšibkejši člen kmet. Direktiva EU o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe z živilskimi proizvodi (21) je pomemben korak naprej (22). Prvič je bil sprejet dogovor o zavezujočih pravilih za zakonsko urejanje nekaterih nepoštenih trgovinskih praks. Namen direktive je bolj zaščititi kmete EU, njihove organizacije proizvajalcev in maloprodajne dobavitelje. Ravnovesje moči v verigi preskrbe s hrano je mogoče doseči samo z zavezujočim zakonodajnim okvirom. Pomemben pogoj je tudi organizacija sektorjev in kmetov na način, ki bo potrošniku zagotovil kakovostno hrano. Nenazadnje je treba zagotoviti, da lahko vsi, ki se ukvarjajo s proizvodnjo hrane, zaslužijo pravične in ustrezne prihodke ter da se potrošnikom ponudijo kakovostni in zdravi proizvodi po razumnih cenah. |
| --- | --- |

i.

Resnično delujoča veriga preskrbe s hrano je močna le toliko, kolikor je močan njen najšibkejši člen, vse predolgo pa je bil ta najšibkejši člen kmet. Direktiva EU o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe z živilskimi proizvodi (21) je pomemben korak naprej (22). Prvič je bil sprejet dogovor o zavezujočih pravilih za zakonsko urejanje nekaterih nepoštenih trgovinskih praks. Namen direktive je bolj zaščititi kmete EU, njihove organizacije proizvajalcev in maloprodajne dobavitelje. Ravnovesje moči v verigi preskrbe s hrano je mogoče doseči samo z zavezujočim zakonodajnim okvirom. Pomemben pogoj je tudi organizacija sektorjev in kmetov na način, ki bo potrošniku zagotovil kakovostno hrano. Nenazadnje je treba zagotoviti, da lahko vsi, ki se ukvarjajo s proizvodnjo hrane, zaslužijo pravične in ustrezne prihodke ter da se potrošnikom ponudijo kakovostni in zdravi proizvodi po razumnih cenah.

3.5.5   Uskladitev praks in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja (23)

| i. | V evropskem zelenem dogovoru in načrtu okrevanja za Evropo je izpostavljeno, da je treba gospodarsko rast ločiti od netrajnostnih praks. Odločitev Sveta Evropske unije o podnebnih ciljih za leto 2030 kaže, da ima lahko EU na tem področju vodilno vlogo, a je pri tem treba upoštevati širše cilje trajnostnega razvoja. Da bi uresničili cilje trajnostnega razvoja, morajo biti z njimi usklajene prakse in delovanje živilskih podjetij, kar je mogoče doseči s postavitvijo ciljev v središče strategij (z dejavnostmi in ambicioznimi cilji, ocenami učinka ter preglednim predstavljanjem rezultatov) (24). |
| --- | --- |

i.

V evropskem zelenem dogovoru in načrtu okrevanja za Evropo je izpostavljeno, da je treba gospodarsko rast ločiti od netrajnostnih praks. Odločitev Sveta Evropske unije o podnebnih ciljih za leto 2030 kaže, da ima lahko EU na tem področju vodilno vlogo, a je pri tem treba upoštevati širše cilje trajnostnega razvoja. Da bi uresničili cilje trajnostnega razvoja, morajo biti z njimi usklajene prakse in delovanje živilskih podjetij, kar je mogoče doseči s postavitvijo ciljev v središče strategij (z dejavnostmi in ambicioznimi cilji, ocenami učinka ter preglednim predstavljanjem rezultatov) (24).

3.5.6   Zagotavljanje strukturirane vključenosti in udeležbe civilne družbe ter vseh deležnikov v celotni verigi preskrbe s hrano, tudi prek evropskega sveta za politiko na področju hrane (25)
  , pri čemer je treba spodbujati sodelovanje, ne konkurence

| i. | EESO se že dolgo zavzema za pristop, ki bi zajemal vso družbo ter več participativnih orodij, s katerimi bi civilni družbi, zlasti mladim, omogočili, da se bolj vključijo v proces sprejemanja odločitev na področju trajnostnosti in v njem sodelujejo. Takšno sooblikovanje je mogoče doseči prek evropskega sveta za politiko na področju hrane, za katerega se EESO močno zavzema. |
| --- | --- |

i.

EESO se že dolgo zavzema za pristop, ki bi zajemal vso družbo ter več participativnih orodij, s katerimi bi civilni družbi, zlasti mladim, omogočili, da se bolj vključijo v proces sprejemanja odločitev na področju trajnostnosti in v njem sodelujejo. Takšno sooblikovanje je mogoče doseči prek evropskega sveta za politiko na področju hrane, za katerega se EESO močno zavzema.

4.   Kako prispevati k zmanjšanju odvisnosti od vložkov, tudi sintetičnih, in izboljšanju samooskrbe z beljakovinami v EU

4.1   
  Zmanjšanje odvisnosti od vložkov, zlasti sintetičnih

| 4.1.1 | Kot je pojasnjeno v poročilu Evropskega parlamenta o dobavni verigi za kmetijska obratna sredstva: struktura in posledice, veliko nihanje cen kmetijskih surovin in obratnih sredstev povzroča negotovost dohodka kmetij in ovira dolgoročne naložbe kmetov. Kmetje imajo obenem občutno premalo orodij in alternativ, saj se raziskave premalo osredotočajo na ta področja. Zelo so potrebni mobilizacija sredstev in naložbe v agroekologijo, raziskave novih odpornih sort, nove metode biotičnega varstva rastlin in precizno kmetovanje, če naštejemo le nekaj področij. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Kar zadeva antibiotike v živalski proizvodnji, je po vzoru Evropske agencije za zdravila treba spomniti na velika prizadevanja, ki so v obdobju 2011–2017 privedla k zmanjšanju prodaje antibiotikov za uporabo v veterinarski medicini za 32,5 %. Evropski cilj zmanjšanja uporabe antibiotikov v živalski proizvodnji za dodatnih 50 % bi lahko imel resne posledice za zdravje in dobrobit živali ter ogrozil varnost hrane. Tega se kmetje in veterinarji dobro zavedajo ter se s pomočjo vlad zavzemajo za ohranitev ustrezne in premišljene uporabe antibiotikov. Razviti in ponuditi bi bilo treba učinkovite in cenovno ugodne alternative antibiotikom, saj je zaskrbljujoča tudi trenutna stopnja uporabe antibiotikov. EESO v celoti podpira delegirani akt, ki ga je predlagala Evropska komisija v okviru Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (26), v skladu s katerim bi bilo mogoče nekatere protimikrobne snovi rezervirati za zdravljenje ljudi. Ključna so tri orodja:






  — | naložbe v dobrobit živali (več prostora na posamezno žival), |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

naložbe v dobrobit živali (več prostora na posamezno žival),

| — | krepitev preventive s cepljenjem in samocepljenjem (27), |
| --- | --- |

—

krepitev preventive s cepljenjem in samocepljenjem (27),

| — | ohranjanje in zagotavljanje dostopa do prehranskih dopolnil. |
| --- | --- |

—

ohranjanje in zagotavljanje dostopa do prehranskih dopolnil.

| 4.1.3 | Evropska komisija v strategiji „od vil do vilic“ spodbuja zmanjšanje uporabe fitofarmacevtskih sredstev in antibiotikov ter zmanjšanje izgube hranil, ki jo povzroča prekomerno gnojenje, da bi izboljšala varstvo okolja, zaščitila zdravje, povečala površine, namenjene ekološkemu kmetovanju, in zmanjšala odpornost proti antibiotikom. Rastlinski biostimulanti so lahko trajnostna alternativa sintetičnim fitofarmacevtskim sredstvom, zato bi regulativni organi EU malim in srednjim podjetjem morali omogočiti razvoj in registracijo takšnih proizvodov. Poleg negativnih vplivov na okolje in zdravje, ki jih ima netrajnostna raba kmetijskih vložkov, je tu še gospodarski razlog za zmanjšanje odvisnosti kmetij od teh vložkov, vključno s sintetičnimi vložki in fosilnimi gorivi, če obstajajo učinkovite, zanesljive in odporne alternative. Zvišanje cen vložkov bi neposredno vplivalo na stroške proizvodnje in vodilo k zmanjšanju prihodkov kmetov ali pa, če je te stroške mogoče prenesti na nadaljnje uporabnike, zvišanju cen kmetijskih in živilskih proizvodov. EESO poudarja potrebo po optimizaciji vložka na kilogram pridelane hrane (kemična sredstva, delovna sila, nafta, energija, površina, število živali itd.). Poleg tega vztraja, da je treba v največji možni meri povečati agroekološko infrastrukturo v naših proizvodnih ekosistemih, da bi dodobra izkoristili njene številne prednosti, zlasti dejavnosti spremljevalcev kultur. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   
  Izboljšanje samooskrbe z beljakovinami v EU

| 4.2.1 | EU močno primanjkuje rastlinskih beljakovin, zato skoraj vse potrebe evropskega kmetijskega sektorja po njih krije z uvozom, zlasti krmil, kot so sojina zrna. EU je bila leta 2018 neto uvoznica kalorij (15-odstotna odvisnost od uvoza), kljub temu da se je vrednost njene kmetijske proizvodnje in izvoza povečala. Visoko raven proizvodnje mlečnih izdelkov in mesa omogoča množičen uvoz beljakovinskih rastlin (zlasti sojinih zrn in sojinih pogač) z ameriške celine. Odvisnost od uvožene hrane temelji na povojnih trgovinskih sporazumih med EU in ZDA. ZDA so pristale na varovanje evropskega trga pšenice in mlečnih izdelkov, v zameno pa je EU ameriške koruzne in sojine izdelke oprostila davka. Posledično so seme in moke oljnic v EU vstopale po cenah teh proizvodov na svetovnem trgu. Medtem ko je zaradi majhnih gospodarskih dobičkov, ki jih prinašajo gensko nespremenjena zrna soje, in neprimernega podnebja v severni Evropi domača proizvodnja soje ostala na zelo nizki ravni, se je uvoz sojinih zrn in sojine moke drastično povečal (za 49 % in 87 % v letih med 1986 in 2013). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami je zaželeno z vseh vidikov. Uvoz sojinih zrn iz tretjih držav lahko povzroči deforestacijo, degradacijo gozdov in uničenje naravnih ekosistemov v nekaterih državah proizvajalkah. Z razvojem metuljnic z visoko vsebnostjo beljakovin v Uniji bi omejili uvoz, s čimer bi pozitivno vplivali na podnebje in okolje. Gojenje metuljnic hkrati spodbuja biotsko raznovrstnost in zmanjšuje uporabo dušikovih gnojil. Z izboljšanjem avtonomije sistemov za gojenje polikultur, ki so vir rastlinskih beljakovin, bi zmanjšali tudi vpliv, ki ga ima nihanje svetovnih cen teh surovin, potrebnih za krmo, na kmetije. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Evropski parlament je aprila 2018 sprejel poročilo, v katerem je pozval k oblikovanju evropske strategije, ki bo spodbujala gojenje beljakovinskih rastlin v EU (28), Evropska komisija pa je konec leta 2018 objavila poročilo o razvoju rastlinskih beljakovin v EU (29), znano tudi kot „evropski beljakovinski načrt“. Evropska komisija je nedavno objavila načrte, da bo zadržala uvoz nekaterih izdelkov, če njihova proizvodnja povzroča nezakonito sečnjo. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Evropska komisija je v strategiji „od vil do vilic“ poudarila potrebo po veliko večjem spodbujanju v EU gojenih rastlinskih beljakovin ter povečanju dostopnosti in virov alternativnih beljakovin, kot so mikrobne, morske in žuželčje beljakovine. Poleg tega imajo lahko viri alternativnih krmil, kot so žuželke, staleži morskih krmil (npr. alg, morske trave) in stranski proizvodi iz biogospodarstva (npr. ribji odpadki) pomembno vlogo pri prehodu na trajnostno samooskrbo z beljakovinami. Spodbujanje spreminjanja vsakodnevnih načinov prehranjevanja evropske družbe je ključno. Diverzifikacijo beljakovin je treba izvesti na način, ki bo koristil lokalnim surovinam in kmetijskim proizvodom, da bi spodbujali teritorialno dinamiko glede rastlinskih beljakovin. V nasprotnem primeru obstaja tveganje za uvoz in dobavo predelanih proizvodov, ki veljajo za mesne nadomestke, a pogosto nimajo ustrezne hranilne vrednosti (30). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Razvoj proizvodnje rastlinskih beljakovin v EU ne bi imel zgolj pozitivnega gospodarskega učinka za kmete ter proizvajalce hrane in krme, ampak bi prinesel tudi številne okoljske in podnebne koristi. Rastlinske beljakovine na primer prispevajo k uravnavanju atmosferskega dušika v tleh, zaradi česar imajo pomembno vlogo v bolj trajnostnem dušikovem ciklu. Po drugi strani kmete ponovno ovira to, da je premalo uporabnih raziskav glede odpornih in prilagojenih sort z dovolj velikim donosom. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Za izboljšanje samooskrbe EU z beljakovinami bi lahko razmislili o naslednjih ukrepih:






  i. | spodbujanje proizvodnje oljnic in oljnih pogač. Zaradi glavnega cilja proizvodnje hrane vrednotenje semen oljnic temelji na vrednotenju tako olja kot pogač in tega ni mogoče ločiti. To omogoča izboljšanje trajnostne proizvodnje hrane in energije. V zvezi s tem vzbuja zaskrbljenost razpoložljivost evropske ogrščice. Letina 2017/2018 je znašala 3,8 milijona ton čistih beljakovin, letina 2020/2021 pa 2,66 milijona ton čistih beljakovin. Tak razvoj se odraža v uvozu semen in moke, zlasti sojinih. Upad obsega evropske ogrščice je posledica neugodnih podnebnih pogojev in težav pri gojenju zaradi večjih regulativnih omejitev in zmanjšanja razpoložljivih proizvodnih sredstev. Proizvajalci zunaj Evrope so pri tem v precejšnji konkurenčni prednosti, na primer zaradi uporabe tehnik selekcije, vrst, odpornih na herbicide, itd. V zvezi s tem so še posebej pomembne zrcalne določbe; |
| --- | --- | --- |

4.2.6

i.

spodbujanje proizvodnje oljnic in oljnih pogač. Zaradi glavnega cilja proizvodnje hrane vrednotenje semen oljnic temelji na vrednotenju tako olja kot pogač in tega ni mogoče ločiti. To omogoča izboljšanje trajnostne proizvodnje hrane in energije. V zvezi s tem vzbuja zaskrbljenost razpoložljivost evropske ogrščice. Letina 2017/2018 je znašala 3,8 milijona ton čistih beljakovin, letina 2020/2021 pa 2,66 milijona ton čistih beljakovin. Tak razvoj se odraža v uvozu semen in moke, zlasti sojinih. Upad obsega evropske ogrščice je posledica neugodnih podnebnih pogojev in težav pri gojenju zaradi večjih regulativnih omejitev in zmanjšanja razpoložljivih proizvodnih sredstev. Proizvajalci zunaj Evrope so pri tem v precejšnji konkurenčni prednosti, na primer zaradi uporabe tehnik selekcije, vrst, odpornih na herbicide, itd. V zvezi s tem so še posebej pomembne zrcalne določbe;

| ii. | organiziranje in podpiranje beljakovinskega sektorja, da se bo spodbujala proizvodnja in pridobivala naklonjenost kmetov zanj, zlasti prek ambiciozne SKP. Skupna kmetijska politika že vključuje vrsto ukrepov, ki zadnja leta neposredno ali posredno spodbujajo proizvodnjo rastlinskih beljakovin v EU, vendar je potreben bolj strateški in ambiciozen pristop. Proračun SKP je premajhen, da bi lahko izravnal gospodarske dejavnike, ki negativno vplivajo na evropsko proizvodnjo rastlinskih beljakovin. Potrebno bi bilo ustrezno globalno povečanje proračuna SKP; |
| --- | --- |

ii.

organiziranje in podpiranje beljakovinskega sektorja, da se bo spodbujala proizvodnja in pridobivala naklonjenost kmetov zanj, zlasti prek ambiciozne SKP. Skupna kmetijska politika že vključuje vrsto ukrepov, ki zadnja leta neposredno ali posredno spodbujajo proizvodnjo rastlinskih beljakovin v EU, vendar je potreben bolj strateški in ambiciozen pristop. Proračun SKP je premajhen, da bi lahko izravnal gospodarske dejavnike, ki negativno vplivajo na evropsko proizvodnjo rastlinskih beljakovin. Potrebno bi bilo ustrezno globalno povečanje proračuna SKP;

| iii. | izhajanje iz raziskav:






  a. | optimiziranje vnosa beljakovin v krmo za živino in poudarjanje vloge pašnikov/travnikov detelje kot pomembnih virov beljakovin za prežvekovalce; |
| --- | --- | --- |

iii.

