# Službeni list C 184/5. s

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 184 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.5. svibnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 184

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.5. svibnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 18. do 21. listopada 2021.
  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2019., usvojeni 19. i 21. listopada 2021., objavljeni su u SL L 47, 25.2.2022 .
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 18. do 21. listopada 2021.
  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2019., usvojeni 19. i 21. listopada 2021., objavljeni su u SL L 47, 25.2.2022 .
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2019., usvojeni 19. i 21. listopada 2021., objavljeni su u SL L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 20. listopada 2021. |
| 2022/C 184/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o strategiji od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o politici zapošljavanja i socijalnim politikama europodručja u 2021. (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. s preporukama Komisiji o zaštiti radnika od azbesta (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o učinkovitosti država članica pri korištenju novca iz Fonda solidarnosti EU-a u slučajevima prirodnih katastrofa (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (2020/2261(INI)) | 88 |
| | četvrtak, 21. listopada 2021. |
| 2022/C 184/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2021. u Glasgowu, u Ujedinjenoj Kraljevini (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Pandorinim dokumentima: implikacije za napore uložene u borbu protiv pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o krizi vladavine prava u Poljskoj i nadređenosti prava EU-a (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stanju u Tunisu (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 21. listopada 2021. |
| 2022/C 184/14 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 21. listopada 2021. potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (2021/2041(INI)) | 170 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 20. listopada 2021.

2022/C 184/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o strategiji od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o politici zapošljavanja i socijalnim politikama europodručja u 2021. (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. s preporukama Komisiji o zaštiti radnika od azbesta (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o učinkovitosti država članica pri korištenju novca iz Fonda solidarnosti EU-a u slučajevima prirodnih katastrofa (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (2020/2261(INI))

88

četvrtak, 21. listopada 2021.

2022/C 184/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2021. u Glasgowu, u Ujedinjenoj Kraljevini (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Pandorinim dokumentima: implikacije za napore uložene u borbu protiv pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o krizi vladavine prava u Poljskoj i nadređenosti prava EU-a (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stanju u Tunisu (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (2021/2923(RSP))

163

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 21. listopada 2021.

2022/C 184/14

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 21. listopada 2021. potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 19. listopada 2021. |
| 2022/C 184/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 4 Europske unije za financijsku godinu 2021.: – Ažuriranje prihoda zbog stupanja na snagu 1. lipnja 2021. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te revidiranih predviđanja vlastitih sredstava i drugih prihoda (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Pružatelji usluge servisiranja kredita i kupci kredita ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita i kupcima kredita te izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU | 178 |
| | četvrtak, 21. listopada 2021. |
| 2022/C 184/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Osiguranje motornih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti | 192 |
| 2022/C 184/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 19. listopada 2021.

2022/C 184/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 4 Europske unije za financijsku godinu 2021.: – Ažuriranje prihoda zbog stupanja na snagu 1. lipnja 2021. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te revidiranih predviđanja vlastitih sredstava i drugih prihoda (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Pružatelji usluge servisiranja kredita i kupci kredita ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita i kupcima kredita te izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU

178

četvrtak, 21. listopada 2021.

2022/C 184/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Osiguranje motornih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti

192

2022/C 184/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 184/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 18. do 21. listopada 2021.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2019., usvojeni 19. i 21. listopada 2021., objavljeni su u SL L 47, 25.2.2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 20. listopada 2021.

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Strategija „od polja do stola”

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 11., 13. i 39., članak 168. stavak 1., članak 169. stavak 1., članak 191., članak 192. stavak 1. i članak 349., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 11., 13. i 39., članak 168. stavak 1., članak 169. stavak 1., članak 191., članak 192. stavak 1. i članak 349.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni ugovor o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni ugovor o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (3), Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (4) i Uredbi (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. o statističkim podacima o pesticidima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (3), Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (4) i Uredbi (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. o statističkim podacima o pesticidima (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (7); Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (8) te Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (7); Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (8) te Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (10); Direktivu 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. godine o minimalnim standardima za zaštitu kokoši nesilica (11); Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. godine o određivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa (12); Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja (13); Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (14); Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (15); Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (16); Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (17) i Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (10); Direktivu 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. godine o minimalnim standardima za zaštitu kokoši nesilica (11); Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. godine o određivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa (12); Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja (13); Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (14); Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (15); Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (16); Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (17) i Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (18),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (19) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (19)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o inicijativi EU-a za oprašivače (20) i svoj prigovor od 23. listopada 2019. na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 546/2011 u pogledu procjene učinka sredstava za zaštitu bilja na pčele medarice (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o inicijativi EU-a za oprašivače (20) i svoj prigovor od 23. listopada 2019. na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 546/2011 u pogledu procjene učinka sredstava za zaštitu bilja na pčele medarice (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2019. o Europi koja štiti: čist zrak za sve (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2019. o Europi koja štiti: čist zrak za sve (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o inicijativi za učinkovitu uporabu resursa: smanjenje rasipanja hrane, poboljšanje sigurnosti hrane (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o inicijativi za učinkovitu uporabu resursa: smanjenje rasipanja hrane, poboljšanje sigurnosti hrane (26),

| — | podsjeća na rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovim ulogama u ruralnim područjima (27), kao i na rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (28), |
| --- | --- |

—

podsjeća na rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovim ulogama u ruralnim područjima (27), kao i na rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (28),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (29),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju 8. rujna 2015. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju 8. rujna 2015. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o označivanju zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani (31) i svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o označivanju zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani (31) i svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o obveznom navođenju zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla za određenu hranu (32),

| — | uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 15/2020 od 9. srpnja 2020. naslovljeno „Zaštita divljih oprašivača u EU-u – Komisijine inicijative nisu urodile plodom”, br. 13/2020 od 5. lipnja 2020. naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”, br. 05/2020 od 5. veljače 2020. naslovljeno „Održiva uporaba sredstava za zaštitu bilja: ostvaren je ograničen napredak u mjerenju i smanjivanju rizika”, br. 02/2019 od 15. siječnja 2019. naslovljeno „Kemijske opasnosti u našoj hrani: politika EU-a o sigurnosti hrane štiti nas, no pred njome su izazovi”, br. 31/2018 od 14. studenog 2018. naslovljeno „Dobrobit životinja u EU-u: premošćivanje jaza između ambicioznih ciljeva i praktične primjene”, br. 34/2016 od 17. siječnja 2017. naslovljeno „Borba protiv nepotrebnog bacanja hrane: prilika za EU da poboljša učinkovitost resursa u lancu opskrbe hranom” i br. 21./2019. od 19. studenog 2019. o rješavanju otpornosti na antimikrobna sredstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 15/2020 od 9. srpnja 2020. naslovljeno „Zaštita divljih oprašivača u EU-u – Komisijine inicijative nisu urodile plodom”, br. 13/2020 od 5. lipnja 2020. naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”, br. 05/2020 od 5. veljače 2020. naslovljeno „Održiva uporaba sredstava za zaštitu bilja: ostvaren je ograničen napredak u mjerenju i smanjivanju rizika”, br. 02/2019 od 15. siječnja 2019. naslovljeno „Kemijske opasnosti u našoj hrani: politika EU-a o sigurnosti hrane štiti nas, no pred njome su izazovi”, br. 31/2018 od 14. studenog 2018. naslovljeno „Dobrobit životinja u EU-u: premošćivanje jaza između ambicioznih ciljeva i praktične primjene”, br. 34/2016 od 17. siječnja 2017. naslovljeno „Borba protiv nepotrebnog bacanja hrane: prilika za EU da poboljša učinkovitost resursa u lancu opskrbe hranom” i br. 21./2019. od 19. studenog 2019. o rješavanju otpornosti na antimikrobna sredstva,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 11. svibnja 2020. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.”: Znanje za prijelaz na održivu Europu“, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 11. svibnja 2020. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.”: Znanje za prijelaz na održivu Europu“,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz prosinca 2020. o strategiji „od polja do stola”: „Od polja do stola – lokalna i regionalna dimenzija” (NAT- VII/005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz prosinca 2020. o strategiji „od polja do stola”: „Od polja do stola – lokalna i regionalna dimenzija” (NAT- VII/005),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0271/2021),

| A. | budući da komunikacija Komisije o strategiji „od polja do stola” određuje cjelovit pristup europskom prehrambenom sustavu u kojem je poljoprivreda osiguravatelj hrane kao središnji element te prepoznaje međusobnu povezanost svih aktera u cijelom lancu opskrbe i njihovu zajedničku odgovornost u postizanju ciljeva strategije, kao i ključnu ulogu poljoprivrednika u isporuci javnih dobara, uključujući u borbi protiv klimatskih promjena; budući da, međutim, strategija mora ići korak dalje uzimajući u obzir ulogu, prava i odgovornosti potrošača te dugoročnu gospodarsku održivost poljoprivrednika; budući da strategija ima velike posljedice za neprehrambenu poljoprivrednu proizvodnju i to se mora u potpunosti uzeti u obzir; |
| --- | --- |

A.

budući da komunikacija Komisije o strategiji „od polja do stola” određuje cjelovit pristup europskom prehrambenom sustavu u kojem je poljoprivreda osiguravatelj hrane kao središnji element te prepoznaje međusobnu povezanost svih aktera u cijelom lancu opskrbe i njihovu zajedničku odgovornost u postizanju ciljeva strategije, kao i ključnu ulogu poljoprivrednika u isporuci javnih dobara, uključujući u borbi protiv klimatskih promjena; budući da, međutim, strategija mora ići korak dalje uzimajući u obzir ulogu, prava i odgovornosti potrošača te dugoročnu gospodarsku održivost poljoprivrednika; budući da strategija ima velike posljedice za neprehrambenu poljoprivrednu proizvodnju i to se mora u potpunosti uzeti u obzir;

| B. | budući da se u nedavno objavljenom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra naslovljenom „Modeliranje okolišnih i klimatskih ambicija u poljoprivrednom sektoru s pomoću modela CAPRI: Istraživanje mogućih učinaka odabranih ciljeva strategije „od polja do stola” i strategije za biološku raznolikost u okviru klimatskih ciljeva za 2030. i zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje nakon 2020.”, kao i u drugim novijim studijama, zaključuje da bi provedba ciljeva strategije znatno utjecala na poljoprivrednu proizvodnju u EU-u; budući da se u tim studijama naglašava da se u okviru svih zakonodavnih prijedloga u sklopu strategije „od polja do stola” moraju provesti znanstvene ex ante procjene učinka koje obuhvaćaju održivost iz gospodarske, socijalne i ekološke perspektive i da se moraju uzeti u obzir kumulativni učinci, mogući kompromisi, dostupnost sredstava za postizanje ciljeva i različiti modeli poljoprivrede u državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da se u nedavno objavljenom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra naslovljenom „Modeliranje okolišnih i klimatskih ambicija u poljoprivrednom sektoru s pomoću modela CAPRI: Istraživanje mogućih učinaka odabranih ciljeva strategije „od polja do stola” i strategije za biološku raznolikost u okviru klimatskih ciljeva za 2030. i zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje nakon 2020.”, kao i u drugim novijim studijama, zaključuje da bi provedba ciljeva strategije znatno utjecala na poljoprivrednu proizvodnju u EU-u; budući da se u tim studijama naglašava da se u okviru svih zakonodavnih prijedloga u sklopu strategije „od polja do stola” moraju provesti znanstvene ex ante procjene učinka koje obuhvaćaju održivost iz gospodarske, socijalne i ekološke perspektive i da se moraju uzeti u obzir kumulativni učinci, mogući kompromisi, dostupnost sredstava za postizanje ciljeva i različiti modeli poljoprivrede u državama članicama;

| C. | budući da bi europski prehrambeni sustav trebao osigurati sigurnost opskrbe visokokvalitetnom hranom i sigurnost prehrane na način koji doprinosi socijalnoj dobrobiti i javnom zdravlju, održava i obnavlja zdravlje ekosustava, poštuje ograničenja planeta i osigurava zdravlje i dobrobit životinja; budući da je trenutno cijeli prehrambeni sustav odgovoran za niz utjecaja na zdravlje i dobrobit ljudi i životinja te na okoliš, klimu i biološku raznolikost, uključujući krčenje šuma i propadanje ekosustava izvan EU-a; budući da se način na koji proizvodimo i konzumiramo hranu, pića i druge poljoprivredne proizvode mora prilagoditi kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom, Konvencijom o biološkoj raznolikosti, Međunarodnim ugovorom o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu i politikama i obvezama EU-a, kao i općenito kako bi se postigla usklađena ravnoteža između triju stupova održivosti, uključujući okoliš, klimu, bioraznolikost, javno zdravlje, gospodarstvo i cjenovnu pristupačnost hrane, dobrobit životinja te gospodarsku održivost za poljoprivrednike, ribare i dionike dalje u lancu opskrbe hranom te u ruralnim i obalnim područjima, kao i socijalne aspekte kao što su uvjeti rada i zapošljavanja te zdravstveni i sigurnosni standardi; budući da je potrebno uzeti u obzir i druge važne čimbenike, poput istraživanja i inovacija, trgovinske politike i politike gospodarenja otpadom; |
| --- | --- |

C.

budući da bi europski prehrambeni sustav trebao osigurati sigurnost opskrbe visokokvalitetnom hranom i sigurnost prehrane na način koji doprinosi socijalnoj dobrobiti i javnom zdravlju, održava i obnavlja zdravlje ekosustava, poštuje ograničenja planeta i osigurava zdravlje i dobrobit životinja; budući da je trenutno cijeli prehrambeni sustav odgovoran za niz utjecaja na zdravlje i dobrobit ljudi i životinja te na okoliš, klimu i biološku raznolikost, uključujući krčenje šuma i propadanje ekosustava izvan EU-a; budući da se način na koji proizvodimo i konzumiramo hranu, pića i druge poljoprivredne proizvode mora prilagoditi kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima održivog razvoja, Pariškim sporazumom, Konvencijom o biološkoj raznolikosti, Međunarodnim ugovorom o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu i politikama i obvezama EU-a, kao i općenito kako bi se postigla usklađena ravnoteža između triju stupova održivosti, uključujući okoliš, klimu, bioraznolikost, javno zdravlje, gospodarstvo i cjenovnu pristupačnost hrane, dobrobit životinja te gospodarsku održivost za poljoprivrednike, ribare i dionike dalje u lancu opskrbe hranom te u ruralnim i obalnim područjima, kao i socijalne aspekte kao što su uvjeti rada i zapošljavanja te zdravstveni i sigurnosni standardi; budući da je potrebno uzeti u obzir i druge važne čimbenike, poput istraživanja i inovacija, trgovinske politike i politike gospodarenja otpadom;

| D. | budući da je potrebno osigurati dosljednost i usklađenost mjera predviđenih strategijom „od polja do stola” te zajedničkom poljoprivrednom i ribarstvenom politikom, trgovinskom politikom EU-a, strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030., strategijom EU-a za šume, akcijskim planom za kružno gospodarstvo, akcijskim planom za biogospodarstvo, propisima EU-a o klimi kao i drugim povezanim politikama i strategijama EU-a; budući da bi trebalo naglasiti da bi sva uvezena hrana trebala poštovati iste standarde održivosti i poljoprivredno-prehrambene sigurnosti koji se primjenjuju u EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebno osigurati dosljednost i usklađenost mjera predviđenih strategijom „od polja do stola” te zajedničkom poljoprivrednom i ribarstvenom politikom, trgovinskom politikom EU-a, strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030., strategijom EU-a za šume, akcijskim planom za kružno gospodarstvo, akcijskim planom za biogospodarstvo, propisima EU-a o klimi kao i drugim povezanim politikama i strategijama EU-a; budući da bi trebalo naglasiti da bi sva uvezena hrana trebala poštovati iste standarde održivosti i poljoprivredno-prehrambene sigurnosti koji se primjenjuju u EU-u;

| E. | budući da Međuvladina znanstveno-politička platforma za bioraznolikosti i usluge ekosustava (IPBES) procjenjuje da će do 2050. 90 % zemljišta biti značajno izmijenjeno i da je 75 % zemljišta već značajno izmijenjeno; budući da je 85 % močvarnih područja već izgubljeno (33); budući da je biološka raznolikost presudna za sigurnost opskrbe hranom, dobrobit ljudi i razvoj u cijelom svijetu; budući da gubitak biološke raznolikosti ugrožava europsku i globalnu poljoprivrednu proizvodnju, prehrambene sustave i prehranu; budući da se procjenjuje da globalni socijalni i gospodarski troškovi povezani s degradacijom zemljišta iznose i do 5,5 – 10,5 bilijuna eura godišnje (34); |
| --- | --- |

E.

budući da Međuvladina znanstveno-politička platforma za bioraznolikosti i usluge ekosustava (IPBES) procjenjuje da će do 2050. 90 % zemljišta biti značajno izmijenjeno i da je 75 % zemljišta već značajno izmijenjeno; budući da je 85 % močvarnih područja već izgubljeno (33); budući da je biološka raznolikost presudna za sigurnost opskrbe hranom, dobrobit ljudi i razvoj u cijelom svijetu; budući da gubitak biološke raznolikosti ugrožava europsku i globalnu poljoprivrednu proizvodnju, prehrambene sustave i prehranu; budući da se procjenjuje da globalni socijalni i gospodarski troškovi povezani s degradacijom zemljišta iznose i do 5,5 – 10,5 bilijuna eura godišnje (34);

| F. | budući da je otprilike 80 % svjetskog krčenja šuma prouzročeno širenjem poljoprivrednog zemljišta (35); budući da je potražnja Unije za proizvodima poput palminog ulja, mesa, soje, kakaa, kukuruza, drva i kaučuka, među ostalim u obliku prerađenih proizvoda ili usluga, važan uzrok krčenja šuma, degradacije šuma i tla, uništenja ekosustava i povezanih kršenja ljudskih prava u zemljama izvan EU-a te da predstavlja oko 10 % udjela u krčenju šuma na svjetskoj razini u obliku ukupne krajnje potrošnje (36); budući da neodrživi ribolov ima ozbiljne negativne učinke na bioraznolikost; |
| --- | --- |

F.

budući da je otprilike 80 % svjetskog krčenja šuma prouzročeno širenjem poljoprivrednog zemljišta (35); budući da je potražnja Unije za proizvodima poput palminog ulja, mesa, soje, kakaa, kukuruza, drva i kaučuka, među ostalim u obliku prerađenih proizvoda ili usluga, važan uzrok krčenja šuma, degradacije šuma i tla, uništenja ekosustava i povezanih kršenja ljudskih prava u zemljama izvan EU-a te da predstavlja oko 10 % udjela u krčenju šuma na svjetskoj razini u obliku ukupne krajnje potrošnje (36); budući da neodrživi ribolov ima ozbiljne negativne učinke na bioraznolikost;

| G. | budući da su poluprirodna staništa koja ovise o poljoprivredi, kao što su livade, posebno ugrožena i da je njihovo stanje očuvanosti znatno gore od drugih tipova staništa koja ne ovise o poljoprivredi; pri čemu je 45 % staništa koja ovise o poljoprivredi procijenjeno kao loše, u usporedbi s 31 % za druga staništa; |
| --- | --- |

G.

budući da su poluprirodna staništa koja ovise o poljoprivredi, kao što su livade, posebno ugrožena i da je njihovo stanje očuvanosti znatno gore od drugih tipova staništa koja ne ovise o poljoprivredi; pri čemu je 45 % staništa koja ovise o poljoprivredi procijenjeno kao loše, u usporedbi s 31 % za druga staništa;

| H. | budući da je nepromišljena upotreba pesticida značajan izvor zagađenja tla, vode i zraka te da negativno utječe na ljudsko zdravlje, zdravlje životinja i biljaka; budući da je stoga potrebno pojačati napore za značajno smanjenje ovisnosti o pesticidima, opasnosti i uporabe štetnih pesticida, te uporabe gnojiva i antibiotika; budući da održive poljoprivredne prakse, poput pravilne provedbe integrirane zaštite bilja, agrošumarstva, agroekologije i ekološke poljoprivrede te tehnika precizne poljoprivrede, mogu pomoći u pružanju rješenja za smanjenje uporabe pesticida na razini EU-a i na globalnoj razini, te ih treba poticati; budući da znanstvena istraživanja (37) pokazuju da se upotreba pesticida može značajno smanjiti bez negativnog utjecaja na profitabilnost i produktivnost, osobito kada je prati povećana dostupnost održivih alternativa; |
| --- | --- |

H.

budući da je nepromišljena upotreba pesticida značajan izvor zagađenja tla, vode i zraka te da negativno utječe na ljudsko zdravlje, zdravlje životinja i biljaka; budući da je stoga potrebno pojačati napore za značajno smanjenje ovisnosti o pesticidima, opasnosti i uporabe štetnih pesticida, te uporabe gnojiva i antibiotika; budući da održive poljoprivredne prakse, poput pravilne provedbe integrirane zaštite bilja, agrošumarstva, agroekologije i ekološke poljoprivrede te tehnika precizne poljoprivrede, mogu pomoći u pružanju rješenja za smanjenje uporabe pesticida na razini EU-a i na globalnoj razini, te ih treba poticati; budući da znanstvena istraživanja (37) pokazuju da se upotreba pesticida može značajno smanjiti bez negativnog utjecaja na profitabilnost i produktivnost, osobito kada je prati povećana dostupnost održivih alternativa;

| I. | budući da su države članice EU-a 2018. odobrile izvoz više od 81 000 tona pesticida koje sadrže tvari zabranjene u Europi (38); budući da ti opasni pesticidi mogu predstavljati još veće rizike u njihovim odredišnim zemljama jer uvjeti upotrebe (primjerice, zaštitna oprema, prskanje iz zraka) nisu uvijek tako strogi kao u EU-u; budući da se ti zabranjeni pesticidi mogu vratiti na tržište EU-a kao ostaci u uvezenoj hrani; budući da su programi praćenja pokazali da su u hrani koja se prodaje na tržištu EU-a otkriveni ostaci nekoliko pesticida koji su zabranjeni za uporabu u EU-u, u 4,5 % slučajeva čak i na razinama iznad maksimalne razine ostataka (MRO) koja je određena za te tvari kako bi se osigurala sigurnost potrošača (39); |
| --- | --- |

I.

budući da su države članice EU-a 2018. odobrile izvoz više od 81 000 tona pesticida koje sadrže tvari zabranjene u Europi (38); budući da ti opasni pesticidi mogu predstavljati još veće rizike u njihovim odredišnim zemljama jer uvjeti upotrebe (primjerice, zaštitna oprema, prskanje iz zraka) nisu uvijek tako strogi kao u EU-u; budući da se ti zabranjeni pesticidi mogu vratiti na tržište EU-a kao ostaci u uvezenoj hrani; budući da su programi praćenja pokazali da su u hrani koja se prodaje na tržištu EU-a otkriveni ostaci nekoliko pesticida koji su zabranjeni za uporabu u EU-u, u 4,5 % slučajeva čak i na razinama iznad maksimalne razine ostataka (MRO) koja je određena za te tvari kako bi se osigurala sigurnost potrošača (39);

| J. | budući da se u EU-u prekomjerna težina i pretilost povećavaju velikom brzinom (40), a jedna od dvije odrasle osobe ima prekomjernu težinu ili je pretila (41); budući da su uzroci prekomjerne težine i pretilosti višestruki, no loša prehrana i nutricionizam među ključnim čimbenicima koji dovode do prisutnosti prekomjerne težine i pretilosti; |
| --- | --- |

J.

budući da se u EU-u prekomjerna težina i pretilost povećavaju velikom brzinom (40), a jedna od dvije odrasle osobe ima prekomjernu težinu ili je pretila (41); budući da su uzroci prekomjerne težine i pretilosti višestruki, no loša prehrana i nutricionizam među ključnim čimbenicima koji dovode do prisutnosti prekomjerne težine i pretilosti;

| K. | budući da se procjenjuje se da je u EU-u 2017. zbog nezdrave prehrane, uglavnom kao uzroka kardiovaskularnih bolesti i raka (42), umrlo više od 950 000 osoba (što čini petinu svih smrtnih slučajeva) te je izgubljeno više od 16 milijuna godina zdravog života; budući da je izloženost kemikalijama, koje ometaju endokrini sustav putem hrane i ambalaže za hranu, također povećana prijetnja javnom zdravlju (43); |
| --- | --- |

K.

budući da se procjenjuje se da je u EU-u 2017. zbog nezdrave prehrane, uglavnom kao uzroka kardiovaskularnih bolesti i raka (42), umrlo više od 950 000 osoba (što čini petinu svih smrtnih slučajeva) te je izgubljeno više od 16 milijuna godina zdravog života; budući da je izloženost kemikalijama, koje ometaju endokrini sustav putem hrane i ambalaže za hranu, također povećana prijetnja javnom zdravlju (43);

| L. | budući da je oko polovice zoonotskih bolesti koje su se pojavile kod ljudi od 1940. posljedica promjena u korištenju zemljišta (44); budući da je zdravlje životinja ključan element svakog održivog prehrambenog sustava te da učinci na zdravlje životinja izravno utječu na održivost prehrambenog sustava; |
| --- | --- |

L.

budući da je oko polovice zoonotskih bolesti koje su se pojavile kod ljudi od 1940. posljedica promjena u korištenju zemljišta (44); budući da je zdravlje životinja ključan element svakog održivog prehrambenog sustava te da učinci na zdravlje životinja izravno utječu na održivost prehrambenog sustava;

| M. | budući da prema procjenama u EU-u godišnje nastane 88 milijuna tona otpada od hrane, a troškovi su procijenjeni na 143 milijarde EUR (45); budući da otpad od hrane ima velik utjecaj na okoliš i čini oko 6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u (46); budući da prehrambenom otpadu u EU-u najviše doprinose kućanstva (53 %) i prerada (19 %) (47); budući da je 10 % prehrambenog otpada u EU-u povezano s oznakom datuma i nerazumijevanjem potrošača o tome kako interpretirati sustav označavanja datuma i koristiti se njime (48); |
| --- | --- |

M.

