# Uradni list C 151I/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 151I |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 656. april 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 151I

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 656. april 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 151 I/01 | Sporočilo Komisije – Smernice za države članice v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije zaradi vojaške agresije proti Ukrajini in omejevalnih ukrepov iz nedavnih uredb Sveta o sankcijah | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 151 I/01

Sporočilo Komisije – Smernice za države članice v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije zaradi vojaške agresije proti Ukrajini in omejevalnih ukrepov iz nedavnih uredb Sveta o sankcijah

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 6.4.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SL

Uradni list Evropske unije

CI 151/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice za države članice v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije zaradi vojaške agresije proti Ukrajini in omejevalnih ukrepov iz nedavnih uredb Sveta o sankcijah (1)

(2022/C 151 I/01)

Evropska unija je odprta za tuje naložbe, ki so bistvenega pomena za našo gospodarsko rast, konkurenčnost, zaposlovanje in inovacije. Številna evropska podjetja so dobro vključena v globalne dobavne verige, ki morajo delovati še naprej. EU bo ostala privlačen cilj za neposredne tuje naložbe. Vendar naša odprtost ni brezpogojna in jo je treba uravnotežiti z ustreznimi orodji za zaščito naše varnosti in javnega reda.

EU je v odziv na neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini, ki jo dejavno podpira Belorusija, sprejela obsežen in zanesljiv sveženj omejevalnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sankcije) proti Rusiji in Belorusiji. Sankcije proti Rusiji so zasnovane tako, da spodkopavajo sposobnost Kremlja za financiranje vojne, povzročajo jasne gospodarske in politične stroške tistim v ruski politični eliti, ki so odgovorni za invazijo, in zmanjšujejo gospodarsko bazo Rusije. Ker Belorusija prispeva materialno pomoč za rusko invazijo, je EU sprejela dodatne sankcije proti Belorusiji. Sankcije proti Belorusiji naj bi imele podoben učinek.

Uredba (EU) 2019/452 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pregledu neposrednih tujih naložb) določa bistven okvir na ravni EU, v katerem lahko Evropska komisija in države članice usklajujejo ukrepe na področju tujih naložb, da bi zagotovile zaščito varnosti in javnega reda, če take cilje ogrožajo neposredne tuje naložbe. Države članice lahko pregledajo tudi naložbe, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb, če se tak nadzor izvaja v skladu z določbami Pogodbe o prostem pretoku kapitala in ustanavljanju.

Čeprav gre pri pregledu neposrednih tujih naložb in sankcijah za ločena pravna instrumenta z različnim namenom in načinom delovanja, je treba zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini skrbneje spremljati ruske in beloruske neposredne naložbe na enotnem trgu. To ne zadeva zgolj naložb oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije. V sedanjih okoliščinah obstaja povečano tveganje, da bi se pri kakršni koli naložbi v strateška sredstva v EU, ki je v neposredni ali posredni zvezi z osebo ali subjektom, ki je povezan z rusko ali belorusko vlado oziroma je pod nadzorom ali vplivom ruske ali beloruske vlade, pojavili utemeljeni razlogi za ugotovitev, da bi naložba lahko ogrozila varnost ali javni red v državah članicah.

Poleg tega se sankcije EU uporabljajo za vse osebe na ozemlju Unije, za vse pravne osebe, subjekte ali organe na ozemlju Unije ali zunaj njega, ki so registrirani ali ustanovljeni v skladu z zakonodajo katere koli države članice, ter za vse pravne osebe, subjekte ali organe, povezane s kakršnim koli poslom, ki se v celoti ali delno opravi znotraj Unije. Zato lahko omejevalni ukrepi EU na več načinov vplivajo na neposredne naložbe iz Rusije in Belorusije. Poslovnih transakcij z osebami in subjekti, uvrščenimi na seznam, ni mogoče zakonito izvajati, razen če to izjemoma dovoljuje zakonodaja, banke EU pa zamrznejo plačila, prejeta od katere koli ruske banke, ki je uvrščena na seznam in za katero velja zamrznitev sredstev. Ta pravila so podrobneje navedena v Prilogi k temu sporočilu.

Komisija je v svojih preteklih sporočilih, vključno s sporočilom o pregledu trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (3), vse države članice pozvala, naj vzpostavijo in uveljavijo polno delujoč mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb za obravnavanje primerov, ko bi prevzem ali nadzor določene družbe, infrastrukture ali tehnologije pomenil tveganje za varnost ali javni red v EU. V sedanjih razmerah je to še toliko bolj nujno.

V obstoječi institucionalni ureditvi so za pregled neposrednih tujih naložb odgovorne države članice. V 18 državah članicah že veljajo nacionalni mehanizmi pregleda (4). Pri pregledu neposrednih tujih naložb bi bilo treba upoštevati vpliv na varnost in javni red Unije kot celote. Pri ugotavljanju, ali lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost ali javni red, lahko države članice upoštevajo zlasti, ali je tuji vlagatelj neposredno ali posredno pod nadzorom vlade, vključno z državnimi organi ali oboroženimi silami tretje države, tudi prek lastniške strukture ali znatnega financiranja; ali je bil tuji vlagatelj že vključen v dejavnosti, ki so vplivale na varnost ali javni red v državi članici; oziroma ali obstaja resno tveganje, da se tuji vlagatelj ukvarja z nezakonitimi ali kriminalnimi dejavnostmi (5).

Področje uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb je omejeno na primere, ko prevzem subjekta EU vključuje neposredno naložbo enega ali več subjektov s sedežem zunaj Unije. Nasprotno pa primeri, ki vključujejo le naložbe enega ali več subjektov, ki ima sedež v Uniji, v drugi državi članici, ne spadajo na področje uporabe Uredbe, razen za transakcije, ki so del sheme izogibanja, vzpostavljene z objektivnim rezultatom izogibanja uporabi Uredbe. Vendar so lahko take naložbe predmet nacionalnih kontrol ali mehanizmov pregleda in možno je ukrepanje v skladu s pravom Unije in zlasti določbami Pogodbe o prostem pretoku kapitala in svobodi ustanavljanja.