izhajanje iz raziskav:

a.

optimiziranje vnosa beljakovin v krmo za živino in poudarjanje vloge pašnikov/travnikov detelje kot pomembnih virov beljakovin za prežvekovalce;

| b. | opredelitev vloge morskih sadežev. Gojene ribe in morski sadeži imajo na primer manjši ogljični odtis kot živali, gojene na kopnem, in sekvestrirajo ogljik. Na trgu so že na voljo prigrizki iz morske trave. Vendar je za to potrebnih veliko mineralov, kot je železo, zato je treba paziti, da se ne podre ravnovesje v vodah. Akvakultura bi lahko zato imela pomembno vlogo pri samooskrbi z beljakovinami v EU s proizvodnjo trajnostne hrane in krme ter pri razvoju novih bioproizvodov, kot so aditivi in novi materiali na osnovi alg in drugih morskih organizmov. Poleg tega ima modro gospodarstvo vse večji potencial za krepitev gospodarstva EU, kakovostnega zaposlovanja ter blaginje ljudi v različnih krajih, pri čemer ima posebne koristi za obalna območja in podeželje; |
| --- | --- |

b.

opredelitev vloge morskih sadežev. Gojene ribe in morski sadeži imajo na primer manjši ogljični odtis kot živali, gojene na kopnem, in sekvestrirajo ogljik. Na trgu so že na voljo prigrizki iz morske trave. Vendar je za to potrebnih veliko mineralov, kot je železo, zato je treba paziti, da se ne podre ravnovesje v vodah. Akvakultura bi lahko zato imela pomembno vlogo pri samooskrbi z beljakovinami v EU s proizvodnjo trajnostne hrane in krme ter pri razvoju novih bioproizvodov, kot so aditivi in novi materiali na osnovi alg in drugih morskih organizmov. Poleg tega ima modro gospodarstvo vse večji potencial za krepitev gospodarstva EU, kakovostnega zaposlovanja ter blaginje ljudi v različnih krajih, pri čemer ima posebne koristi za obalna območja in podeželje;

| c. | kmetje morajo imeti več koristi od prenosa znanja in ozaveščanja o kultiviranju in proizvodnji metuljnic na različnih ravneh: pridelek, izbira vrst, napadi škodljivcev, rešitve itd.; |
| --- | --- |

c.

kmetje morajo imeti več koristi od prenosa znanja in ozaveščanja o kultiviranju in proizvodnji metuljnic na različnih ravneh: pridelek, izbira vrst, napadi škodljivcev, rešitve itd.;

| iv. | spodbujanje ekstenzivne živinoreje (31), ki je lahko način za proizvodnjo trajnostnih živalskih beljakovin, hkrati pa omogoča, da pašniki ter z njimi povezana agroekološka infrastruktura služijo kot ponor ogljika. Ekstenzivna in drevesno-pašna raba kmetijskih zemljišč lahko izboljša odpornost proti gozdnim požarom. |
| --- | --- |

iv.

spodbujanje ekstenzivne živinoreje (31), ki je lahko način za proizvodnjo trajnostnih živalskih beljakovin, hkrati pa omogoča, da pašniki ter z njimi povezana agroekološka infrastruktura služijo kot ponor ogljika. Ekstenzivna in drevesno-pašna raba kmetijskih zemljišč lahko izboljša odpornost proti gozdnim požarom.

| 4.2.7 | EESO namerava pripraviti predlog strategije za doseganje trajnostne odprte avtonomije EU na področju beljakovin in rastlinskih olj na podlagi analize možnosti, ki jih ponujajo v EU gojene rastline, evropska akvakultura, ekstenzivna živinoreja in drugi viri beljakovin, kot so žuželke, alge in mestni prehranski sistemi. |
| --- | --- |

4.2.7

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO na lastno pobudo Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (UL C 129, 11.4.2018, str. 18).

1

Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU

(2)  Glej opredelitev konkurenčnosti pod točko 3.1.

2

(3)  Mnenje EESO na lastno pobudo Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (UL C 129, 11.4.2018, str. 18).

3

Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU

(4)  Mnenje EESO na lastno pobudo Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (UL C 129, 11.4.2018, str. 18).

4

Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU

(5)  Evropski BDP se je v drugem četrtletju 2020 zmanjšal za 11,8 % (Eurostat).

5

(6)  https://cna-alimentation.fr/avis/tous-les-avis/

6

(7)  Mnenje EESO Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

7

Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem

(8)  Mnenje EESO o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave v EU (UL C 517, 22.12.2021, str. 114).

8

akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave v EU

(9)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/agri-food-supply-chain/contingency-plan_sl

9

(10)  https://www.fao.org/3/ca2079en/CA2079EN.pdf

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC121368/pubsy_jrc_technical_report_-_capri_environmental_and_climatic_ambition_2.pdf

11

(12)  Mnenje EESO Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

12

Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem

(13)  Mnenje EESO na lastno pobudo Strateška avtonomija ter prehranska varnost in trajnostnost (UL C 105, 4.3.2022, str. 56).

13

Strateška avtonomija ter prehranska varnost in trajnostnost

(14)  Mnenje EESO na lastno pobudo Uvedba zaščitnih ukrepov za kmetijske proizvode v trgovinskih sporazumih (UL C 364, 28.10.2020, str. 49).

14

Uvedba zaščitnih ukrepov za kmetijske proizvode v trgovinskih sporazumih

(15)  Mnenje EESO na lastno pobudo Strateška avtonomija ter prehranska varnost in trajnostnost (UL C 105, 4.3.2022, str. 56).

15

Strateška avtonomija ter prehranska varnost in trajnostnost

(16)  Mnenje EESO na lastno pobudo Skladnost trgovinske politike EU z evropskim zelenim dogovorom (UL C 429, 11.12.2020, str. 66).

16

Skladnost trgovinske politike EU z evropskim zelenim dogovorom

(17)  Mnenje EESO Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

17

Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem

(18)  UL C 152, 6.4.2022, str. 181.

18

(19)  Mnenje EESO Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

19

Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem

(20)  Mnenje EESO na lastno pobudo Spodbujanje zdrave in trajnostne prehrane v EU (UL C 190, 5.6.2019, str. 9).

20

Spodbujanje zdrave in trajnostne prehrane v EU

(21)  UL L 111, 25.4.2019, str. 59.

21

(22)  Mnenje EESO Na poti k pravični verigi preskrbe s hrano (raziskovalno mnenje) (UL C 517, 22.12.2021, str. 38).

22

Na poti k pravični verigi preskrbe s hrano

(23)  Mnenje EESO na lastno pobudo Uskladitev strategij in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19 (še ni objavljeno v UL).

23

Uskladitev strategij in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19

(24)  Mnenje EESO na lastno pobudo Uskladitev strategij in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19 (še ni objavljeno v UL).

24

Uskladitev strategij in delovanja živilskih podjetij s cilji trajnostnega razvoja za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19

(25)  Mnenje EESO na lastno pobudo Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (UL C 129, 11.4.2018, str. 18), mnenje EESO Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

25

Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU

Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem

(26)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

26

(27)  Cepivo iz patogenov, pridobljenih od bolne živali ali zdrave živali z iste kmetije, namenjeno cepljenju te bolne živali ali več živali s te kmetije.

27

(28)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2018-0121_SL.html

28

(29)  COM(2018) 757 final.

29

(30)  https://www.clcv.org/storage/app/media/Dossier%20presse.pdf

30

(31)  Informativno poročilo EESO Koristi ekstenzivne živinoreje in organskih gnojil v okviru evropskega zelenega dogovora.

31

Koristi ekstenzivne živinoreje in organskih gnojil v okviru evropskega zelenega dogovora

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

566. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 19. 1. 2022–20. 1. 2022

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/81

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

(2022/C 194/11)

| Poročevalec: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Bruno CHOIX |

Poročevalec:

Dirk BERGRATH

Soporočevalec:

Bruno CHOIX

| Zaprosili | Evropski parlament, 13. 9. 2021
  Svet, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 237/1/6 |

Zaprosili

Evropski parlament, 13. 9. 2021

Svet, 20. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

237/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ponovno izraža podporo cilju evropskega zelenega dogovora, da bi EU do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina. Poudarja tudi pomen celovite strategije za trajnostno in pametno mobilnost EU, v kateri je določenih več mejnikov za doseganje ambicioznega cilja, da se promet prilagodi podnebno nevtralni Evropi leta 2050, in ki spodbuja celostni sistemski pristop (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja, da bi morali pri na novo registriranih avtomobilih in kombiniranih vozilih v Evropski uniji omogočiti 100-odstotno zmanjšanje emisij v celotnem voznem parku EU do leta 2035. Podpira predlagane cilje za zmanjšanje emisij CO2 za nove osebne avtomobile za 55 % (v primerjavi s ciljem iz leta 2021), ki bi veljali za celotni vozni park EU, in v splošnem smislu podpira tudi cilj 50-odstotnega zmanjšanja za lahka gospodarska vozila od leta 2030 naprej. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da so omejitve voznega parka zelo močna in učinkovita spodbuda za tehnološke spremembe v industriji. V skladu s svojim prejšnjim mnenjem (2) EESO opozarja, da je treba pristop merjenja emisij v izpuhu kljub vsem njegovim prednostim dopolnjevati z drugimi instrumenti politike. Sveženj „Pripravljeni na 55“ mora upoštevati življenjski krog in se izogniti elektrifikaciji cestnega prometa, ki bi povzročila pomik emisij navzgor po vrednostni verigi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO odločno ponavlja, da mora ostati individualna mobilnost dostopna in cenovno ugodna za vse, zlasti za vozače, ki nimajo dostopa do kakovostnega javnega prevoza ali drugih rešitev mobilnosti (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Avtomobilska industrija je za evropsko gospodarstvo strateškega pomena. V avtomobilski proizvodnji (montaža in dobava) je zaposlenih 2,6 milijona delavcev, zaradi nje pa obstaja 900 000 delovnih mest v dobavnih sektorjih, kar skupaj znaša 11,6 % zaposlitev v proizvodnem sektorju EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zaradi drastične pospešitve razogljičenja, ki jo zlasti za avtomobilsko industrijo določa sveženj „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna dodatna sredstva (na primer v okviru razširjenega Sklada za pravični prehod) za spopadanje z družbenimi posledicami ukrepov za zmanjšanje emisij v regijah, ki so odvisne od avtomobilskih dobavnih verig. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ponovno poziva, naj se oceni stanje na področju usposabljanja, preusposabljanja in izobraževanja zaposlenih ter pripravi posodobljena analiza področij, na katerih so potrebni (dodatni) ukrepi za nadaljnji razvoj znanja in spretnosti ter kvalifikacij zaposlenih v avtomobilski industriji, da bo mogoče izvesti strukturni prehod (4). Odbor ponavlja, da se morajo navedeni vidiki upoštevati v predlaganih določbah o upravljanju in spremljanju. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO izraža skrb, da bo brez infrastrukture za polnjenje, potrebne za prehod, cilje zmanjšanja emisij težko doseči. Infrastrukturo za polnjenje je treba postaviti tam, kjer ljudje živijo, delajo in opravljajo svoje vsakodnevne dejavnosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Obnovljiva in nizkoogljična goriva, pa tudi e-goriva, bi lahko prispevala k razogljičenju cestnega prometa, zlasti kar zadeva obstoječi vozni park in dele, ki jih je težko elektrificirati, a morajo zanje vseeno veljati zanesljiva trajnostna merila. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje predloga

| 2.1 | S sporočilom o evropskem zelenem dogovoru (5) se je začela nova strategija EU za rast, katere cilj je preobraziti EU v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom. Komisija je s sporočilom znova potrdila svoj cilj okrepiti podnebne cilje in doseči, da bo Evropa do leta 2050 prva podnebno nevtralna celina. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ta cilj je določen v sporočilu z naslovom Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Na podlagi celovite ocene učinka je Komisija v sporočilu o krepitvi evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 (7) predlagala povečanje ambicij EU in predstavila celovit načrt za odgovorno povečanje zavezujočega cilja Evropske unije za leto 2030 na najmanj 55-odstotno zmanjšanje neto emisij. Cilj za leto 2030 je v skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da se dvig globalne temperature ohrani precej pod 2 oC in da se nadaljujejo prizadevanja za omejitev dviga temperature na 1,5 oC. Evropski svet je potrdil novi zavezujoči cilj EU za leto 2030 na svoji seji decembra 2020 (8). Za doseganje te višje ravni ambicij za leto 2030 je Komisija pregledala veljavno podnebno in energetsko zakonodajo, v skladu s katero naj bi se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšale le za 40 %, do leta 2050 pa za 60 %. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Omenjeni zakonodajni sveženj „Pripravljeni na 55“, kot je bil napovedan v načrtu Komisije za uresničitev podnebnih ciljev (9), je najcelovitejši gradnik v prizadevanjih za uresničitev ambicioznega novega podnebnega cilja za leto 2030, k njegovi uresničitvi pa bodo morali prispevati vsi gospodarski sektorji in politike, vključno s cestnim prometom. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Avtomobilska industrija je ključnega pomena za gospodarstvo EU, saj predstavlja več kot 7 % bruto domačega proizvoda EU in bodisi neposredno ali posredno zaposluje 12,6 milijona Evropejcev. Naložbe avtomobilske panoge EU v raziskave in razvoj znašajo 60,9 milijarde EUR na leto. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Strategija Komisije za trajnostno in pametno mobilnost (10) obravnava širše izzive prehoda na brezemisijsko mobilnost ter določa načrt, s katerim bi se evropski promet zanesljivo usmeril na pravo pot k trajnostni in pametni prihodnosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Akcijski načrt, ki spremlja to strategijo, vključuje politike, katerih cilj je med drugim spodbujanje uporabe brezemisijskih vozil in z njimi povezane infrastrukture. Prehod na brezemisijska vozila bo preprečil onesnaževanje in izboljšal zdravje naših državljanov, s čimer se podpirajo tudi prizadevanja za ničelno onesnaževanje iz evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v akcijskem načrtu za ničelno onesnaževanje (11). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Standardi za emisije CO2 za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila so ključna gonila za zmanjšanje emisij CO2 v tej panogi, kot je razvidno iz sporočila z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030. Splošni cilji tega predloga so prispevati k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050 in v ta namen – v skladu z evropskimi podnebnimi pravili – prispevati k doseganju vsaj 55-odstotnega neto zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Standardi za emisije CO2, ki omogočajo nova brezemisijska vozila na trgu, so tudi dopolnilni ukrep k Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Svata o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (12), s katero se bo razogljičila proizvodnja električne energije, ki se uporablja v električnih vozilih, in ki bo spodbudila uporabo goriv iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih goriv za vozila z motorji z notranjim zgorevanjem, ki so trenutno v uporabi. Obstajajo tudi pomembne sinergije med standardi za emisije CO2 in okrepljenim sistemom za trgovanje z emisijami (13) ter direktivo o energiji iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