budući da prema procjenama u EU-u godišnje nastane 88 milijuna tona otpada od hrane, a troškovi su procijenjeni na 143 milijarde EUR (45); budući da otpad od hrane ima velik utjecaj na okoliš i čini oko 6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u (46); budući da prehrambenom otpadu u EU-u najviše doprinose kućanstva (53 %) i prerada (19 %) (47); budući da je 10 % prehrambenog otpada u EU-u povezano s oznakom datuma i nerazumijevanjem potrošača o tome kako interpretirati sustav označavanja datuma i koristiti se njime (48);

| N. | budući da je obujam prodaje antibiotika europskim stočnim farmama pao za 18,5 % u razdoblju od 2011. do 2016. (49), što je rezultiralo smanjenjem opterećenja antibioticima u poljoprivredi za 35 % u razdoblju od 2011. do 2018., dok je u većini država članica potrošnja antimikrobnih proizvoda kod životinja koje služe za proizvodnju hrane niža ili mnogo niža nego kod ljudi (50); budući da, međutim, postoje velike razlike među državama članicama, a potrošnja nekih antimikrobnih lijekova i dalje je prevelika (51); budući da je antimikrobna otpornost ozbiljna opasnost za ljudsko zdravlje; budući da će smanjenje i minimiziranje uporabe antibiotika u stočarstvu usporiti njezino pojavljivanje i širenje; |
| --- | --- |

N.

budući da je obujam prodaje antibiotika europskim stočnim farmama pao za 18,5 % u razdoblju od 2011. do 2016. (49), što je rezultiralo smanjenjem opterećenja antibioticima u poljoprivredi za 35 % u razdoblju od 2011. do 2018., dok je u većini država članica potrošnja antimikrobnih proizvoda kod životinja koje služe za proizvodnju hrane niža ili mnogo niža nego kod ljudi (50); budući da, međutim, postoje velike razlike među državama članicama, a potrošnja nekih antimikrobnih lijekova i dalje je prevelika (51); budući da je antimikrobna otpornost ozbiljna opasnost za ljudsko zdravlje; budući da će smanjenje i minimiziranje uporabe antibiotika u stočarstvu usporiti njezino pojavljivanje i širenje;

| O. | budući da je još 2018. Međuvladin panel o klimatskim promjenama objavio Posebno izvješće o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC, u kojem navodi da će ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC zahtijevati brze, dalekosežne i dosad nezabilježene promjene u svim aspektima društva; budući da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti predstavljaju sve veću prijetnju sigurnosti opskrbe hranom i životnim uvjetima s ponavljajućim sušama, poplavama, šumskim požarima i novim štetnim organizama; budući da su prehrambeni sustavi odgovorni za 29 % emisija stakleničkih plinova na svjetskoj razini, a time imaju duboki učinak na klimu, biološku raznolikost, vodu, zrak, tlo i ponore ugljika; budući da poljoprivredni sektor EU-a proizvodi oko 10 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u sa značajnim razlikama među državama članicama, pri čemu je poljoprivreda odgovorna za između 3 % i 33 % nacionalnih emisija stakleničkih plinova (52); |
| --- | --- |

O.

budući da je još 2018. Međuvladin panel o klimatskim promjenama objavio Posebno izvješće o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC, u kojem navodi da će ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC zahtijevati brze, dalekosežne i dosad nezabilježene promjene u svim aspektima društva; budući da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti predstavljaju sve veću prijetnju sigurnosti opskrbe hranom i životnim uvjetima s ponavljajućim sušama, poplavama, šumskim požarima i novim štetnim organizama; budući da su prehrambeni sustavi odgovorni za 29 % emisija stakleničkih plinova na svjetskoj razini, a time imaju duboki učinak na klimu, biološku raznolikost, vodu, zrak, tlo i ponore ugljika; budući da poljoprivredni sektor EU-a proizvodi oko 10 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u sa značajnim razlikama među državama članicama, pri čemu je poljoprivreda odgovorna za između 3 % i 33 % nacionalnih emisija stakleničkih plinova (52);

| P. | budući da su emisije stakleničkih plinova iz europske poljoprivrede smanjene za oko 20 % od 1990.; budući da su se smanjenja emisija stakleničkih plinova u poljoprivredi znatno usporila od 2012. te čak i povećala u nekim godinama (53); budući da poljoprivreda može aktivno pridonijeti sekvestraciji ugljika povećanjem prirodnih ponora ugljika prihvaćanjem rješenja temeljenih na prirodi i ekosustavima, poput širokih plodoreda, međukulture, permakulture, agrošumarstva, uzgoja šuma, agroekologije i obnove ekosustava, a osobito obnove i održavanje tresetnih područja kao način povećanja prirodnih ponora i sekvestracije ugljika; |
| --- | --- |

P.

budući da su emisije stakleničkih plinova iz europske poljoprivrede smanjene za oko 20 % od 1990.; budući da su se smanjenja emisija stakleničkih plinova u poljoprivredi znatno usporila od 2012. te čak i povećala u nekim godinama (53); budući da poljoprivreda može aktivno pridonijeti sekvestraciji ugljika povećanjem prirodnih ponora ugljika prihvaćanjem rješenja temeljenih na prirodi i ekosustavima, poput širokih plodoreda, međukulture, permakulture, agrošumarstva, uzgoja šuma, agroekologije i obnove ekosustava, a osobito obnove i održavanje tresetnih područja kao način povećanja prirodnih ponora i sekvestracije ugljika;

| Q. | budući da je prema podacima Europske agencije za okoliš poljoprivreda treći najveći izvor primarnih emisija PM10 u EU-u; budući da emisije amonijaka (NH3) iz poljoprivrede doprinose visokoj koncentraciji čestica koja se javlja svako proljeće diljem Europe kao i kratkoročnim i dugoročnim negativnim učincima na zdravlje; |
| --- | --- |

Q.

budući da je prema podacima Europske agencije za okoliš poljoprivreda treći najveći izvor primarnih emisija PM10 u EU-u; budući da emisije amonijaka (NH3) iz poljoprivrede doprinose visokoj koncentraciji čestica koja se javlja svako proljeće diljem Europe kao i kratkoročnim i dugoročnim negativnim učincima na zdravlje;

| R. | budući da EU troši sedam puta više dušika i tri puta više fosfora nego što se može smatrati održivim i pravednim unutar granica planeta (54); |
| --- | --- |

R.

budući da EU troši sedam puta više dušika i tri puta više fosfora nego što se može smatrati održivim i pravednim unutar granica planeta (54);

| S. | budući da je uz više informacija o praćenju i nadzoru lanca opskrbe potrebno i više informacija o životnom ciklusu kako bi se ostvario mjerljivi napredak prema smanjenju učinka europskog sustava opskrbe hranom na okoliš; |
| --- | --- |

S.

budući da je uz više informacija o praćenju i nadzoru lanca opskrbe potrebno i više informacija o životnom ciklusu kako bi se ostvario mjerljivi napredak prema smanjenju učinka europskog sustava opskrbe hranom na okoliš;

| T. | budući da je europski model višefunkcionalnog poljoprivredno-prehrambenog sektora, koji se sastoji od različitih poljoprivrednih modela i koji se temelji na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, ključna sastavnica gospodarstva i društva EU-a i mora osigurati konkurentnost, kvalitetnu i raznovrsnu proizvodnju hrane, sigurnost hrane, lokalne lance opskrbe, dobre poljoprivredne prakse, zaštitu zemljišta i vodnih resursa, visoke standarde za dobrobit okoliša i životinja i ruralna područja koja odišu životom diljem EU-a; budući da će pravilno podupirana poljoprivredna politika promicati prijelaz na više lokalne lance opskrbe i održivije poljoprivredne prakse, uz postizanje viših standarda zaštite okoliša i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

T.

budući da je europski model višefunkcionalnog poljoprivredno-prehrambenog sektora, koji se sastoji od različitih poljoprivrednih modela i koji se temelji na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, ključna sastavnica gospodarstva i društva EU-a i mora osigurati konkurentnost, kvalitetnu i raznovrsnu proizvodnju hrane, sigurnost hrane, lokalne lance opskrbe, dobre poljoprivredne prakse, zaštitu zemljišta i vodnih resursa, visoke standarde za dobrobit okoliša i životinja i ruralna područja koja odišu životom diljem EU-a; budući da će pravilno podupirana poljoprivredna politika promicati prijelaz na više lokalne lance opskrbe i održivije poljoprivredne prakse, uz postizanje viših standarda zaštite okoliša i dobrobiti životinja;

| U. | budući da je važno istaknuti ključnu ulogu mikro, malih i srednjih poduzeća u poljoprivredno-prehrambenom sektoru EU-a u svim fazama opskrbnog lanca, od prerade do maloprodaje, u postizanju ciljeva strategije; |
| --- | --- |

U.

budući da je važno istaknuti ključnu ulogu mikro, malih i srednjih poduzeća u poljoprivredno-prehrambenom sektoru EU-a u svim fazama opskrbnog lanca, od prerade do maloprodaje, u postizanju ciljeva strategije;

| V. | budući da poljoprivredni sektor mora nastaviti proizvoditi sigurnu, hranjivu hranu, uz održavanje i održivije upravljanje zemljištem, a sve to suzbija depopulaciju ruralnih područja; budući da europski poljoprivrednici zadovoljavaju najviše globalne standarde i isporučuju hranu visoke kvalitete, ne samo europskim građanima, nego i po cijelome svijetu; budući da je poljoprivredni sektor od ogromne strateške vrijednosti, no u nešto više od jednog desetljeća prestalo postojati nekoliko milijuna poljoprivrednih gospodarstava, što predstavlja više od trećine svih poljoprivrednih gospodarstava u Europi, a velika većina su mala obiteljska gospodarstva; |
| --- | --- |

V.

budući da poljoprivredni sektor mora nastaviti proizvoditi sigurnu, hranjivu hranu, uz održavanje i održivije upravljanje zemljištem, a sve to suzbija depopulaciju ruralnih područja; budući da europski poljoprivrednici zadovoljavaju najviše globalne standarde i isporučuju hranu visoke kvalitete, ne samo europskim građanima, nego i po cijelome svijetu; budući da je poljoprivredni sektor od ogromne strateške vrijednosti, no u nešto više od jednog desetljeća prestalo postojati nekoliko milijuna poljoprivrednih gospodarstava, što predstavlja više od trećine svih poljoprivrednih gospodarstava u Europi, a velika većina su mala obiteljska gospodarstva;

| W. | budući da će za prelazak europske poljoprivrede na održivije prakse i kružnost trebati znatna ulaganja, s odgovarajućim pristupom financiranju kao preduvjetom; budući da se Europska investicijska banka obvezala povećati udio svojih financiranja ulaganja za djelovanje na području klime i okolišne održivosti na način da dosegne 50 % njezinih operacija u 2025. i nakon toga; budući da se to može iskoristiti za provedbu tehnologija kojima se doprinosi održivim praksama i jačanje povezanosti poljoprivrede s kružnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

W.

budući da će za prelazak europske poljoprivrede na održivije prakse i kružnost trebati znatna ulaganja, s odgovarajućim pristupom financiranju kao preduvjetom; budući da se Europska investicijska banka obvezala povećati udio svojih financiranja ulaganja za djelovanje na području klime i okolišne održivosti na način da dosegne 50 % njezinih operacija u 2025. i nakon toga; budući da se to može iskoristiti za provedbu tehnologija kojima se doprinosi održivim praksama i jačanje povezanosti poljoprivrede s kružnim gospodarstvom;

| X. | budući da dobro zdravlje tla poboljšava sposobnost zemlje da proizvodi hrane, filtrira vodu i apsorbira ugljik, a time doprinosi ne samo stabilizaciji klime nego i osiguravanju sigurnosti opskrbe hranom, obnavljanju biološke raznolikosti, zaštiti naših poljoprivrednih zemljišta i izgradnji zdravijeg prehrambenog sustava; budući da bi regenerativna poljoprivreda kao pristup proizvodnji hrane i upravljanje zemljištem mogla ublažiti te izazove pomažući u prelasku prema visokootpornom poljoprivrednom sustavu koji se temelji na odgovarajućem upravljanju zemljištem i tlom; |
| --- | --- |

X.

budući da dobro zdravlje tla poboljšava sposobnost zemlje da proizvodi hrane, filtrira vodu i apsorbira ugljik, a time doprinosi ne samo stabilizaciji klime nego i osiguravanju sigurnosti opskrbe hranom, obnavljanju biološke raznolikosti, zaštiti naših poljoprivrednih zemljišta i izgradnji zdravijeg prehrambenog sustava; budući da bi regenerativna poljoprivreda kao pristup proizvodnji hrane i upravljanje zemljištem mogla ublažiti te izazove pomažući u prelasku prema visokootpornom poljoprivrednom sustavu koji se temelji na odgovarajućem upravljanju zemljištem i tlom;

| Y. | budući da je važno da su potrošači u potpunosti informirani, osposobljeni i osnaženi kako bi mogli donijeti informirane odluke o hrani; budući da je za to potreban zdrav i stabilno prehrambeno okruženje koje osigurava da je zdrav i održiv izbor ujedno lak i pristupačan izbor za sve te promiče i potiče obrasce potrošnje koji podržavaju ljudsko zdravlje, istovremeno štiteći održivu upotrebu prirodnih i ljudskih resursa te visoku razinu dobrobit životinja; budući da su samo pružanje informacija, obrazovanje i kampanje podizanja svijesti nedovoljne za postizanje potrebne promjene s ciljem omogućavanja održivijih i zdravijih izbora potrošača jer na njih mogu utjecati aspekti poput normi i konvencija, cijene, pogodnosti, navika i načina na koji se predstavlja izbor o hrani; budući da, međutim, informirani građani i obrazovanje mogu imati važnu ulogu u postizanju europskih ciljeva u pogledu klime, učinkovitosti resursa te biološke raznolikosti sa stajališta potražnje; budući da obvezno označavanje sadržaja i podrijetla hranjivih tvari, kao i razumljivih informacija o dobrobiti i održivosti životinja, u načelu o svim prehrambenim proizvodima, te javno pružanje informacija o stvarnim troškovima proizvodnje mogu pomoći potrošaču u okretanju k zdravoj, održivoj i sigurnoj prehrani; budući da bi se informacije za potrošače također trebale prilagoditi digitalnom dobu, tako da se nikoga ne zapostavi; |
| --- | --- |

Y.

budući da je važno da su potrošači u potpunosti informirani, osposobljeni i osnaženi kako bi mogli donijeti informirane odluke o hrani; budući da je za to potreban zdrav i stabilno prehrambeno okruženje koje osigurava da je zdrav i održiv izbor ujedno lak i pristupačan izbor za sve te promiče i potiče obrasce potrošnje koji podržavaju ljudsko zdravlje, istovremeno štiteći održivu upotrebu prirodnih i ljudskih resursa te visoku razinu dobrobit životinja; budući da su samo pružanje informacija, obrazovanje i kampanje podizanja svijesti nedovoljne za postizanje potrebne promjene s ciljem omogućavanja održivijih i zdravijih izbora potrošača jer na njih mogu utjecati aspekti poput normi i konvencija, cijene, pogodnosti, navika i načina na koji se predstavlja izbor o hrani; budući da, međutim, informirani građani i obrazovanje mogu imati važnu ulogu u postizanju europskih ciljeva u pogledu klime, učinkovitosti resursa te biološke raznolikosti sa stajališta potražnje; budući da obvezno označavanje sadržaja i podrijetla hranjivih tvari, kao i razumljivih informacija o dobrobiti i održivosti životinja, u načelu o svim prehrambenim proizvodima, te javno pružanje informacija o stvarnim troškovima proizvodnje mogu pomoći potrošaču u okretanju k zdravoj, održivoj i sigurnoj prehrani; budući da bi se informacije za potrošače također trebale prilagoditi digitalnom dobu, tako da se nikoga ne zapostavi;

| Z. | budući da je mediteranska prehrana, koju je UNESCO 2010. godine proglasio nematerijalnom kulturnom baštinom čovječanstva, poznata kao zdrava i uravnotežena prehrana s visokom hranjivom, društvenom i kulturnom vrijednošću, da se temelji na poštovanju teritorija i biološke raznolikosti, osiguravajući očuvanje i razvoj tradicionalnih djelatnosti i obrta povezanih s ribarstvom, održivim lovom i poljoprivredom te da ima zaštitnu ulogu u primarnom i sekundarnom sprječavanju glavnih kroničnih degenerativnih bolesti; |
| --- | --- |

Z.

budući da je mediteranska prehrana, koju je UNESCO 2010. godine proglasio nematerijalnom kulturnom baštinom čovječanstva, poznata kao zdrava i uravnotežena prehrana s visokom hranjivom, društvenom i kulturnom vrijednošću, da se temelji na poštovanju teritorija i biološke raznolikosti, osiguravajući očuvanje i razvoj tradicionalnih djelatnosti i obrta povezanih s ribarstvom, održivim lovom i poljoprivredom te da ima zaštitnu ulogu u primarnom i sekundarnom sprječavanju glavnih kroničnih degenerativnih bolesti;

| AA. | budući da su voda i poljoprivreda neodvojivo povezane, održivo upravljanje vodama u poljoprivrednom sektoru ključno je za omogućavanje proizvodnje odgovarajuće hrane visoke kvalitete i osiguravanje očuvanja vodenih resursa; |
| --- | --- |

AA.

budući da su voda i poljoprivreda neodvojivo povezane, održivo upravljanje vodama u poljoprivrednom sektoru ključno je za omogućavanje proizvodnje odgovarajuće hrane visoke kvalitete i osiguravanje očuvanja vodenih resursa;

| AB. | budući da se globalizacija tržišta hrane povećala, donoseći sa sobom povezano povećanje važnosti sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i zemalja koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

AB.

budući da se globalizacija tržišta hrane povećala, donoseći sa sobom povezano povećanje važnosti sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i zemalja koje nisu članice EU-a;

| AC. | budući da je potrebno u obzir uzeti rezultate postignute provedbom pravila o okolišu koja su trenutno na snazi; |
| --- | --- |

AC.

budući da je potrebno u obzir uzeti rezultate postignute provedbom pravila o okolišu koja su trenutno na snazi;

| AD. | budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 i njezina utjecaja na sve aktere u europskom poljoprivredno prehrambenom lancu, od primarne proizvodnje do hotelijersko-ugostiteljskog sektora, (HORECA) situacija ozbiljna; |
| --- | --- |

AD.

budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 i njezina utjecaja na sve aktere u europskom poljoprivredno prehrambenom lancu, od primarne proizvodnje do hotelijersko-ugostiteljskog sektora, (HORECA) situacija ozbiljna;

| AE. | budući da je europski prehrambeni sustav imao ključnu ulogu tijekom pandemije bolesti COVID-19, pokazujući svoju otpornost zajedničkim radom poljoprivrednika i njihovih suradnika ili organizacija proizvođača, radnika zaposlenih duž cijelog vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda, prerađivača, distributera i trgovaca na malo u teškim uvjetima, uključujući blokade i suočavanja sa zdravstvenim rizicima, kako bi osigurali da europski potrošači i dalje imaju nesmetan pristup sigurnim, cjenovno pristupačnim i visokokvalitetnim proizvodima, uz poštivanje integriteta unutarnjeg tržišta; budući da su unutarnje tržište i poljoprivredni sustav EU-a uvelike i brzo prevladali prekide u opskrbi usred krize prouzročene bolešću COVID-19, koja je ipak otkrila određene ranjivosti u složenim lancima opskrbe hranom, pokazujući potrebu za osiguravanjem dugoročne sigurnosti hrane, otpornosti i kratkih lanaca opskrbe; budući da je u tom kontekstu bitno naglasiti vrijednost sigurnosti hrane i sigurnosti opskrbnih lanaca za sve građane EU-a i važnost raspoloživosti svih potrebnih alata poljoprivrednicima kako bi mogli proizvoditi raznoliku hranu na održiv način; |
| --- | --- |

AE.

budući da je europski prehrambeni sustav imao ključnu ulogu tijekom pandemije bolesti COVID-19, pokazujući svoju otpornost zajedničkim radom poljoprivrednika i njihovih suradnika ili organizacija proizvođača, radnika zaposlenih duž cijelog vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda, prerađivača, distributera i trgovaca na malo u teškim uvjetima, uključujući blokade i suočavanja sa zdravstvenim rizicima, kako bi osigurali da europski potrošači i dalje imaju nesmetan pristup sigurnim, cjenovno pristupačnim i visokokvalitetnim proizvodima, uz poštivanje integriteta unutarnjeg tržišta; budući da su unutarnje tržište i poljoprivredni sustav EU-a uvelike i brzo prevladali prekide u opskrbi usred krize prouzročene bolešću COVID-19, koja je ipak otkrila određene ranjivosti u složenim lancima opskrbe hranom, pokazujući potrebu za osiguravanjem dugoročne sigurnosti hrane, otpornosti i kratkih lanaca opskrbe; budući da je u tom kontekstu bitno naglasiti vrijednost sigurnosti hrane i sigurnosti opskrbnih lanaca za sve građane EU-a i važnost raspoloživosti svih potrebnih alata poljoprivrednicima kako bi mogli proizvoditi raznoliku hranu na održiv način;

| AF. | budući da, iako su prava poljoprivrednika bila zajamčena Međunarodnim ugovorom FAO-a o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., pravila o intelektualnom vlasništvu često su bila u suprotnosti s njima uz ugrožavanje lokalnih, tradicionalnih i autohtonih sustava sjemena; |
| --- | --- |

AF.

budući da, iako su prava poljoprivrednika bila zajamčena Međunarodnim ugovorom FAO-a o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2004., pravila o intelektualnom vlasništvu često su bila u suprotnosti s njima uz ugrožavanje lokalnih, tradicionalnih i autohtonih sustava sjemena;

| AG. | budući da su potrošači sve više zabrinuti za dobrobit i zdravlje životinja; budući da je visoka razina dobrobiti životinja važna za održivi razvoj i ima potencijal ojačati gospodarsku i ekološku održivost europskih poljoprivrednika, stvarajući novo tržište za poljoprivrednike za prodaju proizvoda temeljenih na višim standardima dobrobiti životinja; budući da je Komisija najavila ocjenu i reviziju postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja, uključujući prijevoz životinja i klanje životinja; budući da bi horizontalna pravila za zaštitu životinja u uzgoju, u kombinaciji sa znanstvenim osnovama, zahtjevima za dobrobit životinja za sve uzgojene vrste, značajno pridonijela dobrobiti životinja; budući da su prijelazna razdoblja i potpora poljoprivrednicima ključni s obzirom na zakonodavne izmjene kako bi se omogućilo održivija poljoprivreda i postigla poboljšanja dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

AG.

budući da su potrošači sve više zabrinuti za dobrobit i zdravlje životinja; budući da je visoka razina dobrobiti životinja važna za održivi razvoj i ima potencijal ojačati gospodarsku i ekološku održivost europskih poljoprivrednika, stvarajući novo tržište za poljoprivrednike za prodaju proizvoda temeljenih na višim standardima dobrobiti životinja; budući da je Komisija najavila ocjenu i reviziju postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja, uključujući prijevoz životinja i klanje životinja; budući da bi horizontalna pravila za zaštitu životinja u uzgoju, u kombinaciji sa znanstvenim osnovama, zahtjevima za dobrobit životinja za sve uzgojene vrste, značajno pridonijela dobrobiti životinja; budući da su prijelazna razdoblja i potpora poljoprivrednicima ključni s obzirom na zakonodavne izmjene kako bi se omogućilo održivija poljoprivreda i postigla poboljšanja dobrobiti životinja;

| AH. | budući da oznake zemljopisnog podrijetla proizlaze iz nematerijalne baštine EU-a te su plod prilagodbe čovječanstva svojem okoliši i izraz identiteta EU-a; |
| --- | --- |

AH.

budući da oznake zemljopisnog podrijetla proizlaze iz nematerijalne baštine EU-a te su plod prilagodbe čovječanstva svojem okoliši i izraz identiteta EU-a;

| AI. | budući da je veoma važno boriti se protiv prijevara povezanih s hranom i nepravednih praksi prepoznavanjem i istraživanjem prijevarnih aktivnosti; |
| --- | --- |

AI.

budući da je veoma važno boriti se protiv prijevara povezanih s hranom i nepravednih praksi prepoznavanjem i istraživanjem prijevarnih aktivnosti;

1.

pozdravlja ambicije i ciljeve iz strategije „od polja do stola” kao važan korak u osiguravanju održivog, pravednog, zdravog, više regionalnog i raznovrsnog i otpornog prehrambenog sustava koji je prihvatljiv za životinje i ključan za postizanje ciljeva utvrđenih u europskom zelenom planu i ciljevima održivog razvoja; naglašava neraskidive uzajamne veze između zdravih ljudi, zdravih društava, zdravih životinja i zdravog planeta; naglašava da je ta strategija ključna za dovođenje prehrambenog sustava, uključujući stočarsku i poljoprivrednu proizvodnju, unutar granica planeta, istodobno naglašavajući važnost postizanja pristojnih uvjeta rada i zapošljavanja te poštenih mogućnosti u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda te potrebu za postizanjem pristupa prikladne i uravnotežene politike; potiče Komisiju da strategiju što prije prenese u konkretne zakonodavne i nezakonodavne mjere, popraćene odgovarajućim mehanizmima financijske potpore za prijelaz;