V sedanjih razmerah obstaja znatno povečano tveganje, da bi neposredne tuje naložbe ruskih in beloruskih vlagateljev lahko ogrozile varnost in javni red. Zato bi bilo treba take neposredne tuje naložbe v okviru veljavnih pravil sistematično preverjati in natančno pregledovati. Ta tveganja so lahko izrazitejša zaradi obsega ruskih naložb v EU in intenzivnosti poslovnih odnosov med podjetji iz EU in Rusije v preteklosti. Poleg tega je treba posebno pozornost nameniti grožnjam, ki jih predstavljajo naložbe oseb ali subjektov, ki so povezani z vladama Rusije in Belorusije oziroma ki so pod nadzorom ali vplivom teh vlad, saj za navedeni vladi obstaja močna spodbuda, da se vmešavata v kritične dejavnosti v EU in da v ta namen uporabita svojo zmožnost za nadzor ali usmerjanje ruskih in beloruskih vlagateljev v EU.

V ta namen Evropska komisija države članice poziva, naj:

| — | sistematično uporabljajo svoje mehanizme pregleda za oceno in preprečevanje groženj, povezanih z ruskimi in beloruskimi naložbami, zaradi varnosti in javnega reda, |
| --- | --- |

—

sistematično uporabljajo svoje mehanizme pregleda za oceno in preprečevanje groženj, povezanih z ruskimi in beloruskimi naložbami, zaradi varnosti in javnega reda,

| — | zagotovijo tesno sodelovanje med nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije (6), in nacionalnimi organi, ki so pristojni za preglede naložb v okviru izvajanja sankcij EU ter za ugotavljanje kršitev in nalaganje kazni, |
| --- | --- |

—

zagotovijo tesno sodelovanje med nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije (6), in nacionalnimi organi, ki so pristojni za preglede naložb v okviru izvajanja sankcij EU ter za ugotavljanje kršitev in nalaganje kazni,

| — | v celoti izvajajo uredbo o pregledu neposrednih tujih naložb, tudi z dejavnim sodelovanjem v mehanizmu sodelovanja med samimi državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da bi obravnavale tveganja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije, povezana z varnostjo ali javnim redom, |
| --- | --- |

—

v celoti izvajajo uredbo o pregledu neposrednih tujih naložb, tudi z dejavnim sodelovanjem v mehanizmu sodelovanja med samimi državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da bi obravnavale tveganja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije, povezana z varnostjo ali javnim redom,

| — | zagotovijo polno skladnost z zahtevami direktive o preprečevanju pranja denarja (7), da se prepreči zloraba finančnega sistema EU, ter |
| --- | --- |

—

zagotovijo polno skladnost z zahtevami direktive o preprečevanju pranja denarja (7), da se prepreči zloraba finančnega sistema EU, ter

| — | zagotovijo tesno sodelovanje med organi držav članic za pregled, nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije, nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in mednarodnimi finančnimi institucijami, katerih delničarji so države članice, da se opredelijo naložbe, zlasti iz Rusije in Belorusije, ki bi lahko vplivale na varnost ali javni red v EU, in olajšujejo polno spoštovanje sankcij pri dejavnostih, ki jih podpirajo navedeni javni naložbeni subjekti. |
| --- | --- |

—

zagotovijo tesno sodelovanje med organi držav članic za pregled, nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije, nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in mednarodnimi finančnimi institucijami, katerih delničarji so države članice, da se opredelijo naložbe, zlasti iz Rusije in Belorusije, ki bi lahko vplivale na varnost ali javni red v EU, in olajšujejo polno spoštovanje sankcij pri dejavnostih, ki jih podpirajo navedeni javni naložbeni subjekti.

Komisija poziva države članice, ki trenutno nimajo mehanizma pregleda ali katerih mehanizmi pregleda ne zajemajo vseh zadevnih transakcij v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami ali ne omogočajo pregleda pred izvedbo naložb, naj nujno vzpostavijo celovit mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb, medtem pa uporabijo druge ustrezne pravne instrumente za obravnavo primerov, v katerih bi prevzem ali nadzor določene družbe, infrastrukture ali tehnologije ogrožal varnost ali javni red v EU.

Komisija poziva države članice, ki so v postopku vzpostavitve takega mehanizma pregleda, naj pospešijo sprejetje mehanizma in pripravijo njegovo izvajanje, tudi tako, da ga podprejo z ustreznimi viri.

Nazadnje, v Prilogi k temu sporočilu so opisani tudi pogoji, pod katerimi se državam članicam lahko dovoli, da uvedejo omejitve v zvezi s prostim pretokom kapitala in svobodo ustanavljanja. Zunaj okvira EU za pregled neposrednih tujih naložb se države članice, ki so uvedle ukrepe, v skladu s katerimi lahko pregledajo naložbe znotraj EU, da bi sorazmerno sledile legitimnim ciljem javne politike, močno spodbujajo, naj te mehanizme v zvezi z naložbami pod končnim nadzorom ruskih ali beloruskih oseb ali subjektov v največji možni meri uporabijo in tako obravnavajo tveganja, izpostavljena v tem sporočilu.

---

(1)  Uredba sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 1), in njene spremembe ter Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji (UL L 134, 20.5.2006, str. 1) in njene spremembe.

(2)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79I, 21.3.2019, str. 1).

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021) 66 final).

(4)  Za popoln seznam nacionalnih mehanizmov pregleda in povezave na nacionalno zakonodajo glej http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm

(5)  Člen 4 uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb.