2.9

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO v skladu s svojim mnenjem o evropskih podnebnih pravilih (14) ponovno izraža podporo cilju Evropskega zelenega dogovora, da bi EU do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina, in spremenjenim ciljem zmanjšanja emisij do leta 2030. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov EU za vsaj 55 % do leta 2030 bodo potrebna znatna dodatna prizadevanja v vseh gospodarskih panogah, kar še posebej velja za promet. Sektor cestnega prometa je med prednostnimi nalogami evropskega zelenega dogovora, v katerem je določen splošni cilj 90-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v cestnem prometu do leta 2050. Delež emisij, povezanih s cestnim prometom, znaša 22 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU in 27 % njenih emisij CO2 (15). Po uradnih podatkih je cestni promet leta 2018 proizvedel za 26,8 % več emisij kot leta 1990 (16). Emisije novih osebnih avtomobilov so se leta 2019 povečale že tretje leto zapored in dosegle 122,3 grama ogljikovega dioksida na kilometer (g CO2/km) (17). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja pomen celovite strategije za trajnostno in pametno mobilnost EU, v kateri je določenih več mejnikov za doseganje ambicioznega cilja, da se promet prilagodi podnebno nevtralni Evropi leta 2050. Strategija temelji na predhodnih političnih dokumentih in upravičeno spodbuja celostni sistemski pristop ter sloni na naboru dopolnilnih instrumentov za preobrazbo prometa. Standardi za emisije so ključni, a bodo za doseganje zastavljenih ciljev potrebna dodatna prizadevanja za postavitev infrastrukture, povečanje brezogljične proizvodnje energije in vzpostavljanje mehanizmov za določanje cen ogljika za promet (18). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Uredba o emisijskih standardih CO2 za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila je temelj strategije EU za zmanjšanje emisij v tej panogi. EESO poudarja, da je bila leta 2018 zaključena poglobljena revizija uredbe o emisijskih standardih CO2 za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila (19), a hkrati opozarja, da je ta zadnja revizija nezadostna za doseganje ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki so določeni v evropskih podnebnih pravilih. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Avtomobilska industrija je za evropsko gospodarstvo strateškega pomena. V avtomobilski proizvodnji (montaža in dobava) je zaposlenih 2,6 milijona delavcev, zaradi nje pa obstaja 900 000 delovnih mest v dobavnih sektorjih, kar skupaj znaša 11,6 % zaposlitev v proizvodnem sektorju EU. V dejavnostih, povezanih z avtomobilsko panogo, je v Evropi zaposlenih 12,6 milijona ljudi, kar pomeni, da delež zaposlenih v tej panogi znaša 6,6 % vseh zaposlitev v EU. Avtomobilska industrija EU proizvede 76 milijard EUR trgovinskega presežka na leto in prispeva 33 % vseh izdatkov za raziskave in razvoj v EU. Za konec je treba omeniti še, da so nakupi motornih vozil pomemben vir prihodkov od davkov za države članice. Nemčija, na primer, s tem pridobi skoraj 100 milijard EUR na leto (20). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Da bi dosegli cilje zmanjšanja emisij v cestnem prometu do leta 2030, bodo potrebna ogromna prizadevanja za preoblikovanje avtomobilske industrije in nadomestitev obstoječega voznega parka. Uporaba električnih vozil v državah članicah EU se hitro povečuje, a je še vedno omejena. Leta 2019 so električni avtomobili predstavljali le 3,5 % vseh novih registracij, v kar so vključeni tudi akumulatorska električna vozila in priključni hibridi, delež električnih avtomobilov v obstoječem voznem parku EU pa znaša zgolj 1,2 % (21). Najnovejši podatki kažejo, da sta se v tretjem četrtletju leta 2021 hitro povečala tržna deleža akumulatorskih električnih vozil (za 9,8 %) in priključnih hibridov (za 9,1 %) (22). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Upoštevati je treba, da se bo avtomobilska industrija EU morala razogljičiti v času, ko se spopada z vrsto drugih povzročiteljev strukturnih sprememb, ki že zdaj bistveno vplivajo na njeno delovno silo: avtomatizacija in robotizacija montažnih linij bosta povečali produktivnost, kar bo vplivalo na število ur opravljenega dela v tej panogi (23), trenutno pomanjkanje polprevodnikov je privedlo k zmanjšanju proizvodnje, pandemija in njene posledice pa so povzročile zgodovinski upad v prodaji in proizvodnji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO odločno ponavlja, da mora ostati individualna mobilnost dostopna in cenovno ugodna za vse, zlasti za vozače, ki nimajo dostopa do kakovostnega javnega prevoza ali drugih rešitev mobilnosti (24). Velika ovira za rast trga akumulatorskih električnih vozil so visoke nakupne cene, ki povzročajo višje stroške amortizacije za prve lastnike, to pa vpliva na ponudbo. Vendar različna poročila kažejo, da so ta vozila že najdostopnejša možnost za potrošnike v številnih državah, če se upoštevajo skupni stroški lastništva (25). V prihodnjih letih bo bistveno ohraniti sorazmerne podporne ukrepe in spodbude, da bi to prineslo koristi za uporabnike vozil, kupljenih od prvega in drugega lastnika, ki bodo imeli največ koristi od elektrifikacije. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Evropska komisija je maja 2020 predlagala ustanovitev 40 milijard EUR vrednega Sklada za pravični prehod, da bi podprla prizadevanja za razogljičenje v regijah, odvisnih od industrijskih panog, ki slonijo na intenzivni uporabi premoga in izpustih CO2. Države članice so se v okviru proračuna EU in pogajanj za okrevanje EU strinjale, da se Skladu za pravični prehod nameni 17,5 milijarde EUR. Zaradi drastične pospešitve razogljičenja, ki jo zlasti za avtomobilsko industrijo določa sveženj „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna dodatna sredstva za spopadanje z družbenimi posledicami ukrepov za zmanjšanje emisij v regijah, ki so odvisne od avtomobilskih dobavnih verig. |
| --- | --- |

3.9

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poudarja, da so omejitve voznega parka zelo močna in učinkovita spodbuda za tehnološke spremembe v industriji. Evropska avtomobilska industrija se je usmerila k brezemisijskim vozilom predvsem zaradi regulativnih spodbud. Ambicioznejše omejitve voznega parka bodo pripomogle k temu, da bo Evropa lahko postala prva podnebno nevtralna celina do leta 2050. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se strinja, da bi morali na novo registrirani avtomobili in kombinirana vozila v Evropski uniji omogočiti 100-odstotno zmanjšanje emisij v celotnem voznem parku EU do leta 2035. Poudarja, da bo navedeni cilj zmanjšanja mogoče doseči le, če bodo vsi okvirni pogoji med seboj kar najbolje prepleteni in če bo potrošnike (v celotni Evropski uniji) mogoče prepričati, da začnejo uporabljati brezemisijska vozila. Zato je torej pomembno, da se potrebna infrastruktura za polnjenje postavi tam, kjer ljudje živijo, delajo in opravljajo svoje vsakodnevne dejavnosti, pri čemer je treba zagotoviti, da bo ta infrastruktura zanje priročna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO podpira predlagane cilje za celotni vozni park EU, ki določajo zmanjšanje emisij CO2 pri novih osebnih avtomobilih za 55 % (v primerjavi s ciljem iz leta 2021) od leta 2030 dalje. Poudarja, da je treba glede na posebne proizvodne in razvojne cikle v avtomobilski industriji odločitve, ki so potrebne za doseganje omenjenega cilja v tej industriji, sprejeti zdaj. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Čeprav EESO v splošnem podpira cilj zmanjšanja emisij lahkih gospodarskih vozil za 50 %, izpostavlja tako posebne proizvodne in razvojne cikle kot tudi tipično uporabo teh vozil. Izraža zaskrbljenost, da bo brez infrastrukture za polnjenje, potrebne za prehod, cilje zmanjšanja emisij težko doseči ter da bodo zato morda potrebna dodatna merila. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO tako kot leta 2018 ponovno poziva, naj se z vmesno oceno trenutne uredbe (ki je bila prvotno predvidena za leto 2024) pregleda stanje na področju usposabljanja, preusposabljanja in izobraževanja zaposlenih ter pripravi posodobljena analiza o tem, na katerih področjih so potrebni (dodatni) ukrepi za nadaljnji razvoj znanja in spretnosti ter kvalifikacij zaposlenih v avtomobilski industriji, da bo mogoče izvesti strukturni prehod (26). Ponavlja, da se morajo navedeni vidiki upoštevati v predlaganih določbah o upravljanju in spremljanju, ki morajo temeljiti na preizkusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Revizija uredbe o standardih za emisije CO2 mora temeljiti na tehnološki nevtralnosti in upoštevati, da niso vse možnosti visoko energijsko učinkovite. Čeprav je jasno, da je elektrifikacija vodilna možnost za razogljičenje cestnega prometa, pa to morda ni najboljša rešitev za težja prevozna sredstva ali promet na dolge razdalje. Kot je poudarila Evropska komisija v sporočilu Čist planet za vse iz leta 2018, je treba upoštevati različne vrste tehnologij, pristop EU pa mora temeljiti na tehnološki nevtralnosti. Pri razogljičenju prevoznega sistema bodo imele vlogo baterije, vodik in napredna biogoriva, biometan ter e-tekočine. EESO podpira načelo tehnološke nevtralnosti in poudarja, da se morajo kot možnost za mobilnost ohraniti vsi pogonski sistemi, ki izpolnjujejo standarde za CO2 in emisije v skladu s cilji zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V skladu s svojim predhodnim mnenjem (27) EESO opozarja, da je treba pristop merjenja emisij v izpuhu, ki je določen v osnutku uredbe, kljub vsem njegovim prednostim dopolnjevati z drugimi instrumenti politike. Sveženj „Pripravljeni na 55“ mora zagotavljati upoštevanje življenjskega kroga in se izogniti elektrifikaciji cestnega prometa, ki bi povzročila pomik emisij navzgor po vrednostni verigi. Revizija sistema EU za trgovanje z emisijami in direktiva o energiji iz obnovljivih virov morata zagotoviti, da bosta elektrifikacija cestnega prometa in razogljičenje proizvodnje električne energije potekala enako hitro. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Trenutna rast priljubljenosti na trgu kaže, da lahko hibridne tehnologije, ki se napajajo iz električnega omrežja, služijo kot vstopna točka in prehodna tehnologija, ki bi lahko pripomogla k doseganju podnebnih ciljev v sektorju cestnega prometa. Vendar je treba hibridna vozila večino časa uporabljati v izključno električnem načinu in pogosto polniti. Za preprečevanje vse bolj perečega problema zavajajočega označevanja priključnih hibridov je treba hitro sprejeti ukrepe, ki bodo povečali delež „električnih potovanj“, med drugim:






  — | električni doseg priključnih hibridov mora temeljiti na tipičnem vedenju uporabnikov. Doseg avtomobilov mora znašati približno 80–100 km dejanskega delovanja, vsi modeli pa morajo stremeti k polnilni zmogljivosti baterije 11 kW; |
| --- | --- | --- |

4.8

—

električni doseg priključnih hibridov mora temeljiti na tipičnem vedenju uporabnikov. Doseg avtomobilov mora znašati približno 80–100 km dejanskega delovanja, vsi modeli pa morajo stremeti k polnilni zmogljivosti baterije 11 kW;

| — | v vozilo morajo biti vgrajene digitalne storitve, informacije in pametne strategije upravljanja, ki vozniku pomagajo pri električni uporabi; |
| --- | --- |

—

v vozilo morajo biti vgrajene digitalne storitve, informacije in pametne strategije upravljanja, ki vozniku pomagajo pri električni uporabi;

| — | prek vmesnika OBD II (enotno opredeljenega) diagnostičnega sistema v vozilu morajo biti dostopni podatki, zabeleženi v napravi za spremljanje porabe goriva v vozilu (OBFCM), v skladu z varstvom podatkov, ki velja za tehnične serviserje; |
| --- | --- |

—

prek vmesnika OBD II (enotno opredeljenega) diagnostičnega sistema v vozilu morajo biti dostopni podatki, zabeleženi v napravi za spremljanje porabe goriva v vozilu (OBFCM), v skladu z varstvom podatkov, ki velja za tehnične serviserje;

| — | uvesti je treba nacionalne spodbude za uporabo baterij (družbeno pravične sheme za oblikovanje cen ogljika in ukinjanje posrednih subvencij za fosilna goriva, kot so neobdavčene kartice za gorivo za zaposlene, ki uporabljajo službeni avtomobil). |
| --- | --- |

—

uvesti je treba nacionalne spodbude za uporabo baterij (družbeno pravične sheme za oblikovanje cen ogljika in ukinjanje posrednih subvencij za fosilna goriva, kot so neobdavčene kartice za gorivo za zaposlene, ki uporabljajo službeni avtomobil).

| 4.9 | Obnovljiva in nizkoogljična goriva, pa tudi e-goriva, bi lahko prispevala k razogljičenju cestnega prometa, zlasti kar zadeva obstoječi vozni park in dele, ki jih je težko elektrificirati, pri čemer je treba upoštevati, da bo treba ta goriva prednostno uporabljati za razogljičenje delov prometnega sistema, ki jih je težko elektrificirati, kot sta letalski in pomorski promet. Poleg tega mora zakonodaja EU zagotoviti, da se bodo uporabljali zanesljivi trajnostni standardi. Prvič, ocena življenjskega cikla mora zagotavljati, da je ogljični odtis skladen s cilji o doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050. Drugič, uporaba navedenih alternativnih goriv, četudi omejena, mora biti skladna s cilji trajnostnega razvoja OZN, zaradi česar bo treba postopno ukiniti biogoriva na osnovi hrane ter palmovega in sojinega olja. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO podpira odpravo odstopanja za manjše proizvajalce, ki registrirajo manj kot 10 000 avtomobilov in manj kot 22 000 kombiniranih vozil na leto, od leta 2030 dalje. Splošni nišni trg vozil, ki ga ne obvezujejo emisijski cilji, ni sprejemljiv, vendar v predlogu manjka odločba o avtomobilih za posebne namene, ki jih je težko elektrificirati. |
| --- | --- |

4.10

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 158.

1

(2)  UL C 227, 28.6. 2018, str. 52.

2

(3)  Mnenje EESO Strategija EU za mobilnost in industrijske vrednostne verige v EU: pristop ekosistemov avtomobilske industrije (mnenje na lastno pobudo), točka 1.3, (UL C 105, 4.3.2022, str. 26).

3

(4)  UL C 227, 28.6.2018, str. 52, točki 1.6 in 4.13.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2018) 773 final.

6

(7)  COM(2020) 562 final.

7

(8)  Sklepi Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020, EUCO 22/20, dokument CO EUR 17, CONCL 8.

8

(9)  COM(2020) 562 final.

9

(10)  COM(2020) 789 final.

10

(11)  COM(2021) 400 final, v zvezi s tem glej tudi Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1) ter Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Svata z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

11

(12)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

12

(13)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

13

(14)  UL C 364, 28.10.2020, str. 143.

14

(15)  https://unfccc.int/documents/275968.

15

(16)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases-7/assessment.

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/highlights/average-car-emissions-kept-increasing.

17

(18)  UL C 286, 16.7.2021, str. 158.

18

(19)  UL C 227, 28.6. 2018, str. 52.

19

(20)  Podatki Evropskega združenja proizvajalcev avtomobilov za leto 2021 https://www.acea.auto/files/ACEA_Pocket_Guide_2021-2022.pdf.

20

(21)  EU+Združeno kraljestvo, Norveška, Islandija: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/proportion-of-vehicle-fleet-meeting-5/assessment, akumulatorska električna vozila 0,4 % in hibridi 0,8 %, podatki Evropskega združenja proizvajalcev avtomobilov za leto 2021.

21

(22)  https://www.acea.auto/fuel-pc/fuel-types-of-new-cars-battery-electric-9-8-hybrid-20-7-and-petrol-39-5-market-share-in-q3-2021/.

22

(23)  Glej nemški inštitut Fraunhofer, študija ELAB 2.0.

23

(24)  Mnenje EESO Strategija EU za mobilnost in industrijske vrednostne verige v EU: pristop ekosistemov avtomobilske industrije (mnenje na lastno pobudo), točka 1.3, (UL C 105, 4.3.2022, str. 26).

24

(25)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-039_electric_cars_calculating_the_total_cost_of_ownership_for_consumers.pdf.

25

(26)  UL C 227, 28.6.2018, str. 52, točki 1.6 in 4.13.

26

(27)  UL C 227, 28.6. 2018, str. 52.