Potreba za djelovanjem

Potreba za djelovanjem

| 2. | podsjeća da su procjene učinka sastavni dio postupka donošenja propisa u EU-u; pozdravlja najavu Komisije da će provesti detaljne procjene učinka, uključujući javna savjetovanja, u skladu sa smjernicama bolje regulative za svaku zakonodavnu inicijativu u okviru strategije „od polja do stola”, uključujući one koje se odnose na učinkovite kvantitativne ciljeve (55); naglašava da bi te znanstvene ex-ante procjene učinka trebale uključivati pouzdane procjene učinka na okoliš, trebale bi obuhvatiti tri dimenzije održivosti (okolišnu, gospodarsku i društvenu, uključujući zdravlje) u cjelovitom i sustavnom pristupu te uzeti u obzir kumulativne učinke, a trebale bi obuhvaćati troškove nedjelovanja u smislu neposrednog i dugoročnog učinka na zdravlje ljudi, okoliš, bioraznolikost i opću održivost, kao i uzimati u obzir generacijsku obnovu, moguće kompromise između ciljeva politike, dostupnost sredstava za postizanje ciljeva i različite poljoprivredne modele u državama članicama EU-a; napominje važnost opisa metoda izračuna, polaznih vrijednosti i referentnih razdoblja svakog pojedinačnog cilja te naglašava potrebu za suradnjom, savjetovanjima i suradnjom s državama članicama; potvrđuje da je prva srednjoročna revizija strategije „od polja do stola” planirana za sredinu 2023.; naglašava da ta srednjoročna evaluacija mora detaljno odraziti kumulativni učinak svih radnji na cjelovit i sustavan način, uz obuhvaćanje svih dimenzija održivosti, bile one ekološke, gospodarske ili društvene, uključujući zdravlje; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da su procjene učinka sastavni dio postupka donošenja propisa u EU-u; pozdravlja najavu Komisije da će provesti detaljne procjene učinka, uključujući javna savjetovanja, u skladu sa smjernicama bolje regulative za svaku zakonodavnu inicijativu u okviru strategije „od polja do stola”, uključujući one koje se odnose na učinkovite kvantitativne ciljeve (55

| 3. | pozdravlja najavu prijedloga zakonskog okvira za održive prehrambene sustave na temelju dokaza, koji je temeljen na transparentnim podacima i uzima u obzir najnovije znanstvene spoznaje; poziva Komisiju da iskoristi ovaj prijedlog za postavljanje cjelovite, uravnotežene, integrirane te ekološki, društveno i gospodarski održive zajedničke politike hrane usmjerene na budućnost, u kojoj svi akteri daju svoj doprinos, s ciljem smanjenja učinaka na okoliš i klimu prehrambenog sustava EU-a, kao i smanjenje njegovih negativnih učinaka na biološku raznolikost te zdravlje i dobrobit ljudi i životinja kako bi Europa najkasnije do 2050. postala prvi klimatski neutralni kontinent s onečišćenjem blizu nule, te ojačala njegovu otpornost s ciljem osiguranja srednjoročne i dugoročne sigurnosti hrane u kontekstu klimatskih promjena, degradacije okoliša i gubitka bioraznolikosti; naglašava potrebu za osiguravanjem gospodarske i socijalne održivosti u cijelom prehrambenom lancu jer će dobri socioekonomski izgledi i konkurentnost različitih relevantnih sektora pomoći u ispunjenju ciljeva strategije; potiče EU da predvodi globalni prijelaz prema održivosti od polja do stola, temeljen na načelu multifunkcionalnog poljoprivrednog sektora koji je održiv s ekološkog, društvenog (uključujući zdravstvenog) i gospodarskog stajališta, u skladu s načelima agroekologije Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) i UN-ovim pravom na hranu, uz osiguravanje poboljšane dosljednosti i usklađenosti politike kako bi se svim akterima u europskom prehrambenom sustavu omogućilo da provode dugoročno planiranje na temelju realnih i transparentnih ciljeva SMART; naglašava potrebu za hitnom i hrabrom promjenom politike i zakonodavstva imajući u vidu goleme znanstvene dokaze o potrebi za poboljšanjem održivosti postojećeg prehrambenog sustava i veće troškove koji su nastali kao posljedica nedjelovanja te naglašava važnost inovacija i održivih praksi; predlaže da se uzmu u obzir odgovarajuće referentne vrijednosti i napredak postignut u svakoj državi članici, kao i njihovi specifični (regionalni) uvjeti, istodobno promičući razmjenu znanja i najboljih praksi među državama članicama; ističe potrebu da se obuhvate cijeli lanci opskrbe hranom i pićem, uključujući proizvodnju, preradu, stavljanje na tržište, skladištenje, prijevoz, distribuciju, ugostiteljstvo, maloprodaju, odlaganje otpada i recikliranje sekundarnih materijala; poziva da se u okviru tog zakonodavnog prijedloga u potpunosti vodi računa o dobrobiti životinja iz uzgoja s obzirom na to da je to važno za prehrambenu održivost; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja najavu prijedloga zakonskog okvira za održive prehrambene sustave na temelju dokaza, koji je temeljen na transparentnim podacima i uzima u obzir najnovije znanstvene spoznaje; poziva Komisiju da iskoristi ovaj prijedlog za postavljanje cjelovite, uravnotežene, integrirane te ekološki, društveno i gospodarski održive zajedničke politike hrane usmjerene na budućnost, u kojoj svi akteri daju svoj doprinos, s ciljem smanjenja učinaka na okoliš i klimu prehrambenog sustava EU-a, kao i smanjenje njegovih negativnih učinaka na biološku raznolikost te zdravlje i dobrobit ljudi i životinja kako bi Europa najkasnije do 2050. postala prvi klimatski neutralni kontinent s onečišćenjem blizu nule, te ojačala njegovu otpornost s ciljem osiguranja srednjoročne i dugoročne sigurnosti hrane u kontekstu klimatskih promjena, degradacije okoliša i gubitka bioraznolikosti; naglašava potrebu za osiguravanjem gospodarske i socijalne održivosti u cijelom prehrambenom lancu jer će dobri socioekonomski izgledi i konkurentnost različitih relevantnih sektora pomoći u ispunjenju ciljeva strategije; potiče EU da predvodi globalni prijelaz prema održivosti od polja do stola, temeljen na načelu multifunkcionalnog poljoprivrednog sektora koji je održiv s ekološkog, društvenog (uključujući zdravstvenog) i gospodarskog stajališta, u skladu s načelima agroekologije Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) i UN-ovim pravom na hranu, uz osiguravanje poboljšane dosljednosti i usklađenosti politike kako bi se svim akterima u europskom prehrambenom sustavu omogućilo da provode dugoročno planiranje na temelju realnih i transparentnih ciljeva SMART; naglašava potrebu za hitnom i hrabrom promjenom politike i zakonodavstva imajući u vidu goleme znanstvene dokaze o potrebi za poboljšanjem održivosti postojećeg prehrambenog sustava i veće troškove koji su nastali kao posljedica nedjelovanja te naglašava važnost inovacija i održivih praksi; predlaže da se uzmu u obzir odgovarajuće referentne vrijednosti i napredak postignut u svakoj državi članici, kao i njihovi specifični (regionalni) uvjeti, istodobno promičući razmjenu znanja i najboljih praksi među državama članicama; ističe potrebu da se obuhvate cijeli lanci opskrbe hranom i pićem, uključujući proizvodnju, preradu, stavljanje na tržište, skladištenje, prijevoz, distribuciju, ugostiteljstvo, maloprodaju, odlaganje otpada i recikliranje sekundarnih materijala; poziva da se u okviru tog zakonodavnog prijedloga u potpunosti vodi računa o dobrobiti životinja iz uzgoja s obzirom na to da je to važno za prehrambenu održivost;

| 4. | podržava razvoj strateških planova prehrambene politike (56), koji služe za olakšavanje, poticanje i povećanje novih i postojećih nacionalnih, regionalnih i lokalnih prehrambenih politika, uzimajući u obzir i složeno pitanje siromaštva hranom u Europi; naglašava da je važno da se ti planovi temelje na neovisnoj i nepristranoj znanosti i istraživanjima te uključivanju dionika raznoraznih stajališta kako bi se osigurao legitiman i uključiv proces; naglašava da je potreban novi međusektorski pristup upravljanju kako bi se osigurala usklađenost između prehrambenih i poljoprivrednih politika EU-a i onih koje utječu na njih kao što su politike u području trgovine, energije, tržišnog natjecanja i klime, radi povećanja sinergija i izbjegavanja kompromisa i upravljanja njima; stoga poziva na strukturirani dijalog između Parlamenta, država članica i svih aktera u prehrambenom sustavu, uključujući građane, kako bi se iskoristile sve mogućnosti koje nudi ova strategija i povela rasprava o nedostacima, mogućnostima i izazovima u razvoju i provedbi cjelovite zajedničke prehrambene politike EU-a; poziva Komisiju da promiče društveni dijalog o zajedničkom razumijevanju održivosti i njezinih različitih komponenti na putu prema njezinu prijedlogu zakonodavnog okvira za održivi prehrambeni sustav, koji će se u konačnici morati temeljiti na jednom usklađenom pristupu svim aspektima održivosti; |
| --- | --- |

4.

podržava razvoj strateških planova prehrambene politike (56

| 5. | pozdravlja Komisijin prijedlog izrade kriznog plana za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti hrane kako bi se koordinirao zajednički europski odgovor na krize koje utječu na prehrambene sustave; ustraje u tome da je potreban preventivni pristup kako bi se izbjeglo djelovanje zbog panike i pretjerane reakcije kod ljudi, poduzeća ili država članica; smatra da će to biti odgovarajući odgovor na sve veća očekivanja u pogledu sigurnosti hrane na koja se mora odgovoriti na europskoj razini; potiče Komisiju da razmotri strateška pitanja zalihe hrane na način na koji to čini za strateške zalihe nafte u Uniji; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja Komisijin prijedlog izrade kriznog plana za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti hrane kako bi se koordinirao zajednički europski odgovor na krize koje utječu na prehrambene sustave; ustraje u tome da je potreban preventivni pristup kako bi se izbjeglo djelovanje zbog panike i pretjerane reakcije kod ljudi, poduzeća ili država članica; smatra da će to biti odgovarajući odgovor na sve veća očekivanja u pogledu sigurnosti hrane na koja se mora odgovoriti na europskoj razini; potiče Komisiju da razmotri strateška pitanja zalihe hrane na način na koji to čini za strateške zalihe nafte u Uniji;

| 6. | naglašava potrebu za djelovanjima u svrhu promicanja održive poljoprivrede, smanjenja upotrebe i rizika povezanih s pesticidima, zaštite i obnavljanja ekosustava tla te povećanja krajobraznih značajki na poljoprivrednom zemljištu kojima se podupire oporavak vrsta i staništa zaštićenih direktivama o prirodi, uključujući oprašivače i njihove staništa; podsjeća da poljoprivredna produktivnost i otpornost ovise o održivom upravljanju prirodnim resursima kako bi se zajamčila dugoročna održivost naših prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za djelovanjima u svrhu promicanja održive poljoprivrede, smanjenja upotrebe i rizika povezanih s pesticidima, zaštite i obnavljanja ekosustava tla te povećanja krajobraznih značajki na poljoprivrednom zemljištu kojima se podupire oporavak vrsta i staništa zaštićenih direktivama o prirodi, uključujući oprašivače i njihove staništa; podsjeća da poljoprivredna produktivnost i otpornost ovise o održivom upravljanju prirodnim resursima kako bi se zajamčila dugoročna održivost naših prehrambenih sustava;

| 7. | naglašava da su europski potrošači, poljoprivrednici i poduzeća zainteresirani za uspješan prijelaz na održiviji prehrambeni sustav; ističe da bolje informacije o dionicima i poljoprivrednim politikama mogu poduprijeti taj prijelaz; naglašava da bi ekološki prijelaz u proizvodnji hrane i posljedični doprinos ublažavanju klimatskih promjena mogao imati koristi za sve, za primarne proizvođače, okoliš, gospodarstvo i društvo u cjelini, uz osiguravanje održive, sigurne, dostatne, pristupačne, zdrave i hranjive hrane, a može se postići uravnoteženim pristupom koji objedinjuje održive prakse i gospodarske mogućnosti; ponavlja da bi poljoprivreda, kako bi osigurala proporcionalni doprinos sektora, trebala biti cilj i poticaj u težnji EU-a da se najkasnije do sredine stoljeća usmjeri prema cilju postizanja nulte neto stope emisija, uz istovremeno rješavanje pitanja emisija koje su povezane s europskom proizvodnjom i potrošnjom hrane, a koje nastaju izvan Europe; naglašava da su sudjelovanje poljoprivrednika u borbi protiv klimatskih promjena i potpora koja im se pritom pruža presudni za postizanje globalnih ciljeva ublažavanja klimatskih promjena i ciljeva održivog razvoja bez ugrožavanja globalne sigurnosti opskrbe hranom i ishrane, a da se pritom nikoga ne zapostavi; |
| --- | --- |

7.

naglašava da su europski potrošači, poljoprivrednici i poduzeća zainteresirani za uspješan prijelaz na održiviji prehrambeni sustav; ističe da bolje informacije o dionicima i poljoprivrednim politikama mogu poduprijeti taj prijelaz; naglašava da bi ekološki prijelaz u proizvodnji hrane i posljedični doprinos ublažavanju klimatskih promjena mogao imati koristi za sve, za primarne proizvođače, okoliš, gospodarstvo i društvo u cjelini, uz osiguravanje održive, sigurne, dostatne, pristupačne, zdrave i hranjive hrane, a može se postići uravnoteženim pristupom koji objedinjuje održive prakse i gospodarske mogućnosti; ponavlja da bi poljoprivreda, kako bi osigurala proporcionalni doprinos sektora, trebala biti cilj i poticaj u težnji EU-a da se najkasnije do sredine stoljeća usmjeri prema cilju postizanja nulte neto stope emisija, uz istovremeno rješavanje pitanja emisija koje su povezane s europskom proizvodnjom i potrošnjom hrane, a koje nastaju izvan Europe; naglašava da su sudjelovanje poljoprivrednika u borbi protiv klimatskih promjena i potpora koja im se pritom pruža presudni za postizanje globalnih ciljeva ublažavanja klimatskih promjena i ciljeva održivog razvoja bez ugrožavanja globalne sigurnosti opskrbe hranom i ishrane, a da se pritom nikoga ne zapostavi;

| 8. | naglašava potrebu za osiguravanjem usklađenosti između strategije „od polja do stola” i ciljeva europskog zelenog plana, uključujući one koji se odnose na klimu, bioraznolikost, nultu stopu onečišćenja i zdravlje; naglašava da je održavanje i unaprjeđenje biološke raznolikosti presudno za zaštitu sigurnosti opskrbe hranom na razini EU-a i na globalnoj razini te da se mora zajamčiti usklađenost sa strategijom EU-a za biološku raznolikost, uključujući doprinos mreže Natura 2000 i zaštićenih morskih područja radi potpore proizvodnji zdrave hrane, kao i dosljednost u pogledu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), zajedničke ribarstvene politike (ZRP), trgovinskih politika EU-a i strategije EU-a za biogospodarstvo; ističe da ciljevi održivog razvoja nude relevantan okvir za integriranje okolišnih, društvenih i gospodarskih ciljeva na sveobuhvatan i sustavan način te omogućuju osmišljavanje međusektorskih politika koje bolje odražavaju međusobnu povezanost svakog cilja politike; podsjeća da socijalna dimenzija mora biti u potpunosti uključena u sve buduće inicijative strategije „od polja do stola” zajedno s gospodarskom i ekološkom dimenzijom kako bi se postigla prijeko potrebna usklađenost politika za održivi razvoj; inzistira na tome da se u kriterije održivosti uključe poboljšanje radnih uvjeta u skladu s osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), kolektivno pregovaranje i socijalna zaštita; |
| --- | --- |

8.

naglašava potrebu za osiguravanjem usklađenosti između strategije „od polja do stola” i ciljeva europskog zelenog plana, uključujući one koji se odnose na klimu, bioraznolikost, nultu stopu onečišćenja i zdravlje; naglašava da je održavanje i unaprjeđenje biološke raznolikosti presudno za zaštitu sigurnosti opskrbe hranom na razini EU-a i na globalnoj razini te da se mora zajamčiti usklađenost sa strategijom EU-a za biološku raznolikost, uključujući doprinos mreže Natura 2000 i zaštićenih morskih područja radi potpore proizvodnji zdrave hrane, kao i dosljednost u pogledu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), zajedničke ribarstvene politike (ZRP), trgovinskih politika EU-a i strategije EU-a za biogospodarstvo; ističe da ciljevi održivog razvoja nude relevantan okvir za integriranje okolišnih, društvenih i gospodarskih ciljeva na sveobuhvatan i sustavan način te omogućuju osmišljavanje međusektorskih politika koje bolje odražavaju međusobnu povezanost svakog cilja politike; podsjeća da socijalna dimenzija mora biti u potpunosti uključena u sve buduće inicijative strategije „od polja do stola” zajedno s gospodarskom i ekološkom dimenzijom kako bi se postigla prijeko potrebna usklađenost politika za održivi razvoj; inzistira na tome da se u kriterije održivosti uključe poboljšanje radnih uvjeta u skladu s osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), kolektivno pregovaranje i socijalna zaštita;

Izgradnja prehrambenog lanca koji donosi korist građanima, radnicima, proizvođačima, distributerima i okolišu

Izgradnja prehrambenog lanca koji donosi korist građanima, radnicima, proizvođačima, distributerima i okolišu

| 9. | pozdravlja odluku da se revidiraju direktiva o održivoj upotrebi pesticida i ciljevi smanjenja upotrebe pesticida, gubitaka hranjivih sastojaka iz organskih i mineralnih izvora i prodaje antibiotika te je uvjeren da su ti ciljevi nadohvat ruke, ali da njihovo postizanje ovisi o dostupnosti sigurnijih, djelotvornih i učinkovitih alternativa; ističe važnost daljnjeg cjelovitog obrazovanja i komunikacije, uključujući i savjetodavne usluge za postizanje te transformacije; naglašava da ti ciljevi smanjenja moraju biti obvezujući i da je važno da se ostvaruju kroz cjelovite, preventivne i kružne pristupe, kao što su organske i agroekološke prakse, inovativne održive poljoprivredne prakse, provedbu precizne poljoprivrede i integrirane prakse gospodarenja poljoprivrednim kulturama i štetočinama, kada je to prikladno i korištenje održivih alternativa, potpomognutih perspektivom životnog ciklusa; naglašava potrebu za uspostavljanjem ubrzanih procesa evaluacije, autorizacije i registracije nekemijskih pesticida niskog rizika, uz istodobno osiguravanje da njihova ocjena podliježe istoj razini strogosti kao i za ostale tvari; inzistira na tome da bi svaka država članica, prema svojim klimatskim i poljoprivrednim svojstvima, trebala utvrditi čvrste, učinkovite i vremenski ograničene kvantitativne ciljeve smanjenja u svojim pregledima strateških planova ZPP-a i drugih relevantnih instrumenata politike, s ambicijom da se poljoprivredne emisije u tlo, podzemne vode, površinske vode i zrak svedu na nulu u skladu s ambicijom nulte stope onečišćenja iz zelenog plana, i da bi ti ciljevi trebali biti popraćeni dobro definiranim mjerama potpore specifičnim za poljoprivredne kulture koje osiguravaju odgovornost i provedbu na svim razinama, te koriste neovisne i potpune podatke za postizanje ovih ciljeva kao i potporu i osposobljavanje za provedbu na razini poljoprivrednih gospodarstava te daljnje istraživanje i razvoj za inovativna i održiva poljoprivredna rješenja; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama u poboljšanju njihovih sustava nadzora, praćenja i pravilnog izvršavanja pravila o uporabi pesticida te da poboljša komunikaciju s krajnjim korisnicima i podigne njihovu razinu osviještenosti; ponavlja svoj poziv na prenošenje navedenih ciljeva u zakonodavstvo, među ostalim revizijom Direktive o održivoj uporabi pesticida, te poziva Komisiju da pojasni kako će se nositi s doprinosima pojedinačnih država članica obvezujućim ciljevima na razini Unije uz osiguranje jednakih uvjeta za sve i pojašnjenje polazišta za te ciljeve, uzimajući u obzir različita polazišta, poduzete napore i svojstva svake države članice te uz jasno utvrđivanje brojnih već danas poznatih nesintetičkih i drugih alternativa, njihovu dostupnost i učinak na održivost sektora, na prihode poljoprivrednika i na sigurnost hrane, te poziva Komisiju da izradi plan za smanjenje sintetičkih unosa u poljoprivredi; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama kako bi one usmjerile posebnu pozornost na posebne uvjete koji se primjenjuju na upotrebu pesticida u područjima zaštite podzemnih voda, i to boljom komunikacijom, praćenjem i inspekcijama; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odluku da se revidiraju direktiva o održivoj upotrebi pesticida i ciljevi smanjenja upotrebe pesticida, gubitaka hranjivih sastojaka iz organskih i mineralnih izvora i prodaje antibiotika te je uvjeren da su ti ciljevi nadohvat ruke, ali da njihovo postizanje ovisi o dostupnosti sigurnijih, djelotvornih i učinkovitih alternativa; ističe važnost daljnjeg cjelovitog obrazovanja i komunikacije, uključujući i savjetodavne usluge za postizanje te transformacije; naglašava da ti ciljevi smanjenja moraju biti obvezujući i da je važno da se ostvaruju kroz cjelovite, preventivne i kružne pristupe, kao što su organske i agroekološke prakse, inovativne održive poljoprivredne prakse, provedbu precizne poljoprivrede i integrirane prakse gospodarenja poljoprivrednim kulturama i štetočinama, kada je to prikladno i korištenje održivih alternativa, potpomognutih perspektivom životnog ciklusa; naglašava potrebu za uspostavljanjem ubrzanih procesa evaluacije, autorizacije i registracije nekemijskih pesticida niskog rizika, uz istodobno osiguravanje da njihova ocjena podliježe istoj razini strogosti kao i za ostale tvari; inzistira na tome da bi svaka država članica, prema svojim klimatskim i poljoprivrednim svojstvima, trebala utvrditi čvrste, učinkovite i vremenski ograničene kvantitativne ciljeve smanjenja u svojim pregledima strateških planova ZPP-a i drugih relevantnih instrumenata politike, s ambicijom da se poljoprivredne emisije u tlo, podzemne vode, površinske vode i zrak svedu na nulu u skladu s ambicijom nulte stope onečišćenja iz zelenog plana, i da bi ti ciljevi trebali biti popraćeni dobro definiranim mjerama potpore specifičnim za poljoprivredne kulture koje osiguravaju odgovornost i provedbu na svim razinama, te koriste neovisne i potpune podatke za postizanje ovih ciljeva kao i potporu i osposobljavanje za provedbu na razini poljoprivrednih gospodarstava te daljnje istraživanje i razvoj za inovativna i održiva poljoprivredna rješenja; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama u poboljšanju njihovih sustava nadzora, praćenja i pravilnog izvršavanja pravila o uporabi pesticida te da poboljša komunikaciju s krajnjim korisnicima i podigne njihovu razinu osviještenosti; ponavlja svoj poziv na prenošenje navedenih ciljeva u zakonodavstvo, među ostalim revizijom Direktive o održivoj uporabi pesticida, te poziva Komisiju da pojasni kako će se nositi s doprinosima pojedinačnih država članica obvezujućim ciljevima na razini Unije uz osiguranje jednakih uvjeta za sve i pojašnjenje polazišta za te ciljeve, uzimajući u obzir različita polazišta, poduzete napore i svojstva svake države članice te uz jasno utvrđivanje brojnih već danas poznatih nesintetičkih i drugih alternativa, njihovu dostupnost i učinak na održivost sektora, na prihode poljoprivrednika i na sigurnost hrane, te poziva Komisiju da izradi plan za smanjenje sintetičkih unosa u poljoprivredi; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama kako bi one usmjerile posebnu pozornost na posebne uvjete koji se primjenjuju na upotrebu pesticida u područjima zaštite podzemnih voda, i to boljom komunikacijom, praćenjem i inspekcijama;

| 10. | naglašava ključnu ulogu integrirane zaštite bilja u smanjenju ovisnosti o pesticidima te potiče države članice da zajamče njezinu primjenu i sustavno ocjenjivanje i praćenje njezine provedbe; poziva države članice da opća načela integrirane zaštite bilja pretvore u praktične i mjerljive kriterije i da te kriterije provjere na razini poljoprivrednih gospodarstava, te poziva Komisiju da osigura da države članice kroz svoje strateške planove ZPP-a stvarno provode ta načela integrirane zaštite bilja; potiče ih da dobro definirane i prilagođene mjere i postupke za svaku poljoprivrednu kulturu, poput cvjetnih traka, uvrste kao polaznu točku za zaustavljanje upotrebe pesticida i otpornosti štetnika; poziva trgovce na malo u prehrambenom lancu da proaktivno surađuju sa poljoprivrednicima u provedbi i proširenju svih dostupnih praksi i metoda integrirane zaštite bilja za svaku poljoprivrednu kulturu u njihovom opskrbnom lancu te da izvijeste o vlastitom doprinosu širim ciljevima i ciljevima smanjenja kao dio njihovog izvješćivanja o pitanjima okoliša, društva i upravljanja; |
| --- | --- |

10.

naglašava ključnu ulogu integrirane zaštite bilja u smanjenju ovisnosti o pesticidima te potiče države članice da zajamče njezinu primjenu i sustavno ocjenjivanje i praćenje njezine provedbe; poziva države članice da opća načela integrirane zaštite bilja pretvore u praktične i mjerljive kriterije i da te kriterije provjere na razini poljoprivrednih gospodarstava, te poziva Komisiju da osigura da države članice kroz svoje strateške planove ZPP-a stvarno provode ta načela integrirane zaštite bilja; potiče ih da dobro definirane i prilagođene mjere i postupke za svaku poljoprivrednu kulturu, poput cvjetnih traka, uvrste kao polaznu točku za zaustavljanje upotrebe pesticida i otpornosti štetnika; poziva trgovce na malo u prehrambenom lancu da proaktivno surađuju sa poljoprivrednicima u provedbi i proširenju svih dostupnih praksi i metoda integrirane zaštite bilja za svaku poljoprivrednu kulturu u njihovom opskrbnom lancu te da izvijeste o vlastitom doprinosu širim ciljevima i ciljevima smanjenja kao dio njihovog izvješćivanja o pitanjima okoliša, društva i upravljanja;

| 11. | smatra da, iako EU ima jedan od najstrožih sustava u svijetu, treba poboljšati i uredbu o odobrenju pesticida i njezinu provedbu; podsjeća na svoju rezoluciju o postupku odobrenja Unije za pesticide (57) i očekuje da će Komisija i države članice bez odgađanja odgovoriti na sve pozive upućene u njoj, naglašava da bi regulatorni okvir trebao poticati inovacije i istraživanja kako bi se razvili bolji i sigurniji proizvodi za zaštitu bilja i alternative; ističe da bi Komisija, Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europska agencija za lijekove (EMA) uz reviziju direktive o održivoj uporabi pesticida u svrhu smanjenja uporabe i rizika povezanih s pesticidima trebala poboljšati procjenu rizika za okoliš za sredstva za zaštitu bilja, između ostalog uzimajući u obzir učinke pesticida na kakvoću vode i izvore pitke vode, uključujući kumulativne i sinergijske učinke; potiče Komisiju da na odgovarajući način procijeni napredak ostvaren u postizanju ciljeva politike i poboljša usklađene pokazatelje rizika utvrđene Direktivom Komisije (EU) 2019/782 (58) tako da uključi toksičnost, postojanost i bioakumulaciju te da uzme u obzir poljoprivredna područja ili količine aktivnih tvari i način na koji se koriste sredstva za zaštitu bilja kako bi se učinkovito smanjila uporaba sintetičkih pesticida i teških metala u konvencionalnom i organskom uzgoju te usvojili jasni znanstveno utemeljeni kriteriji o tome što predstavlja neprihvatljive učinke na okoliš, uzimajući u obzir izloženost (akutnu i kroničnu) u stvarnom životu više sredstava za zaštitu bilja, uključujući kumulativne i sinergijske učinke; inzistira na tome da bi profilaktičku uporabu pesticida, uključujući tretiranje sjemena sustavnim pesticidima, trebalo što više ograničiti ako ona predstavlja opasnost za zdravlje ljudi ili okoliš; poziva Komisiju da predstavi svoj zakonodavni prijedlog o podacima o pesticidima najkasnije do sredine 2022.; |
| --- | --- |