(6)  Seznam nacionalnih organov, pristojnih za sankcije, je na voljo na povezavi: https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

---

PRILOGA

1.   Pregled ruskih in beloruskih sredstev v EU (1)

1.1.   Ruske naložbe v EU

Glede na število transakcij, zaključenih med letoma 2015 in 2021, je bila Rusija 11. tuji vlagatelj v EU, kar je pomenilo 0,9 % števila naložb in 0,7 % vrednosti naložb iz vseh jurisdikcij zunaj EU. To pomeni 643 poslov v skupni vrednosti 15 milijard EUR (ni podatka o vrednosti 34 % poslov), vključno z združitvami in prevzemi ter manjšinskimi, portfeljskimi in novimi naložbami. Medtem ko se v zadnjih letih zdi, da je pritok ruskih naložb razmeroma omejen, je iz podatkov za leto 2020 razvidno, da ruski posamezniki ali subjekti nadzorujejo približno 17 000 EU družb (2) ter imajo potencialno nadzorne deleže (3) v dodatnih 7 000 družbah in manjšinske deleže v nadaljnjih 4 000 družbah (4). V številnih primerih imajo družbe več ruskih delničarjev, od katerih ima vsak manj kot 50-odstotni delež, vendar vsi skupaj predstavljajo več kot 50 % kapitala družbe v EU. V 57,7 % EU družb, ki so pod ruskim nadzorom ali vplivom, so sredstva v lasti fizične osebe, v 9,7 % so v lasti družbe, v 1,1 % pa v lasti javnega organa/države.

Preglednica 1

Število EU27 družb z ruskim vplivom ali nadzorom, podrobnosti po vrsti obvladujočega subjekta

| Vrsta obvladujočega subjekta (globalni končni lastnik) | Število družb | Delež |
| --- | --- | --- |
| Eden ali več znanih posameznikov ali družin | 17 510 | 57,7  % |
| Ni na voljo | 9 204 | 30,4  % |
| Gospodarske družbe | 2 931 | 9,7  % |
| Javni organi / države / vlade | 343 | 1,1  % |
| Finančno podjetje | 149 | 0,5  % |
| Vzajemni in pokojninski sklad / navidezni lastnik / skrbništvo / skrbnik | 83 | 0,3  % |
| Banka | 81 | 0,3  % |
| Fundacija / raziskovalni inštitut | 18 | 0,1  % |
| Zavarovalnica | 1 | 0,0  % |
| Družbe za upravljanje zasebnega kapitala | 1 | 0,0  % |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. V primeru ruskega vpliva (ne nadzora) je lahko EU podjetje pod nadzorom subjekta iz katere koli druge države. Manjkajoči primeri („ni na voljo“) se nanašajo na EU podjetja z ruskim vplivom, pri katerih podatki o večinskem delničarju niso na voljo. |

Vrsta obvladujočega subjekta (globalni končni lastnik)

Število družb

Delež

Eden ali več znanih posameznikov ali družin

17 510

57,7  %

Ni na voljo

9 204

30,4  %

Gospodarske družbe

2 931

9,7  %

Javni organi / države / vlade

343

1,1  %

Finančno podjetje

149

0,5  %

Vzajemni in pokojninski sklad / navidezni lastnik / skrbništvo / skrbnik

83

0,3  %

Banka

81

0,3  %

Fundacija / raziskovalni inštitut

18

0,1  %

Zavarovalnica

1

0,0  %

Družbe za upravljanje zasebnega kapitala

1

0,0  %

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. V primeru ruskega vpliva (ne nadzora) je lahko EU podjetje pod nadzorom subjekta iz katere koli druge države. Manjkajoči primeri („ni na voljo“) se nanašajo na EU podjetja z ruskim vplivom, pri katerih podatki o večinskem delničarju niso na voljo.

Sredstva ruske vlade so v 79,9 % primerov vložena v „gospodarske družbe“ (5), v preostalih primerih pa v banke ali druge finančne institucije (tabela 2).

Preglednica 2

Število EU27 družb z nadzorom ali vplivom ruske vlade, podrobnosti po vrsti nadzorovane EU družbe

| Vrsta subjekta EU družbe | Število družb | Skupni delež (%) |
| --- | --- | --- |
| Gospodarske družbe | 262 | 79,9 |
| Finančno podjetje | 37 | 11,3 |
| Banka | 17 | 5,2 |
| Vzajemni in pokojninski sklad | 11 | 3,4 |
| Družbe za upravljanje zasebnega kapitala | 1 | 0,3 |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. |

Vrsta subjekta EU družbe

Število družb

Skupni delež (%)

Gospodarske družbe

262

79,9

Finančno podjetje

37

11,3

Banka

17

5,2

Vzajemni in pokojninski sklad

11

3,4

Družbe za upravljanje zasebnega kapitala

1

0,3

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022.

Sektorji, v katerih je ruski nadzor največji, so trgovina na debelo, poslovanje z nepremičninami, strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti ter finančne in zavarovalniške dejavnosti. Sektorji z največjim ruskim vplivom so zelo primerljivi: trgovina na debelo, poslovanje z nepremičninami, strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti ter predelovalne dejavnosti (preglednica 3).

Preglednica 3

Število EU27 družb z ruskim vplivom ali nadzorom. Podatki po ciljnih sektorjih, 2020

| EU27 |
| --- |
| | Nadzor | Vpliv | Skupaj |
| Sektor | Število družb | Število družb | Delež (*1) % | Število družb |
| Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Rudarstvo | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Predelovalne dejavnosti | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| Oskrba z električno energijo, plinom in paro | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Gradbeništvo | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Trgovina | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Promet in skladiščenje | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Gostinstvo | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Informacijske in komunikacijske dejavnosti | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Finančne in zavarovalniške dejavnosti | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Poslovanje z nepremičninami | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Druge raznovrstne poslovne dejavnosti | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Dejavnost javne uprave in obrambe | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Izobraževanje | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Zdravstvo in socialno varstvo | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Druge dejavnosti | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. Če ima družba več ruskih delničarjev, ki imajo manjšinske deleže, se izračuna vsota deležev vseh ruskih delničarjev za to družbo. |