27

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/87

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa politike „Pot v digitalno desetletje“ do leta 2030

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(2022/C 194/12)

Poročevalka:
  Violeta JELIĆ

Soporočevalec:
  Philip VON BROCKDORFF

| Zaprosili | Evropski parlament, 18. 10. 2021
  Svet, 26. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 13. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 239/1/6 |

Zaprosili

Evropski parlament, 18. 10. 2021

Svet, 26. 10. 2021

Pravna podlaga

člen 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

13. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

239/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | COVID-19 je razkril izjemen pomen tehnologije za ekonomsko in zdravstveno odpornost, zaradi česar sta digitalna preobrazba in suverenost EU ključni za obstoj Unije. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zato poziva EU, naj razvije digitalno suverenost, saj se pričakuje, da bo ta v naslednjih letih postala ključni steber na poti gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja Evrope. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da mora digitalna suverenost temeljiti na svetovni konkurenčnosti in dobrem sodelovanju med državami članicami, ki je nujen pogoj, da bi EU lahko določala standarde na svetovni ravni, tudi na področju zaupanja vrednih tehnologij. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO opozarja, da je treba digitalno preobrazbo izvesti na trajnosten, na človeka osredotočen in vključujoč način. Meni, da je za uresničitev tega cilja nujno zajamčiti sodelovanje predstavnikov civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, potrošniškimi organizacijami in drugimi zainteresiranimi deležniki, pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju programa politike in z njim povezanih nacionalnih časovnih načrtov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Za uspešno digitalno preobrazbo so nujni tehnološka odličnost in nadarjeni kadri. Poleg tega je zanjo ključna dobra in celostna podlaga digitalnih znanj in spretnosti vseh državljanov. EESO opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti tistim, ki so najbolj izpostavljeni digitalnemu razkoraku, na primer starejšim, nizko usposobljenim osebam in invalidom. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tehnološka odličnost temelji na močni industrijski osnovi, intenzivnih inovacijah in naložbah. EESO izpostavlja pomen naložb v digitalno infrastrukturo in razvoja enotnega podatkovnega trga, saj sta to ključna dejavnika, ki omogočata primeren digitalni razvoj v vseh regijah EU, tako za državljane kot za podjetja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropska podjetja potrebujejo pogoje za inovacije, naložbe in delovanje, ki bodo ugodni v primerjavi s pogoji tujih konkurentov. Pri spodbujanju inovativnih podjetij je treba podpirati vsa podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji ter socialnimi podjetji, in jim omogočiti, da so udeležena v napredku ter imajo koristi od njega. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Za vodilni položaj na digitalnem področju je nujno sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem. EESO poudarja, da ima javni sektor z digitalizacijo javnih storitev in uprave ključno vlogo pri digitalnem razvoju. S tem se ne bi povečala le učinkovitost teh storitev, pač pa bi se olajšal tudi vključujoč dostop do njih. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da so večdržavni projekti koristna pobuda za spodbujanje odličnosti EU na področju digitalnih tehnologij in krepitev njenega položaja v svetu. Ta pobuda bi pomagala tudi pri reševanju izzivov, ki zahtevajo več virov, kot jih lahko prispevajo posamezne države članice, in pri čezmejnem širjenju dobrih praks. Odbor pozdravlja tudi zamisel o Konzorciju evropske digitalne infrastrukture, ki bi se uporabljal kot instrument za združevanje nacionalnega in evropskega financiranja z zasebnim financiranjem za namene programa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da bi v večdržavnih projektih moralo sodelovati čim več držav članic, saj bi to spodbujalo povezan, interoperabilen in varen digitalni enotni trg ter prispevalo k odpravljanju morebitnih primanjkljajev ključnih zmogljivosti v celotni EU. Zato poziva Komisijo, naj pospešuje in usmerja projekte tako, da bodo ti v največji možni meri koristili celotni EU. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | COVID-19 je razkril izjemen pomen tehnologije za ekonomsko in zdravstveno odpornost, zaradi česar sta digitalna preobrazba in suverenost EU ključni za obstoj Unije. Vse večja trenja med ZDA in Kitajsko so dodatna spodbuda za EU, da razvije svoje digitalne zmogljivosti, saj bi ta trenja lahko prerasla v spopad za tehnološko in industrijsko prevlado. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ob upoštevanju te okoliščine je ključno, da EU sprejme nujne ukrepe za razvoj svoje digitalne suverenosti, saj se pričakuje, da bo ta v naslednjih letih postala ključni steber na poti digitalizacije in gospodarske rasti Evrope ter da bo vplivala na njeno varnost in položaj v svetu. EESO meni, da bi digitalna suverenost pomagala okrepiti potencialne prednosti EU in odpraviti strateške šibkosti na tehnološkem področju. Korenito bi lahko spremenila tudi stanje na enotnem trgu ter razširila uporabo odprtih trgov in dobavnih verig, s čimer bi preprečila pretirano odvisnost od lastniških sistemov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | To je precejšen izziv, saj mora EU začeti prevzemati vodilno vlogo na tehnološkem področju v času, ko države članice EU nimajo skupnega stališča do tehnoloških vprašanj niti niso zedinjene glede strateškega pomena digitalnih tehnologij, na primer razvoja širokopasovnih storitev ali uporabe umetne inteligence. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digitalna preobrazba zadeva tudi vrednote EU ter je način uporabe sodobnih tehnologij za spodbujanje trajnostnega razvoja na gospodarskem, družbenem in okoljskem področju, vključno z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest ter prehodom na krožno in ogljično nevtralno gospodarstvo. EESO pozdravlja na človeka osredotočen in vključujoč pristop k digitalni preobrazbi, ki primerno upošteva interese potrošnikov, delavcev, podjetnikov in družbe nasploh, vključno z varovanjem zasebnosti in varstvom podatkov, varnostjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter energijsko učinkovitostjo in učinkovito rabo materialov pri digitalnih sistemih. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO pozdravlja predlog sklepa o vzpostavitvi programa politike z naslovom Pot v digitalno desetletje do leta 2030, ki ga je Komisija predstavila v okviru govora o stanju v Uniji 2021 kot nadaljevanje sporočila z naslovom Digitalni kompas do leta 2030 ter prej objavljene digitalne strategije. EESO je svoje mnenje o sporočilu že predložil (1). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO poudarja, da mora digitalna suverenost temeljiti na konkurenčnosti, ki se opira na dobro sodelovanje med državami članicami, in bistveni udeležbi deležnikov civilne družbe, vključno s podjetji, delavci, potrošniki, predstavniki akademskih krogov in drugimi ustreznimi deležniki. Uspeh v svetovni konkurenci ter izogibanje protekcionizmu in izolaciji so osnovni pogoj, da bi EU lahko postala določevalka standardov na svetovni ravni, tudi na področju zaupanja vrednih tehnologij, ki so osredotočene na človeka. Za ta uspeh so nujni tehnološka odličnost in nadarjeni kadri. Poleg tega je zanj ključna dobra in celostna podlaga digitalnih znanj in spretnosti vseh državljanov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Naložbe v digitalno infrastrukturo in razvoj enotnega podatkovnega trga sta bistvena in potrebna dejavnika, ki omogočata primeren digitalni razvoj v vseh regijah EU. Tudi na mednarodni ravni je pomembno, da pogoji za digitalne dejavnosti temeljijo na pravilih in so enaki za vse. Hkrati pa postaja vse pomembneje, da se zadostna pozornost posveča tudi kibernetski varnosti vzdolž celotnih vrednostnih verig. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tehnološka odličnost temelji na močni industrijski osnovi, intenzivnih inovacijah in naložbah. Evropska podjetja zato potrebujejo splošno poslovno okolje, ki jim bo v primerjavi z njihovimi tujimi konkurenti nudilo ugodne pogoje. Pri spodbujanju inovativnih podjetij je treba podpirati vsa podjetja, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji ter socialnimi podjetji, in jim omogočiti, da so udeležena v napredku ter imajo koristi od njega. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Za vodilni položaj na digitalnem področju je nujno sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem. EESO poudarja, da ima javni sektor z digitalizacijo javnih storitev in uprave ključno vlogo pri digitalnem razvoju. S tem se ne bi povečala le učinkovitost teh storitev, pač pa bi se olajšal tudi vključujoč dostop do njih. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Zaradi omenjenih dejavnikov EESO meni, da so štiri prednostna področja ukrepanja, določena v digitalnem kompasu (znanja in spretnosti, infrastruktura, podjetja in javni sektor), izjemno pomembna za digitalno preobrazbo. Meni tudi, da bodo konkretni cilji na posameznih prednostnih področjih pomagali usmerjati in spremljati napredek. Vsaj tako pomembno pa je tudi, da se ustvarijo ugodni in spodbudni pogoji za izvajanje konkretnih ukrepov, ki so potrebni za uresničevanje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Financiranje je eden od ključnih dejavnikov, ki podpirajo digitalni razvoj. Pri spodbujanju naložb v raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje ter tehnično infrastrukturo imata s financiranjem pomembno vlogo tako javni kot zasebni sektor. Še en splošni dejavnik, ki vpliva na digitalni razvoj, je regulativni okvir. Po mnenju Odbora je pomembno, da predpisi spodbujajo inovacije in naložbe v digitalizacijo, pri čemer je treba upoštevati človekove pravice ter okoljske in podnebne cilje. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESO verjame, da sta sodelovanje in usklajeno delovanje držav članic bistvenega pomena za učinkovitejšo porabo sredstev in omogočanje obsežnih naložb, ki jih posamezne države ne morejo uresničevati same. Sodelovanje je ključno tudi za prevzem vodilnega položaja na digitalnem področju na svetovni ravni. EESO se strinja tudi s predlogom, da se za oblikovanje digitalne poti uporabi medsektorski pristop in da se v postopek vključijo politike z vseh pomembnih področij, kot so raziskave in inovacije, industrija, izobraževanje, gospodarstvo, socialno področje in zaposlovanje. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Vendar je treba zagotoviti, da bodo v digitalni prehod in z njim povezane ukrepe vključeni vsi državljani. V zvezi s tem mora predlog ustrezno upoštevati ljudi, ki so najbolj izpostavljeni digitalnemu razkoraku. Zato je pri izobraževanju, usposabljanju in določanju zahtev glede dostopnosti digitalnih storitev posebno pozornost treba nameniti potrebam starejših in invalidov. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESO meni, da je za zagotovitev vključujočega sprejemanja in izvajanja programa ter pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju programa politike in z njim povezanih nacionalnih časovnih načrtov nujno zajamčiti sodelovanje predstavnikov civilne družbe, ne samo socialnih partnerjev, temveč tudi potrošniških organizacij in drugih zainteresiranih deležnikov. |
| --- | --- |

2.14

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja vizijo in možnosti za digitalno preobrazbo Evrope, ki jih je zastavila Komisija, saj se z njimi spodbuja usklajeno ukrepanje v celotni EU in vzpostavlja mehanizem spremljanja in sodelovanja za usmerjanje ter izboljševanje politik, ukrepov in dejavnosti, namenjenih uresničevanju digitalnih ciljev EU na podlagi sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Splošni cilji

| 3.2.1 | EESO meni, da so splošni cilji, določeni v predlogu, pomembni za učinkovito krepitev digitalnega razvoja in skladni z načeli in vidiki, ki so opisani v zgornjih splošnih ugotovitvah. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO poudarja, da splošni cilji zagotavljajo kvalitativni okvir za kvantitativne digitalne cilje in da jih je zato treba skrbno spremljati skupaj z digitalnimi cilji, da bi zagotovili uresničevanje digitalnih ciljev na način, skladen z ekonomskimi, družbenimi in okoljskimi cilji. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Digitalni cilji

| 3.3.1 | EESO ugotavlja, da se omenjena štiri prednostna področja ukrepanja med seboj podpirajo, in poudarja, da jih je treba popolnoma razviti. Zadostna usposobljenost in primerna infrastruktura na primer omogočata razvoj podjetij in javnih storitev. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESO poziva k oblikovanju ambicioznih ciljev za povečanje števila oseb z vsaj osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi ter meni, da bi morali vsi ljudje imeti možnost, da pridobijo osnovna digitalna znanja in spretnosti, tudi na področju kibernetske varnosti. Nizko usposobljene osebe in starejši v tem procesu ne smejo biti zapostavljeni. K temu bi bilo treba pripomoči s sredstvi EU in nacionalnimi sredstvi, na primer prek Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESO poudarja, da je poleg cilja glede osnovnih spretnosti in znanj treba povečati poklicno digitalno usposobljenost, saj bi se s tem ublažilo pomanjkanje strokovnega znanja in pripomoglo k izpolnjevanju potreb na delovnih mestih. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESO za spodbujanje digitalne odličnosti podpira tudi znatno povečanje števila zaposlenih visoko usposobljenih strokovnjakov na digitalnem področju. Meni tudi, da je nujno še bolj zmanjšati razliko med deležem žensk in moških, saj bi tako lahko izkoristili ves družbeni potencial na tem področju. Poleg domačih strokovnjakov bi bilo koristno pritegniti strokovnjake zunaj EU, k čemur bi pripomogli projekti sodelovanja na področju raziskav. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Ker je primerna infrastruktura osnovni pogoj za vsakršen digitalni razvoj, EESO popolnoma podpira cilj, ki določa, da se vsem evropskim gospodinjstvom zagotovijo zanesljive in hitre povezave. To je enako pomembno za vsa podjetja. Poleg tega so podjetja in potrošniki vse bolj povezani prek digitalnih izdelkov in storitev. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Da bi okrepili položaj EU v svetu in zmanjšali njeno odvisnost od tuje tehnologije, EESO podpira cilj povečanja proizvodnje polprevodnikov v EU. Hkrati poudarja, da je treba povečati tudi proizvodnjo drugih industrijskih komponent. Podpira tudi povečanje kvantnih zmogljivosti, vključno s hitro uvedbo kvantnega računalnika in robnih vozlišč. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Ker so za digitalno preobrazbo ključna podjetja, EESO meni, da je nujno spodbujati uvajanje digitalnih tehnologij v vsa podjetja. Podpira cilj, ki določa njihovo 70-odstotno uporabo, a meni, da tehnologije ne bi smele biti natančno določene ali omejene, saj bi to lahko oviralo inovacije. Čeprav so umetna inteligenca, storitve računalništva v oblaku in velepodatki danes pomembne strateške tehnologije, pa se bodo v prihodnosti razvijale nove, zato EESO predlaga, da bi bil omenjeni cilj tehnološko nevtralen. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Ne glede na to, da je uvajanje umetne inteligence in drugih naprednih tehnologij pomembno, je treba upoštevati, da se mala in srednja podjetja z velikimi izzivi soočajo že pri uvajanju osnovnih digitalnih tehnologij. Posebno pozornost je treba nameniti mikro podjetjem, saj jih je največ, a imajo najmanj virov. Poleg tega je treba upoštevati tudi posebnosti socialnih podjetij. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | EESO podpira krepitev inovativnih zagonskih podjetij in podjetij v razširitveni fazi z izboljšanjem njihovega dostopa do financiranja. Glede na večinski delež drugih vrst malih in srednjih podjetij je ključno, da se v procesu digitalne preobrazbe zagotovi podpora tudi njim. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Cilji v zvezi z digitalizacijo javnih storitev so zelo dobrodošli z vidika državljanov in podjetij. EESO ugotavlja tudi, da sta digitalizacija podjetij in digitalizacija javnih storitev tesno povezani ter sta si vzajemno koristni. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   Spremljanje in poročanje

| 3.4.1 | EESO pozdravlja določitev ključnih kazalnikov uspešnosti za vsakega od digitalnih ciljev, namenjenih spremljanju napredka na primerljiv in pregleden način. Poudarja, da je treba preprečiti prekrivanje podatkovnih zbirk in kar najbolje izkoristiti obstoječe vire in sisteme. Primerno podlago za to nalogo zagotavlja indeks digitalnega gospodarstva in družbe. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Po mnenju Odbora je pomembno, da se z letnim poročilom o stanju digitalnega desetletja pomaga spremljati napredek in zaznavati težave tako na ravni EU kot na nacionalni ravni. Poleg tega bi moralo biti poročilo državam članicam v pomoč pri izvajanju primerjalnih analiz in medsebojnem učenju. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Nacionalni časovni načrti in njihovo ocenjevanje

| 3.5.1 | Nacionalni strateški časovni načrti so v središču programa politike in so izjemno pomembni za digitalni razvoj EU, zato je ključno podpreti države članice pri teh prizadevanjih. Čeprav je državam članicam vsekakor treba pomagati pri ocenjevanju in predvidevanju učinka načrtovanih politik, ukrepov in dejavnosti, pa je še pomembneje zagotavljati podporo samim ukrepom in dejavnostim. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Predlog programa politike temelji na ciljih na ravni EU, kar pomeni, da za posamezne države članice niso določeni absolutni cilji. Iz tega sledi, da je postopek ocenjevanja nacionalnih časovnih načrtov in njihove uspešnosti pri uresničevanju ciljev na ravni EU zelo zahteven. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESO meni, da so začrtane usmeritve na ravni Unije koristno orodje za približno predvidevanje prihodnjega razvoja, a opozarja, da na njihovi podlagi ni smiselno oblikovati preveč poenostavljenih zaključkov ali priporočil. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Čeprav sta letna ocena in sodelovanje med Komisijo in državami članicami pomembna, pa EESO meni, da so izmenjevanje dobre prakse, medsebojno ocenjevanje in večdržavni projekti med državami članicami učinkoviti načini za spodbujanje razvoja. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Glede na to, da poteka več vzporednih procesov za uresničevanje ciljev na ravni EU z različnih področij politik, EESO poudarja, da je pomembno zagotavljati skladnost teh politik in se izogibati večkratnim in prekrivajočim se prizadevanjem. Čeprav je občutek nujnosti potreben, je vredno pretehtati, ali bi bilo treba postopek ponoviti vsako leto, sploh zato, ker izvajanje marsikaterega od ukrepov zahteva več časa. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   Večdržavni projekti