11.

smatra da, iako EU ima jedan od najstrožih sustava u svijetu, treba poboljšati i uredbu o odobrenju pesticida i njezinu provedbu; podsjeća na svoju rezoluciju o postupku odobrenja Unije za pesticide (57

58

| 12. | poziva Komisiju da osigura da se odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 primjenjuju na odgovarajući način i da time među ostalim zajamči minimalne standarde u pogledu obavijesti o hitnim dozvolama za pesticide, uključujući potrebu da države članice dostave potpuna i detaljna objašnjenja, kao i da takve obavijesti objavi; pozdravlja ulogu EFSA-e u preispitivanju tih izuzeća; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da osigura da se odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 primjenjuju na odgovarajući način i da time među ostalim zajamči minimalne standarde u pogledu obavijesti o hitnim dozvolama za pesticide, uključujući potrebu da države članice dostave potpuna i detaljna objašnjenja, kao i da takve obavijesti objavi; pozdravlja ulogu EFSA-e u preispitivanju tih izuzeća;

| 13. | poziva na potpuno razmatranje kumulativnih i sinergijskih učinaka pesticida pri određivanju maksimalnim razinama ostataka (MRO), kao i na bolje uzimanje u obzir kriterija rizika za zdravlje životinja i okoliš pri procjeni zahtjeva za nove MRO-e u skladu s člankom 14. uredbe o MRO-u; poziva da se podaci prikupljeni biomonitoringom nakon stavljanja na tržište upotrebljavaju za potvrdu točnosti predviđenih razina izloženosti pesticidima za određivanje MRO-a kao i za prihvatljive razine izloženosti za radnike na poljoprivrednim gospodarstvima, prolaznike i potrošače kao i za domaće životinje; ističe potrebu da se nastavi posvećivati velika pažnja zaštiti zdravlja i sigurnosti korisnika u budućim zakonodavnim inicijativama EU-a povezanima s uporabom pesticida; podsjeća da je važno osigurati da se svim korisnicima pruži zaštitna oprema te sveobuhvatne informacije i osposobljavanje o uporabi pesticida i s njima povezanim opasnostima; naglašava potrebu da se osigura da svaki poljoprivrednik može pristupiti službenoj dokumentaciji u kojoj je navedena vrsta pesticida koja se koristi tijekom njegove radne aktivnosti; naglašava da je za postizanje tih ciljeva od ključne važnosti daljnja revizija Direktive 2004/37/EZ o karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (59), Uredbe 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida i Direktive 98/24/EZ o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (60); |
| --- | --- |

13.

poziva na potpuno razmatranje kumulativnih i sinergijskih učinaka pesticida pri određivanju maksimalnim razinama ostataka (MRO), kao i na bolje uzimanje u obzir kriterija rizika za zdravlje životinja i okoliš pri procjeni zahtjeva za nove MRO-e u skladu s člankom 14. uredbe o MRO-u; poziva da se podaci prikupljeni biomonitoringom nakon stavljanja na tržište upotrebljavaju za potvrdu točnosti predviđenih razina izloženosti pesticidima za određivanje MRO-a kao i za prihvatljive razine izloženosti za radnike na poljoprivrednim gospodarstvima, prolaznike i potrošače kao i za domaće životinje; ističe potrebu da se nastavi posvećivati velika pažnja zaštiti zdravlja i sigurnosti korisnika u budućim zakonodavnim inicijativama EU-a povezanima s uporabom pesticida; podsjeća da je važno osigurati da se svim korisnicima pruži zaštitna oprema te sveobuhvatne informacije i osposobljavanje o uporabi pesticida i s njima povezanim opasnostima; naglašava potrebu da se osigura da svaki poljoprivrednik može pristupiti službenoj dokumentaciji u kojoj je navedena vrsta pesticida koja se koristi tijekom njegove radne aktivnosti; naglašava da je za postizanje tih ciljeva od ključne važnosti daljnja revizija Direktive 2004/37/EZ o karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (59

60

| 14. | pozdravlja nastojanja Komisije da djeluje na smanjenju gubitaka hranjivih tvari za najmanje 50 % te pritom osigurava da e dođe do smanjenja plodnosti tla; uvjeren je da bi se to najbolje postiglo zatvaranjem ciklusa hranjivih tvari, oporavkom i ponovnom uporabom hranjivih tvari te poticanjem i nagrađivanjem poljoprivrednika za sadnju mahunarki; ustrajan je u tome da su u tu svrhu potrebne pravno obvezujuće zakonodavne inicijative, kao i mjere čiji je cilj omogućiti poljoprivrednicima da poboljšaju upravljanje hranjivim tvarima; naglašava važnost postizanja tih ciljeva primjenom cjelovitih i kružnih pristupa upravljanju hranjivim tvarima, kao što su agroekološki postupci i pametna poljoprivreda, koji mogu dati povoljne rezultate i u pogledu kvalitete tla i u pogledu biološke raznolikosti i koji mogu pomoći poljoprivrednicima da više ne budu ovisni o mineralnim gnojivima i da smanje protok fosfora i dušika; ističe da bi se u okviru smanjenja neučinkovitog gnojenja i postupnog ukidanja prekomjernog gnojenja trebali uzeti u obzir klimatski i ekološki učinci različitih gnojiva, uključujući prisutnost teških metala; potiče države članice da u svojim strateškim planovima predlože mjere za promicanje učinkovitog upravljanja i kružnosti hranjivih tvari, kao i da snažno podrže obrazovanje savjetnika za poljoprivredu i poljoprivrednike te da iskoriste reformu ZPP-a kao priliku za suzbijanje emisija amonijaka (NH3) iz poljoprivrednog sektora; naglašava da poboljšano upravljanje hranjivim tvarima donosi koristi i za gospodarstvo i za okoliš; naglašava važnost primjene suvremenih i inovativnih tehnologija i rješenja, poput preciznog uzgoja, ciljanog gnojenja prilagođenog zahtjevima biljaka, savjetodavnih usluga u vezi s ishranom biljaka i potpore upravljanju, kao i potrebu za uvođenjem širokopojasnog pristupa u ruralna područja u tu svrhu; vjeruje da bi trebalo poduprijeti održive poslovne modele poljoprivrednih gospodarstava radi pomoći oporabi hranjivih tvari, recikliranju i ponovnoj uporabi iz tokova otpada bez zagađivača; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja nastojanja Komisije da djeluje na smanjenju gubitaka hranjivih tvari za najmanje 50 % te pritom osigurava da e dođe do smanjenja plodnosti tla; uvjeren je da bi se to najbolje postiglo zatvaranjem ciklusa hranjivih tvari, oporavkom i ponovnom uporabom hranjivih tvari te poticanjem i nagrađivanjem poljoprivrednika za sadnju mahunarki; ustrajan je u tome da su u tu svrhu potrebne pravno obvezujuće zakonodavne inicijative, kao i mjere čiji je cilj omogućiti poljoprivrednicima da poboljšaju upravljanje hranjivim tvarima; naglašava važnost postizanja tih ciljeva primjenom cjelovitih i kružnih pristupa upravljanju hranjivim tvarima, kao što su agroekološki postupci i pametna poljoprivreda, koji mogu dati povoljne rezultate i u pogledu kvalitete tla i u pogledu biološke raznolikosti i koji mogu pomoći poljoprivrednicima da više ne budu ovisni o mineralnim gnojivima i da smanje protok fosfora i dušika; ističe da bi se u okviru smanjenja neučinkovitog gnojenja i postupnog ukidanja prekomjernog gnojenja trebali uzeti u obzir klimatski i ekološki učinci različitih gnojiva, uključujući prisutnost teških metala; potiče države članice da u svojim strateškim planovima predlože mjere za promicanje učinkovitog upravljanja i kružnosti hranjivih tvari, kao i da snažno podrže obrazovanje savjetnika za poljoprivredu i poljoprivrednike te da iskoriste reformu ZPP-a kao priliku za suzbijanje emisija amonijaka (NH3) iz poljoprivrednog sektora; naglašava da poboljšano upravljanje hranjivim tvarima donosi koristi i za gospodarstvo i za okoliš; naglašava važnost primjene suvremenih i inovativnih tehnologija i rješenja, poput preciznog uzgoja, ciljanog gnojenja prilagođenog zahtjevima biljaka, savjetodavnih usluga u vezi s ishranom biljaka i potpore upravljanju, kao i potrebu za uvođenjem širokopojasnog pristupa u ruralna područja u tu svrhu; vjeruje da bi trebalo poduprijeti održive poslovne modele poljoprivrednih gospodarstava radi pomoći oporabi hranjivih tvari, recikliranju i ponovnoj uporabi iz tokova otpada bez zagađivača;

| 15. | naglašava da za postizanje ciljeva smanjenja uporabe i s tim povezanih rizika od kemijskih pesticida i smanjenja gubitaka hranjivih tvari, moraju biti dostupne sigurnije alternative kako bi se osigurala dostupnost funkcionalnog paketa alata za zaštitu bilja; naglašava, međutim, važnost obrazovanja za osiguravanje pravilne primjene preventivnih mjera; poziva na povećanje istraživanja i razvoja alternativnih sredstava za zaštitu bilja, gnojiva, otpornijih sorti koje zahtijevaju manje ulaganja kako bi se osigurali stabilni prinosi i digitalni alati, kao i poticaji za metode primjene i tehnologije kao što je precizna poljoprivreda; poziva Komisiju da ubrza i pojednostavi usvajanje novih rješenja za zdravlje bilja, uključujući sredstva za zaštitu bilja s manjim učinkom, poput tvari niskog rizika ili prirodnih rješenja, te da u horizontalno zakonodavstvo uvede definiciju i zasebnu kategoriju za prirodne tvari, kao i da se uključi u inicijative usmjerene na pronalaženje alternativnih puteva procjene za te tvari osnovne tvari niskog rizika prisutne u prirodi; nadalje naglašava da se smanjena uporaba pesticida mora nadopuniti povećanom dostupnošću održivih alternativa na tržištu koje imaju jednaku učinkovitost u zaštiti zdravlja bilja kao i kemijski pesticidi kako bi se izbjeglo širenje biljnih nametnika; nadalje poziva na mjere za olakšavanje uključivanja novih metodoloških pristupa u procjene rizika od kemikalija u hrani i hrani za životinje, smanjenjem potrebe za testiranjima na životinjama i davanjem konačnog doprinosa potpunom postupnom ukidanju testiranja na životinjama; |
| --- | --- |

15.

naglašava da za postizanje ciljeva smanjenja uporabe i s tim povezanih rizika od kemijskih pesticida i smanjenja gubitaka hranjivih tvari, moraju biti dostupne sigurnije alternative kako bi se osigurala dostupnost funkcionalnog paketa alata za zaštitu bilja; naglašava, međutim, važnost obrazovanja za osiguravanje pravilne primjene preventivnih mjera; poziva na povećanje istraživanja i razvoja alternativnih sredstava za zaštitu bilja, gnojiva, otpornijih sorti koje zahtijevaju manje ulaganja kako bi se osigurali stabilni prinosi i digitalni alati, kao i poticaji za metode primjene i tehnologije kao što je precizna poljoprivreda; poziva Komisiju da ubrza i pojednostavi usvajanje novih rješenja za zdravlje bilja, uključujući sredstva za zaštitu bilja s manjim učinkom, poput tvari niskog rizika ili prirodnih rješenja, te da u horizontalno zakonodavstvo uvede definiciju i zasebnu kategoriju za prirodne tvari, kao i da se uključi u inicijative usmjerene na pronalaženje alternativnih puteva procjene za te tvari osnovne tvari niskog rizika prisutne u prirodi; nadalje naglašava da se smanjena uporaba pesticida mora nadopuniti povećanom dostupnošću održivih alternativa na tržištu koje imaju jednaku učinkovitost u zaštiti zdravlja bilja kao i kemijski pesticidi kako bi se izbjeglo širenje biljnih nametnika; nadalje poziva na mjere za olakšavanje uključivanja novih metodoloških pristupa u procjene rizika od kemikalija u hrani i hrani za životinje, smanjenjem potrebe za testiranjima na životinjama i davanjem konačnog doprinosa potpunom postupnom ukidanju testiranja na životinjama;

| 16. | ponavlja ključnu važnost zaštite pčela i drugih oprašivača od štetnih učinaka pesticida i bolesti; podsjeća na svoj prigovor od 23. listopada 2019. (61) i ponavlja svoj poziv Komisiji da osigura da revizija smjernica za pčele i budući provedbeni akti ne dovedu do razine zaštite pčela koja je ispod razine utvrđene u smjernicama za pčele Europske agencije za sigurnost hrane iz 2013. i da se temelje na najnovijim znanstvenim i tehničkim spoznajama te stoga predlaže izmjenu jedinstvenih načela, ne samo s obzirom na akutnu toksičnost za medonosne pčele, već barem i s obzirom na kroničnu toksičnost za medonosne pčele i toksičnost za njihove ličinke i akutnu toksičnost za bumbare; napominje da Europska agencija za sigurnost hrane osmišlja vlastiti sustav izrade modela, ApisRAM, koji se čini usklađenijim s biologijom pčela nego BeeHAVE i manje podložnim situacijama sukoba interesa; potiče Komisiju da hitno preispita one tvari koje imaju isti način djelovanja kao neonikotinoidi; |
| --- | --- |

16.

ponavlja ključnu važnost zaštite pčela i drugih oprašivača od štetnih učinaka pesticida i bolesti; podsjeća na svoj prigovor od 23. listopada 2019. (61

| 17. | ponavlja svoj poziv za pokazatelj o oprašivačima (62) i cilj obnove; poziva Komisiju i države članice da osiguraju novi okvir za nadzor oprašivača na razini EU-a s čvrstim sustavima koji se provode na razini država članica, privremenim ključnim točkama, jasnim vremenski određenim ciljevima, pokazateljima i ciljevima; naglašava da aktivnosti nadzora moraju biti integrirane u novi okvir za ocjenjivanje i nadzor u okviru zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoj poziv za pokazatelj o oprašivačima (62

| 18. | poziva države članice da provode sustavno, standardizirano terensko praćenje biološke raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima, uključujući oprašivače, uključujući profesionalce, poljoprivrednike kao i građane znanstvenike, te da koriste podatke za ocjenu politika EU-a i njihove provedbe; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice da provode sustavno, standardizirano terensko praćenje biološke raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima, uključujući oprašivače, uključujući profesionalce, poljoprivrednike kao i građane znanstvenike, te da koriste podatke za ocjenu politika EU-a i njihove provedbe;

| 19. | podsjeća na važnost pristupa „Jedno zdravlje”; ističe da je otpornost na antimikrobna sredstva sve veća transnacionalna i prekogranična opasnost za zdravlje na koju se može pozitivno utjecati koordiniranim djelovanjem EU-a; priznaje znatne napore uložene u smanjenje uporabe antimikrobnih lijekova kod životinja koji doprinose globalnim naporima za smanjenje otpornosti na antibiotike; naglašava, međutim, potrebu za daljnjim smanjenjem uporabe antibiotika, uključujući u proizvodnji hrane; pozdravlja plan Komisije da do 2030. smanji ukupnu prodaju antimikrobnih sredstava za životinje iz uzgoja i za akvakulturu za 50 %, naglašava da se mora uzeti u obzir napredak koji je već postignut na razini država članica; ukazuje na činjenicu da su za postizanje tog cilja potrebni međuciljevi i jasna djelovanja i mjere, uključujući primjenu sankcija predviđenih zakonodavstvom EU-a; nadalje podsjeća da su za postizanje tog cilja ključne poboljšane stočarske prakse jer veća dobrobit životinja poboljšava zdravlje životinja i tako smanjuje potrebu za lijekovima; vjeruje da će pravilna provedba Uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima (63) i Uredbe (EU) 2019/4 o ljekovitoj hrani za životinje (64) dodatno smanjiti uporabu antibiotika i poziva Komisiju da detaljno preispita primjenu i provedbu od strane država članica; naglašava da antimikrobna sredstva, osim antibiotika rezerviranih za ljude, moraju i dalje biti na raspolaganju za bitnu uporabu, kako bi se u svakom trenutku osigurala zaštita zdravlja i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na važnost pristupa „Jedno zdravlje”; ističe da je otpornost na antimikrobna sredstva sve veća transnacionalna i prekogranična opasnost za zdravlje na koju se može pozitivno utjecati koordiniranim djelovanjem EU-a; priznaje znatne napore uložene u smanjenje uporabe antimikrobnih lijekova kod životinja koji doprinose globalnim naporima za smanjenje otpornosti na antibiotike; naglašava, međutim, potrebu za daljnjim smanjenjem uporabe antibiotika, uključujući u proizvodnji hrane; pozdravlja plan Komisije da do 2030. smanji ukupnu prodaju antimikrobnih sredstava za životinje iz uzgoja i za akvakulturu za 50 %, naglašava da se mora uzeti u obzir napredak koji je već postignut na razini država članica; ukazuje na činjenicu da su za postizanje tog cilja potrebni međuciljevi i jasna djelovanja i mjere, uključujući primjenu sankcija predviđenih zakonodavstvom EU-a; nadalje podsjeća da su za postizanje tog cilja ključne poboljšane stočarske prakse jer veća dobrobit životinja poboljšava zdravlje životinja i tako smanjuje potrebu za lijekovima; vjeruje da će pravilna provedba Uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima (63

64

| 20. | pozdravlja naglašavanje potrebe za daljnjim smanjenjem ukupne prodaje antibiotika za životinje iz uzgoja i za akvakulturu u EU-u i naglašava da se inicijative EU-a u tom području donose i da će se donositi u skladu s pristupom „Jedno zdravlje” koji prepoznaje međuovisnost zdravlja i dobrobiti ljudi, životinja i okoliša; poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na dodatne mjere radi omogućavanja i poticanja održivih inovativnih rješenja, posebno u pogledu preventivnih alata i alternativnih rješenja; poziva na ulaganje napora u osiguravanje jednakovrijednih standarda za proizvode životinjskog podrijetla koji se uvoze u EU kao što su oni koji su utvrđeni u skladu s Uredbom o veterinarsko-medicinskim proizvodima; napominje da je, u okviru revizije Uredbe o dodacima hrani za životinje (65), potrebno riješiti pitanje uporabe tvari koje se trenutno ne klasificiraju kao antibiotici, ali imaju svojstva antibiotika u skladu s člankom 4. stavkom 14. Uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima, koji se mogu koristiti u stočarskoj poljoprivredi i akvakulturi za preventivnu uporabu; skreće pozornost na činjenicu da su radnici u prehrambenom lancu izloženi opasnosti od zaraze patogenima koji imaju antimikrobnu otpornost, na primjer kada koriste tehniku „prihrane” pri davanju veterinarskih lijekova; naglašava potrebu za poduzimanjem odgovarajućih mjera za smanjenje tog ozbiljnog zdravstvenog rizika na radu; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja naglašavanje potrebe za daljnjim smanjenjem ukupne prodaje antibiotika za životinje iz uzgoja i za akvakulturu u EU-u i naglašava da se inicijative EU-a u tom području donose i da će se donositi u skladu s pristupom „Jedno zdravlje” koji prepoznaje međuovisnost zdravlja i dobrobiti ljudi, životinja i okoliša; poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na dodatne mjere radi omogućavanja i poticanja održivih inovativnih rješenja, posebno u pogledu preventivnih alata i alternativnih rješenja; poziva na ulaganje napora u osiguravanje jednakovrijednih standarda za proizvode životinjskog podrijetla koji se uvoze u EU kao što su oni koji su utvrđeni u skladu s Uredbom o veterinarsko-medicinskim proizvodima; napominje da je, u okviru revizije Uredbe o dodacima hrani za životinje (65

| 21. | podsjeća da poljoprivreda i šumarstvo imaju važnu ulogu u rješavanju pitanja prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja; naglašava važnost prepoznavanja i praćenja utjecaja poljoprivrede i uzgoja životinja na emisije stakleničkih plinova i korištenje zemljišta; naglašava potrebu za smanjenjem tih emisija kako bi se pridonijelo predanosti EU-a Pariškom sporazumu; ističe potrebu i potencijal za održanjem, obnavljanjem i povećanjem broja prirodnih ponora ugljika i smanjenjem poljoprivrednih emisija ugljičnog dioksida, metana i dušikova oksida, posebno u sektoru hrane za životinje i sektoru stočarstva, kao i sektoru organskih i mineralnih gnojiva, a da se pritom dodatno ne ugrozi dobrobit životinja i osiguravajući da se ne pogorša plodnost tla; uzima u obzir da je zdravim životinjama potrebno manje prirodnih resursa i da održive prakse gospodarenja stokom mogu dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova; poziva na prikladne i prilagođene regulatorne mjere i ciljeve u pogledu emisija iz poljoprivrede i povezanog korištenja zemljišta u okviru paketa „Fit for 55” kako bi se osigurala ambiciozna smanjenja svih emisija stakleničkih plinova u tim sektorima, između ostalog rješavanjem gustoće naseljenosti stoke u EU-u i povezanog korištenja zemljišta zbog uvezene hrane i hrane za životinje; poziva na koherentnu kombinaciju politika kako bi se omogućio prijelaz na održivije prakse kao što je ekstenzivni uzgoj životinja na travnjacima kao dio mješovitog poljoprivrednog sustava u okviru kojeg se poštuju kapaciteti lokalnog okoliša i podupire bioraznolikost; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da poljoprivreda i šumarstvo imaju važnu ulogu u rješavanju pitanja prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja; naglašava važnost prepoznavanja i praćenja utjecaja poljoprivrede i uzgoja životinja na emisije stakleničkih plinova i korištenje zemljišta; naglašava potrebu za smanjenjem tih emisija kako bi se pridonijelo predanosti EU-a Pariškom sporazumu; ističe potrebu i potencijal za održanjem, obnavljanjem i povećanjem broja prirodnih ponora ugljika i smanjenjem poljoprivrednih emisija ugljičnog dioksida, metana i dušikova oksida, posebno u sektoru hrane za životinje i sektoru stočarstva, kao i sektoru organskih i mineralnih gnojiva, a da se pritom dodatno ne ugrozi dobrobit životinja i osiguravajući da se ne pogorša plodnost tla; uzima u obzir da je zdravim životinjama potrebno manje prirodnih resursa i da održive prakse gospodarenja stokom mogu dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova; poziva na prikladne i prilagođene regulatorne mjere i ciljeve u pogledu emisija iz poljoprivrede i povezanog korištenja zemljišta u okviru paketa „Fit for 55” kako bi se osigurala ambiciozna smanjenja svih emisija stakleničkih plinova u tim sektorima, između ostalog rješavanjem gustoće naseljenosti stoke u EU-u i povezanog korištenja zemljišta zbog uvezene hrane i hrane za životinje; poziva na koherentnu kombinaciju politika kako bi se omogućio prijelaz na održivije prakse kao što je ekstenzivni uzgoj životinja na travnjacima kao dio mješovitog poljoprivrednog sustava u okviru kojeg se poštuju kapaciteti lokalnog okoliša i podupire bioraznolikost;

| 22. | prima na znanje obećavajući napredak u području dodataka hrani za životinje koji doprinose smanjenju emisija stakleničkih plinova te onečišćivača vode i zraka koji proizlaze iz uzgoja životinja; u tom pogledu pozdravlja planove Komisije za olakšavanje stavljanja na tržište održivih i inovativnih dodataka hrani za životinje te poziva na relevantne istraživačke programe kojima bi se podržao njihov daljnji razvoj; |
| --- | --- |

22.

prima na znanje obećavajući napredak u području dodataka hrani za životinje koji doprinose smanjenju emisija stakleničkih plinova te onečišćivača vode i zraka koji proizlaze iz uzgoja životinja; u tom pogledu pozdravlja planove Komisije za olakšavanje stavljanja na tržište održivih i inovativnih dodataka hrani za životinje te poziva na relevantne istraživačke programe kojima bi se podržao njihov daljnji razvoj;

| 23. | ističe da su ekstenzivni trajni, silvo-pastoralni ili ekstenzivno organski uzgoj stoke na travnjacima, koje često uključuje pašnjake visoke ekološke vrijednosti, ključne značajke europskog prehrambenog sustava te da su njihovi sustavi kvalitete i određujući element mnogih tradicionalnih ruralnih zajednica što im omogućava produktivno korištenje zemljišta koje bi inače bilo napušteno; naglašava da taj oblik kopnene poljoprivredne proizvodnje i niske gustoće može imati višestruke pozitivne učinke na okoliš i očuvanje kulturnih krajolika, da doprinosi zaštiti ruralnih područja od depopulacije i napuštanja, pomaže u ublažavanju klimatskih promjena i doprinosi kružnom gospodarstvu i obnovi biološke raznolikosti te se stoga mora podržavati i poticati; naglašava da bi trebalo dati potporu poljoprivrednim gospodarstvima koja prelaze na održivije oblike proizvodnje i odmiču se od poljoprivrednih praksi kao što su velika gustoća populacije i sadnja monokultura; poziva Komisiju da osigura da njezine politike i programi financiranja podupiru tradicionalni europski kulturni krajolik, poput kosih i terasastih vinograda i ekstenzivne stalne proizvodnje na travnjacima koja podržava bioraznolikost; napominje da se u izvješćima država članica u skladu s člankom 17. Direktive o staništima (66) ističe da su mnogi poluprirodni travnjaci u nepovoljnom, neodgovarajućem ili lošem stanju te da su oprašivači koji o njima ovise ugroženi, čime se ugrožavaju usluge oprašivanja; |
| --- | --- |

23.