EU27

Nadzor

Vpliv

Skupaj

Sektor

Število družb

Število družb

Delež (*1) %

Število družb

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo

137

137

62

274

Rudarstvo

19

15

28

34

Predelovalne dejavnosti

904

883

56

1 787

Oskrba z električno energijo, plinom in paro

61

45

40

106

Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki

32

24

56

56

Gradbeništvo

744

621

50

1 365

Trgovina

4 530

3 607

63

8 137

Promet in skladiščenje

666

417

51

1 083

Gostinstvo

612

675

52

1 287

Informacijske in komunikacijske dejavnosti

763

668

55

1 431

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

1 199

625

46

1 824

Poslovanje z nepremičninami

2 714

2 470

70

5 184

Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti

1 721

1 272

60

2 993

Druge raznovrstne poslovne dejavnosti

886

746

55

1 632

Dejavnost javne uprave in obrambe

1

6

35

7

Izobraževanje

103

76

56

179

Zdravstvo in socialno varstvo

70

56

46

126

Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti

160

170

50

330

Druge dejavnosti

254

245

52

499

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. Če ima družba več ruskih delničarjev, ki imajo manjšinske deleže, se izračuna vsota deležev vseh ruskih delničarjev za to družbo.

1.2.   Beloruske naložbe v EU

Po podatkih za leto 2020 beloruski posamezniki in subjekti nadzorujejo približno 1 550 EU družb ter imajo potencialno nadzorne deleže (6) v nadaljnjih 600 družbah ter manjšinske deleže v 400 družbah (7). Podobno kot pri ruskih naložbah imajo nekatera podjetja več beloruskih manjšinskih delničarjev, ki imajo skupaj v lasti več kot 50 % kapitala podjetja EU. V 63,2 % EU družb, ki so pod beloruskim nadzorom ali vplivom, so sredstva v lasti fizične osebe, v 5,1 % so v lasti družbe, v 0,4 % pa v lasti javnega organa/države (preglednica 4).

Preglednica 4

Število EU27 družb z beloruskim vplivom ali nadzorom, podrobnosti po vrsti obvladujočega subjekta

| Vrsta obvladujočega subjekta (globalni končni lastnik) | Število družb | Delež |
| --- | --- | --- |
| Eden ali več znanih posameznikov ali družin | 1 687 | 63,18  % |
| Gospodarske družbe | 135 | 5,06  % |
| Javni organi / države / vlade | 11 | 0,41  % |
| Banka | 1 | 0,04  % |
| Vzajemni in pokojninski sklad / navidezni lastnik / skrbništvo / skrbnik | 1 | 0,04  % |
| Finančno podjetje | 1 | 0,04  % |
| Fundacija / raziskovalni inštitut | 1 | 0,04  % |
| Ni na voljo | 833 | 31,20  % |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. V primeru beloruskega vpliva (ne nadzora) je lahko EU podjetje pod nadzorom subjekta iz katere koli druge države. Manjkajoči primeri („ni na voljo“) se nanašajo na EU podjetja z beloruskim vplivom, pri katerih podatki o večinskem delničarju niso na voljo. |

Vrsta obvladujočega subjekta (globalni končni lastnik)

Število družb

Delež

Eden ali več znanih posameznikov ali družin

1 687

63,18  %

Gospodarske družbe

135

5,06  %

Javni organi / države / vlade

11

0,41  %

Banka

1

0,04  %

Vzajemni in pokojninski sklad / navidezni lastnik / skrbništvo / skrbnik

1

0,04  %

Finančno podjetje

1

0,04  %

Fundacija / raziskovalni inštitut

1

0,04  %

Ni na voljo

833

31,20  %

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. V primeru beloruskega vpliva (ne nadzora) je lahko EU podjetje pod nadzorom subjekta iz katere koli druge države. Manjkajoči primeri („ni na voljo“) se nanašajo na EU podjetja z beloruskim vplivom, pri katerih podatki o večinskem delničarju niso na voljo.

Sredstva, ki jih ima beloruska vlada, so večinoma v trgovini na debelo, kot je podrobno predstavljeno v preglednici 5.

Preglednica 5

Število EU27 družb, ki so pod nadzorom države ali javnega organa iz Belorusije, podrobnosti po sektorju nadzorovane družbe

| Sektor dejavnosti EU družbe | Število družb | Skupna sredstva (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- |
| Trgovina na debelo z rezervnimi deli in opremo za motorna vozila | 1 | 1,49 |
| Posredništvo | 1 | n. r. |
| Posredništvo pri prodaji goriv, rud, kovin, tehničnih kemikalij | 1 | 2,80 |
| Trgovina na debelo s kmetijskimi stroji, priključki, opremo | 2 | 38,98 |
| Trgovina na debelo s trdimi, tekočimi in plinastimi gorivi | 2 | 26,14 |
| Trgovina na debelo s kemičnimi izdelki | 1 | 4,23 |
| Zračni promet | 1 | n. r. |
| Potniški zračni promet | 1 | 0,22 |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. |

Sektor dejavnosti EU družbe

Število družb

Skupna sredstva (v milijonih EUR)

Trgovina na debelo z rezervnimi deli in opremo za motorna vozila

1

1,49

Posredništvo

1

n. r.

Posredništvo pri prodaji goriv, rud, kovin, tehničnih kemikalij

1

2,80

Trgovina na debelo s kmetijskimi stroji, priključki, opremo

2

38,98

Trgovina na debelo s trdimi, tekočimi in plinastimi gorivi

2

26,14

Trgovina na debelo s kemičnimi izdelki

1

4,23

Zračni promet

1

n. r.

Potniški zračni promet

1

0,22

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022.

Sektorji, v katerih je beloruski nadzor največji, so trgovina na debelo, strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, promet in skladiščenje ter poslovanje z nepremičninami. Sektorji z največjim beloruskim vplivom so zelo primerljivi: trgovina na debelo, poslovanje z nepremičninami, strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti ter predelovalne dejavnosti (preglednica 6).