| 3.6.1 | EESO meni, da so večdržavni projekti koristno orodje za spodbujanje odličnosti EU in krepitev njenega globalnega položaja na izbranih področjih. Pomagali bi lahko tudi pri reševanju izzivov, ki zahtevajo več virov, kot jih lahko zagotovi posamezna država članica, hkrati pa so eden od načinov za čezmejno širjenje dobrih praks. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Namen večdržavnih projektov ne sme biti le prispevanje k uresničevanju digitalnih ciljev, pač pa morajo vedno prinašati tudi resnično dodano vrednost vsem vključenim državam in celotni EU. EESO meni, da to merilo najbolje izpolnjujejo projekti na področju inovacij, infrastrukture ter razvoja spretnosti in znanj. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESO poudarja, da omenjeni mehanizem sodelovanja nikakor ne sme povečevati razhajanj znotraj EU, pač pa mora voditi k močnejši Uniji. Za dosego tega cilja je pomembno, da se priložnost za sodelovanje v večdržavnem projektu ponudi vsem državam članicam, pri čemer je treba upoštevati njihove interese ter finančne in nefinančne prispevke. EESO poziva Komisijo, naj pospešuje in usmerja projekte tako, da bodo ti v največji možni meri koristili celotni EU. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Konzorcij evropske digitalne infrastrukture

| 3.7.1 | Za izvajanje večdržavnega projekta predlog uvaja možnost vzpostavitve Konzorcija evropske digitalne infrastrukture, ki naj bi ga ustanovila Komisija v primeru, da bi zanj zaprosile vsaj tri države članice. EESO pozdravlja zamisel o tovrstnem konzorciju, ki bi se uporabljal kot orodje za združevanje evropskega, nacionalnega in zasebnega financiranja za namene programa politike Pot v digitalno desetletje. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Konzorcij evropske digitalne infrastrukture je treba tako kot same večdržavne projekte izvajati na vključujoč način in vsaka država članica mora imeti možnost, da se vanj vključi kot članica pod razumnimi pogoji ali kot opazovalka. Statut tega konzorcija mora biti jasen in določati vlogo držav članic, Komisije in drugih udeležencev, kot so mednarodne organizacije in zasebni subjekti. |
| --- | --- |

3.7.2

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 374, 16.9.2021, str. 22.

1

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/92

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(2022/C 194/13)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Philippe CHARRY |

Poročevalec:

Stefan BACK

Soporočevalec:

Philippe CHARRY

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 113 in 192(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 20. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 192/6/15 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 21. 9. 2021

Pravna podlaga

člena 113 in 192(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

20. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

192/6/15

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja cilj predloga, saj se z njim posodobi in pojasni okvir direktive iz leta 2003 ter se stremi k strukturiranju obdavčitve na način, ki daje prednost trajnostnim nefosilnim virom energije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO obžaluje, da obdavčitev biogoriv v predlogu preveč togo sledi kategorizaciji iz direktive o energiji iz obnovljivih virov, in verjame, da je zaradi pomanjkanja alternativnih goriv in posledično visokih cen potreben prožnejši pristop k dovoljenim biogorivom, tudi glede najnižje stopnje obdavčitve, ki bi morala biti bistveno nižja od tiste, ki se uporablja za fosilna goriva. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi zvišanje najnižje davčne stopnje lahko imelo negativne socialne posledice ter povzročilo energetsko revščino in revščino na področju mobilnosti, zato je zadovoljen, da bodo lahko države članice za ranljiva gospodinjstva in dobrodelne organizacije dodatno znižale najnižjo stopnjo obdavčitve goriv za ogrevanje in elektrike. Pozdravlja tudi predlog, da bodo „ranljiva gospodinjstva“ za obdobje desetih let popolnoma oproščena plačevanja davkov za goriva za ogrevanje in za elektriko. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča uporabo pojma „energetska negotovost“, ki je tako kvalitativni (občutek mraza, vlažnosti, ravni udobja) kot kvantitativni (stroški energije, meja revščine) pojav in ga ni mogoče obravnavati zgolj s kvantitativnega vidika, kot je to storjeno v predlogu direktive s pojmom „ranljiva gospodinjstva“. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da si je treba z okoljskimi davki jasno prizadevati tudi za socialne cilje, saj bo to pripomoglo k njihovi družbeni sprejemljivosti. V zvezi s prerazporeditvijo prihodkov od davkov predlaga, da se prihodki od tovrstnih davkov na primer povrnejo tistim, ki jih bo obdavčitev najbolj prizadela. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da so finančne težave zaradi stroškov energije trenutno ena glavnih tem v marsikateri državi članici. Verjame, da je k reševanju teh težav mogoče bistveno prispevati z znatnim povečanjem naložb v obnovljive vire energije in prilagoditvijo evropskega sistema oblikovanja cen, da bo res odražal cene vseh oblik energije, vključno z najcenejšimi. V ta namen je treba spremeniti sedanji sistem dražb na veleprodajnem trgu z električno energijo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO svari tudi pred negativnimi učinki na konkurenčnost evropske industrije in poudarja, da Komisija v predlogu državam članicam omogoča znižanje davkov za porabo energentov, ki se uporabljajo za ogrevanje, za energetsko intenzivna podjetja ali za podjetja oziroma združenja, ki sklenejo sporazume o povečanju energetske učinkovitosti. Ta možnost je ključna za ohranitev konkurenčnosti industrije EU, glede na to, da večini gospodarstev zunaj EU doslej še ni uspelo sprejeti konkretnih podnebnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO obžaluje, da je Komisija v predlogu načeloma izključila možnost različnih minimalnih stopenj obdavčitve za podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da so možnosti znižanja za prevoz blaga in potnikov nezadostne, saj izključujejo cestni prevoz in ne spoštujejo načela tehnične nevtralnosti. Po njegovem mnenju bi bila primernejša splošna oprostitev ali znižanje obdavčitve za prevoz blaga in za podjetja, ki veliko izvažajo v tretje države. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO v zvezi s tem izpostavlja predlog Komisije za harmonizacijo davčnih stopenj dizelskega goriva in motornega bencina. To bi pomenilo povečanje stroškov prevoza blaga, ki bi se ga lahko nadomestilo s splošnim znižanjem obdavčitve goriv, ki se uporabljajo pri tem prevozu. Enako velja za odpravo razlikovanja med dizelskim gorivom za komercialne in nekomercialne namene. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poudarja tudi, da so možnosti za namensko znižanje obdavčitve iz členov 8(2) in 18, ki zadevajo nekatere vrste opreme in energetsko intenzivne panoge, izjemno selektivne in bi lahko zaradi svoje diskrecijske narave povzročile podobno konkurenco na področju obdavčitve, kot jo želi Komisija s tem predlogom odpraviti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Glede dodane vrednosti razširitve obdavčitve na letalski in vodni promet znotraj EU, EESO poudarja, da se je treba enako osredotočiti tudi na druge produktivne načine za spodbujanje večje trajnosti teh možnosti prevoza. V letalskem prometu, na primer, se razvijajo novi in trajnostni načini pogona, ki jih je treba spodbujati s posebnimi sredstvi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO meni, da določbe o vodnem in letalskem prometu premalo upoštevajo položaj otoških držav, držav z obsežnimi otočji in držav z velikimi razdaljami ter redko poseljenimi regijami. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO ugotavlja tudi, da je odločitev o tem, ali naj za letalski in vodni promet zunaj EU velja enaka davčna stopnja kot znotraj EU ali pa naj bo ta promet oproščen obdavčitve, prepuščena državam članicam. Do te določbe je izredno kritičen, saj bi lahko države članice spodbudila k samostojnemu ukrepanju v zvezi z obdavčitvijo navedenih načinov prevoza. Namesto tega bi bilo treba spodbujati rešitve na svetovni ravni, saj lahko enostransko ukrepanje pripelje do resnih zapletov. |
| --- | --- |

1.14

2.   Ozadje mnenja in zakonodajni predlog

| 2.1 | Komisija je v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ pripravila predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (prenovitev), s katerim je prenovila sedanjo Direktivo Sveta 2003/96/ES (1), ki obravnava isto področje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija je kot razlog za pripravo predloga navedla potrebo po uvedbi jasnih pravil o obdavčitvi energentov in električne energije, ki bi še naprej prispevala k nemotenemu delovanju notranjega trga in hkrati reševala s podnebjem in okoljem povezane izzive iz evropskega zelenega dogovora. Obdavčitev energije lahko prispeva k doseganju cilja, določenega v evropskih podnebnih pravilih, v skladu s katerim se morajo emisije CO2 do leta 2030 zmanjšati za vsaj 55 % v primerjavi z letom 1990, kar je mogoče doseči z zagotovitvijo, da obdavčitev motornih goriv, goriv za ogrevanje in elektrike bolje odraža njihov vpliv na okolje in zdravje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zato Komisija predlaga uvedbo novih, višjih najnižjih ravni obdavčitve in omejevanje oziroma zmanjšanje možnosti držav članic za uporabo davčnih oprostitev. Poleg tega je za goriva, ki se uporabljajo v letalstvu in pomorstvu, predvidena obdavčitev predvsem za uporabo znotraj EU, države članice pa bi lahko same odločale, ali bodo letalski in vodni promet zunaj EU obdavčile enako kot znotraj EU ali pa ga obdavčitve oprostile. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predlog je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ker upošteva načelo „onesnaževalec plača“, je tesno povezan s sistemom trgovanja z emisijami in s predlogom za prenovitev tega sistema, ki je tudi del svežnja. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja cilj predloga, saj se z njim posodablja in pojasnjuje okvir direktive iz leta 2003 ter se hkrati stremi k strukturiranju obdavčitve energentov in elektrike, ki se uporabljajo za ogrevanje oziroma kot motorna goriva, na način, ki daje prednost trajnostnim nefosilnim virom energije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Čeprav predlagane davčne stopnje ne vsebujejo nobenih formalnih elementov glede emisij CO2, EESO meni, da bi imela predlagana davčna struktura vseeno podoben učinek, saj je v njej za fosilna goriva, ki proizvajajo emisije CO2, določena najvišja najnižja stopnja obdavčitve. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO v zvezi s tem obžaluje, da obdavčitev biogoriv v predlogu preveč togo sledi kategorizaciji iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Verjame, da je zaradi pomanjkanja alternativnih goriv in posledično visokih cen potreben prožnejši pristop k dovoljenim biogorivom, tako glede prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov, ki je to mnenje ne obravnava, kot glede najnižje stopnje obdavčitve, ki bi morala biti bistveno nižja od tiste, ki se uporablja za fosilna goriva. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da bi zvišanje najnižje davčne stopnje lahko imelo negativne socialne posledice ter povzročilo energetsko revščino in revščino na področju mobilnosti. Očitno je, da je Komisija upoštevala ta vidik, saj je državam članicam dovolila, da za gospodinjstva in dobrodelne organizacije znižajo najnižjo stopnjo obdavčitve goriv, ki se uporabljajo za ogrevanje, in elektrike ter da za obdobje desetih let „ranljiva gospodinjstva“, kot so opredeljena v členu 17(c), popolnoma oprostijo obdavčitve goriv in elektrike, ki se uporabljajo za ogrevanje. EESO obžaluje, da predlog ne vsebuje podobnih ukrepov za preprečevanje revščine na področju mobilnosti, saj predlagane možnosti znižanja za javni prevoz in necestne načine prevoza pri tem niso učinkovite. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Okoljski davek ima dvojni socialni učinek: na eni strani ne vpliva na vsa gospodinjstva enako, na drugi pa ranljiva gospodinjstva in gospodinjstva s srednje visokimi prihodki plačujejo najvišje stroške energije glede na svoje prihodke. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Čeprav Komisija meni, da se socialni vidik njenega predloga upošteva v delu o socialni razsežnosti zakonodajnega svežnja, tj. v predlogu uredbe o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje, EESO poudarja, da ni bila opravljena nobena specifična ocena učinka tega predloga uredbe (glej besedilo predloga uredbe). Namesto tega se predlog opira na oceno učinka, ki je podlaga za načrt za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, in na oceno, ki spremlja revizijo direktive o sistemu za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Nekatera vprašanja se porajajo tudi v zvezi s strukturo tega sklada. Za socialna nadomestila bo namenjen le del sklada, preostali del sredstev pa bo uporabljen za spodbujanje električnih vozil in naložb v polnilno infrastrukturo ter razogljičenje stavb. EESO dvomi, da bodo ti ukrepi koristili gospodinjstvom z nizkimi prihodki, saj bodo ukrepi za spodbujanje električnih vozil prej koristili gospodinjstvom z višjimi prihodki. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Po njegovem mnenju je oblikovanje pravičnega in učinkovitega kompenzacijskega mehanizma, ki bo upošteval različne neenakosti, zahtevna naloga, ki jo Socialni sklad za podnebje slabo opravlja; relativno revna država z nizko stopnjo neenakosti bi iz tega sklada prejela manj denarja kot bogata država z visoko stopnjo neenakosti. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.7 | EESO meni, da analiza učinka predloga direktive ni dovolj poglobljena. Poudarja, da ima okoljski davek dvojni socialni strošek: ne vpliva na vsa gospodinjstva enako in pogosto gospodinjstva v najbolj negotovem položaju ter tista s srednje visokimi prihodki plačujejo najvišje stroške energije glede na svoje prihodke. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da bi moral biti v predlogu direktive pojem „negotovost“ jasneje opredeljen. V členu 17 je pojasnjeno, da „,ranljiva gospodinjstva pomeni gospodinjstva, na katera znatno vplivajo učinki te direktive, kar za namene te direktive pomeni, da so pod pragom „tveganja revščine, ki je opredeljen kot 60 % nacionalne mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka“. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Od leta 2009 se po sprejetju direktive o skupnih pravilih notranjega trga električne energije uporabljata pojma energetske negotovosti in revščine: „energetsko revni“ so odjemalci oziroma gospodinjstva z omejenim dostopom do energije (zlasti plina in elektrike). Pojem „energetska negotovost“ se nanaša na posameznike in gospodinjstva, ki jim sredstva oziroma stanovanjske razmere ne omogočajo dostopa do zadostne oskrbe z energijo, potrebne za minimalno raven udobja. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | EESO se sprašuje, zakaj prenovljena direktiva o obdavčitvi energije uvaja merilo „60 % nacionalne mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka“, kljub temu, da temu namenu bolj ustreza pojem energetske revščine, ki je večdimenzionalen in vključuje:






  — | gospodarsko revščino gospodinjstev (prihodki in stroški, ki niso povezani z energijo), |
| --- | --- | --- |

3.9.1

—

gospodarsko revščino gospodinjstev (prihodki in stroški, ki niso povezani z energijo),

| — | tveganja, povezana z oskrbo z energijo (visoke in spremenljive cene, kakovost elektrarn), |
| --- | --- |

—

tveganja, povezana z oskrbo z energijo (visoke in spremenljive cene, kakovost elektrarn),

| — | stavbe, ki so v slabem stanju ali so geografsko izolirane, slab javni prevoz itd., zlasti povezan z obveznostmi glede prevoza (določena razdalja med domom in službo). |
| --- | --- |

—

stavbe, ki so v slabem stanju ali so geografsko izolirane, slab javni prevoz itd., zlasti povezan z obveznostmi glede prevoza (določena razdalja med domom in službo).

| 3.9.2 | Vsaka od navedenih ranljivosti povzroča energetsko negotovost. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | EESO priporoča uporabo pojma „energetska negotovost“, ki je tako kvalitativni (občutek mraza, vlažnosti, ravni udobja) kot kvantitativni (stroški energije, meja revščine) pojav in ga ni mogoče obravnavati zgolj s kvantitativnega vidika, kot je to storjeno v predlogu direktive s pojmom „ranljiva gospodinjstva“. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | EESO poudarja, da socialni ukrepi za podporo ljudem z nizkimi dohodki ne smejo temeljiti na strogih pragih, saj to vodi k neupravičenemu razlikovanju med državljani, katerih dohodek je morda le nekaj centov nižji ali višji od določenega praga. Zato s takšnim togim pragom, kot je prag 60 % iz predloga direktive, ni mogoče doseči zastavljenega cilja. Poleg tega lahko to povzroči veliko negativnega vedenja državljanov ter vodi k opuščanju zaposlitve in delu na črno ali k prikrivanju dohodka. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.9.5 | EESO poudarja tudi, da se socialna podpora ljudem z nizkimi dohodki močno razlikuje po posameznih državah članicah in da mnoge oblike podpore niso obdavčljive, zato je davčni organi ne obravnavajo kot prihodek. |
| --- | --- |