ističe da su ekstenzivni trajni, silvo-pastoralni ili ekstenzivno organski uzgoj stoke na travnjacima, koje često uključuje pašnjake visoke ekološke vrijednosti, ključne značajke europskog prehrambenog sustava te da su njihovi sustavi kvalitete i određujući element mnogih tradicionalnih ruralnih zajednica što im omogućava produktivno korištenje zemljišta koje bi inače bilo napušteno; naglašava da taj oblik kopnene poljoprivredne proizvodnje i niske gustoće može imati višestruke pozitivne učinke na okoliš i očuvanje kulturnih krajolika, da doprinosi zaštiti ruralnih područja od depopulacije i napuštanja, pomaže u ublažavanju klimatskih promjena i doprinosi kružnom gospodarstvu i obnovi biološke raznolikosti te se stoga mora podržavati i poticati; naglašava da bi trebalo dati potporu poljoprivrednim gospodarstvima koja prelaze na održivije oblike proizvodnje i odmiču se od poljoprivrednih praksi kao što su velika gustoća populacije i sadnja monokultura; poziva Komisiju da osigura da njezine politike i programi financiranja podupiru tradicionalni europski kulturni krajolik, poput kosih i terasastih vinograda i ekstenzivne stalne proizvodnje na travnjacima koja podržava bioraznolikost; napominje da se u izvješćima država članica u skladu s člankom 17. Direktive o staništima (66

| 24. | poziva na snažnije usklađivanje pravnog okvira za stočarstvo u EU-u, uz korištenje zajedničkih pokazatelja dobrobiti životinja temeljenih na znanosti, te pozdravlja obvezu Komisije da ocijeni i po potrebi preispita postojeće zakonodavstvo o dobrobiti životinja; naglašava važnost uzimanja u obzir najnovijih dostignuća u znanosti u pogledu dobrobiti životinja te odgovaranja na javne, političke i tržišne zahtjeve za višim standardima u području dobrobiti životinja; poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog s ciljem postupnog ukidanja uporabe kaveza u uzgoju životinja u EU-u, uz procjenu mogućnosti postupnog ukidanja do 2027.; naglašava kako je potrebno da se to postupno ukidanje temelji na znanstveno utemeljenoj procjeni učinka i da se osigura odgovarajuće prijelazno razdoblje; poziva Komisiju da usvoji pristup za svaku vrstu koji uzima u obzir i procjenjuje značajke svake različite životinje koje bi trebale imati sustave stanovanja prilagođene njihovim posebnim potrebama, istovremeno štiteći zdravlje životinja i ljudi, osiguravajući zaštitu radnika i osiguravajući dovoljne potpore i prijelazno razdoblje s ciljem očuvanja konkurentnosti poljoprivrednika i uzgajivača; |
| --- | --- |

24.

poziva na snažnije usklađivanje pravnog okvira za stočarstvo u EU-u, uz korištenje zajedničkih pokazatelja dobrobiti životinja temeljenih na znanosti, te pozdravlja obvezu Komisije da ocijeni i po potrebi preispita postojeće zakonodavstvo o dobrobiti životinja; naglašava važnost uzimanja u obzir najnovijih dostignuća u znanosti u pogledu dobrobiti životinja te odgovaranja na javne, političke i tržišne zahtjeve za višim standardima u području dobrobiti životinja; poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog s ciljem postupnog ukidanja uporabe kaveza u uzgoju životinja u EU-u, uz procjenu mogućnosti postupnog ukidanja do 2027.; naglašava kako je potrebno da se to postupno ukidanje temelji na znanstveno utemeljenoj procjeni učinka i da se osigura odgovarajuće prijelazno razdoblje; poziva Komisiju da usvoji pristup za svaku vrstu koji uzima u obzir i procjenjuje značajke svake različite životinje koje bi trebale imati sustave stanovanja prilagođene njihovim posebnim potrebama, istovremeno štiteći zdravlje životinja i ljudi, osiguravajući zaštitu radnika i osiguravajući dovoljne potpore i prijelazno razdoblje s ciljem očuvanja konkurentnosti poljoprivrednika i uzgajivača;

| 25. | podsjeća na važnost visokokvalitetnog sustava dobrobiti životinja, uključujući transport i klanje; naglašava da je visoka razina dobrobiti životinja sastavni dio održivog razvoja i da je ključna za bolju kvalitetu hrane koja olakšava zdraviju prehranu, ispunjava zahtjeve potrošača i doprinosi očuvanju bioraznolikosti; naglašava da je potreban sveobuhvatan i usklađen pristup, koji uzima u obzir zdravlje ljudi, okoliš, bioraznolikost, zdravlje i dobrobit životinja te klimu na cjelovit i zajednički način kada je riječ o održivom prehrambenom sustavu; |
| --- | --- |

25.

podsjeća na važnost visokokvalitetnog sustava dobrobiti životinja, uključujući transport i klanje; naglašava da je visoka razina dobrobiti životinja sastavni dio održivog razvoja i da je ključna za bolju kvalitetu hrane koja olakšava zdraviju prehranu, ispunjava zahtjeve potrošača i doprinosi očuvanju bioraznolikosti; naglašava da je potreban sveobuhvatan i usklađen pristup, koji uzima u obzir zdravlje ljudi, okoliš, bioraznolikost, zdravlje i dobrobit životinja te klimu na cjelovit i zajednički način kada je riječ o održivom prehrambenom sustavu;

| 26. | smatra da je važno pokrenuti postupke radi utvrđivanja povrede prava protiv država članica koje sustavno ne poštuju primjenu i provedbu postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja te, prema potrebi, ukloniti zakonodavne praznine i postaviti više standarde u zakonodavstvu za dobrobit životinja; naglašava da je od ključne važnosti da EU uzme u obzir usklađenost zemalja izvan EU-a sa standardima dobrobiti životinja, osobito kada se radi o uvoznim proizvodima; |
| --- | --- |

26.

smatra da je važno pokrenuti postupke radi utvrđivanja povrede prava protiv država članica koje sustavno ne poštuju primjenu i provedbu postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja te, prema potrebi, ukloniti zakonodavne praznine i postaviti više standarde u zakonodavstvu za dobrobit životinja; naglašava da je od ključne važnosti da EU uzme u obzir usklađenost zemalja izvan EU-a sa standardima dobrobiti životinja, osobito kada se radi o uvoznim proizvodima;

| 27. | naglašava da bi životinje pri prijevozu i klanju trebale što manje patiti te stoga pozdravlja namjeru provedbe revizije postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja u pogledu prijevoza i klanja životinja; poziva Komisiju i države članice da olakšaju lokalna rješenja za klanje, uključujući mobilno klanje, s manjim jedinicama i boljim osposobljavanjem osoblja o tome kako izbjeći patnje životinja; poziva Komisiju da promiče alternative za prijevoz živih životinja kad god je to moguće; |
| --- | --- |

27.

naglašava da bi životinje pri prijevozu i klanju trebale što manje patiti te stoga pozdravlja namjeru provedbe revizije postojećeg zakonodavstva o dobrobiti životinja u pogledu prijevoza i klanja životinja; poziva Komisiju i države članice da olakšaju lokalna rješenja za klanje, uključujući mobilno klanje, s manjim jedinicama i boljim osposobljavanjem osoblja o tome kako izbjeći patnje životinja; poziva Komisiju da promiče alternative za prijevoz živih životinja kad god je to moguće;

| 28. | poziva Komisiju i države članice da primjenjuju i provode relevantno zakonodavstvo EU-a, osobito Direktivu Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (67); žali zbog trenutačnog nepoštivanja presude Suda EU-a da zaštita dobrobiti životinja ne staje na vanjskim granicama EU-a te da se stoga i prijevoznici životinja koji napuštaju Europsku uniju moraju pridržavati europskih pravila o dobrobiti životinja pri izlasku iz EU-a, ističući pritom poteškoće u primjeni zbog nedostatka nadležnosti na teritoriju izvan EU-a; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju i države članice da primjenjuju i provode relevantno zakonodavstvo EU-a, osobito Direktivu Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (67

| 29. | podsjeća da, prema IPBES-u, 70 % novih bolesti i pandemija ima životinjsko podrijetlo; izražava duboku zabrinutost zbog sve češće pojave zoonotskih bolesti koje se sa životinja prenose na ljude (antropozoonoze), kao što su Q-groznica, ptičja gripa i novi soj gripe A (H1N1), što je pogoršano klimatskim promjenama, degradacijom okoliša, promjenama u korištenju zemljišta, krčenjem šuma, uništavanjem i pritiskom na bioraznolikost i prirodna staništa, nezakonitom trgovinom divljim životinjama i našim postojećim sustavima proizvodnje i potrošnje hrane; naglašava da sustavi uzgoja životinja koji uključuju držanje životinja sličnog genotipa u neposrednoj blizini jedni drugih mogu povećati osjetljivost životinja na zarazne bolesti, stvarajući uvjete za nastanak i širenje zoonotskih bolesti (68); poziva Komisiju i države članice da ubrzaju udaljavanje od tih poljoprivrednih praksi i od neodržive uporabe divljih životinja, uključujući nezakonitu trgovinu, te okretanje prema boljem upravljanju veterinarskom prevencijom i promicanju visokih standarda zdravlja i dobrobiti životinja, uključujući s trgovinskim partnerima EU-a kako bi se spriječilo širenje zoonotskih bolesti i invazivnih vrsta te promicali visoki standardi biološke sigurnosti EU-a kao najbolja praksa na globalnoj razini; priznaje da su prevencija bolesti i pripravnost na bolest, odnosno dostupnost metoda dijagnoze, prevencije i liječenja, ključne za obuzdavanje novih prijetnji za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da, prema IPBES-u, 70 % novih bolesti i pandemija ima životinjsko podrijetlo; izražava duboku zabrinutost zbog sve češće pojave zoonotskih bolesti koje se sa životinja prenose na ljude (antropozoonoze), kao što su Q-groznica, ptičja gripa i novi soj gripe A (H1N1), što je pogoršano klimatskim promjenama, degradacijom okoliša, promjenama u korištenju zemljišta, krčenjem šuma, uništavanjem i pritiskom na bioraznolikost i prirodna staništa, nezakonitom trgovinom divljim životinjama i našim postojećim sustavima proizvodnje i potrošnje hrane; naglašava da sustavi uzgoja životinja koji uključuju držanje životinja sličnog genotipa u neposrednoj blizini jedni drugih mogu povećati osjetljivost životinja na zarazne bolesti, stvarajući uvjete za nastanak i širenje zoonotskih bolesti (68

| 30. | pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala organski uzgoj kao jednu od snažnih sastavnica na putu EU-a prema održivijim prehrambenim sustavima i ambiciju da se do 2030. poveća poljoprivredno zemljište EU-a za ekološki uzgoj; naglašava činjenicu da je većina država članica već usvojila ciljeve za povećanjem poljoprivrednog područja s ekološkom proizvodnjom; sa zanimanjem iščekuje analizu organskog sektora u ukupnoj procjeni učinka strategije i naglašava važnost europskog akcijskog plana za ekološku poljoprivredu u povećanju njezine uporabe; naglašava da razvoj i rast organskog sektora moraju biti popraćeni razvojem tržišta i lanca opskrbe te mjerama koje potiču daljnju potražnju za organskom hranom i osiguravaju povjerenje potrošača, zajedno s javnom nabavom, fiskalnim poticajima i raznim mjerama promicanja, istraživanjem, inovacijama, osposobljavanjem i prijenosom znanstvenog znanja, a sve to pridonijelo bi stabilnosti tržišta organskih proizvoda i poštenim naknadama za poljoprivrednike; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala organski uzgoj kao jednu od snažnih sastavnica na putu EU-a prema održivijim prehrambenim sustavima i ambiciju da se do 2030. poveća poljoprivredno zemljište EU-a za ekološki uzgoj; naglašava činjenicu da je većina država članica već usvojila ciljeve za povećanjem poljoprivrednog područja s ekološkom proizvodnjom; sa zanimanjem iščekuje analizu organskog sektora u ukupnoj procjeni učinka strategije i naglašava važnost europskog akcijskog plana za ekološku poljoprivredu u povećanju njezine uporabe; naglašava da razvoj i rast organskog sektora moraju biti popraćeni razvojem tržišta i lanca opskrbe te mjerama koje potiču daljnju potražnju za organskom hranom i osiguravaju povjerenje potrošača, zajedno s javnom nabavom, fiskalnim poticajima i raznim mjerama promicanja, istraživanjem, inovacijama, osposobljavanjem i prijenosom znanstvenog znanja, a sve to pridonijelo bi stabilnosti tržišta organskih proizvoda i poštenim naknadama za poljoprivrednike;

| 31. | pozdravlja ideju o poboljšanju, poticanju i nagrađivanju sekvestracije prirodnog ugljika u tlu, koja je već postignuta na nekim farmama, pružajući poljoprivrednicima dodatne nagrade za razvoj i održavanje dobre poljoprivredne prakse za sekvestraciju ugljika, što bi trebalo dovesti do poboljšanja ponora ugljika u cijelom EU-u; naglašava da bi poljoprivredne i prehrambene politike trebale olakšati prijelaz na održivu poljoprivredu nagrađivanjem poljoprivrednika za ekološke i klimatske koristi koje ostvaruju; naglašava važnost rješenja temeljenih na prirodi, poput širokih plodoreda, međukulture, permakulture, agroekologije i obnove ekosustava, a osobito obnove i održavanje tresetnih područja za povećanje prirodnih ponora i sekvestracije ugljika; naglašava, međutim, da poljoprivredne i stočarske prakse sa značajnim negativnim utjecajima na klimu, bioraznolikost, tlo, vodu, zrak i dobrobit životinja ne bi trebale primiti sredstva iz kimatskog fonda, niti bi ih se trebalo poticati ili nagrađivati; poziva Komisiju da istraži okvir za pouzdano kvantificiranje i certificiranje ugljika kojim bi trebala izbjeći mogućnost pogrešnog predstavljanja poznato kao „manipulativni zeleni marketing”; poziva Komisiju da predstavi nekoliko mogućnosti za sekvestraciju ugljika i naglašava da su tržišta ugljika dio mnogo šireg niza regulatornih i neregulativnih mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova, te naglašava da bi programi sekvestracije ugljika trebali biti dio poticajnog alata za ostvaranje klimatskih ciljeva; poziva na usklađivanje prijedloga s ciljevima u području okoliša i dobrobiti životinja i načelom nenanošenja štete iz europskog zelenog plana; zalaže se za poticanje primjene praksi regenerativne poljoprivrede, poboljšanje pristupa tehnologijama, podacima, osposobljavanju i informacijama te nadopunjavanje prihoda poljoprivrednika sekvestracijom ugljika i plaćanjima za usluge ekosustava, čime se povećava njihova otpornost; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja ideju o poboljšanju, poticanju i nagrađivanju sekvestracije prirodnog ugljika u tlu, koja je već postignuta na nekim farmama, pružajući poljoprivrednicima dodatne nagrade za razvoj i održavanje dobre poljoprivredne prakse za sekvestraciju ugljika, što bi trebalo dovesti do poboljšanja ponora ugljika u cijelom EU-u; naglašava da bi poljoprivredne i prehrambene politike trebale olakšati prijelaz na održivu poljoprivredu nagrađivanjem poljoprivrednika za ekološke i klimatske koristi koje ostvaruju; naglašava važnost rješenja temeljenih na prirodi, poput širokih plodoreda, međukulture, permakulture, agroekologije i obnove ekosustava, a osobito obnove i održavanje tresetnih područja za povećanje prirodnih ponora i sekvestracije ugljika; naglašava, međutim, da poljoprivredne i stočarske prakse sa značajnim negativnim utjecajima na klimu, bioraznolikost, tlo, vodu, zrak i dobrobit životinja ne bi trebale primiti sredstva iz kimatskog fonda, niti bi ih se trebalo poticati ili nagrađivati; poziva Komisiju da istraži okvir za pouzdano kvantificiranje i certificiranje ugljika kojim bi trebala izbjeći mogućnost pogrešnog predstavljanja poznato kao „manipulativni zeleni marketing”; poziva Komisiju da predstavi nekoliko mogućnosti za sekvestraciju ugljika i naglašava da su tržišta ugljika dio mnogo šireg niza regulatornih i neregulativnih mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova, te naglašava da bi programi sekvestracije ugljika trebali biti dio poticajnog alata za ostvaranje klimatskih ciljeva; poziva na usklađivanje prijedloga s ciljevima u području okoliša i dobrobiti životinja i načelom nenanošenja štete iz europskog zelenog plana; zalaže se za poticanje primjene praksi regenerativne poljoprivrede, poboljšanje pristupa tehnologijama, podacima, osposobljavanju i informacijama te nadopunjavanje prihoda poljoprivrednika sekvestracijom ugljika i plaćanjima za usluge ekosustava, čime se povećava njihova otpornost;

| 32. | naglašava važnost osiguravanja sigurnosti i raznolikosti sjemenskog i biljnog reprodukcijskog materijala kako bi se osigurali stabilni prinosi i sorte biljaka prilagođene pritiscima klimatskih promjena, uključujući tradicionalne i lokalno prilagođene sorte, te sorte pogodne za ekološku proizvodnju i poljoprivredne sustave s niskim ulaganjem, osiguravajući pritom transparentnost i slobodu izbora poljoprivrednicima te pristup genetskim resursima i inovativnim tehnikama uzgoja biljaka kako bi pridonijeli zdravom sjemenu i zaštitili biljke od štetnih štetočina i bolesti te pomogli poljoprivrednicima u rješavanju sve većih rizika uzrokovanih klimatskim promjenama, osiguravajući poticaj za otvorene inovacije pomoću različitih sorti biljaka; |
| --- | --- |

32.

naglašava važnost osiguravanja sigurnosti i raznolikosti sjemenskog i biljnog reprodukcijskog materijala kako bi se osigurali stabilni prinosi i sorte biljaka prilagođene pritiscima klimatskih promjena, uključujući tradicionalne i lokalno prilagođene sorte, te sorte pogodne za ekološku proizvodnju i poljoprivredne sustave s niskim ulaganjem, osiguravajući pritom transparentnost i slobodu izbora poljoprivrednicima te pristup genetskim resursima i inovativnim tehnikama uzgoja biljaka kako bi pridonijeli zdravom sjemenu i zaštitili biljke od štetnih štetočina i bolesti te pomogli poljoprivrednicima u rješavanju sve većih rizika uzrokovanih klimatskim promjenama, osiguravajući poticaj za otvorene inovacije pomoću različitih sorti biljaka;

| 33. | podiže svijest o mogućim negativnim učincima koncentracije i monopolizacije u sektoru sjemena; i poziva Komisiju da, ako je potrebno, poduzme mjere za borbu protiv njih; u tom kontekstu naglašava važnost otvorenih inovacija na temelju pravâ oplemenjivača bilja i sa zabrinutošću primjećuje štetan učinak patenata širokog opsega u sektoru sjemena; vjeruje da nekomercijalna proizvodnja i upotreba tradicionalnih sorti sjemena i sorti sjemena prilagođenih lokalnim uvjetima od strane privatnih građana i malih poljoprivrednih gospodarstava ne bi trebalo podlijegati neujednačenom zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu; naglašava važnost očuvanja snažnog jedinstvenog tržišta za sektor sjemena EU-a; |
| --- | --- |

33.

podiže svijest o mogućim negativnim učincima koncentracije i monopolizacije u sektoru sjemena; i poziva Komisiju da, ako je potrebno, poduzme mjere za borbu protiv njih; u tom kontekstu naglašava važnost otvorenih inovacija na temelju pravâ oplemenjivača bilja i sa zabrinutošću primjećuje štetan učinak patenata širokog opsega u sektoru sjemena; vjeruje da nekomercijalna proizvodnja i upotreba tradicionalnih sorti sjemena i sorti sjemena prilagođenih lokalnim uvjetima od strane privatnih građana i malih poljoprivrednih gospodarstava ne bi trebalo podlijegati neujednačenom zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu; naglašava važnost očuvanja snažnog jedinstvenog tržišta za sektor sjemena EU-a;

| 34. | poziva na jačanje koordinacije na razini EU-a kako bi se potaknulo očuvanje i održivo korištenje genetske raznolikosti te na uspostavu zajedničke platforme EU-a za razmjenu informacija o očuvanim genetskim resursima; |
| --- | --- |

34.

poziva na jačanje koordinacije na razini EU-a kako bi se potaknulo očuvanje i održivo korištenje genetske raznolikosti te na uspostavu zajedničke platforme EU-a za razmjenu informacija o očuvanim genetskim resursima;

| 35. | pozdravlja najavu revizije propisa o stavljanju na tržište tradicionalnih i lokalno prilagođenih kultura kako bi pomoglo njihovu očuvanju i održivoj upotrebi; ističe potrebu za poduzimanjem mjera za lakšu registraciju sorti sjemena, uključujući za ekološki uzgoj, i za olakšavanjem pristupa tržištu za tradicionalne sorte i sorte prilagođene lokalnim uvjetima; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja najavu revizije propisa o stavljanju na tržište tradicionalnih i lokalno prilagođenih kultura kako bi pomoglo njihovu očuvanju i održivoj upotrebi; ističe potrebu za poduzimanjem mjera za lakšu registraciju sorti sjemena, uključujući za ekološki uzgoj, i za olakšavanjem pristupa tržištu za tradicionalne sorte i sorte prilagođene lokalnim uvjetima;

| 36. | prima na znanje studiju o statusu novih genomskih tehnika u skladu s pravom Unije i u kontekstu presude Suda u predmetu C-528/16 (SWD(2021)0092), te najavu Komisije da planira pokrenuti mjere regulatorne politike, uključujući procjenu učinka i javno savjetovanje o biljkama dobivenim pomoću određenih novih genomskih tehnika, s ciljem održavanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja i okoliša, uz istovremenene potencijalne koristi od znanosti i inovacija, osobito radi doprinosa održivosti i ciljevima održivosti europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola”; ističe načelo opreza i potrebu za osiguravanjem transparentnosti i slobode izbora poljoprivrednicima, prerađivačima i potrošačima te naglašava da bi ta mjera politike trebala uključivati procjene rizika te sveobuhvatan pregled i ocjenu mogućnosti sljedivosti i označavanja s ciljem postizanja odgovarajućeg regulatornog nadzora i pružanja relevantnih informacija potrošačima, uključujući i proizvode iz trećih zemalja, kako bi se osigurali jednaki uvjeti; |
| --- | --- |

36.

prima na znanje studiju o statusu novih genomskih tehnika u skladu s pravom Unije i u kontekstu presude Suda u predmetu C-528/16 (SWD(2021)0092), te najavu Komisije da planira pokrenuti mjere regulatorne politike, uključujući procjenu učinka i javno savjetovanje o biljkama dobivenim pomoću određenih novih genomskih tehnika, s ciljem održavanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja i okoliša, uz istovremenene potencijalne koristi od znanosti i inovacija, osobito radi doprinosa održivosti i ciljevima održivosti europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola”; ističe načelo opreza i potrebu za osiguravanjem transparentnosti i slobode izbora poljoprivrednicima, prerađivačima i potrošačima te naglašava da bi ta mjera politike trebala uključivati procjene rizika te sveobuhvatan pregled i ocjenu mogućnosti sljedivosti i označavanja s ciljem postizanja odgovarajućeg regulatornog nadzora i pružanja relevantnih informacija potrošačima, uključujući i proizvode iz trećih zemalja, kako bi se osigurali jednaki uvjeti;

| 37. | ponavlja svoj poziv Komisiji da hitno predstavi novi zakonodavni prijedlog o problemu kloniranja i „hrane od klonova”; ustraje na tome da bi taj prijedlog trebao uključivati zabranu kloniranja, zabranu stavljanja na tržište i uvoz kloniranih životinja, njihovog reprodukcijskog materijala i potomaka te zabranu stavljanja na tržište i uvoz hrane dobivene od kloniranih životinja i njihovih potomaka; duboko žali zbog nedostatka djelovanja u pogledu reguliranja klonova i njihovih potomaka te ponavlja da se prirodni ili umjetni uzgoj ili postupci uzgoja koji uzrokuju ili bi mogli uzrokovati patnju ili ozljedu predmetnih životinja ne smiju provoditi te da je potrebno osigurati da hrana dobivena od kloniranih životinja i njihovih potomaka ne uđe u lanac opskrbe hranom; |
| --- | --- |

37.

ponavlja svoj poziv Komisiji da hitno predstavi novi zakonodavni prijedlog o problemu kloniranja i „hrane od klonova”; ustraje na tome da bi taj prijedlog trebao uključivati zabranu kloniranja, zabranu stavljanja na tržište i uvoz kloniranih životinja, njihovog reprodukcijskog materijala i potomaka te zabranu stavljanja na tržište i uvoz hrane dobivene od kloniranih životinja i njihovih potomaka; duboko žali zbog nedostatka djelovanja u pogledu reguliranja klonova i njihovih potomaka te ponavlja da se prirodni ili umjetni uzgoj ili postupci uzgoja koji uzrokuju ili bi mogli uzrokovati patnju ili ozljedu predmetnih životinja ne smiju provoditi te da je potrebno osigurati da hrana dobivena od kloniranih životinja i njihovih potomaka ne uđe u lanac opskrbe hranom;

| 38. | ističe važnu ulogu europskih poljoprivrednika u ostvarivanju prijelaza na održivi prehrambeni sustav i naglašava da se za to moraju staviti na raspolaganje dovoljna financijska sredstva; naglašava potrebu da se svi različiti održivi načini proizvodnje, uključujući organsku, integriranu proizvodnju i agroekologiju, koriste, promiču i podupiru, jer mogu pružiti ekološku održivost, povećati udio ukupne obrađene zemlje u sustavima prihvatljivim za okoliš i ponuditi snažna jamstva u pogledu kvalitete, sigurnosti, količine i cijene; |
| --- | --- |

38.

ističe važnu ulogu europskih poljoprivrednika u ostvarivanju prijelaza na održivi prehrambeni sustav i naglašava da se za to moraju staviti na raspolaganje dovoljna financijska sredstva; naglašava potrebu da se svi različiti održivi načini proizvodnje, uključujući organsku, integriranu proizvodnju i agroekologiju, koriste, promiču i podupiru, jer mogu pružiti ekološku održivost, povećati udio ukupne obrađene zemlje u sustavima prihvatljivim za okoliš i ponuditi snažna jamstva u pogledu kvalitete, sigurnosti, količine i cijene;

| 39. | inzistira na tome da nacionalni strateški planovi, koje će izraditi države članice i odobriti Komisija u skladu s novom ZPP-om, osiguravaju odgovarajuću financijsku potporu svim poljoprivrednicima i šumarima u EU-u radi jačanja njihove konkurentnosti i prihoda, kako bi oni i njihove obitelji mogli postići pristojan životni standard, borbe protiv depopulacije seoskih područja i održavanje ruralnih zajednica koje odišu životom; |
| --- | --- |