Preglednica 6

Število EU27 družb z beloruskim vplivom ali nadzorom. Podatki po ciljnih sektorjih, 2020

| | Nadzor | Vpliv | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| Sektor | Število družb | Število družb | Delež (*2) % | Število družb |
| Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Rudarstvo | 1 | 0 | n. r. | 1 |
| Predelovalne dejavnosti | 73 | 100 | 51 | 173 |
| Oskrba z električno energijo, plinom in paro | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Gradbeništvo | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Trgovina | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Promet in skladiščenje | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Gostinstvo | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Informacijske in komunikacijske dejavnosti | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Finančne in zavarovalniške dejavnosti | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Poslovanje z nepremičninami | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Druge raznovrstne poslovne dejavnosti | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Izobraževanje | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Zdravstvo in socialno varstvo | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Druge dejavnosti | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. Če ima družba več beloruskih delničarjev, ki imajo manjšinske deleže, se izračuna vsota deležev vseh beloruskih delničarjev za to družbo. |

Nadzor

Vpliv

Skupaj

Sektor

Število družb

Število družb

Delež (*2) %

Število družb

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo

7

10

48

17

Rudarstvo

1

0

n. r.

1

Predelovalne dejavnosti

73

100

51

173

Oskrba z električno energijo, plinom in paro

1

3

53

4

Oskrba z vodo, ravnanje z odplakami in odpadki

4

4

32

8

Gradbeništvo

107

76

54

183

Trgovina

568

377

60

945

Promet in skladiščenje

122

91

61

213

Gostinstvo

45

32

46

77

Informacijske in komunikacijske dejavnosti

97

74

55

171

Finančne in zavarovalniške dejavnosti

48

26

51

74

Poslovanje z nepremičninami

109

108

53

217

Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti

141

116

47

257

Druge raznovrstne poslovne dejavnosti

73

41

55

114

Izobraževanje

7

4

75

11

Zdravstvo in socialno varstvo

5

7

32

12

Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti

17

5

69

22

Druge dejavnosti

22

22

54

44

Vir: analiza Skupnega raziskovalnega središča na podlagi podatkov družbe Bureau van Dijk. Vrednosti temeljijo na podatkih iz bilanc stanja za leto 2020. Podatki pridobljeni marca 2022. Če ima družba več beloruskih delničarjev, ki imajo manjšinske deleže, se izračuna vsota deležev vseh beloruskih delničarjev za to družbo.

2.   Učinek omejevalnih ukrepov (sankcij) na neposredne tuje naložbe iz Rusije in Belorusije ter skrbni pregled EU podjetij

Omejevalni ukrepi EU se med drugim uporabljajo za vse osebe na ozemlju Unije ali zunaj njega, ki so državljani države članice, za vse pravne osebe, subjekte ali organe na ozemlju Unije ali zunaj njega, ki so registrirani ali ustanovljeni v skladu z zakonodajo države članice, in za vse pravne osebe, subjekte ali organe, povezane s kakršnim koli poslom, ki se v celoti ali delno opravi znotraj Unije.

Omejevalni ukrepi EU lahko na več načinov vplivajo na neposredne tuje naložbe iz Rusije in Belorusije. Lahko so v obliki posamičnih uvrstitev na seznam ali sektorskih ukrepov.

Za nekatere ruske in beloruske osebe in subjekte veljajo posamične finančne omejitve, ki vključujejo zamrznitev sredstev in prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev ali gospodarskih virov na voljo osebam in subjektom s seznama.

Osebe ali subjekti, ki so uvrščeni na seznam, ne morejo uporabljati svojih sredstev (tj. finančnih sredstev in koristi) in gospodarskih virov (vseh vrst sredstev), ki so zamrznjeni, in prepovedano je dajati jim na razpolago kakršna koli sredstva ali gospodarske vire. To pomeni, da jim EU državljani in družbe ne smejo izvajati plačil ali zagotavljati blaga ali drugih sredstev. Dejansko poslovnih transakcij z osebami ali subjekti, uvrščenimi na seznam, ni mogoče zakonito izvajati, razen če jih zakonodaja izjemoma dovoljuje.

Komisija meni, da zamrznitev sredstev zajema sredstva katerega koli subjekta, ki ni uvrščen na seznam, vendar je v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta, uvrščenega na seznam, razen če se lahko dokaže, da zadevna sredstva dejansko niso v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta, uvrščenega na seznam. Podobno se sredstva ali gospodarski viri ne bi smeli dati na voljo subjektu, ki ni uvrščen na seznam, vendar je v lasti ali pod nadzorom osebe ali subjekta, uvrščenega na seznam, razen če se lahko dokaže, da sredstev ali gospodarskih virov dejansko ne bodo prejele osebe, uvrščene na seznam (8). Obresti in dividende se štejejo za „sredstva“, ki jih je treba zamrzniti.

Poleg tega banke, ki so registrirane ali ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali poslujejo v EU, zamrznejo plačila, prejeta od katere koli osebe ali subjekta s seznama iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (za katerega velja zamrznitev sredstev). To pomeni, da se prenosi, ki izvirajo od osebe, uvrščene na seznam, in prenosi, ki izvirajo od osebe, ki sicer ni uvrščena na seznam, vendar se njeni prenosi izvedejo prek banke, ki je uvrščena na seznam (9), ne zavrnejo, sredstva pa se tudi ne vrnejo pošiljatelju; namesto tega ta sredstva ostajajo zamrznjena v EU banki. Pristojni nacionalni organ za sankcije se lahko zaprosi za sprostitev teh sredstev, na primer na podlagi odstopanja, mogočega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 (10), v zvezi z zapadlim plačilom, ki ga mora oseba ali subjekt, uvrščen na seznam, poravnati na podlagi pogodbe, sklenjene pred datumom uvrstitve na seznam.