3.9.5

| 3.10 | Poleg negotovosti, povezane s stanovanjsko situacijo (6,9 % gospodinjstev v 27 državah članicah EU ne more primerno ogrevati svojih domov. V Bolgariji ta delež znaša 30,1 %, na Finskem pa 1,8 %, kar jasno kaže na razkorak v energetski negotovosti), obstaja tudi negotovost, povezana z mobilnostjo in prevozom. Cene bencina vplivajo na vedenje gospodinjstev glede mobilnosti, zlasti tistih na območjih brez javnega prevoza in tistih, ki ne morejo zamenjati svojih starih avtomobilov. To povzroča nove oblike energetske negotovosti, ki so povezane z mobilnostjo in prevozom. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO v zvezi s tem poudarja, da so finančne težave zaradi stroškov energije trenutno ena glavnih tem v številnih državah članicah, negativne posledice pa najbolj občutijo najranljivejše družine in podjetja. Meni, da je k reševanju teh težav mogoče bistveno prispevati z znatnim povečanjem naložb v obnovljive vire energije in z reformo evropskega sistema oblikovanja cen, da bo odražal cene vseh oblik energije, vključno z najcenejšimi. V ta namen je treba v skladu s pravili na evropskem notranjem trgu z električno energijo spremeniti sistem dražb na veleprodajnih trgih električne energije. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO svari tudi pred negativnimi učinki na konkurenčnost evropske industrije in poudarja, da Komisija v predlogu državam članicam omogoča znižanje davkov za porabo energentov, ki se uporabljajo za ogrevanje, za energetsko intenzivna podjetja ali za podjetja oziroma združenja, ki sklenejo sporazume o povečanju energetske učinkovitosti. Ta možnost je ključna za ohranitev konkurenčnosti industrije EU, glede na to, da večini gospodarstev zunaj EU doslej še ni uspelo sprejeti konkretnih podnebnih ukrepov. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO tudi obžaluje, da je Komisija v predlogu načeloma izključila možnost različnih minimalnih stopenj obdavčitve za podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO je seznanjen z možnostjo znižanja obdavčitve za določene načine prevoza, a obžaluje, da to z izjemo prevozov s trolejbusi ne velja za cestni promet. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO na splošno meni, da so možnosti znižanja davkov za prevoz blaga in potnikov nezadostne, saj izključujejo cestni prevoz in ne spoštujejo načela tehnične nevtralnosti – trolejbusi so na primer edino cestno vozilo, upravičeno do znižanja obdavčitve. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | Po njegovem mnenju bi bila primernejša splošna oprostitev ali znižanje obdavčitve za prevoz blaga in za podjetja, ki veliko izvažajo v tretje države. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | EESO v zvezi s tem izpostavlja, da želi Komisija s predlogom harmonizirati davčne stopnje dizelskega goriva in motornega bencina. To bi pomenilo povečanje stroškov prevoza blaga, ki bi se ga lahko nadomestilo s splošnim znižanjem obdavčitve goriv, ki se uporabljajo pri tem prevozu. Enako velja za odpravo razlikovanja med dizelskim gorivom za komercialne in nekomercialne namene. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | EESO poudarja tudi, da so možnosti za namensko znižanje obdavčitve iz členov 8(2) in 18, ki zadevajo nekatere vrste opreme in energetsko intenzivne panoge, izjemno selektivne in bi lahko zaradi svoje diskrecijske narave povzročile podobno konkurenco na področju obdavčitve, kot jo želi Komisija s tem predlogom odpraviti. Težko je razumeti, zakaj se Komisija ni odločila za zmanjšanje ravni obdavčitve za poslovne akterje, saj bi to bila preprosta in enostavna rešitev. To še posebej velja za mineraloške postopke, ki so lahko zajeti v možnostih zmanjšanja iz člena 18, vendar po lastni presoji zadevnih držav članic, kar bo povzročilo pravno negotovost in davčno konkurenco. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Glede dodane vrednosti razširitve obdavčitve na letalski in vodni promet znotraj EU, EESO poudarja, da se je treba enako osredotočiti tudi na druge produktivne načine za spodbujanje večje trajnosti teh možnosti prevoza. V letalskem prometu se razvijajo novi in trajnostni načini pogona, ki jih je treba spodbujati s posebnimi sredstvi. Vodni promet je eden od sektorjev, ki ga bo po vsej verjetnosti izjemno težko razogljičiti. Zato obstaja nevarnost, da se bodo zaradi obdavčitve tega prometa zvišale cene, kar se bo verjetno zgodilo tudi z razširitvijo sistema trgovanja z emisijami na to področje. V obeh primerih se desetletno prehodno obdobje za postopno splošno uvajanje obdavčitve za letalski promet in namenskih sistemov obdavčitve za trajnostna biogoriva ter druga alternativna goriva zdi zelo kratko. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESO meni, da določbe o vodnem in letalskem prometu premalo upoštevajo položaj otoških držav, držav z obsežnimi otočji in držav z velikimi razdaljami ter redko poseljenimi regijami. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESO ugotavlja tudi, da je odločitev o tem, ali naj za letalski in vodni promet zunaj EU velja enaka davčna stopnja kot znotraj EU ali pa naj bo ta promet oproščen obdavčitve, prepuščena državam članicam. Do te določbe je izredno kritičen, saj bi lahko države članice spodbudila k samostojnemu ukrepanju v zvezi z obdavčitvijo navedenih načinov prevoza. Namesto tega bi bilo treba spodbujati rešitve na svetovni ravni, saj lahko enostransko ukrepanje pripelje do resnih zapletov. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESO se na koncu sprašuje, kako učinkovit bo okoljski davek. Instrumenti okoljske obdavčitve vplivajo na sektorje energije, prometa, onesnaževanja in naravnih virov. Čeprav so se številni med njimi razvijali v evropskem okviru in so zato skupni vsem državam EU, pa jih različne države izvajajo različno, čeprav naj bi to bilo regulirano. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Različne oblike prerazporeditve prihodkov od davkov lahko privedejo do negativnega odnosa davkoplačevalcev do okoljskega davka: zmanjšanje javnega primanjkljaja, prerazporeditev prihodkov v korist podjetij ali gospodinjstev, znižanje drugih davkov, na primer na dohodke od dela, ali prerazporeditev prihodkov v korist okoljskih politik ali naložb. Kot se je pokazalo med krizo t. i. „rumenih jopičev“ v Franciji, te štiri oblike prerazporeditve prihodkov niso dovolj, da bi bile višje cene obdavčenih izdelkov sprejemljive. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Na kratko, EESO meni, da se za družbeno sprejemljivost okoljskega davka ne smejo zanemariti nadomestila, ki bodo upoštevala prihodke gospodinjstev in njihovo energetsko negotovost (neobstoj javnega prometa, izolacija stanovanj, učinkovitost ogrevalnega sistema, vrsta vozila v lasti). |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Okoljski davek pogosto velja za nepravičnega, saj najbolj prizadene skromna gospodinjstva, v zadnjem času pa vse bolj tudi srednji sloj. Gospodinjstva z nizkimi prihodki, ki velik del svojih prihodkov porabijo za bencin in prevoz, bodo nesorazmerno prizadeta. Imajo manjše možnosti za prehod na ekološki način življenja, saj nizkoogljični proizvodi (električna vozila, sončne celice itd.) kljub nižjim operativnim cenam zahtevajo višji začetni vložek, kar je za gospodinjstva z omejenim dostopom do finančnih sredstev ovira. Poleg tega so gospodinjstva v negotovem položaju svoje odhodke prisiljena načrtovati kratkoročno, kar jim onemogoča, da bi izkoristila morebitne dolgoročne prihranke. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Za družbeno sprejemljivost okoljskega davka bi ga morali dopolnjevati korektivni ukrepi, ki pa jih ne predvideva ne predlog direktive ne Socialni sklad za podnebje. |
| --- | --- |

3.24

V Bruslju, 20. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

1

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/97

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja

(COM(2021) 742 final)

(2022/C 194/14)

| Poročevalec: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Poročevalec:

Juraj SIPKO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 7. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 14. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 229/2/10 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 7. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

14. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

229/2/10

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Sedanji družbeno-gospodarski razvoj v državah euroobmočja spremlja velika negotovost, povezana z nenadzorovanim in hitrim širjenjem pandemije COVID-19. EESO zato pozdravlja najnovejši dokument Komisije o gospodarskih gibanjih v državah članicah EU in analizo posledic za proces upravljanja (1). Hkrati opozarja na zgodovinsko priložnost, da se brez odlašanja sprejmejo in dosledno izvajajo ustrezne praktične in učinkovite politike, ki bodo privedle do sicer zapletene, vendar glede na sedanje dogodke nujne preobrazbe celotne družbe. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eden največjih izzivov, povezanih z notranjimi makroekonomskimi neravnotežji, je vprašanje, kako zagotoviti postopno konsolidacijo javnih financ. EESO meni, da sedanji zakonodajni okvir v obliki Pakta za stabilnost in rast ne ustreza več aktualnim razmeram. Zato poudarja, da je treba brez dvoma smiselno in sprejemljivo revidirati fiskalna pravila (2) zakonodajnega okvira ter se pri tem osredotočiti na njegovo poenostavitev in spremljanje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO opozarja, da je pandemija COVID-19 izbruhnila ravno v času, ko je večina držav odpravljala makroekonomska neravnotežja. Prekinila je zmanjševanje deleža javnega dolga v BDP, hkrati pa so se zvišale cene stanovanj, kar je bil znak za splošno slabšanje makroekonomskega okolja. EESO opozarja tudi na doslej največja zunanja neravnotežja, ki se kažejo v eurosistemu TARGET2 (3) in povzročajo razlike med državami, ki od uvedbe tega sistema še nikoli niso bile tako velike. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO spremlja hitro rast inflacije od začetka leta 2021, ki je sledila letom nizkih stopenj in je večinoma povezana z občutnim skokom cen energije z zgodovinsko nizke ravni med pandemijo, motnjami v dobavnih verigah in višjimi stroški prevoza. Meni, da je sedanja visoka stopnja inflacije posledica začasnih dejavnikov, povezanih s pandemijo in ponovnim odprtjem gospodarstev. Po pričakovanjih naj bi se rast cen v letih 2022 in 2023 umirila, stopnje inflacije pa naj bi padle na povprečno raven v preteklosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dokončanje finančne unije je pogoj za dobro delujočo ekonomsko in monetarno unijo. EESO kljub napredku pri oblikovanju bančne unije poudarja, da je treba sprejeti in hitro odobriti nadaljnje ukrepe. Razdrobljenost kapitalskih trgov v državah članicah podjetjem onemogoča, da bi na enotnem kapitalskem trgu, v okviru unije kapitalskih trgov, lažje dostopala do finančnih sredstev. Zato je nadaljnji napredek pri dokončanju te unije nujen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozorno spremlja poglabljanje razhajanj med državami članicami, pa tudi znotraj EU in držav euroobmočja. Zato podpira sprejetje kombinacije gospodarskih politik, pri katerih se učinkovito uporabljajo razpoložljiva domača sredstva, tako javna kot zasebna, vključno s finančnimi viri, ki so na voljo v okviru instrumenta NextGenerationEU ter mehanizma za okrevanje in odpornost. Učinkovita in preudarna uporaba teh finančnih virov bi lahko privedla do začasne prekinitve in pozneje nadaljevanja konvergenčnega procesa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO je zaskrbljen zaradi postopnega poglabljanja socialnih nestabilnosti. Ker po svetovni finančni krizi niso bili sprejeti in izvajani zadostni ukrepi proti povečevanju neenakosti in revščine, je pandemija COVID-19 te le še povečala. Zato je zdaj nujno razviti in spremljati ustrezne kazalnike neenakosti in revščine, tudi v okviru ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Največja eksistenčna grožnja za nadaljnje življenje na tem planetu so negativne podnebne spremembe, kakršnih še ni bilo. EESO poziva k sprejetju in izvajanju nujnih ukrepov za boj proti njim, vključno z razvojem osnovnih kazalnikov za merjenje družbeno-gospodarskih posledic krize. Poleg tega poudarja, da bodo negativni učinki podnebne krize močno vplivali na makroekonomsko (rast odhodkov, višanje cen zaradi suše), finančno (zlasti zavarovalništvo (4)) in socialno stabilnost. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Evolucijski tehnološki proces vodi v hitro uvajanje digitalizacije in finančnih inovacij. EESO pozdravlja odločitev ECB in Komisije, da začneta razprave o uvedbi digitalnega eura, ki lahko, glede na vse svoje prednosti, po možnosti koristi državljanom in podjetjem euroobmočja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Zdi se, da je bančni sektor v državah euroobmočja vsaj zaenkrat razmeroma stabilen, deloma po zaslugi vseh ukrepov, ki so bili sprejeti in izvajani po svetovni finančni krizi. EESO opozarja na morebitne težave z insolventnostjo, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Neugoden razvoj insolventnosti teh podjetij bi lahko omajal stabilnost v finančnem sektorju, predvsem v bančništvu. V skladu s tem EESO poziva k temeljitejšemu razmisleku o uvedbi ukrepov, ki so potrebni za zaščito stabilnosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO opozarja na preudaren pristop k boju proti še vedno nerešeni in trajajoči krizi zaradi COVID-19 ter predvsem poudarja, da se je treba pripraviti na morebitne druge krize zaradi virusov. S politikami, namenjenimi krepitvi imunskega sistema prebivalstva, se lahko ustvarijo pogoji za zmanjšanje izdatkov za zdravstveno varstvo zaradi širitve bolezni in hkrati izboljšajo pogoji za zdravje vseh delavcev, ki ustvarjajo vrednost v družbi. |
| --- | --- |