39.

inzistira na tome da nacionalni strateški planovi, koje će izraditi države članice i odobriti Komisija u skladu s novom ZPP-om, osiguravaju odgovarajuću financijsku potporu svim poljoprivrednicima i šumarima u EU-u radi jačanja njihove konkurentnosti i prihoda, kako bi oni i njihove obitelji mogli postići pristojan životni standard, borbe protiv depopulacije seoskih područja i održavanje ruralnih zajednica koje odišu životom;

| 40. | pozdravlja činjenicu da će novi ZPP dati poticaje za promicanje inovativnih, digitalnih, ekoloških, regionalnih i održivih poslovnih modela za poljoprivredu i zanatsku proizvodnju hrane, osobito poticanjem kratkih opskrbnih lanaca poput proizvoda sa zaštićenim zemljopisnim oznakama ili oznakama izvornosti, poštujući jedinstvene tržišna pravila i pristupima koji uključuju inovativnu lokalnu logistiku, poput „zelenih čvorišta”, te integraciju zanatske proizvodnje hrane u druge usluge u ruralnim područjima, poput turizma ili gastronomije; ističe da regionalni marketing poljoprivrednih proizvoda i partnerstva igraju važnu ulogu u promicanju održivih lanaca opskrbe; prepoznaje da je potreban uvoz kada lokalna proizvodnja nije dostupna; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja činjenicu da će novi ZPP dati poticaje za promicanje inovativnih, digitalnih, ekoloških, regionalnih i održivih poslovnih modela za poljoprivredu i zanatsku proizvodnju hrane, osobito poticanjem kratkih opskrbnih lanaca poput proizvoda sa zaštićenim zemljopisnim oznakama ili oznakama izvornosti, poštujući jedinstvene tržišna pravila i pristupima koji uključuju inovativnu lokalnu logistiku, poput „zelenih čvorišta”, te integraciju zanatske proizvodnje hrane u druge usluge u ruralnim područjima, poput turizma ili gastronomije; ističe da regionalni marketing poljoprivrednih proizvoda i partnerstva igraju važnu ulogu u promicanju održivih lanaca opskrbe; prepoznaje da je potreban uvoz kada lokalna proizvodnja nije dostupna;

| 41. | poziva Komisiju da odobri samo nacionalne strateške planove ZPP-a koji jasno pokazuju predanost održivosti s gospodarske, ekološke i društvene perspektive te su u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, relevantnim ciljevima na razini EU-a i Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da odobri samo nacionalne strateške planove ZPP-a koji jasno pokazuju predanost održivosti s gospodarske, ekološke i društvene perspektive te su u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, relevantnim ciljevima na razini EU-a i Pariškim sporazumom;

| 42. | poziva da se u tim planovima uzmu u obzir posebni izazovi s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a u pogledu biološke raznolikosti, poljoprivredne proizvodnje i opskrbe hranom i sirovinama; naglašava da je odgovarajuća financijska potpora u okviru ZPP-a ključna kako bi se omogućilo da poljoprivreda EU-a doprinese prijelazu na klimatsku neutralnost i da se poboljša očuvanje bioraznolikosti; ističe da su pojačane mjere potpore, uključujući programe osposobljavanja i savjetodavne usluge, ključne kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da odigraju svoju ulogu u postizanju ciljeva strategije; poziva na poboljšanje programa za ekologiju koji će se provoditi u nacionalnim strateškim planovima u skladu sa stajalištem Parlamenta, čime bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje kontrola uvjetovanosti; |
| --- | --- |

42.

poziva da se u tim planovima uzmu u obzir posebni izazovi s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a u pogledu biološke raznolikosti, poljoprivredne proizvodnje i opskrbe hranom i sirovinama; naglašava da je odgovarajuća financijska potpora u okviru ZPP-a ključna kako bi se omogućilo da poljoprivreda EU-a doprinese prijelazu na klimatsku neutralnost i da se poboljša očuvanje bioraznolikosti; ističe da su pojačane mjere potpore, uključujući programe osposobljavanja i savjetodavne usluge, ključne kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da odigraju svoju ulogu u postizanju ciljeva strategije; poziva na poboljšanje programa za ekologiju koji će se provoditi u nacionalnim strateškim planovima u skladu sa stajalištem Parlamenta, čime bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje kontrola uvjetovanosti;

| 43. | naglašava da je zdravo tlo preduvjet za osiguravanje sigurnosti proizvodnje hrane, hrane za životinje i vlakana; stoga poziva Komisiju i države članice da spriječe njegovu daljnju degradaciju na razini EU-a; ističe da je poljoprivredno zemljište osnovni prirodni resurs čije je dobro stanje ključno za provedbu strategije „od polja do stola”; u tom kontekstu naglašava važnost nove zemljišne strategije i poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se pronašla potrebna rješenja; prepoznaje bitnost organske tvari i biološke raznolikosti tla te usluga i dobara koje ona pruža; žali što su tla pod sve većim pritiskom; smatra da u svim državama članicama mora postojati i održavati se čvrsto praćenje organizama u tlu i trendova u njihovom rasponu i količini; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je zdravo tlo preduvjet za osiguravanje sigurnosti proizvodnje hrane, hrane za životinje i vlakana; stoga poziva Komisiju i države članice da spriječe njegovu daljnju degradaciju na razini EU-a; ističe da je poljoprivredno zemljište osnovni prirodni resurs čije je dobro stanje ključno za provedbu strategije „od polja do stola”; u tom kontekstu naglašava važnost nove zemljišne strategije i poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se pronašla potrebna rješenja; prepoznaje bitnost organske tvari i biološke raznolikosti tla te usluga i dobara koje ona pruža; žali što su tla pod sve većim pritiskom; smatra da u svim državama članicama mora postojati i održavati se čvrsto praćenje organizama u tlu i trendova u njihovom rasponu i količini;

| 44. | prepoznaje važnost obilježja krajobraza velike raznolikosti koja su ključna za održavanje osnovnih usluga ekosustava za poljoprivrednu proizvodnju kao što su oprašivanje ili prirodno suzbijanje nametnika koji dugoročno povećavaju njezinu produktivnost; pozdravlja cilj EU-a da u tu svrhu namijeni barem 10 % poljoprivrednog područja; podsjeća na rezultate procjene učinka od 20. listopada 2011. pod nazivom „zajednička poljoprivredna politika do 2020.” (SEC(2011)1153) u kojima je navedeno da na razini poljoprivrednog gospodarstva ne bi bilo značajnih učinaka na proizvodnju i prihode; |
| --- | --- |

44.

prepoznaje važnost obilježja krajobraza velike raznolikosti koja su ključna za održavanje osnovnih usluga ekosustava za poljoprivrednu proizvodnju kao što su oprašivanje ili prirodno suzbijanje nametnika koji dugoročno povećavaju njezinu produktivnost; pozdravlja cilj EU-a da u tu svrhu namijeni barem 10 % poljoprivrednog područja; podsjeća na rezultate procjene učinka od 20. listopada 2011. pod nazivom „zajednička poljoprivredna politika do 2020.” (SEC(2011)1153) u kojima je navedeno da na razini poljoprivrednog gospodarstva ne bi bilo značajnih učinaka na proizvodnju i prihode;

| 45. | naglašava da je broj poljoprivrednih zemljišta ograničen i stoga se moraju učinkovito koristiti; ističe da je u strategiju potrebno uključiti inovativne poljoprivredne modele koji zahtijevaju manju upotrebu zemljišta, kao što su hortikultura i uzgoj kukaca; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je broj poljoprivrednih zemljišta ograničen i stoga se moraju učinkovito koristiti; ističe da je u strategiju potrebno uključiti inovativne poljoprivredne modele koji zahtijevaju manju upotrebu zemljišta, kao što su hortikultura i uzgoj kukaca;

| 46. | ističe da je „zaštićeni uzgoj” voća i povrća u modernim staklenicima vrlo održiv sustav proizvodnje hrane koji se sve više koristi te da nudi niz prednosti; poziva Komisiju da prepozna aktualnu preobrazbu europskog hortikulturnog sektora koja omogućuje održiviju proizvodnju hrane i doprinosi sigurnosti opskrbe hranom, sigurnosti hrane, povećanoj učinkovitosti resursa i smanjenju rasipanja hrane u cijelom lancu njezine proizvodnje; ističe da moderna hortikultura, osim što zahtijeva manju upotrebu zemljišta, doprinosi različitim ciljevima strategije, kao što su potreba za malim unosom sirovina, učinkovita upotreba resursa te proizvodnja voća i povrća blizu točke potrošnje, čime se promiču kraći lanci opskrbe i sigurnost opskrbe; poziva Komisiju da razmotri dodjelu investicijskih fondova za istraživanje i inovacije za zaštićene sustave uzgajanja u modernim staklenicima u kojima se koristi manje resursa za jednaki prinos; |
| --- | --- |

46.

ističe da je „zaštićeni uzgoj” voća i povrća u modernim staklenicima vrlo održiv sustav proizvodnje hrane koji se sve više koristi te da nudi niz prednosti; poziva Komisiju da prepozna aktualnu preobrazbu europskog hortikulturnog sektora koja omogućuje održiviju proizvodnju hrane i doprinosi sigurnosti opskrbe hranom, sigurnosti hrane, povećanoj učinkovitosti resursa i smanjenju rasipanja hrane u cijelom lancu njezine proizvodnje; ističe da moderna hortikultura, osim što zahtijeva manju upotrebu zemljišta, doprinosi različitim ciljevima strategije, kao što su potreba za malim unosom sirovina, učinkovita upotreba resursa te proizvodnja voća i povrća blizu točke potrošnje, čime se promiču kraći lanci opskrbe i sigurnost opskrbe; poziva Komisiju da razmotri dodjelu investicijskih fondova za istraživanje i inovacije za zaštićene sustave uzgajanja u modernim staklenicima u kojima se koristi manje resursa za jednaki prinos;

| 47. | poziva Komisiju da potakne vlade država članica na širenje ili uspostavu sustava koji će članovima javnosti omogućiti da unajme i da se koriste napuštenim i neiskorištenim zemljištem u državnom vlasništvu za proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da potakne vlade država članica na širenje ili uspostavu sustava koji će članovima javnosti omogućiti da unajme i da se koriste napuštenim i neiskorištenim zemljištem u državnom vlasništvu za proizvodnju hrane;

| 48. | ističe važnost korištenja poljoprivrednog šumarstva i šumskih zavjesa za smanjenje pritiska na prirodne šume, pomoć u borbi protiv klimatskih promjena i bolju produktivnost kao i alternative u upotrebi gnojiva u poljoprivrednoj proizvodnji; potiče Komisiju i države članice da u svojim budućim nacionalnim strateškim planovima razviju alate za poticanje obnavljanja šuma i pošumljivanja te promicanje održivog agrošumarstva, uključujući šumske pašnjake gdje je to moguće; poziva Komisiju na promicanje specijaliziranih programa osposobljavanja diljem EU-a kako bi se poljoprivrednike osvijestilo o koristima integriranja drvenaste vegetacije u poljoprivredu; naglašava da bi obnova i pomlađivanje postojećih agrošumarskih sustava, kao i uspostava novih, značajno doprinijeli cilju strategije EU-a za bioraznolikost od 3 milijarde stabala, što je od koristi i biološkoj raznolikosti i klimatskim ciljevima, kao i cilju diverzifikacije i kružnosti; |
| --- | --- |

48.

ističe važnost korištenja poljoprivrednog šumarstva i šumskih zavjesa za smanjenje pritiska na prirodne šume, pomoć u borbi protiv klimatskih promjena i bolju produktivnost kao i alternative u upotrebi gnojiva u poljoprivrednoj proizvodnji; potiče Komisiju i države članice da u svojim budućim nacionalnim strateškim planovima razviju alate za poticanje obnavljanja šuma i pošumljivanja te promicanje održivog agrošumarstva, uključujući šumske pašnjake gdje je to moguće; poziva Komisiju na promicanje specijaliziranih programa osposobljavanja diljem EU-a kako bi se poljoprivrednike osvijestilo o koristima integriranja drvenaste vegetacije u poljoprivredu; naglašava da bi obnova i pomlađivanje postojećih agrošumarskih sustava, kao i uspostava novih, značajno doprinijeli cilju strategije EU-a za bioraznolikost od 3 milijarde stabala, što je od koristi i biološkoj raznolikosti i klimatskim ciljevima, kao i cilju diverzifikacije i kružnosti;

| 49. | naglašava važnost stabilnih i strogih kriterija za proizvodnju obnovljive energije na temelju biomase i poziva Komisiju da predloži znanstveno utemeljene kriterije u okviru revizije Direktive o obnovljivoj energiji; |
| --- | --- |

49.

naglašava važnost stabilnih i strogih kriterija za proizvodnju obnovljive energije na temelju biomase i poziva Komisiju da predloži znanstveno utemeljene kriterije u okviru revizije Direktive o obnovljivoj energiji;

| 50. | podsjeća da bi europski poljoprivredno-prehrambeni i ribarski sustav ljudima u svako doba trebao osiguravati dovoljnu i raznovrsnu opskrbu sigurnom, hranjivom, zdravom, cjenovno pristupačnom i na održivi način proizvedenom hranom te naglašava da će povećanje gospodarske, ekološke i društvene održivosti proizvodnje hrane u konačnici povećati njezinu srednjoročnu i dugoročnu otpornost, kao i stvoriti nove gospodarske mogućnosti i pridonijeti upotrebi sirovina europskog podrijetla; ističe da više lokalno proizvedene hrane može pridonijeti svim tim ciljevima, uključujući sigurnosti hrane; podsjeća da 33 milijuna ljudi (69) unutar EU-a ne može priuštiti kvalitetan obrok svaki drugi dan; naglašava da cjenovna prihvatljivost i dostupnost hrane zahtijevaju odgovarajuće odgovore politike te da moraju ostati ključni čimbenik pri procjeni povećanja troškova proizvodnje, uključujući i one nastale uslijed promjene poljoprivrednih praksi; naglašava potrebu za potporom razvoja održivih prehrambenih MSP-ova u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

50.

podsjeća da bi europski poljoprivredno-prehrambeni i ribarski sustav ljudima u svako doba trebao osiguravati dovoljnu i raznovrsnu opskrbu sigurnom, hranjivom, zdravom, cjenovno pristupačnom i na održivi način proizvedenom hranom te naglašava da će povećanje gospodarske, ekološke i društvene održivosti proizvodnje hrane u konačnici povećati njezinu srednjoročnu i dugoročnu otpornost, kao i stvoriti nove gospodarske mogućnosti i pridonijeti upotrebi sirovina europskog podrijetla; ističe da više lokalno proizvedene hrane može pridonijeti svim tim ciljevima, uključujući sigurnosti hrane; podsjeća da 33 milijuna ljudi (69

| 51. | poziva Komisiju da uključi pitanja pomoći u hrani u strategiju „od polja do stola” jer mnogo Europljana trpi nestašicu hrane, posebno samohrane obitelji i učenici, a ta će brojka narasti zbog socijalnih i gospodarskih posljedica pandemije; prepoznaje jedinstvenu ulogu udruga za pomoć u hrani u cijeloj Europskoj uniji kojima treba pružiti bolju potporu jer sve je više ljudi kojima je potrebna pomoć; smatra da za jačanje otpornosti našeg prehrambenog sustava trebamo povećati povezanost između prehrambenih politika i poljoprivrednih politika na svim razinama, od lokalne do europske razine; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da uključi pitanja pomoći u hrani u strategiju „od polja do stola” jer mnogo Europljana trpi nestašicu hrane, posebno samohrane obitelji i učenici, a ta će brojka narasti zbog socijalnih i gospodarskih posljedica pandemije; prepoznaje jedinstvenu ulogu udruga za pomoć u hrani u cijeloj Europskoj uniji kojima treba pružiti bolju potporu jer sve je više ljudi kojima je potrebna pomoć; smatra da za jačanje otpornosti našeg prehrambenog sustava trebamo povećati povezanost između prehrambenih politika i poljoprivrednih politika na svim razinama, od lokalne do europske razine;

| 52. | pozdravlja činjenicu da europski zeleni plan nastoji osigurati pristojne životne uvjete za ljude koji se bave poljoprivredom i ribarstvom te za njihove obitelji; podsjeća da socijalna dimenzija mora biti u potpunosti uključena u sve buduće inicijative strategije zajedno s gospodarskom i ekološkom dimenzijom; naglašava da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 razjasnila izazovne radne i životne uvjete te stoga naglašava važnost zaštite individualnih i kolektivnih radnih i socijalnih prava nadničara i radnika na poljoprivrednim gospodarstvima, uključujući sezonske i mobilne radnike zaposlene u cijelom lancu opskrbe hranom u EU-u; poziva na odgovarajuće radne i životne uvjete za sve radnike u tom sektoru, kolektivno pregovaranje i socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja činjenicu da europski zeleni plan nastoji osigurati pristojne životne uvjete za ljude koji se bave poljoprivredom i ribarstvom te za njihove obitelji; podsjeća da socijalna dimenzija mora biti u potpunosti uključena u sve buduće inicijative strategije zajedno s gospodarskom i ekološkom dimenzijom; naglašava da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 razjasnila izazovne radne i životne uvjete te stoga naglašava važnost zaštite individualnih i kolektivnih radnih i socijalnih prava nadničara i radnika na poljoprivrednim gospodarstvima, uključujući sezonske i mobilne radnike zaposlene u cijelom lancu opskrbe hranom u EU-u; poziva na odgovarajuće radne i životne uvjete za sve radnike u tom sektoru, kolektivno pregovaranje i socijalnu zaštitu;

| 53. | potiče Komisiju i države članice da poljoprivredno zemljište, poljoprivredno znanje i iskustvo, lanac opskrbe hranom i njezine radnike smatraju strateškim dobrima za sigurnost i dobrobit svih Europljana te da osiguraju da uvjeti rada i socijalne zaštite diljem poljoprivredno-prehrambenog lanca opskrbe, uključujući pravinlu kontrolu nepoštenih praksi u to lancu, odgovaraju nacionalnim standardima i standardima EU-a za sve radnike; |
| --- | --- |

53.

potiče Komisiju i države članice da poljoprivredno zemljište, poljoprivredno znanje i iskustvo, lanac opskrbe hranom i njezine radnike smatraju strateškim dobrima za sigurnost i dobrobit svih Europljana te da osiguraju da uvjeti rada i socijalne zaštite diljem poljoprivredno-prehrambenog lanca opskrbe, uključujući pravinlu kontrolu nepoštenih praksi u to lancu, odgovaraju nacionalnim standardima i standardima EU-a za sve radnike;

| 54. | naglašava važnost sezonskih radnika za dobro funkcioniranje lanca opskrbe i poziva na stroge mjere kako bi se tim radnicima osiguralo odgovarajuće radne i životne uvjete; potiče trgovce na malo da preuzmu odgovornost i poštuju kriterije socijalne, okolišne i gospodarske održivosti u svojim kupovnim praksama; |
| --- | --- |

54.

naglašava važnost sezonskih radnika za dobro funkcioniranje lanca opskrbe i poziva na stroge mjere kako bi se tim radnicima osiguralo odgovarajuće radne i životne uvjete; potiče trgovce na malo da preuzmu odgovornost i poštuju kriterije socijalne, okolišne i gospodarske održivosti u svojim kupovnim praksama;

| 55. | pozdravlja namjeru Komisije da predloži plan za izvanredne situacije za rješavanje prehrambenih kriza uzimajući u obzir iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 i uključivanjem usklađenih mjera kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta; smatra da se promicanjem projekata teritorijalne opskrbe hranom kojima se potiče razvoj kratkih krugova opskrbe hranom u državama članicama može pomoći u suočavanju s takvom krizom; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja namjeru Komisije da predloži plan za izvanredne situacije za rješavanje prehrambenih kriza uzimajući u obzir iskustvo stečeno tijekom pandemije bolesti COVID-19 i uključivanjem usklađenih mjera kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta; smatra da se promicanjem projekata teritorijalne opskrbe hranom kojima se potiče razvoj kratkih krugova opskrbe hranom u državama članicama može pomoći u suočavanju s takvom krizom;

| 56. | napominje da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula važnost pouzdanog, održivog i otpornog prehrambenog sustava koji funkcionira u svim okolnostima i koji europskim potrošačima može pružiti dovoljnu količinu lokalnih prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama; u tom pogledu naglašava da treba očuvati dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, a posebno opskrbe prehrambenim proizvodima, uključujući tijekom zdravstvenih kriza; također naglašava da bi pandemiju trebalo promatrati kao priliku za izgradnju održivog i otpornog prehrambenog sustava, a ne kao izgovor za smanjenje ambicioznosti jer su pitanja održivosti i zdravlja međusobno povezana; |
| --- | --- |

56.

napominje da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula važnost pouzdanog, održivog i otpornog prehrambenog sustava koji funkcionira u svim okolnostima i koji europskim potrošačima može pružiti dovoljnu količinu lokalnih prehrambenih proizvoda po pristupačnim cijenama; u tom pogledu naglašava da treba očuvati dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, a posebno opskrbe prehrambenim proizvodima, uključujući tijekom zdravstvenih kriza; također naglašava da bi pandemiju trebalo promatrati kao priliku za izgradnju održivog i otpornog prehrambenog sustava, a ne kao izgovor za smanjenje ambicioznosti jer su pitanja održivosti i zdravlja međusobno povezana;

| 57. | naglašava da je, djelomično zbog poremećaja u globalnim lancima proizvodnje i sve veće nestabilnosti cijena prouzročene pandemijom bolesti COVID-19, potrebno razvijati otvorenu stratešku autonomiju EU-a kako bi se osigurao pristup ključnim tržištima i smanjila ovisnost o uvozu ključnih dobara kao što su izvori bjelančevina biljnog podrijetla; ponovno ističe da se poljoprivredno-prehrambeni sustavi moraju prepoznati kao ključan aspekt otvorene strateške autonomije EU-a kako bi se osigurala dostupnost sigurne i kvalitetne hrane u dovoljnim količinama te kako bi se održala funkcionalnost i otpornost lanaca opskrbe hranom i trgovinskih tokova tijekom budućih kriza u skladu s člankom 2. stavkom 1. Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

57.

naglašava da je, djelomično zbog poremećaja u globalnim lancima proizvodnje i sve veće nestabilnosti cijena prouzročene pandemijom bolesti COVID-19, potrebno razvijati otvorenu stratešku autonomiju EU-a kako bi se osigurao pristup ključnim tržištima i smanjila ovisnost o uvozu ključnih dobara kao što su izvori bjelančevina biljnog podrijetla; ponovno ističe da se poljoprivredno-prehrambeni sustavi moraju prepoznati kao ključan aspekt otvorene strateške autonomije EU-a kako bi se osigurala dostupnost sigurne i kvalitetne hrane u dovoljnim količinama te kako bi se održala funkcionalnost i otpornost lanaca opskrbe hranom i trgovinskih tokova tijekom budućih kriza u skladu s člankom 2. stavkom 1. Pariškog sporazuma;

| 58. | naglašava da poljoprivredno-prehrambeni sektor podržava ne samo poljoprivrednike, već i poduzeća na početku i na kraju proizvodnog lanca, te osigurava i stvara nova radna mjesta i okosnica je čitave prehrambene industrije; u tom pogledu naglašava da je očuvanje kulturnog krajobraza pokretačka snaga aktivnih ruralnih područja; naglašava važnost tradicionalne vještine izrade kod regionalne i lokalne proizvodnje hrane i bogatu kulturnu raznolikost koja iz toga proizlazi; podsjeća da bi se održavanje i prenošenje znanja o zanatskim vještinama u proizvodnji hrane trebalo također poduprijeti kao horizontalni dio strategije „od polja do stola”, na primjer njihovim boljim uključivanjem u participativne programe istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

58.

naglašava da poljoprivredno-prehrambeni sektor podržava ne samo poljoprivrednike, već i poduzeća na početku i na kraju proizvodnog lanca, te osigurava i stvara nova radna mjesta i okosnica je čitave prehrambene industrije; u tom pogledu naglašava da je očuvanje kulturnog krajobraza pokretačka snaga aktivnih ruralnih područja; naglašava važnost tradicionalne vještine izrade kod regionalne i lokalne proizvodnje hrane i bogatu kulturnu raznolikost koja iz toga proizlazi; podsjeća da bi se održavanje i prenošenje znanja o zanatskim vještinama u proizvodnji hrane trebalo također poduprijeti kao horizontalni dio strategije „od polja do stola”, na primjer njihovim boljim uključivanjem u participativne programe istraživanja i razvoja;

| 59. | izražava razočaranje zbog toga što strategija „od polja do stola” nije dovoljno ambiciozna kad je riječ o doprinosu i potencijalu sektora ribarstva i akvakulture niti je taj sektor u njoj dovoljno istaknut; potiče Komisiju da posveti dužnu pozornost prirodi ribarstva i akvakulture u svim budućim zakonodavnim prijedlozima, strategijama ili smjernicama; naglašava potrebu za pristupom temeljenom na ekosustavu kako bi se riblje populacije dovelo na održive razine i obnovili morski i obalni ekosustavi, koji bi se također trebao usredotočiti na koristi i društvenu, gospodarsku i ekološku održivost sektora ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

59.