Unija je sprejela tudi sektorske omejevalne ukrepe. Nekatere ruske in beloruske banke so na primer bile ločene od specializiranih finančnih komunikacijskih storitev, predvsem na primer sistema SWIFT, kar močno ovira njihovo možnost opravljanja mednarodnih plačil. Omejevalni ukrepi so tudi omejili finančne prilive iz Rusije in Belorusije v EU s tem, da centralnim depotnim družbam EU prepovedujejo sprejemanje novih vlog, ki presegajo določene vrednosti, od ruskih in beloruskih državljanov ali rezidentov in pravnih oseb, subjektov ali organov s sedežem v Rusiji ali Belorusiji, vodenje računov ruskih in beloruskih strank, ter s tem, da prepovedujejo prodajo v eurih denominiranih vrednostnih papirjev ruskim ali beloruskim strankam. Poleg tega EU subjekti ne smejo zagotavljati financiranja, vključno z lastniškim kapitalom, subjektom, ki niso iz EU in ki so dejavni v energetskem sektorju v Rusiji. To lahko posredno vpliva na neposredne tuje naložbe v EU, odvisno od posebne predvidene sheme financiranja.

Poleg tega je sprostitev nadzorovane tehnologije (vključno z znanjem ali neopredmetenim blagom) tujim osebam posebna vrsta prenosa neopredmetene tehnologije, imenovanega tudi „posel, ki se šteje za izvoz“ (deemed export). Uredba Sveta (EU) št. 833/2014 in Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 ter njune poznejše spremembe prepovedujejo neposredno ali posredno prodajo, dobavo, prenos ali izvoz določenega blaga in določenih tehnologij, za katere veljajo ukrepi, vsem fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom v Rusiji in Belorusiji ali za uporabo v Rusiji oziroma Belorusiji. Zahteve za nadzor tehnične pomoči razširjajo nadzor tudi na tuje državljane v EU. Zato bi morale družbe omejiti dostop ruskega in beloruskega osebja do takega znanja ali tehnologij, če bi se to znanje in tehnologije uporabile v Rusiji ali Belorusiji.

EU družbam je prepovedano zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje omejitvam. V vseh primerih bi morale EU družbe, zlasti tiste z deležniki z ruskim ali beloruskim državljanstvom, opraviti ustrezen skrbni pregled v zvezi s svojimi poslovnimi partnerji in končnimi prejemniki sredstev ali gospodarskih virov. Ti postopki lahko vključujejo pregled, oceno tveganja, skrbni pregled na več ravneh in stalno spremljanje.

3.   Pregled neposrednih tujih naložb iz Rusije in Belorusije zaradi varnosti ali javnega reda na podlagi okvira, določenega v Uredbi (EU) 2019/452

Uredba (EU) 2019/452 (11) (uredba o pregledu neposrednih tujih naložb) zajema neposredne tuje naložbe iz tretjih držav, tj. tiste naložbe, „ki vzpostavljajo ali ohranjajo trajne in neposredne povezave med vlagatelji iz tretjih držav, vključno z državnimi subjekti, in podjetji, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v državi članici“ (12).

Primeri, ki vključujejo le naložbe enega ali več subjektov s sedežem v Uniji, ne spadajo na področje njene uporabe. Take transakcije bi lahko spadale na področje uporabe nacionalnih zakonov držav članic o pregledu v mejah določb o pravici do ustanavljanja in pretoku kapitala iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Pogodba državam članicam zlasti omogoča, da ohranijo ukrepe, potrebne zaradi javnega reda ali javne varnosti, ali ukrepe, ki temeljijo na nujnih razlogih v splošnem interesu, ki jih priznava sodna praksa Sodišča Evropske unije. Pravica držav članic, da sprejmejo take ukrepe, ki omejujejo prosti pretok kapitala, je podrobneje pojasnjena v naslednjem oddelku. Status družbe s sedežem v Evropski uniji, tj. družbe Evropske unije v smislu PDEU, temelji v skladu s členom 54 PDEU na kraju statutarnega sedeža, kraju glavne uprave ali glavnem kraju poslovanja in na pravnem redu, v katerem je družba ustanovljena, ne pa na državljanstvu njenih delničarjev. Naložbe takih podjetij ne spadajo na področje uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb. Uredba o pregledu neposrednih tujih naložb določa izjemo od tega pravila: naložbe EU subjektov lahko spadajo na področje uporabe Uredbe, kadar zanje velja klavzula o preprečevanju izogibanja. Izogibanje kot tako v Uredbi ni opredeljeno, vendar je v njeni uvodni izjavi 10 navedeno, da bi ukrepi proti izogibanju „moral[i] zajemati naložbe, opravljene iz Unije, ki se izvedejo prek umetnih ureditev, ki ne odražajo gospodarske realnosti in s katerimi se doseže izogibanje mehanizmom pregleda in odločitvam v zvezi s pregledom, pri čemer je vlagatelj v končni lasti ali pod končnim nadzorom fizične osebe ali podjetja iz tretje države“. Zato je pomembno, da se preveri, ali vlagatelj sodeluje v shemi izogibanja, namenjeni izognitvi uporabe Uredbe. Nekateri tuji vlagatelji na primer izrecno navedejo, da je neposredni vlagatelj evropski holding, ki so ga ustanovili za namene predlagane transakcije. Taka ureditev bi lahko bila uporabljena iz zakonitih poslovnih razlogov. Vendar tudi če dokazi o subjektivnem namenu izogibanja Uredbi niso na voljo, gospodarska nedejavnost vlagateljskega podjetja in objektivna možnost, da se z zadevno ureditvijo zaobidejo pravila iz Uredbe, zadostujeta za domnevo, da je ureditev umetna. Najpogostejši primer izogibanja v smislu uvodne izjave 10 je primer, ko se tuje naložbe v Unijo usmerijo prek povsem navidezne ali slamnate družbe s sedežem v EU, ki niti neposredno niti posredno ne opravlja resnične gospodarske dejavnosti, ampak je namenjena izključno temu, da je pravni instrument (13) za naložbe. Obstoj izogibanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej, ob upoštevanju posebnih okoliščin posameznega primera in na podlagi ustreznih dokazov.