1.11

2.   Ozadje

| 2.1 | V primerjavi z zadnjim mnenjem EESO o ekonomski politiki v euroobmočju je za sedanji razvoj dogodkov značilna visoka inflacija, ki jo povzročajo predvsem cene virov energije, zlasti nafte in zemeljskega plina. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Veleprodajne cene zemeljskega plina in elektrike so se od leta 2019 v povprečju zvišale za 429 % oziroma 230 % (5). Pri maloprodajnih cenah zaenkrat še ne beležimo bistvene rasti, saj znaša 14 % (oziroma 7 %). Nedavno objavljene kratkoročne napovedi kažejo, da bodo veleprodajne cene morda naraščale še do zadnjega četrtletja leta 2022. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Po letih nizkih stopenj inflacije se je ta od začetka leta močno povišala in vedno znova presegla napovedi. Novembra je dosegla 4,9 % (6). Glavni dejavnik za takšno hitro rast cen je skok cen primarnih surovin, zlasti nafte in plina, z zgodovinsko nizke ravni na raven pred pandemijo ali še višje. Poleg tega v mnogih delih sveta še vedno prihaja do motenj v proizvodnji in logistiki, kar zvišuje cene blaga, zlasti v obdobjih večjega skupnega povpraševanja. V začetku leta 2022 naj bi inflacija začela upadati. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kljub spodbudnim pričakovanjem glede okrevanja v realnem sektorju v prvi polovici leta 2021 se zdaj kaže, da je proces okrevanja zaradi hitrega širjenja tretjega vala epidemije bolj zapleten. Boj proti pandemiji COVID-19 še zdaleč ni končan in njen vpliv na realni sektor bo morda trajal še več let. Trdovratne težave, povezane z vhodnimi cenami energije in nerazpoložljivostjo nekaterih vrst proizvodov, ki so potrebni v proizvodnem ciklu, močno zavirajo tako izkoristek proizvodnih zmogljivosti kot naložbe in potrošnjo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Uporaba finančnih instrumentov v okviru NextGenerationEU bi lahko pozitivno vplivala na uspešnost realnega sektorja in premagovanje težav, povezanih s pandemijo COVID-19. V teh razmerah je sedanje dodeljevanje sredstev iz instrumenta REACT-EU in mehanizma za okrevanje in odpornost, ki se osredotoča na okrevanje, odpornost in trajnost posameznih gospodarstev, zelo pravočasno. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Leta 2020 je bil zgodovinsko gledano zabeležen največji padec gospodarske rasti od začetka evropskega povezovanja. Letos naj bi realna gospodarska rast v državah članicah EU dosegla približno 5 %, v letu 2022 pa 4,3 %. Leta 2023 se lahko v državah članicah euroobmočja pričakuje 2,5-odstotna realna gospodarska rast. Glavno gonilo gospodarske rasti v letu 2021 je bila potrošnja gospodinjstev, ki je v euroobmočju v drugem četrtletju znašala 3,5 %. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pri ocenjevanju razvoja gospodarske rasti je treba izpostaviti obstoječa tveganja, ki so povezana z upadom trgovine z blagom, na strani povpraševanja pa tudi z učinkom na proizvodni proces in povečanjem stroškov v predelovalni industriji euroobmočja. Druga dejavnika sta motnje v svetovnih vrednostnih verigah in razmeroma velika odvisnost predelovalne industrije od uvoza surovin in mikroprocesorjev v euroobmočju. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | COVID-19 je močno prizadel javne finance. Po epidemiji se bodo države članice euroobmočja spopadle z velikimi izzivi pri konsolidaciji javnih financ. Leta 2020 je bil zabeležen 7,2-odstotni primanjkljaj BDP in nobena država ni imela proračunskega presežka. Primanjkljaj naj bi po pričakovanjih leta 2021 nekoliko upadel, in sicer na 7,1 % BDP. Leta 2022 lahko pričakujemo večje zmanjšanje, ki se bo nadaljevalo leta 2023, ko naj bi se primanjkljaj zmanjšal na približno 2,5 %, kar pa je precej več, kot je bilo zabeleženo pred izbruhom COVID-19 (0,6 % BDP leta 2019). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Razvoj trga dela še naprej spremljajo strukturne težave v posameznih državah euroobmočja. Kljub temu je stopnja brezposelnosti predvsem zaradi obsežnih shem za ohranjanje delovnih mest razmeroma nizka. Sedanji trg dela v večini gospodarstev euroobmočja se sooča z relativnim pomanjkanjem kvalificirane delovne sile. Stopnja brezposelnosti zaradi pandemije COVID-19 je sicer nižja od pričakovane, vendar je na trgu dela še cela vrsta nerešenih težav, povezanih s potrebnim prekvalificiranjem, zlasti glede na proces preobrazbe, ki poteka. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU in euroobmočje kot celota sta zabeležila presežek na tekočem računu, vendar so razlike med državami pri tem precejšnje. Nekatere države imajo še naprej ogromne presežke, po drugi strani pa se je primanjkljaj na tekočem računu v državah z močnim čezmejnim turizmom na splošno precej povečal ali pa so se njihovi skromni presežki še zmanjšali. To naj bi se s povečevanjem števila potovanj postopoma izboljšalo. Pri ocenjevanju ravni zunanjih neravnotežij v državah članicah euroobmočja je treba upoštevati izredno povečanje neravnotežij v plačilnem sistemu TARGET2, ki, odkar je bil sistem zasnovan, še nikoli niso bila tako velika kot letos (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Trenutno lahko zaradi hitrega in nenadzorovanega širjenja virusa pričakujemo dodatne popravke gibanja gospodarske rasti, ki je bilo predstavljeno kot razmeroma obetavno. Sedanje uvajanje omejevalnih ukrepov zaradi epidemije bi lahko zelo negativno vplivalo na realno gospodarsko rast in že sicer nevzdržno raven javnega dolga v nekaterih državah članicah ter tudi poglobilo neenakosti in povečalo revščino. |
| --- | --- |

2.11

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO z zaskrbljenostjo spremlja sedanji gospodarski in socialni razvoj, za katerega je značilna velika negotovost. Ta je povezana z dvema negativnima dejavnikoma, tj. kopičenjem javnega dolga brez primere in rastjo inflacije. Višanje cen življenjskih potrebščin vodi v slabšanje socialnih razmer gospodinjstev in negativno vpliva na življenjski standard. Ker je bil delež dolga v nekaterih državah članicah euroobmočja že pred krizo visok, hitro poslabšanje fiskalnega položaja pomeni, da bodo morale te države nujno sprejeti in izvajati srednjeročne ukrepe proračunske konsolidacije, ko bodo gospodarske razmere to dovoljevale. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja postopno okrevanje realnega sektorja. V zvezi s tem podpira namero, da se povečajo tako javne kot zasebne naložbe. Priznava tudi, da je glede na obsežen okvir NextGenerationEU mogoče ta sredstva učinkovito uporabiti za podporo realne kakovostne gospodarske rasti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO meni, da visoka rast inflacije ne bo vodila v restriktivno denarno politiko ECB, saj se zdi, da so vzroki za inflacijo začasni in prihajajo s strani ponudbe. EESO zato podpira osredotočanje ekonomske politike na krepitev odpornosti, prožnosti, neodvisnosti in funkcionalnosti strateških struktur, da bi se lahko spopadli s ponovnimi simetričnimi šoki v prihodnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO podpira temeljne zgodovinske sistemske spremembe, ki spremljajo preobrazbo v zeleno, digitalno in socialno pravično gospodarstvo. Čeprav je nadaljnji razvoj dogodkov v zvezi s pandemijo COVID-19 zapleten in nepredvidljiv, podpira evropski zeleni dogovor (8) in meni, da gre za edinstveno priložnost za trajnostni gospodarski in socialni razvoj na stari celini. Glede tega EESO podpira sprejetje in upoštevanje vseh pomembnih dejavnikov, usmerjenih v ohranjanje življenja na planetu za sedanje in prihodnje generacije. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poziva k nujnemu sprejetju in izvajanju ukrepov za postopno zmanjšanje neenakosti in revščine v državah članicah euroobmočja (9). V zvezi s tem vidi možnosti za uporabo vseh praktičnih instrumentov na strani prihodkov in odhodkov, vključno z zmanjšanjem kontraproduktivnih odhodkov ter bojem proti korupciji, sivi ekonomiji in nepreglednemu delovanju, kamor sodi tudi dolgo pričakovana rešitev za problematiko davčnih oaz. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO se glede na zapletenost in nepredvidljivost sedanjega dogajanja strinja, da bi morale posamezne države članice sprejeti fiskalne politike, pri katerih bi upoštevale stanje okrevanja, vzdržnost javnih financ in nujnost, da se zmanjšajo gospodarske, socialne in teritorialne razlike. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO se zaveda, da bi morala biti fiskalna politika dovolj aktivna in prožna za spopadanje z morebitnimi valovi širjenja in mutacije virusa. V zvezi s tem podpira dodatne in potrebne izdatke za zdravstveno varstvo, dokler se na splošno postopoma ne vrnemo v normalno stanje. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO priporoča, naj se za obravnavanje sedanjega zapletenega gospodarskega in socialnega razvoja izvaja skladna kombinacija makroekonomskih politik. Z vidika splošne strategije za okrevanje ima lahko ekspanzivna denarna politika skupaj z dosledno ekspanzivno fiskalno politiko ključno vlogo. Sprejetje in izvajanje kombinacije makroekonomskih politik bi bilo treba uskladiti tudi s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Evolucijski tehnološki proces je povezan z inovacijami v finančnem sektorju. EESO pozdravlja prve korake ECB in Komisije za uvedbo digitalnega eura (10). Vendar odločitev o tem ter o njegovi možni obliki doslej še ni bila sprejeta. Z uvedbo digitalnega eura bi bili lahko plačilno poslovanje in operacije kliringa za gospodinjstva in podjetja hitrejši, učinkovitejši in cenejši, vendar bi bilo treba premisliti o posledicah za, na primer, operacije kliringa. Pričakovati bi bilo mogoče tudi prispevek k strategiji za krepitev mednarodnega statusa eura. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO podpira in pozdravlja začetek javnih posvetovanj za upravljanje (vodenje) javnih financ. Pri tem so v ospredju: (a) časovno načrtovanje procesa proračunske konsolidacije, (b) opredelitev pravil za dolgoročne ukrepe za premagovanje posledic epidemije, vendar zlasti naložbe, povezane z zelenim in digitalnim gospodarstvom, ter (c) poenostavitev fiskalnih pravil. EESO opozarja na svoja različna mnenja o ekonomskem upravljanju in zlasti o fiskalnih pravilih. V zadnjem mnenju (11) o teh vprašanjih poziva k uvedbi zlatega pravila za javne naložbe v kombinaciji z izdatkovnim pravilom ter opozarja, da je treba tako nacionalnim parlamentom kot Evropskemu parlamentu v prihodnjem okviru ekonomskega upravljanja EU dati vidno vlogo. Poleg tega poziva k večjemu vključevanju civilne družbe v evropski semester na nacionalni ravni in ravni EU ter k smernicam za prehodno obdobje, med katerim se ne bi uvajal postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja pristop Evropske komisije k sedanjemu neugodnemu gibanju cen energije, vključno s predlaganimi kratkoročnimi in srednjeročnimi ukrepi. Glede na nepredvidljivost cen energije poziva, naj se sprejmejo konkretni in sistemski ukrepi za blaženje nepredvidenih sistemskih šokov iz zunanjega okolja in tako vsem prebivalcem euroobmočja zagotovijo pogoji za trajnostno, stabilno, odporno in socialno pravično življenje. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO močno ceni pobudo Evropske komisije za javno razpravo o prihodnjem določanju fiskalnih pravil. Dolgo pričakovana pobuda bi lahko privedla do oblikovanja preprostih pravil, ki jih bo enostavno spremljati in bodo ustrezala sedanjim razmeram na začetku tretjega desetletja tega stoletja. Poleg tega EESO izpostavlja, da je postopno oblikovanje fiskalne unije povezano tudi z vzpostavitvijo celotne strukture sistema za upravljanja javnih financ, vključno z uvedbo položaja finančnega ministra. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO z veliko zaskrbljenostjo spremlja razvoj dogodkov na področju podnebnih sprememb. Zato pozdravlja sprejetje svežnja „Pripravljeni na 55“, vključno z načrtom EU za uresničitev podnebnih ciljev. Meni, da je ključnega pomena sprejeti in izvajati ukrepe za določitev posameznih splošno sprejetih in uveljavljenih standardov v boju proti podnebni krizi. Poziva k sprejetju vseh nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, saj so možnosti na tem področju vse bolj omejene, časa pa zmanjkuje. Poleg tega bo treba v zvezi s podnebnimi spremembami analizirati učinek na makroekonomski razvoj in njegove posledice, tj. na denarno in fiskalno politiko, vključno s finančno in socialno stabilnostjo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, da je treba dokončati finančno unijo. Arhitektura bančne unije se sicer postopno oblikuje (12), vendar si je treba na vsak način prizadevati za njeno dokončanje (13). Poleg tega EESO izpostavlja potrebo po učinkovitem delovanju kapitalskega trga v državah EU. V zvezi s tem si je treba prizadevati za nadaljnje poglabljanje unije kapitalskih trgov (14). (15), |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO podpira nadaljevanje politik za omejitev agresivnega davčnega načrtovanja, preprečevanje izogibanja davkom ter učinkovito in pravično obdavčitev, ki lahko privede do zmanjšanja revščine in neenakosti v posameznih državah. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da je na poti do uspešne zgodovinske preobrazbe izjemno pomembno sistematično spremljanje in redno ocenjevanje učinkovitosti vseh ukrepov, ki se sprejmejo in izvajajo v okviru posameznih nacionalnih ekonomskih politik, da se tako ustvarijo ugodni pogoji za prožne odzive na spreminjajoče se notranje pretrese in nepredvidene sistemske šoke iz zunanjega okolja. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_21_5321

1

(2)  https://www.ft.com/content/f3377da4-2ec6-4edb-b9b8-6a5af22bc2a2

2

(3)  https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/target_balances/html/index.en.html

3

(4)  https://www.imf.org/en/News/Seminars/Conferences/2021/11/17/9th-statistical-forum-measuring-climate-change

4

(5)  COM(2021) 660 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563351/2-29102021-AP-EN.pdf

6

(7)  https://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=1000004859

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl

8

(9)  https://voxeu.org/article/income-inequality-eu-trends-and-policy-implications

9

(10)  https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/html/index.sl.html

10

(11)  Mnenje EESO o ponovnem razmisleku o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod (mnenje na lastno pobudo) (UL C 105, 4.3.2022, str. 11).

11

ponovnem razmisleku o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp210318_1~e2126b2dec.sl.html

12

(13)  UL C 132, 24.3.2022, str. 151.

13

(14)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_21_6251

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_21_6307

15

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/102

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – NAIADES III: Spodbujanje prevoza po evropskih celinskih plovnih poteh, ki bo kos izzivom prihodnosti

(COM(2021) 324 final)

(2022/C 194/15)

| Poročevalec: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 17. 12. 2021 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja | |
| (za/proti/vzdržani) | 242/1/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 10. 8. 2021

Pravna podlaga

člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

17. 12. 2021

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

242/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da ima prevoz po celinskih plovnih poteh potencial, ki še vedno ni v celoti izkoriščen. Komisija v sporočilu upošteva precejšne težave pri razvoju tega načina prevoza in EESO načeloma podpira v njem navedene predloge in cilje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Zaradi sprememb povpraševanja po prevozu in glede na trend rasti prihodka pomorskih pristanišč je treba evropski promet nenehno prilagajati sedanjim in prihodnjim potrebam. EESO poziva, naj se pri tem upoštevajo načelo multimodalnosti in pametne rešitve na področju ladijskega prometa, kar pomeni, da je treba prednosti različnih načinov prevoza čim bolje izkoristiti za čim boljše rezultate, hkrati pa povečevati varnost in zmanjševati okoljsko breme. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Glede vsebine sporočila bi bilo priporočljivo predlagane spremembe razvrstiti po prednostnem vrstnem redu. Po mnenju EESO bo zastavljene cilje lažje doseči, če bosta določeni dve glavni prednostni nalogi: (1) dolgoročno razvoj in vzdrževanje infrastrukture vodnih poti ter (2) kratkoročno razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da načrtovane spremembe brez ustrezne infrastrukture, ki bi podprla razvoj in vzdrževanje tega načina prevoza, ne bodo učinkovite. Če ne bo nobenih obetov za izboljšanje pogojev za navigacijo po vodnih poteh, lastniki plovil ne bodo pripravljeni prevzeti tveganja in vlagati v sodobne flote, lokalne oblasti držav pa ne bodo imele interesa za graditev intermodalnih terminalov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Za izvedbo kratkoročne prednostne naloge na področju razvoja prometa po celinskih plovnih poteh v mestih morajo biti izpolnjeni posebni pogoji. Najpomembnejši so vzpostavitev infrastrukture za „zadnjo miljo“ (zadnji del poti) prometa po celinskih plovnih poteh in potniškega prevoza, vključitev potniškega prometa po celinskih plovnih poteh v prednostno obravnavo, ki velja za druge načine prometa v mestih in regijah, prednostna obravnava brezemisijskega prometa po celinskih plovnih poteh v mestih ter digitalizacija. Poleg tega je pomembno, da razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih pomaga izboljšati kakovost življenja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zagotoviti je treba ustrezne mehanizme finančne podpore ter financiranje infrastrukture in inovativnih tehnologij v okviru sedanjih in prihodnjih programov EU. Takšni instrumenti so ključni glede na posebnosti tega sektorja, med katere sodi prevlada MSP. To je še toliko pomembnejše, če upoštevamo, da okolju prijazne politike prinašajo precejšnje izzive in lahko vplivajo na sektor. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vprašanjem, ki se dotikajo položaja posadk. Nove tehnologije zahtevajo nova znanja in spretnosti; potrebne so naložbe vanje in v kvalifikacije. Neukrepanje ogroža varnost delavcev, posadk in potnikov. Zato EESO opozarja na nujnost, da države članice pravilno izvajajo Direktivo (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh. Izboljšati je treba tudi pogoje za zaposlitev v tem sektorju, vključno s pravili o delovnem času in ustrezno zakonodajo za socialno zaščito napotenih delavcev, ter zdravje in varnost na delovnem mestu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Problem nizkih plač v sektorju, predvsem v srednji in vzhodni Evropi, je še vedno aktualen, zato delovna mesta v prometu po celinskih plovnih poteh ne veljajo za privlačna. Posadke se starajo, ker se mladi ne zanimajo za delo v tem sektorju. Hkrati sektor ni zanimiv za ženske. To povzroča pomanjkanje osebja in omejuje možnosti za razvoj. Pri iskanju rešitev na tem področju bi morali biti ključni socialni dialog na več ravneh v sektorju in kolektivna pogajanja, ki se pravilno izvajajo in jih javne oblasti podpirajo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja tudi, da mnogi napovedani in načrtovani ukrepi doslej niso bili izvedeni. Zato je nujno, da so evropske, nacionalne in lokalne oblasti – ob upoštevanju pristojnosti EU, držav članic in lokalnih oblasti – v celoti vključene in odločene doseči te cilje. To velja tudi za vire financiranja, ki morajo vključevati tako evropska kot nacionalna sredstva. EESO žal z razočaranjem ugotavlja, da so naložbe v prevoz po celinskih plovnih poteh le v omejenem obsegu vključene v nacionalne načrte za okrevanje, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija v sporočilu poudarja pomen prevoza po celinskih plovnih poteh za razvoj sodobnega nizkoogljičnega prometa v Evropski uniji. Poudarja, da je uvajanje okolju prijaznejšega prometa del evropskega zelenega dogovora, in navaja s tem povezane cilje, tj. povečanje prevoza po celinskih plovnih poteh in pomorskega prevoza na kratke razdalje za 25 % do leta 2030 in za 50 % do leta 2050 (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sporočilo navaja, da napredek pri povečevanju modalnega deleža prevoza po celinskih plovnih poteh v EU ni bil zadovoljiv. Hkrati opozarja na neizkoriščen potencial tako vzdolž koridorjev TEN-T kot v mestih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Glede na navedeno so predlagani dodatni ukrepi, da bi ta način prevoza postal privlačnejši. Po besedah Komisije se je treba osredotočiti na dva poglavitna cilja: preusmerjanje več tovornega prometa na celinske plovne poti in usmeritev sektorja na nepovratno pot do stanja brez emisij, podlaga za to pa so sprememba paradigme v smeri nadaljnje digitalizacije ter spremljajoči ukrepi v podporo sedanji in prihodnji delovni sili. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Za uresničitev teh ciljev je bilo za obdobje 2021–2027 opredeljenih osem vodilnih pobud. Predstavljeni načrt vključuje pobude glede infrastrukture (vodilni pobudi 1 in 4), intermodalnega prometa (vodilni pobudi 2 in 5), brezemisijskih plovil (vodilne pobude 6, 3 in 8) ter posadk (vodilna pobuda 7). Po mnenju EESO so vse vodilne pobude pomembne, vendar bi bilo treba kljub temu razmisliti o določitvi prednostnih nalog, ki so pogoj za dosego zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja, da tako kot v prejšnjih mnenjih podpira pobude, katerih namen je okrepiti prevoz po celinskih plovnih poteh, saj je to eden najbolj trajnostnih načinov prevoza s še neizkoriščenim potencialom. Na žalost podatki kažejo, da je, tako kot drugi, občutil posledice krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zaradi sprememb povpraševanja po prevozu in glede na trend rasti prihodka pomorskih pristanišč je treba evropski promet nenehno prilagajati sedanjim in prihodnjim potrebam. Ker je treba omejiti posledice za okolje in zagotoviti varnost, je pomembno zmanjšati zastoje, ki jih povzroča cestni prevoz. EESO poziva, naj se to stori na podlagi načela multimodalnosti, kar pomeni, da je treba prednosti različnih načinov prevoza čim bolj izkoristiti za čim boljše rezultate. Pomembno bo izkoristiti tudi potencial, ki ga imajo pametne rešitve na področju ladijskega prometa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO predlaga, da se predlagane spremembe razvrstijo po prednostnem vrstnem redu. Zastavljene cilje bi bilo lažje doseči, če bi bili določeni dve glavni prednostni nalogi:






  i. | dolgoročno razvoj in vzdrževanje infrastrukture vodnih poti, ki bosta trajnostna podlaga za razvoj prometa po celinskih plovnih poteh in bosta povečala njegovo konkurenčnost; |
| --- | --- | --- |

3.3

i.

dolgoročno razvoj in vzdrževanje infrastrukture vodnih poti, ki bosta trajnostna podlaga za razvoj prometa po celinskih plovnih poteh in bosta povečala njegovo konkurenčnost;

| ii. | kratkoročno razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih. |
| --- | --- |

ii.

kratkoročno razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih.

| 3.4 | EESO meni, da ukrepi brez ustrezne infrastrukture, ki bi podprla razvoj in vzdrževanje tega načina prevoza, ne bodo učinkoviti. Poleg naravnih pogojev je ravno infrastruktura tista, ki pogojuje razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v posameznih državah. Brez vsaj obetov za izboljšanje pogojev za navigacijo po vodnih poteh lastniki plovil ne bodo pripravljeni prevzeti tveganja in vlagati v sodobne flote, lokalne oblasti držav pa ne bodo imele interesa za graditev intermodalnih terminalov. Vsi ostali ukrepi, povezani s prometom po celinskih plovnih poteh, so manj pomembni kot ta prednostna naloga. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Za uresničitev kratkoročne prednostne naloge glede razvoja potniškega prevoza in tovornega prometa v mestih morajo biti izpolnjeni posebni pogoji. Najpomembnejši so vzpostavitev infrastrukture za „zadnjo miljo“ (zadnji del poti) prometa po celinskih plovnih poteh in potniškega prevoza, vključitev potniškega prometa po celinskih plovnih poteh v prednostno obravnavo, ki velja za druge načine prometa v mestih in regijah, prednostna obravnava brezemisijskega prometa po celinskih plovnih poteh v mestih ter digitalizacija. Poleg tega je pomembno, da razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih pomaga izboljšati kakovost življenja, npr. omejiti zastoje in zmanjšati tveganje nesreč, onesnaževanja zraka in hrupa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Poleg tega so pomembni ustrezni mehanizmi finančne podpore. Zaradi strukture tega sektorja, v katerem prevladujejo MSP, so možnosti dostopa do financiranja manjše. V okviru sedanjih in prihodnjih programov EU je treba zagotoviti finančno podporo za naložbe v infrastrukturo in inovativne tehnologije. Obravnavati bi bilo treba tudi rešitve, povezane z obdavčitvijo sektorja. Glede na dolgo življenjsko dobo flot in posledično dolgoročno načrtovanje v sektorju so ti instrumenti ključnega pomena. To je še toliko pomembnejše, če upoštevamo, da okolju prijazne politike prinašajo precejšnje izzive in lahko vplivajo na sektor. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO opozarja tudi, da so potrebni ne le konkretni ukrepi, temveč tudi ustrezna angažiranost in odločenost evropskih, nacionalnih in lokalnih oblasti za izvajanje teh ukrepov. Države morajo oblikovati jasno politiko za podporo razvoju prevoza po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se zaveda, da sta vloga in angažiranost držav članic pri izvajanju posameznih ukrepov in uresničevanju ciljev ključnega pomena. Udeležba držav članic pri naložbah je poseben izraz njihove popolne zavezanosti. EESO zato poziva, naj se evropsko financiranje za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh dopolni z nacionalnimi ukrepi, ob upoštevanju pristojnosti EU in držav članic. Žal z razočaranjem ugotavlja, da so naložbe v prevoz po celinskih plovnih poteh le v omejenem obsegu vključene v nacionalne načrte za okrevanje, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

3.8

Posebne ugotovitve

| 3.9 | Kot že rečeno, je razvoj infrastrukture ključni dejavnik uspešnega uvajanja prometa po celinskih plovnih poteh. Sporočilo priznava ta problem in opozarja na omrežje TEN-T. Vendar je treba upoštevati, da: (1) vse pomembne plovne poti v EU, ki imajo večji potencial, niso vključene v omrežje TEN-T; (2) so lahko nekatere poti, ki trenutno ne izpolnjujejo zahtev jedrnega omrežja TEN-T, pomemben element multimodalnih povezav v prometnih koridorjih; (3) bi lahko z izgradnjo nekaterih delov vodnih poti, ki niso vključene v TEN-T, odpravili ozka grla v zaledju pomorskih pristanišč ob prometnih koridorjih. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Uresničitev te dolgoročne prednostne naloge je odvisna od organizacijskih in finančnih pogojev za podporo razvoju infrastrukture vodnih poti. Prvič, omrežje vodnih poti TEN-T je treba uskladiti s sporazumom o glavnih celinskih plovnih poteh mednarodnega pomena (sporazum AGN, Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo) in revidirati TEN-T tako, da se vanj vključijo vodne poti iz tega sporazuma z večjim potencialom ali deli poti, ki lahko tvorijo bistveni element mednarodnih intermodalnih povezav vzdolž prometnih koridorjev. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Poleg tega je treba ustvariti več možnosti za financiranje razvoja prometa po celinskih plovnih poteh. To velja ne le za vodne poti, ki se že uspešno uporabljajo za prevoz blaga v okviru omrežja TEN-T, temveč tudi za poti, ki trenutno niso preveč pomembne in niso del omrežja (4). Celinske plovne poti se izkoriščajo za več kot le prevoz in zato jih je treba celostno upravljati. Upoštevanje vseh funkcij vodnih poti v procesu razvoja pomeni daljše obdobje načrtovanja in izvajanja infrastrukturnih naložb ter višje naložbene stroške. Zato bi bila lahko, poleg revizije omrežja TEN-T, rešitev tudi oblikovanje sklada za podporo razvoju vodnih poti, ki niso del tega omrežja. Brez posebne podpore bo ta razvoj v EU neuravnotežen in v mnogih primerih omejen na manjše naložbe za posodobitev, ki niso trajna podlaga za napredek tega načina prevoza. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Posebej pomembno je opozoriti na nujnost, da vse institucije, povezane s tem sektorjem, usklajujejo svoje dejavnosti. EESO poudarja, da sporočilo, ko omenja upravljanje, med glavne strukture upravljanja, ki so pomembne za promet po celinskih plovnih poteh, uvršča Ekonomsko komisijo ZN za Evropo. Ko pa omenja subjekte, s katerimi namerava Evropska komisija sodelovati, to institucijo spregleda. EESO meni, da je učinkovito sodelovanje med Evropsko komisijo, Ekonomsko komisijo za Evropo in drugimi akterji nujno. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ukrepi za povečanje pomena prometa po celinskih plovnih poteh v mestnem prevozu bi morali zajemati vključitev tega načina prevoza v sistem oskrbe, kjer infrastrukturne potrebe in stroški niso bistveni, ker se v glavnem nanašajo na točkovno infrastrukturo. Poleg tega bi bilo smiselno, če bi se promet po celinskih plovnih poteh vključil v sistem javnega mestnega prevoza, kjer je to mogoče. EESO opozarja, da je potniški prevoz po celinskih plovnih poteh zaradi sistema preferencialov za javni cestni prevoz v mestih neprivlačen s cenovnega vidika in da je zato treba poskrbeti za enake konkurenčne pogoje. V tem primeru je zlasti pomembno sodelovanje lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO želi poudariti, da niti potniški niti tovorni promet v mestih ne zahtevata zelo izpopolnjenih vodnih poti, kar pomeni, da so za razvoj prometa po celinskih plovnih poteh potrebne le majhne naložbe v infrastrukturo, ki zajemajo točkovno infrastrukturo – pristanišča in zmogljivosti za pretovarjanje – ter infrastrukturo za rabo obnovljivih virov za sodobna brezemisijska plovila. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO tudi meni, da bi bil razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh v mestih odlična spodbuda, ki bi pospešila preskušanje novih rešitev, tudi tistih, pri katerih se uporabljajo brezemisijski viri energije, saj so za ta razvoj potrebna manjša plovila, za katere so tudi infrastrukturne zahteve manjše. Vendar so pri tem potrebne pozitivne spodbude za naložbe. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | V sporočilu so zelo natančno opisani problemi, povezani z digitalizacijo in razvojnimi težnjami na tem področju. Vodne poti, ki so pomembne za turizem (European Recreational Inland Navigation Network – AGNP), so zgolj bežno omenjene. Zaradi dinamične rasti navtičnega turizma je nujno vzpostaviti informacijski sistem o navigacijskih pogojih na rekreativnih vodnih poteh. Takšni sistemi so v nekaterih državah že uvedeni in smiselno bi bilo predlagati, da se uskladijo ali da se na tem področju določijo skupni standardi. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO opozarja, da raba novih virov energije za promet po celinskih plovnih poteh ter uporaba novih tehnologij, tudi digitalnih, vpliva na položaj posadk. Potrebne so naložbe v znanja in spretnosti ter kvalifikacije. Neukrepanje ogroža varnost posadk in potnikov. Zato EESO opozarja, da morajo države članice do 17. januarja 2022 poskrbeti za pravilno izvajanje Direktive (EU) 2017/2397 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Glede zaposlovanja se EESO strinja z vrsto ugotovitev in predlogov Komisije. Pozdraviti je treba opozarjanje na problem resnične povezave med lastnikom podjetja/prevoznikom in pravicami delavcev. Menimo, da je treba pravni okvir na tem področju natančno pregledati. Učinkovito izvajanje pravil o delovnem času iz Direktive Sveta 2014/112/EU (5) je ključnega pomena. Poleg tega je pomembno uvesti ustrezno zakonodajo za socialno zaščito napotenih delavcev ter v procesu izvajanja zagotoviti in upoštevati ustrezna načela zdravja in varnosti pri delu na plovilih, ki plovejo po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Tudi nizke plače v tem sektorju so še vedno problem. EESO opozarja na precejšnje razlike v plačah v sektorju med zahodno ter srednjo in vzhodno Evropo. Zaradi tega prihaja do migracije delovne sile na zahod ter pomanjkanja osebja v srednji in vzhodni Evropi. Kljub temu je mogoče težave z zaposlovanjem opaziti v vsej Evropi, problem pa zaostruje še staranje posadk. Delo na plovilih po celinskih plovnih poteh za mlajše ljudi ni privlačno, ravno tako sektor ni zanimiv za ženske. Poleg tega lastniki plovil iščejo vse bolj specializirano osebje, ki ga na trgu dela ni lahko najti (6). Zaradi vseh teh izzivov je treba ob upoštevanju pristojnosti EU in držav članic sprejeti ustrezne korake. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESO ceni, da Komisija v sporočilu opozarja na mehanizme socialnega dialoga v sektorju, in poudarja njegov velik potencial, pa tudi potencial kolektivnih pogajanj, predvsem v obdobjih resničnih gospodarskih problemov in velikih strukturnih sprememb, povezanih z digitalizacijo in prehodom na zeleno gospodarstvo. Kot kaže delo na področju prometa po celinskih plovnih poteh, ki ga je opravil Evropski odbor za sektorski socialni dialog za pristaniški sektor, socialni partnerji priznavajo izzive, s katerimi se sooča sektor. Za polni izkoristek potenciala socialnega dialoga je treba socialne partnerje na različnih ravneh ustrezno podpreti. Zato so Komisija in države članice pozvane k neomejenim prizadevanjem in enaki podpori vsem stranem, če zanjo zaprosijo. |
| --- | --- |

3.20

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).

1

(2)  Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final).

2

(3)  Centralna komisija za plovbo po Renu (angl. CCNR): Market Insight, Inland Navigation in Europe (Analiza trga, plovba po celinskih plovnih poteh v Evropi), april 2021.

3

Market Insight, Inland Navigation in Europe

(4)  Evropska komisija: Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures (Ocena potenciala pomorskih pristanišč, pristanišč na celinskih plovnih poteh in celinskih plovnih poti ter zadevnih političnih ukrepov, vključno z ukrepi industrijske politike), končno poročilo, 2020.

4

Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures

(5)  Direktiva Sveta 2014/112/EU z dne 19. decembra 2014 o izvajanju Evropskega sporazuma o nekaterih vidikih organizacije delovnega časa za prevoz po celinskih plovnih poteh, sklenjenega med Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah (EBU), Evropsko organizacijo kapitanov (ESO) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) (UL L 367, 23.12.2014, str. 86).

5

(6)  Centralna komisija za plovbo po Renu: The European Inland Navigation Sector, Labour Market (Evropska navigacija po celinskih plovnih poteh, trg dela), 2021.

6

The European Inland Navigation Sector, Labour Market

---

| 12.5.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/107

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(2022/C 194/16)

| Zaprosili | Evropski parlament, 17. 1. 2022
  Svet Evropske unije, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 1. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 566 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 229/1/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 17. 1. 2022

Svet Evropske unije, 21. 1. 2022

Pravna podlaga

Člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 1. 2022

Plenarno zasedanje št.

566

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

229/1/1

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 566. plenarnem zasedanju 19. in 20. januarja 2022 (seja z dne 19. januarja) z 229 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 19. januarja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---