izražava razočaranje zbog toga što strategija „od polja do stola” nije dovoljno ambiciozna kad je riječ o doprinosu i potencijalu sektora ribarstva i akvakulture niti je taj sektor u njoj dovoljno istaknut; potiče Komisiju da posveti dužnu pozornost prirodi ribarstva i akvakulture u svim budućim zakonodavnim prijedlozima, strategijama ili smjernicama; naglašava potrebu za pristupom temeljenom na ekosustavu kako bi se riblje populacije dovelo na održive razine i obnovili morski i obalni ekosustavi, koji bi se također trebao usredotočiti na koristi i društvenu, gospodarsku i ekološku održivost sektora ribarstva i akvakulture;

| 60. | naglašava da bi snažni i pouzdani pravni okviri za sektor ribarstva i akvakulture, uz dosljedno primjenjivanje načela opreza i usklađeni s ažuriranim strateškim smjernicama za održivi razvoj akvakulture EU-a trebali pružiti osnovu za održivo iskorištavanje potencijala u tom sektoru, kao i za bolje mjere zaštite i zdravlja životinja, uključujući smanjenu uporabu veterinarskih lijekova, kao i antibiotika, uz naknadno povećanje populacija riba i veću jasnoću u pogledu upotrebe prostora i dozvola u akvakulturi, što omogućava veću predvidljivost ulaganja bez potkopavanja zakonodavstva o zaštiti okoliša; ističe važnost transparentnog i participativnog mehanizma, u skladu s Direktivom 2014/89/EU o prostornom planiranju morskog područja, za ravnopravnu dodjelu prostora svim dionicima; naglašava potrebu da se u potpunosti poštuju zaštićena morska područja; |
| --- | --- |

60.

naglašava da bi snažni i pouzdani pravni okviri za sektor ribarstva i akvakulture, uz dosljedno primjenjivanje načela opreza i usklađeni s ažuriranim strateškim smjernicama za održivi razvoj akvakulture EU-a trebali pružiti osnovu za održivo iskorištavanje potencijala u tom sektoru, kao i za bolje mjere zaštite i zdravlja životinja, uključujući smanjenu uporabu veterinarskih lijekova, kao i antibiotika, uz naknadno povećanje populacija riba i veću jasnoću u pogledu upotrebe prostora i dozvola u akvakulturi, što omogućava veću predvidljivost ulaganja bez potkopavanja zakonodavstva o zaštiti okoliša; ističe važnost transparentnog i participativnog mehanizma, u skladu s Direktivom 2014/89/EU o prostornom planiranju morskog područja, za ravnopravnu dodjelu prostora svim dionicima; naglašava potrebu da se u potpunosti poštuju zaštićena morska područja;

| 61. | naglašava da su dobri mehanizmi sljedivosti, koji odgovaraju na zahtjeve potrošača pružajući informacije o tome gdje, kada, kako i koja je riba ulovljena ili uzgojena, uključujući podrijetlo i način označavanja proizvodnje te visoke standarde održivosti i dobrobiti životinja za sve proizvode koji se prodaju na tržištima EU-a, uključujući one koji se uvoze iz zemalja izvan EU-a, ključni za osiguravanje sigurnosti hrane, transparentnosti za potrošače, sektor i različite uprave, borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te za postizanje ciljeva zelenog plana i ciljeva održivog razvoja; u tu svrhu ističe važnost tehnologija koje su kibernetički sigurne u razvoju točnih digitalnih decentraliziranih sustava sljedivosti; poziva na koordiniran pristup kako bi se osigurala dosljednost između različitih inicijativa po tom pitanju, uključujući sve aktere u lancu vrijednosti; poziva na kotrolne mjere kako bi se osiguralo da svi uvezeni proizvodi ribarstva koji ulaze na tržište EU-a budu u skladu s međunarodno dogovorenim socijalnim standardima, poput onih utvrđenih konvencijom br. 188 Međunarodne organizacije rada o radu u ribarstvu i provedeni unutar EU-a Direktivom Vijeća (EU) 2017/159 (70), stavljanje proizvoda ribarstva na tržište EU-a koji su ulovljeni na plovilima koja ne poštuju minimalne društvene standarde; |
| --- | --- |

61.

naglašava da su dobri mehanizmi sljedivosti, koji odgovaraju na zahtjeve potrošača pružajući informacije o tome gdje, kada, kako i koja je riba ulovljena ili uzgojena, uključujući podrijetlo i način označavanja proizvodnje te visoke standarde održivosti i dobrobiti životinja za sve proizvode koji se prodaju na tržištima EU-a, uključujući one koji se uvoze iz zemalja izvan EU-a, ključni za osiguravanje sigurnosti hrane, transparentnosti za potrošače, sektor i različite uprave, borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te za postizanje ciljeva zelenog plana i ciljeva održivog razvoja; u tu svrhu ističe važnost tehnologija koje su kibernetički sigurne u razvoju točnih digitalnih decentraliziranih sustava sljedivosti; poziva na koordiniran pristup kako bi se osigurala dosljednost između različitih inicijativa po tom pitanju, uključujući sve aktere u lancu vrijednosti; poziva na kotrolne mjere kako bi se osiguralo da svi uvezeni proizvodi ribarstva koji ulaze na tržište EU-a budu u skladu s međunarodno dogovorenim socijalnim standardima, poput onih utvrđenih konvencijom br. 188 Međunarodne organizacije rada o radu u ribarstvu i provedeni unutar EU-a Direktivom Vijeća (EU) 2017/159 (70

| 62. | podsjeća na ciljeve ZRP-a osiguravanja održivog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, obnavljanja i održavanja riblje populacije iznad razine biomase sposobne za proizvodnju najvećeg održivog prinosa, kao i osiguravanja isplativosti ribolovnih aktivnosti te pridonošenja opskrbi visokohranjivim namirnicama tržišta EU-a i smanjenja ovisnosti tržišta EU-a o uvozu hrane te naglašava potrebu za poboljšanjem praćenja, kontrole i provedbe ZRP-a, uključujući potpunu provedbu obveze iskrcavanja i uvođenja elektroničkog nadzora određenih plovila; |
| --- | --- |

62.

podsjeća na ciljeve ZRP-a osiguravanja održivog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, obnavljanja i održavanja riblje populacije iznad razine biomase sposobne za proizvodnju najvećeg održivog prinosa, kao i osiguravanja isplativosti ribolovnih aktivnosti te pridonošenja opskrbi visokohranjivim namirnicama tržišta EU-a i smanjenja ovisnosti tržišta EU-a o uvozu hrane te naglašava potrebu za poboljšanjem praćenja, kontrole i provedbe ZRP-a, uključujući potpunu provedbu obveze iskrcavanja i uvođenja elektroničkog nadzora određenih plovila;

| 63. | poziva Komisiju i države članice da nadograđuju postojeće održive prakse te da olakšaju, ohrabre i pruže odgovarajuću potporu za prijelaz na ribarstvo i akvakulturu s niskim učinkom i održivi razvoj sektora, uključujući malo priobalno ribarstvo, na primjer primjenom selektivnog ribolovnog alata, ekološki prihvatljive akvakulture, uključujući ekološku akvakulturu, te rješenja energetske učinkovitosti i povećanjem postotka nacionalnih kvota dodijeljenih malom priobalnom ribarstvu; naglašava potrebu za pružanjem potpore ribarima i dionicima u vrijednosnom lancu ribarstva, uključujući u najudaljenijim područjima, u prijelazu na više digitalne prakse kroz snažna ulaganja u osposobljavanje i osiguravanje financiranja digitalizacije i preobrazbu u „zelene” prakse i alate; ističe važnost Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) u tom pogledu u promicanju razvoja održivog plavog gospodarstva i modernizaciji sektora ribarstva u skladu s ciljevima ZRP-a; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju i države članice da nadograđuju postojeće održive prakse te da olakšaju, ohrabre i pruže odgovarajuću potporu za prijelaz na ribarstvo i akvakulturu s niskim učinkom i održivi razvoj sektora, uključujući malo priobalno ribarstvo, na primjer primjenom selektivnog ribolovnog alata, ekološki prihvatljive akvakulture, uključujući ekološku akvakulturu, te rješenja energetske učinkovitosti i povećanjem postotka nacionalnih kvota dodijeljenih malom priobalnom ribarstvu; naglašava potrebu za pružanjem potpore ribarima i dionicima u vrijednosnom lancu ribarstva, uključujući u najudaljenijim područjima, u prijelazu na više digitalne prakse kroz snažna ulaganja u osposobljavanje i osiguravanje financiranja digitalizacije i preobrazbu u „zelene” prakse i alate; ističe važnost Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) u tom pogledu u promicanju razvoja održivog plavog gospodarstva i modernizaciji sektora ribarstva u skladu s ciljevima ZRP-a;

| 64. | zahtijeva da Vijeće Europske unije proaktivno objavi sve dokumente povezane s donošenjem propisa o ukupnom dopuštenom ulovu (TAC), u skladu s preporukom Europskog ombudsmana u okviru predmeta 640/2019/FP; |
| --- | --- |

64.

zahtijeva da Vijeće Europske unije proaktivno objavi sve dokumente povezane s donošenjem propisa o ukupnom dopuštenom ulovu (TAC), u skladu s preporukom Europskog ombudsmana u okviru predmeta 640/2019/FP;

| 65. | naglašava potrebu za praćenjem i promicanjem odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa uz primjenu nulte tolerancije u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u potpunosti koristeći instrumente koji su na raspolaganju EU-u u skladu s Uredbom o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (71), uključujući korištenje „crvenih kartona” ako zemlja ne poštuje zahtjeve EU-a i jačanjem politike održivih sporazuma o ribarstvu sa zemljama izvan EU-a; naglašava da ti sporazumi moraju postati stvarno održivi i biti u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima i ne smiju ugroziti sektor malog ribarstva u zemljama izvan EU-a niti potkopati lokalnu sigurnost hrane; |
| --- | --- |

65.

naglašava potrebu za praćenjem i promicanjem odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa uz primjenu nulte tolerancije u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u potpunosti koristeći instrumente koji su na raspolaganju EU-u u skladu s Uredbom o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (71

| 66. | potiče Komisiju i države članice da ispune pravno obvezujuće mjere na koje su se obvezale u okviru pomorskih područja mreže Natura 2000 te da usvoje cjelovit pristup morskom okolišu i počnu rješavati temeljne uzroke onečišćenja voda, uključujući morsko smeće i urbane i industrijske otpadne vode, čime bi se stalo na kraj praksama koje su štetne za morski okoliš i zdravlje ljudi i potaknulo ribare na održivo prikupljanje pomorskog otpada uz izbjegavanje dodatne potrošnje goriva i emisija, kao i prilova morskih životinja i riba te negativnog učinka na ekosustav, te provelo mjere za poboljšanje kvalitete vode i kontrole bolesti te ograničiti gustoću populacije u proizvodnji akvakulture s ciljem zdravlja ljudi i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

66.

potiče Komisiju i države članice da ispune pravno obvezujuće mjere na koje su se obvezale u okviru pomorskih područja mreže Natura 2000 te da usvoje cjelovit pristup morskom okolišu i počnu rješavati temeljne uzroke onečišćenja voda, uključujući morsko smeće i urbane i industrijske otpadne vode, čime bi se stalo na kraj praksama koje su štetne za morski okoliš i zdravlje ljudi i potaknulo ribare na održivo prikupljanje pomorskog otpada uz izbjegavanje dodatne potrošnje goriva i emisija, kao i prilova morskih životinja i riba te negativnog učinka na ekosustav, te provelo mjere za poboljšanje kvalitete vode i kontrole bolesti te ograničiti gustoću populacije u proizvodnji akvakulture s ciljem zdravlja ljudi i dobrobiti životinja;

| 67. | ističe vrijednost rada žena i muškaraca u sektorima ribarstva i akvakulture te važnu ulogu koju žene imaju u preradi, promicanju i marketingu ulovljene ribe; podsjeća na potencijal održive akvakulture i ribarstva za stvaranje zelenih radnih mjesta i smatra da bi se ekološki prijelaz prehrambenih sustava, uključujući ribarstvo, trebao odvijati na način koji osigurava pošten prihod i snažan položaj u cijelom lancu vrijednosti, te u tom smislu naglašava važnost aktivnog sudjelovanja organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

67.

ističe vrijednost rada žena i muškaraca u sektorima ribarstva i akvakulture te važnu ulogu koju žene imaju u preradi, promicanju i marketingu ulovljene ribe; podsjeća na potencijal održive akvakulture i ribarstva za stvaranje zelenih radnih mjesta i smatra da bi se ekološki prijelaz prehrambenih sustava, uključujući ribarstvo, trebao odvijati na način koji osigurava pošten prihod i snažan položaj u cijelom lancu vrijednosti, te u tom smislu naglašava važnost aktivnog sudjelovanja organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i akvakulture;

| 68. | poziva Komisiju i države članice da podupiru i potiču razvoj održivijih ribolovnih tehnika i alata te metode hvatanja, iskrcaja, prijevoza i klanja ribe i morskih beskralježnjaka s većom dobrobiti, na temelju najbolje dostupne znanosti, kao poboljšanja standarda dobrobiti životinja za uzgojene ribe kako bi se smanjio stres i poboljšala kvaliteta ribe; naglašava da bi Unija trebala podržati i poticati ulaganja u takvu opremu, metode i poboljšanja; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju i države članice da podupiru i potiču razvoj održivijih ribolovnih tehnika i alata te metode hvatanja, iskrcaja, prijevoza i klanja ribe i morskih beskralježnjaka s većom dobrobiti, na temelju najbolje dostupne znanosti, kao poboljšanja standarda dobrobiti životinja za uzgojene ribe kako bi se smanjio stres i poboljšala kvaliteta ribe; naglašava da bi Unija trebala podržati i poticati ulaganja u takvu opremu, metode i poboljšanja;

| 69. | naglašava doprinos ribolova na ribnjacima uz tradicionalne prakse gospodarenja za postizanje ciljeva strategije „od polja do stola” i povezane Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.; naglašava da obrađena područja ribnjaka pružaju staništa rijetkim vrstama, pozitivno doprinose klimi i zalihama vode, služe za ponor hranjivih tvari i zadržavaju sedimente te doprinose održivoj proizvodnji regionalne hrane; poziva Komisiju i države članice da razmotre ribolov na ribnjacima u odgovarajućim mjerama i programima; |
| --- | --- |

69.

naglašava doprinos ribolova na ribnjacima uz tradicionalne prakse gospodarenja za postizanje ciljeva strategije „od polja do stola” i povezane Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.; naglašava da obrađena područja ribnjaka pružaju staništa rijetkim vrstama, pozitivno doprinose klimi i zalihama vode, služe za ponor hranjivih tvari i zadržavaju sedimente te doprinose održivoj proizvodnji regionalne hrane; poziva Komisiju i države članice da razmotre ribolov na ribnjacima u odgovarajućim mjerama i programima;

| 70. | podsjeća na to da su primarni proizvođači u znatno nepovoljnijem položaju što se tiče prihoda u odnosu na druge subjekte u lancu opskrbe hranom i na ostatak gospodarstva; naglašava da je bitno ojačati položaj primarnih proizvođača u lancu opskrbe hranom, posebno u pogledu malih i srednjih proizvođača, kako bi im se omogućilo da obuhvate pošten udio održivo proizvedene hrane, uključujući putem poticanja suradnje i kolektivnih aktivnosti, uz korištenje mogućnosti predviđenih zajedničkim tržišnim organizacijama za poljoprivredne proizvode, proizvode ribarstva i akvakulture, uključujući prilagodbu pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

70.

podsjeća na to da su primarni proizvođači u znatno nepovoljnijem položaju što se tiče prihoda u odnosu na druge subjekte u lancu opskrbe hranom i na ostatak gospodarstva; naglašava da je bitno ojačati položaj primarnih proizvođača u lancu opskrbe hranom, posebno u pogledu malih i srednjih proizvođača, kako bi im se omogućilo da obuhvate pošten udio održivo proizvedene hrane, uključujući putem poticanja suradnje i kolektivnih aktivnosti, uz korištenje mogućnosti predviđenih zajedničkim tržišnim organizacijama za poljoprivredne proizvode, proizvode ribarstva i akvakulture, uključujući prilagodbu pravila tržišnog natjecanja;

| 71. | naglašava da je osiguravanje stabilnog i poštenog prihoda za primarne proizvođače ključno za omogućavanje prijelaza prehrambenog sustava prema većoj održivosti i kružnijoj poljoprivredi, u borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi te u upravljanju rizicima i krizama; poziva da se primarnim proizvođačima širom EU-a pruži podrška u tom prijelazu, uključujući prihvaćanjem novih tehnologija i povećanjem učinkovitosti u smislu poljoprivrednih sustava, gospodarenja otpadom i opskrbe ulaznim materijalima i ambalaže; naglašava da bi proizvođačke cijene trebale pokriti troškove proizvodnje i odražavati društvenu, gospodarsku i ekološku održivost, a time i biti u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

71.

naglašava da je osiguravanje stabilnog i poštenog prihoda za primarne proizvođače ključno za omogućavanje prijelaza prehrambenog sustava prema većoj održivosti i kružnijoj poljoprivredi, u borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi te u upravljanju rizicima i krizama; poziva da se primarnim proizvođačima širom EU-a pruži podrška u tom prijelazu, uključujući prihvaćanjem novih tehnologija i povećanjem učinkovitosti u smislu poljoprivrednih sustava, gospodarenja otpadom i opskrbe ulaznim materijalima i ambalaže; naglašava da bi proizvođačke cijene trebale pokriti troškove proizvodnje i odražavati društvenu, gospodarsku i ekološku održivost, a time i biti u skladu s ciljevima europskog zelenog plana;

| 72. | smatra da bi se trebali poticati sporazumi o lancu opskrbe kako bi se zajamčila pravedna raspodjela vrijednosti poljoprivrednicima te kako bi se u isto vrijeme zajamčila veća transparentnost i sljedivost opskrbnog lanca u cjelini uz poticanje rasta zapošljavanja mladih u tom sektoru; |
| --- | --- |

72.

smatra da bi se trebali poticati sporazumi o lancu opskrbe kako bi se zajamčila pravedna raspodjela vrijednosti poljoprivrednicima te kako bi se u isto vrijeme zajamčila veća transparentnost i sljedivost opskrbnog lanca u cjelini uz poticanje rasta zapošljavanja mladih u tom sektoru;

| 73. | pozdravlja cilj skraćivanja lanaca opskrbe; međutim, naglašava stvarnost otočnih država članica i otočnih teritorija koji su odvojeni od kontinentalne Europe i suočavaju se s izolacijom i ovisnošću o uvozu potrebnih proizvoda kao što su žitarice za stočnu hranu, što treba poštovati pri provedbi mjera kako bi se smanjila ovisnost o prijevoza na velikim udaljenostima i drugih mjera kojima će se skratiti lanci opskrbe; naglašava da bi sigurnost opskrbe hranom tih odvojenih područja bila ugrožena bez prijevoza određenih prehrambenih proizvoda na velikim udaljenostima; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja cilj skraćivanja lanaca opskrbe; međutim, naglašava stvarnost otočnih država članica i otočnih teritorija koji su odvojeni od kontinentalne Europe i suočavaju se s izolacijom i ovisnošću o uvozu potrebnih proizvoda kao što su žitarice za stočnu hranu, što treba poštovati pri provedbi mjera kako bi se smanjila ovisnost o prijevoza na velikim udaljenostima i drugih mjera kojima će se skratiti lanci opskrbe; naglašava da bi sigurnost opskrbe hranom tih odvojenih područja bila ugrožena bez prijevoza određenih prehrambenih proizvoda na velikim udaljenostima;

| 74. | napominje da se očekivanja građana razvijaju i potiču značajne promjene na prehrambenom tržištu, što rezultira rastućom potražnjom za lokalno proizvedenom hranom; naglašava važnost lokalno proizvedene hrane te mogućnosti koje nudi našim poljoprivrednicima i značajne pozitivne doprinose našem okolišu; stoga potiče Komisiju i države članice da aktivno promiču razvoj lokalnih prehrambenih strategija uz inicijative kratkog lanca opskrbe; |
| --- | --- |

74.

napominje da se očekivanja građana razvijaju i potiču značajne promjene na prehrambenom tržištu, što rezultira rastućom potražnjom za lokalno proizvedenom hranom; naglašava važnost lokalno proizvedene hrane te mogućnosti koje nudi našim poljoprivrednicima i značajne pozitivne doprinose našem okolišu; stoga potiče Komisiju i države članice da aktivno promiču razvoj lokalnih prehrambenih strategija uz inicijative kratkog lanca opskrbe;

| 75. | prepoznaje važnost svježe ekološke hrane koja se konzumira lokalno, a koja je blagotvorna za zdravlje potrošača i okoliš; ističe veliki potencijal u promicanju suradnje lokalnih primarnih proizvođača i pružatelja turističkih usluga koji bi mogao povećati potrošnju lokalno uzgojene i svježe hrane; poziva na mjere potpore radi promicanja takve suradnje; |
| --- | --- |

75.

prepoznaje važnost svježe ekološke hrane koja se konzumira lokalno, a koja je blagotvorna za zdravlje potrošača i okoliš; ističe veliki potencijal u promicanju suradnje lokalnih primarnih proizvođača i pružatelja turističkih usluga koji bi mogao povećati potrošnju lokalno uzgojene i svježe hrane; poziva na mjere potpore radi promicanja takve suradnje;

| 76. | poziva na promicanje mjera kojima se omogućuje prerada sirovina što je bliže moguće mjestu podrijetla, čime se znatno smanjuje ugljični otisak i osigurava bolja sljedivost prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

76.

poziva na promicanje mjera kojima se omogućuje prerada sirovina što je bliže moguće mjestu podrijetla, čime se znatno smanjuje ugljični otisak i osigurava bolja sljedivost prehrambenih proizvoda;

| 77. | naglašava da, iako novi održivi poslovni modeli nude ogromne mogućnosti za MSP-ove, nekoliko inicijativa predviđenih strategijom moglo bi dovesti do stvaranja značajne birokracije; pozdravlja predanost Komisije pridržavanju alata za bolju regulativu, procijeni učinaka na MSP-ove, kao i poduzimanju mjere za promicanje održivih i kružnih poslovnih modela posebno za MSP-ove, kako bi se fond InvestEU koristio za olakšavanje pristupa financiranju za MSP-ove i nuđenju prilagođenih rješenja koja će MSP-ovima pomoći da razviju nove vještine i poslovne modele; potiče Komisiju i države članice da smanje administrativno opterećenje za male i srednje sudionike u prehrambenom lancu mjerama kao što su usklađivanje postupaka registracije i učinkovitije dobivanje dozvola i odobrenja, a također osiguravanjem odgovarajućeg osoblja za odgovarajuća regulatorna tijela kako bi mali proizvođači hrane svoje proizvode što brže i jednostavnije plasirali na tržište; |
| --- | --- |

77.

naglašava da, iako novi održivi poslovni modeli nude ogromne mogućnosti za MSP-ove, nekoliko inicijativa predviđenih strategijom moglo bi dovesti do stvaranja značajne birokracije; pozdravlja predanost Komisije pridržavanju alata za bolju regulativu, procijeni učinaka na MSP-ove, kao i poduzimanju mjere za promicanje održivih i kružnih poslovnih modela posebno za MSP-ove, kako bi se fond InvestEU koristio za olakšavanje pristupa financiranju za MSP-ove i nuđenju prilagođenih rješenja koja će MSP-ovima pomoći da razviju nove vještine i poslovne modele; potiče Komisiju i države članice da smanje administrativno opterećenje za male i srednje sudionike u prehrambenom lancu mjerama kao što su usklađivanje postupaka registracije i učinkovitije dobivanje dozvola i odobrenja, a također osiguravanjem odgovarajućeg osoblja za odgovarajuća regulatorna tijela kako bi mali proizvođači hrane svoje proizvode što brže i jednostavnije plasirali na tržište;

| 78. | smatra da je dodijeljeni proračun za postizanje ciljeva zelenog plana EU-a i mehanizma za pravednu tranziciju nedovoljan da bi se na socijalno održiv način suočio s posljedicama očekivane transformacije; poziva da mehanizam za pravednu tranziciju također obuhvati i poljoprivredne regije koje bi mogle biti pod nepovoljnim utjecajem i naglašava potrebu da se osigura pravilno sudjelovanje socijalnih partnera u definiranju i provedbi budućih inicijativa strategije; podsjeća da će prijelaz na taj sustav zahtijevati značajna ulaganja i da se ne može postići bez suradnje i potpore europskih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

78.

smatra da je dodijeljeni proračun za postizanje ciljeva zelenog plana EU-a i mehanizma za pravednu tranziciju nedovoljan da bi se na socijalno održiv način suočio s posljedicama očekivane transformacije; poziva da mehanizam za pravednu tranziciju također obuhvati i poljoprivredne regije koje bi mogle biti pod nepovoljnim utjecajem i naglašava potrebu da se osigura pravilno sudjelovanje socijalnih partnera u definiranju i provedbi budućih inicijativa strategije; podsjeća da će prijelaz na taj sustav zahtijevati značajna ulaganja i da se ne može postići bez suradnje i potpore europskih poljoprivrednika;

| 79. | potiče Komisiju da temeljito provede Direktivu (EU) 2019/633 o nepoštenim trgovinskim praksama i da pažljivo prati njezin prijenos u nacionalno pravo; poziva Komisiju da pojača napore za jačanje položaja poljoprivrednika u lancu opskrbe hranom i iznese konkretne prijedloge u skladu sa strategijom; |
| --- | --- |

79.

potiče Komisiju da temeljito provede Direktivu (EU) 2019/633 o nepoštenim trgovinskim praksama i da pažljivo prati njezin prijenos u nacionalno pravo; poziva Komisiju da pojača napore za jačanje položaja poljoprivrednika u lancu opskrbe hranom i iznese konkretne prijedloge u skladu sa strategijom;

| 80. | ponavlja da je dvojna kvaliteta prehrambenih proizvoda neprihvatljiva i da se ona mora u potpunosti suzbiti kako bi se izbjegla diskriminacija i zavaravanje potrošača u EU-u; smatra, stoga, da strategija „od polja do stola” mora sadržavati odredbe za sprečavanje dvostrukih standarda kvalitete hrane te u tu svrhu poziva Komisiju da pomno prati stanje na tržištu i po potrebi predloži ciljano zakonodavstvo; osim toga, ističe važnost uloge organizacija potrošača u utvrđivanju tih zavaravajućih praksi; |
| --- | --- |

80.