Uredba o pregledu neposrednih tujih naložb se uporablja za vse gospodarske sektorje, zanjo pa ne veljajo nobeni pragovi. Potreba po pregledu transakcije je pogosto neodvisna od njene vrednosti. Uredba državam članicam omogoča pregled naložb v okviru področja uporabe uredbe zaradi varnosti ali javnega reda in sprejemanje ukrepov za obravnavanje posebnih tveganj.

Pojma „varnost“ in „javni red“ v Uredbi nista opredeljena. Vendar člen 4 Uredbe določa dejavnike, ki se lahko upoštevajo pri ugotavljanju, ali lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost in javni red. Ti dejavniki vključujejo možne učinke neposrednih tujih naložb na kritično infrastrukturo, kritične tehnologije, dobavo kritičnih virov, dostop do občutljivih informacij ter svobodo in pluralnost medijev. Za to oceno so pomembni tudi vidiki, povezani z vlagateljem, na primer, ali je tuji vlagatelj pod nadzorom vlade. Države članice in Komisija lahko na primer pri ugotavljanju, ali lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost ali javni red, upoštevajo, ali je tuji vlagatelj neposredno ali posredno pod nadzorom vlade, vključno z državnimi organi ali oboroženimi silami tretje države, tudi prek lastniške strukture ali znatnega financiranja; ali je bil tuji vlagatelj že vključen v dejavnosti, ki so vplivale na varnost ali javni red v državi članici; oziroma ali obstaja resno tveganje, da se tuji vlagatelj ukvarja z nezakonitimi ali kriminalnimi dejavnostmi.

Pregled in po potrebi sprejetje ukrepov za prepoved naložbe ali določitev pogojev zanjo v okviru področja uporabe Uredbe zaradi varnosti ali javnega reda je končna odgovornost držav članic. Komisija lahko na državo članico, v kateri poteka naložba, naslovi mnenja, v katerih priporoči posebne ukrepe, zlasti če obstaja tveganje, da naložba vpliva na varnost ali javni red v več kot eni državi članici ali na projekte in programe v interesu Unije.

V sedanjih razmerah obstaja znatno povečano tveganje, da bi neposredne tuje naložbe ruskih in beloruskih vlagateljev, zlasti subjektov pod nadzorom vlade, lahko pomenile grožnjo za varnost in javni red, saj bi za rusko in belorusko vlado lahko obstajale močnejše spodbude, da se vmešata v kritične dejavnosti v EU in da v ta namen uporabita svojo zmožnost za nadzor ali usmerjanje ruskih in beloruskih vlagateljev v EU. Zato bi bilo treba take neposredne tuje naložbe sistematično preverjati in natančno pregledovati, da se ugotovijo morebitne grožnje.

Medtem ko države članice pregled običajno opravijo pred zaključkom transakcije v zvezi z neposredno tujo naložbo, uredba o pregledu neposrednih tujih naložb državam članicam omogoča, da ohranijo mehanizme, na podlagi katerih se taka transakcija pregleda po zaključku transakcije. Če država članica začne formalni pregled neposredne tuje naložbe, zanjo velja mehanizem sodelovanja ne glede na to, ali je naložba šele načrtovana ali že zaključena. Poleg tega se lahko mehanizem sodelovanja začne v 15 mesecih po zaključku naložbe, če naložba ni predmet pregleda na nacionalni ravni (14). To se lahko zgodi, kadar država članica nima mehanizma pregleda ali kadar država članica ohrani mehanizem pregleda, vendar strani, ki so udeležene v posamezni transakciji v zvezi z neposredno tujo naložbo, te niso predložile v predhodni pregled. To lahko privede do sprejetja ukrepov v državi članici, v kateri je bila naložba izvedena, vključno s potrebnimi ukrepi za zmanjševanje tveganja.

4.   Možni ukrepi za omejitev naložb v mejah, določenih v pravilih o prostem pretoku kapitala in ustanavljanju

Člen 63 PDEU določa prosti pretok kapitala ne le znotraj EU, temveč tudi med državami članicami in tretjimi državami. Podobno člen 49 PDEU varuje svobodo ustanavljanja državljanov ene države članice na ozemlju druge države članice. Obe določbi prepovedujeta vse omejitve pretoka kapitala, razen če so namenjene legitimnim ciljem javnega reda. Taki cilji so v Pogodbi ali sodni praksi Sodišča Evropske unije opredeljeni kot nujni razlogi v splošnem interesu. Ti cilji ne bi smeli biti zgolj gospodarski (15).

Države članice lahko pregledajo naložbe, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/452, tj. portfeljske naložbe ali neposredne naložbe znotraj EU, kot so naložbe pod končnim nadzorom ruskih ali beloruskih subjektov, če se tak pregled opravi v skladu s pravom Unije in zlasti določbami Pogodbe o prostem pretoku kapitala in ustanavljanju. Portfeljske naložbe, ki vlagatelju ne dajejo dejanskega vpliva na upravljanje in nadzor podjetja, so lahko glede na okoliščine prav tako relevantne z vidika javnega reda ali javne varnosti.

Države članice se lahko za omejitev naložb sklicujejo na razloge javnega reda in javne varnosti (iz člena 65(1)(b) PDEU) le, če obstaja resnična in dovolj resna grožnja temeljnemu interesu družbe (16) in če manj omejevalni ukrepi ne zadostujejo za obravnavanje take grožnje.

Sodišče je pojasnilo, da pojem javne varnosti iz člena 65(1)(b) PDEU zajema tako notranjo kot zunanjo varnost države (17). Omejitve pretoka kapitala se lahko sprejmejo tudi za obravnavanje groženj finančni stabilnosti (18).

Pri analizi upravičenosti in sorazmernosti lahko omejitve pretoka kapitala v tretje države in iz njih temeljijo na drugačnih premislekih v primerjavi z omejitvami pretoka kapitala znotraj EU (19). Zato so lahko v skladu s Pogodbo v primeru omejitev transakcij, ki vključujejo tretje države, sprejemljivi dodatni razlogi za utemeljitev.

5.   Skladnost s pravili o preprečevanju pranja denarja

Države članice so pozvane, naj zagotovijo polno skladnost z zahtevami direktive EU o preprečevanju pranja denarja (20), da bi preprečile zlorabo finančnega sistema EU, tudi v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in mednarodnim sodelovanjem. Poleg tega je za zagotovitev učinkovite uporabe sankcij potrebna učinkovita preglednost dejanskih lastnikov pravnih oseb in pravnih ureditev, kot je določena v direktivi o preprečevanju pranja denarja.

V tem kontekstu je zgoraj navedeno še pomembnejše za izboljšanje odkrivanja sumljivih transakcij in dejavnosti ter za odpravo vrzeli, ki jih storilci kaznivih dejanj uporabljajo za pranje nezakonito pridobljene premoženjske koristi prek finančnega sistema. To je v skladu s svežnjem o preprečevanju pranja denarja, ki ga je Komisija sprejela julija 2021.

6.   Sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi za sankcije, organi za pregled in spodbujevalnimi bankami držav članic ter ustreznimi mednarodnimi finančnimi institucijami

Organi držav članic za pregled, nacionalne spodbujevalne banke in mednarodne finančne institucije, katerih delničarji so države članice, bi si morali izmenjevati informacije in vzdrževati tesno sodelovanje (prek ministrstev ali organov, od katerih so te institucije odvisne, in/ali njihovih organov upravljanja), da bi opredelili neposredne tuje naložbe, zlasti iz Rusije in Belorusije, ki bi lahko vplivale na varnost ali javni red v zadevni državi članici. Organi držav članic za pregled so pozvani, naj ozaveščajo o dejavnikih, ki se lahko upoštevajo pri ugotavljanju, ali lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost ali javni red.

Zagotavljanje tesnega sodelovanja med pristojnimi nacionalnimi organi za sankcije, organi za pregled in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami držav članic ter mednarodnimi finančnimi institucijami, katerih delničarji so države članice, vključno z Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj, bo prispevalo k zaščiti varnosti in javnega reda Unije ter pripomoglo k polnemu spoštovanju sankcij pri dejavnostih, ki jih podpirajo navedeni javni naložbeni subjekti.

---

(1)  Za namene te analize se izraz „sredstva“ nanaša na vse družbe, registrirane v EU, ki so pod nadzorom/vplivom ruskega ali beloruskega vlagatelja.

(2)  V EU je približno 23 milijonov družb (zadnje razpoložljivo leto 2018, Eurostat, demografija družb).

(3)  Gre za primere, ko ima več ruskih delničarjev, katerih posamezni deleži ne presegajo 50 %, skupni delež, ki je višji od 50 %.

(4)  Opažamo še 2 000 družb s sporočenim neobvladujočim ruskim delničarjem, za katerega pa ni sporočena vrednost deleža.

(5)  Ta kategorija vključuje vse družbe, ki niso banke, finančne družbe ali zavarovalnice.

(*1)  Podatki v preglednici so povprečja deležev v družbah v posameznih sektorjih. Pri konzervativnem pristopu upoštevamo le deleže na prvi ravni lastništva (neposredni deleži), pri čemer ne upoštevamo deležev na višji ravni, tj. delničarjev delničarjev.

(6)  Gre za primere, ko ima več beloruskih delničarjev, katerih posamezni deleži ne presegajo 50 %, skupni delež, ki je višji od 50 %.

(7)  Opažamo še 100 družb s sporočenim neobvladujočim beloruskim delničarjem, za katerega ni sporočena vrednost deleža.

(*2)  Podatki v preglednici so povprečja deležev v podjetjih v posameznih sektorjih. Pri konzervativnem pristopu upoštevamo le deleže na prvi ravni lastništva (neposredni deleži), pri čemer ne upoštevamo deležev na višji ravni, tj. delničarjev delničarjev.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10)  Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 6).

(11)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79I, 21.3.2019, str. 1).

(12)  Glej uvodno izjavo 9 uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb.

(13)  Da bi naslovila vprašanje slamnatih subjektov v EU, je Komisija 22. decembra 2021 predložila predlog direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021) 565 final). Države članice se lahko zgledujejo po standardih preglednosti iz predloga, ki se nanašajo na uporabo slamnatih subjektov, kot so prihodki, osebje in prostori.

(14)  V praksi bi lahko v zvezi s tujo naložbo, ki se zaključi zdaj (marca 2022), države članice podale naknadne pripombe, Komisija pa mnenje do junija 2023 (15 mesecev po zaključku naložbe).

(15)  Zadeva Komisija/Španija, C-463/00, ECLI:EU:C:2003:272, točka 35.

(16)  Glej zadeve Église de Scientologie, C-54/99, ECLI:EU:C:2000:124, točka 17; Komisija/Belgija, C-503/99, ECLI:EU:C:2002:328, točka 47, in Komisija/Španija, C-463/00, ECLI:EU:C:2003:272, točka 72.

(17)  Zadeva Kadi/Svet in Komisija, T-315/01, ECLI:EU:T:2005:332, točka 110.

(18)  Glej izjavo Komisije glede kapitalskih kontrol, ki so jih uvedle grške oblasti, z dne 29. junija 2015, na voljo na: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/STATEMENT_15_5271L

(19)  Zadeva Test claimants in FII Group litigation, C-446/04, ECLI:EU:C:2006:774, točka 171.

(20)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

---