ponavlja da je dvojna kvaliteta prehrambenih proizvoda neprihvatljiva i da se ona mora u potpunosti suzbiti kako bi se izbjegla diskriminacija i zavaravanje potrošača u EU-u; smatra, stoga, da strategija „od polja do stola” mora sadržavati odredbe za sprečavanje dvostrukih standarda kvalitete hrane te u tu svrhu poziva Komisiju da pomno prati stanje na tržištu i po potrebi predloži ciljano zakonodavstvo; osim toga, ističe važnost uloge organizacija potrošača u utvrđivanju tih zavaravajućih praksi;

| 81. | podsjeća Komisiju na potrebu da na temelju Kodeksa ponašanja EU-a o odgovornim poslovnim i tržišnim praksama izradi okvir za praćenje prehrambenog sektora i sektora maloprodaje te omogući zakonodavne mjere u slučaju nedovoljnog napretka u integraciji gospodarske, okolišne i društvene održivosti i razmatranja dobrobiti životinja u korporativne strategije te da na taj način promiče i nagrađuje napore održivih poljoprivrednih proizvođača, istovremeno povećavajući dostupnost i cjenovnu pristupačnost zdravih i održivih prehrambenih mogućnosti te smanjujući ukupni ekološki otisak prehrambenog sustava i društvene troškove nezdrave prehrane; |
| --- | --- |

81.

podsjeća Komisiju na potrebu da na temelju Kodeksa ponašanja EU-a o odgovornim poslovnim i tržišnim praksama izradi okvir za praćenje prehrambenog sektora i sektora maloprodaje te omogući zakonodavne mjere u slučaju nedovoljnog napretka u integraciji gospodarske, okolišne i društvene održivosti i razmatranja dobrobiti životinja u korporativne strategije te da na taj način promiče i nagrađuje napore održivih poljoprivrednih proizvođača, istovremeno povećavajući dostupnost i cjenovnu pristupačnost zdravih i održivih prehrambenih mogućnosti te smanjujući ukupni ekološki otisak prehrambenog sustava i društvene troškove nezdrave prehrane;

| 82. | ustraje na potrebi da se Kodeks ponašanja EU-a za prehrambene i maloprodajne subjekte usmjeri na obveze bitne za oblikovanje zdravih i održivih prehrambenih okruženja i koje su specifične, mjerljive i vremenski ograničene te mogu riješiti dvostruke standarde u poljoprivredno-prehrambene prakse i usredotočene su na ključne operacije uključenih subjekata; |
| --- | --- |

82.

ustraje na potrebi da se Kodeks ponašanja EU-a za prehrambene i maloprodajne subjekte usmjeri na obveze bitne za oblikovanje zdravih i održivih prehrambenih okruženja i koje su specifične, mjerljive i vremenski ograničene te mogu riješiti dvostruke standarde u poljoprivredno-prehrambene prakse i usredotočene su na ključne operacije uključenih subjekata;

| 83. | ističe važnost zaustavljanja i rješavanja konsolidacije i koncentracije u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda kako bi se osigurale pravedne cijene poljoprivrednicima i pristojni uvjeti rada za radnike; inzistira na potrebi da akteri uzlazno u lancu uzmu u obzir troškove poljoprivredne proizvodnje i da se poštene cijene primjenjuju na sve karike u opskrbnom lancu; podsjeća na važnost povećanja otpornosti poljoprivrednika na tržištu dobivanjem veće vrijednosti iz prehrambenog lanca poticanjem njihovog sudjelovanja, na primjer u proizvođačkim organizacijama ili zadrugama; |
| --- | --- |

83.

ističe važnost zaustavljanja i rješavanja konsolidacije i koncentracije u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda kako bi se osigurale pravedne cijene poljoprivrednicima i pristojni uvjeti rada za radnike; inzistira na potrebi da akteri uzlazno u lancu uzmu u obzir troškove poljoprivredne proizvodnje i da se poštene cijene primjenjuju na sve karike u opskrbnom lancu; podsjeća na važnost povećanja otpornosti poljoprivrednika na tržištu dobivanjem veće vrijednosti iz prehrambenog lanca poticanjem njihovog sudjelovanja, na primjer u proizvođačkim organizacijama ili zadrugama;

| 84. | poziva na nediskriminirajuća poboljšanja politike promicanja EU-a za poljoprivredne i prehrambene proizvode, kao i školske programe EU-a i inicijativu europski zdravi školski ručkovi; vjeruje da bi ta poboljšanja trebala ojačati visokokvalitetnu europsku poljoprivrednu proizvodnju i pridonijeti održivoj proizvodnji i potrošnji u skladu s tom strategijom, europskim zelenim planom i ciljevima održivog razvoja; smatra da bi se ta poboljšanja trebala usredotočiti na obrazovne poruke temeljene na dostupnim znanstvenim podacima, na oznake kvalitete EU-a kao što su oznaka EU-a za organske proizvode i zemljopisne oznake, na kratke, lokalne i regionalne opskrbne lance, na zdravu prehranu i stilove života te na promicanje veće potrošnje voća i povrća kao dijela raznovrsne i uravnotežene prehrane te smanjenja unosa šećera, soli i masti s ciljem smanjenja stope pretilosti; |
| --- | --- |

84.

poziva na nediskriminirajuća poboljšanja politike promicanja EU-a za poljoprivredne i prehrambene proizvode, kao i školske programe EU-a i inicijativu europski zdravi školski ručkovi; vjeruje da bi ta poboljšanja trebala ojačati visokokvalitetnu europsku poljoprivrednu proizvodnju i pridonijeti održivoj proizvodnji i potrošnji u skladu s tom strategijom, europskim zelenim planom i ciljevima održivog razvoja; smatra da bi se ta poboljšanja trebala usredotočiti na obrazovne poruke temeljene na dostupnim znanstvenim podacima, na oznake kvalitete EU-a kao što su oznaka EU-a za organske proizvode i zemljopisne oznake, na kratke, lokalne i regionalne opskrbne lance, na zdravu prehranu i stilove života te na promicanje veće potrošnje voća i povrća kao dijela raznovrsne i uravnotežene prehrane te smanjenja unosa šećera, soli i masti s ciljem smanjenja stope pretilosti;

| 85. | nadalje naglašava u kontekstu programa EU-a za promicanje ističe važnost ekologizacije okoliša, i u zatvorenom i na otvorenom te prirodnog rješenja za problem utjecaja klimatskih promjena i onečišćenja zraka, kao i zdravog životnog okruženja i dobrobiti ljudi; |
| --- | --- |

85.

nadalje naglašava u kontekstu programa EU-a za promicanje ističe važnost ekologizacije okoliša, i u zatvorenom i na otvorenom te prirodnog rješenja za problem utjecaja klimatskih promjena i onečišćenja zraka, kao i zdravog životnog okruženja i dobrobiti ljudi;

| 86. | naglašava potrebu za poticanjem europskih informativnih kampanja o umjerenoj konzumaciji vina, istovremeno uspijevajući promicati kvalitetne proizvode; smatra da bi u borbi protiv zlouporabe konzumacije učinkovite bile samo široke informativne i obrazovne kampanje i podsjeća da je umjerena konzumacija vina dio mediteranske prehrane; |
| --- | --- |

86.

naglašava potrebu za poticanjem europskih informativnih kampanja o umjerenoj konzumaciji vina, istovremeno uspijevajući promicati kvalitetne proizvode; smatra da bi u borbi protiv zlouporabe konzumacije učinkovite bile samo široke informativne i obrazovne kampanje i podsjeća da je umjerena konzumacija vina dio mediteranske prehrane;

| 87. | prepoznaje ulogu sustava kvalitete EU-a i oznake zemljopisnog podrijetla u EU-u, kao što su zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka zemljopisnog podrijetla za alkoholna pića i aromatizirana vina i oznaka zajamčeni tradicionalni specijalitet, koji su izvrsni primjeri kako EU postavlja standarde kvalitete u poljoprivredi; pozdravlja reviziju politike EU-a o oznaci zemljopisnog podrijetla kako bi se omogućilo da zaštićene zemljopisne oznake ili oznake podrijetla dodatno pridonesu gospodarskoj, društvenoj i okolišnoj održivosti europskih regija, od čega će proizvođači, potrošači i društvo u cjelini imati koristi proizvodnjom visokokvalitetnih proizvoda koji stvaraju snažnu poveznicu s regijama; naglašava potrebu za poboljšanjem prepoznavanja njihove autentičnosti među potrošačima koji nisu uvijek u mogućnosti razlikovati europske zemljopisne oznake od drugih proizvoda bez oznake; također smatra potrebnim smanjiti administrativno opterećenje za male proizvođače koji se žele pridružiti tim sustavima kvalitete i ojačati zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla radi sprječavanja zlouporabe ili oponašanja na međunarodnoj razini; ponavlja njihovu važnu ulogu u trgovini između EU-a i partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

87.

prepoznaje ulogu sustava kvalitete EU-a i oznake zemljopisnog podrijetla u EU-u, kao što su zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka zemljopisnog podrijetla za alkoholna pića i aromatizirana vina i oznaka zajamčeni tradicionalni specijalitet, koji su izvrsni primjeri kako EU postavlja standarde kvalitete u poljoprivredi; pozdravlja reviziju politike EU-a o oznaci zemljopisnog podrijetla kako bi se omogućilo da zaštićene zemljopisne oznake ili oznake podrijetla dodatno pridonesu gospodarskoj, društvenoj i okolišnoj održivosti europskih regija, od čega će proizvođači, potrošači i društvo u cjelini imati koristi proizvodnjom visokokvalitetnih proizvoda koji stvaraju snažnu poveznicu s regijama; naglašava potrebu za poboljšanjem prepoznavanja njihove autentičnosti među potrošačima koji nisu uvijek u mogućnosti razlikovati europske zemljopisne oznake od drugih proizvoda bez oznake; također smatra potrebnim smanjiti administrativno opterećenje za male proizvođače koji se žele pridružiti tim sustavima kvalitete i ojačati zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla radi sprječavanja zlouporabe ili oponašanja na međunarodnoj razini; ponavlja njihovu važnu ulogu u trgovini između EU-a i partnerskih zemalja;

| 88. | ističe priznanje sadržano u strategiji da većina prehrane Europljana nije u skladu s preporukama za zdravu prehranu te da je potreban pomak u obrascima potrošnje za čitavo stanovništvo prema zdravijoj hrani, prehrani i načinu života, uključujući povećanu potrošnju održivo i regionalno proizvedene biljne hrane i hrane na biljnoj osnovi, poput svježeg voća i povrća, cjelovitih žitarica i mahunarki, te za rješavanje prekomjerne konzumacije mesa i proizvoda koji su velikim dijelom prerađeni, kao i proizvoda s visokim udjelom šećera, soli i masti, što će također pridonijeti zaštiti okoliša i dobrobiti životinja te osigurati otpornije gospodarstvo; naglašava da bi znanstveno utemeljene preporuke za održivu i zdravu prehranu na razini EU-a, uključujući jasne ciljeve, za održivu, zdravu i uravnoteženiju prehranu, uzimajući u obzir kulturnu i regionalnu raznolikost europske hrane i prehrane, kao i potrebe potrošača, pomogle i ohrabrile potrošače, a državama članicama pomogle u njihovim naporima da integriraju elemente održivosti u nacionalne savjete o prehrani; poziva Komisiju da razvije takve preporuke i posebne mjere za učinkovito promicanje zdrave, održive i uravnoteženije prehrane; |
| --- | --- |

88.

ističe priznanje sadržano u strategiji da većina prehrane Europljana nije u skladu s preporukama za zdravu prehranu te da je potreban pomak u obrascima potrošnje za čitavo stanovništvo prema zdravijoj hrani, prehrani i načinu života, uključujući povećanu potrošnju održivo i regionalno proizvedene biljne hrane i hrane na biljnoj osnovi, poput svježeg voća i povrća, cjelovitih žitarica i mahunarki, te za rješavanje prekomjerne konzumacije mesa i proizvoda koji su velikim dijelom prerađeni, kao i proizvoda s visokim udjelom šećera, soli i masti, što će također pridonijeti zaštiti okoliša i dobrobiti životinja te osigurati otpornije gospodarstvo; naglašava da bi znanstveno utemeljene preporuke za održivu i zdravu prehranu na razini EU-a, uključujući jasne ciljeve, za održivu, zdravu i uravnoteženiju prehranu, uzimajući u obzir kulturnu i regionalnu raznolikost europske hrane i prehrane, kao i potrebe potrošača, pomogle i ohrabrile potrošače, a državama članicama pomogle u njihovim naporima da integriraju elemente održivosti u nacionalne savjete o prehrani; poziva Komisiju da razvije takve preporuke i posebne mjere za učinkovito promicanje zdrave, održive i uravnoteženije prehrane;

| 89. | pozdravlja činjenicu da strategija točno prepoznaje ulogu i utjecaj prehrambenog okruženja na oblikovanje obrazaca potrošnje te potrebu da se potrošačima olakša izbor zdrave i održive prehrane; potiče Komisiju i države članice da zauzmu sustavniji pristup utemeljen na dokazima kako bi se olakšalo stvaranje zdravog, održivog i poštenog prehrambenog okruženja umjesto da se oslanjaju samo na kodeks ponašanja; ponavlja da je važno promicati zdravu, uravnoteženiju i održivu prehranu poboljšanjem prehrambenog okruženja, podizanjem razine osviještenosti potrošača o posljedicama obrazaca potrošnje, uključujući putem digitalnih kanala, i pružanjem informacija o vrstama prehrane koje su bolje za ljudsko zdravlje i ostavljaju manji ugljični otisak i otisak na okoliš, kao što su proizvodi iz kratkih lokalnih i regionalnih lanaca opskrbe, koje bi trebalo upotpuniti nizom mjera kako bi proizvodnja hrane prema zadanim postavkama postala održivija; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja činjenicu da strategija točno prepoznaje ulogu i utjecaj prehrambenog okruženja na oblikovanje obrazaca potrošnje te potrebu da se potrošačima olakša izbor zdrave i održive prehrane; potiče Komisiju i države članice da zauzmu sustavniji pristup utemeljen na dokazima kako bi se olakšalo stvaranje zdravog, održivog i poštenog prehrambenog okruženja umjesto da se oslanjaju samo na kodeks ponašanja; ponavlja da je važno promicati zdravu, uravnoteženiju i održivu prehranu poboljšanjem prehrambenog okruženja, podizanjem razine osviještenosti potrošača o posljedicama obrazaca potrošnje, uključujući putem digitalnih kanala, i pružanjem informacija o vrstama prehrane koje su bolje za ljudsko zdravlje i ostavljaju manji ugljični otisak i otisak na okoliš, kao što su proizvodi iz kratkih lokalnih i regionalnih lanaca opskrbe, koje bi trebalo upotpuniti nizom mjera kako bi proizvodnja hrane prema zadanim postavkama postala održivija;

| 90. | poziva na sveobuhvatan i komplementaran niz mjera, uključujući regulatorne mjere i kampanje podizanja svijesti potrošača za smanjenje opterećenja koje prekomjerna konzumacija prerađene hrane kao i drugih proizvoda s visokim udjelom soli, šećera i masti uzrokuje za javno zdravlje; poziva velike proizvođače i trgovce na malo hrane da brzo i ozbiljno preoblikuju onu prerađenu hranu koja nije obuhvaćena sustavima kvalitete EU-a kojima se mogu postići poboljšanja u pogledu zdravijeg sastava, te pozdravlja namjeru Komisije da pokrene inicijative za poticanje tog preoblikovanja, uključujući postavljanjem najviših dopušteni razina šećera, masti i soli u određenoj prerađenoj hrani i potiče Komisiju da pomno prati napredak u preoblikovanju; naglašava da bi se takvim preoblikovanjem također trebalo nastojati umanjiti zdravstvene rizike koje predstavljaju sredstva za poboljšanje hrane, ostaci pesticida i štetne kemikalije; poziva na posvećivanje posebne pozornosti hrani za djecu i drugim namirnicama posebne namjene kako bi se postigao učinkovit regulatorni pristup na razini cijelog EU-a u rješavanju problema izloženosti djece i adolescenata oglašavanju i marketingu prerađene hrane s visokim udjelom masti, šećera i soli na radiodifuzijskim i digitalnim medijima; |
| --- | --- |

90.

poziva na sveobuhvatan i komplementaran niz mjera, uključujući regulatorne mjere i kampanje podizanja svijesti potrošača za smanjenje opterećenja koje prekomjerna konzumacija prerađene hrane kao i drugih proizvoda s visokim udjelom soli, šećera i masti uzrokuje za javno zdravlje; poziva velike proizvođače i trgovce na malo hrane da brzo i ozbiljno preoblikuju onu prerađenu hranu koja nije obuhvaćena sustavima kvalitete EU-a kojima se mogu postići poboljšanja u pogledu zdravijeg sastava, te pozdravlja namjeru Komisije da pokrene inicijative za poticanje tog preoblikovanja, uključujući postavljanjem najviših dopušteni razina šećera, masti i soli u određenoj prerađenoj hrani i potiče Komisiju da pomno prati napredak u preoblikovanju; naglašava da bi se takvim preoblikovanjem također trebalo nastojati umanjiti zdravstvene rizike koje predstavljaju sredstva za poboljšanje hrane, ostaci pesticida i štetne kemikalije; poziva na posvećivanje posebne pozornosti hrani za djecu i drugim namirnicama posebne namjene kako bi se postigao učinkovit regulatorni pristup na razini cijelog EU-a u rješavanju problema izloženosti djece i adolescenata oglašavanju i marketingu prerađene hrane s visokim udjelom masti, šećera i soli na radiodifuzijskim i digitalnim medijima;

| 91. | smatra da je daljnji razvoj i održive inovacije u području biljnih bjelančevina i alternativnih izvora bjelančevina u EU-u, kao što su insekti i alge, način za učinkovito pristupanje rješavanju mnogih okolišnih i klimatskih izazova s kojima se suočava poljoprivreda EU-a, kao i za sprečavanje krčenja šuma, gubitka bioraznolikosti i propadanje ekosustava u zemljama izvan EU-a, a tako i za smanjenje trenutačne ovisnosti Europe u pogledu opskrbe biljnim bjelančevinama; poziva Komisiju da nadopuni svoje izvješće o razvoju biljnih bjelančevina u Europskoj uniji (COM(2018)0757) i predstavi strategiju tranzicije bjelančevina EU-a koja obuhvaća potražnju i ponudu kako bi podržala i potaknula održivu proizvodnju proteinskih kultura, uključujući lokalne zalihe hrane za životinje i proizvodnju hrane, povećavajući samodostatnost EU-a i smanjujući globalne utjecaje na okoliš i klimu; naglašava važnost smanjenja ovisnosti o uvozu proteinskih kultura iz inozemstva; |
| --- | --- |

91.

smatra da je daljnji razvoj i održive inovacije u području biljnih bjelančevina i alternativnih izvora bjelančevina u EU-u, kao što su insekti i alge, način za učinkovito pristupanje rješavanju mnogih okolišnih i klimatskih izazova s kojima se suočava poljoprivreda EU-a, kao i za sprečavanje krčenja šuma, gubitka bioraznolikosti i propadanje ekosustava u zemljama izvan EU-a, a tako i za smanjenje trenutačne ovisnosti Europe u pogledu opskrbe biljnim bjelančevinama; poziva Komisiju da nadopuni svoje izvješće o razvoju biljnih bjelančevina u Europskoj uniji (COM(2018)0757) i predstavi strategiju tranzicije bjelančevina EU-a koja obuhvaća potražnju i ponudu kako bi podržala i potaknula održivu proizvodnju proteinskih kultura, uključujući lokalne zalihe hrane za životinje i proizvodnju hrane, povećavajući samodostatnost EU-a i smanjujući globalne utjecaje na okoliš i klimu; naglašava važnost smanjenja ovisnosti o uvozu proteinskih kultura iz inozemstva;

| 92. | podsjeća na svoj poziv da proširi procjenu generičkog rizika EU-a na cijelo zakonodavstvo kako bi se spriječila izloženost potrošača opasnim tvarima u hrani; |
| --- | --- |

92.

podsjeća na svoj poziv da proširi procjenu generičkog rizika EU-a na cijelo zakonodavstvo kako bi se spriječila izloženost potrošača opasnim tvarima u hrani;

| 93. | podsjeća da prehrambeni profili, čija provedba znatno kasni, ostanu primjereni i neophodni da bi se ispunili ciljevi Uredbe (EZ) br. 1924/2006 o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama (72); pozdravlja najavu zakonodavnog prijedloga za utvrđivanje prehrambenih profila; ističe da se za mnoge prehrambene proizvode, uključujući neke koji su usmjereni prema djeci, i dalje koriste zdravstvene i prehrambene tvrdnje iako imaju visoke razine hranjivih tvari koje izazivaju zabrinutost; naglašava da se mora razviti snažan skup prehrambenih profila kako bi se zabranila uporaba prehrambenih i zdravstvenih tvrdnji o dobrobiti hrane s visokim udjelom masti, šećera i/ili soli; poziva da se posebna pažnja posveti hrani za djecu i drugoj hrani za posebne namjene; |
| --- | --- |

93.

podsjeća da prehrambeni profili, čija provedba znatno kasni, ostanu primjereni i neophodni da bi se ispunili ciljevi Uredbe (EZ) br. 1924/2006 o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama (72

| 94. | prepoznaje da su međunarodna tijela za javno zdravstvo, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija, prepoznale oznake hranjive vrijednosti na prednjoj strani pakiranja kao ključni alat koji potrošačima pomaže da donesu zdravije i uravnoteženije odluke u vezi izbora hrane utemeljene na informacijama; naglašava da bi sustav označavanja hranjivih tvari na pakiranju, koji je u skladu s prehrambenim smjernicama i nadopunjuje ih, trebao pomoći potrošačima u odabiru zdravije hrane pružajući im razumljive informacije o hrani koju konzumiraju; poziva Komisiju da osigura da se obavezna i usklađena prehrambena oznaka EU-a na prednjoj strani pakiranja razvije na temelju čvrstih, neovisnih znanstvenih dokaza i pokazanog razumijevanja potrošača, s otvorenim pristupom za sve tržišne subjekte, uključujući male i srednje subjekte, uzimajući u obzir uzeti u obzir dodatno opterećenje subjekata u hrani i sindikata; nadalje naglašava da bi, radi lakše usporedbe među proizvodima, trebao uključivati element tumačenja za pružanje transparentnih, usporedivih i usklađenih informacija o proizvodu te se temeljiti na jedinstvenim referentnim iznosima; poziva Komisiju da na odgovarajući način uzme u obzir posebna obilježja proizvoda s jednim sastojkom i proizvoda prema europskim sustavima kvalitete (zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka zemljopisnog podrijetla itd.), a osobito nepromjenjivost njihovog sastava, naglašavajući pritom da se sva razmatranja u vezi s mogućim izuzećima trebaju temeljiti na znanstvenim zaključcima; poziva na uspostavu digitalnog sustava za pružanje dodatnih dobrovoljnih informacija za poljoprivredno-prehrambene proizvode („EU4healthyfood”), i predlaže da bi se informacije mogle pružiti na digitalni način putem QR koda te bi ih potrošač jednostavno mogao saznati; |
| --- | --- |

94.

prepoznaje da su međunarodna tijela za javno zdravstvo, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija, prepoznale oznake hranjive vrijednosti na prednjoj strani pakiranja kao ključni alat koji potrošačima pomaže da donesu zdravije i uravnoteženije odluke u vezi izbora hrane utemeljene na informacijama; naglašava da bi sustav označavanja hranjivih tvari na pakiranju, koji je u skladu s prehrambenim smjernicama i nadopunjuje ih, trebao pomoći potrošačima u odabiru zdravije hrane pružajući im razumljive informacije o hrani koju konzumiraju; poziva Komisiju da osigura da se obavezna i usklađena prehrambena oznaka EU-a na prednjoj strani pakiranja razvije na temelju čvrstih, neovisnih znanstvenih dokaza i pokazanog razumijevanja potrošača, s otvorenim pristupom za sve tržišne subjekte, uključujući male i srednje subjekte, uzimajući u obzir uzeti u obzir dodatno opterećenje subjekata u hrani i sindikata; nadalje naglašava da bi, radi lakše usporedbe među proizvodima, trebao uključivati element tumačenja za pružanje transparentnih, usporedivih i usklađenih informacija o proizvodu te se temeljiti na jedinstvenim referentnim iznosima; poziva Komisiju da na odgovarajući način uzme u obzir posebna obilježja proizvoda s jednim sastojkom i proizvoda prema europskim sustavima kvalitete (zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka zemljopisnog podrijetla itd.), a osobito nepromjenjivost njihovog sastava, naglašavajući pritom da se sva razmatranja u vezi s mogućim izuzećima trebaju temeljiti na znanstvenim zaključcima; poziva na uspostavu digitalnog sustava za pružanje dodatnih dobrovoljnih informacija za poljoprivredno-prehrambene proizvode („EU4healthyfood”), i predlaže da bi se informacije mogle pružiti na digitalni način putem QR koda te bi ih potrošač jednostavno mogao saznati;

| 95. | napominje da zdravi proizvodi, uključujući hranu, mogu sadržavati prirodne ili sintetičke sastojke koji imaju različit utjecaj na okoliš i zdravlje potrošača; poziva na uvođenje obveznih sustava označivanja zdravih proizvoda, koji navode je li neki sastojak sintetičkog podrijetla ako je dobiven kemijskom sintezom, posebno u slučajevima kada postoje prirodni ekvivalenti; |
| --- | --- |

95.

napominje da zdravi proizvodi, uključujući hranu, mogu sadržavati prirodne ili sintetičke sastojke koji imaju različit utjecaj na okoliš i zdravlje potrošača; poziva na uvođenje obveznih sustava označivanja zdravih proizvoda, koji navode je li neki sastojak sintetičkog podrijetla ako je dobiven kemijskom sintezom, posebno u slučajevima kada postoje prirodni ekvivalenti;

| 96. | poziva Komisiju da ocijeni promjene u ponašanju potrošača, primjerice pri kupovini prehrambenih proizvoda na internetu; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisiju da ocijeni promjene u ponašanju potrošača, primjerice pri kupovini prehrambenih proizvoda na internetu;

| 97. | pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj poboljšanje označivanja podrijetla i razmatranje njegovog širenja na širi spektar proizvoda; ponavlja svoj poziv na obvezno označavanje podrijetla; naglašava da bi to trebalo biti sveobuhvatno i usklađeno te obuhvaćati sve prehrambene proizvode te obuhvaćati ugostiteljske objekte, restorane i maloprodaju te biti u potpunosti provjerljivo i sljedivo, a da se pritom ne narušava pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; naglašava da je potrebno revidirati uredbu o informiranju o hrani (73) s naglaskom na mlijeku i mesu kao sastojcima; poziva Komisiju da ispravi postojeću praksu prema kojoj se proizvodi čiji primarni sastojci nisu iz lokalnih ili regionalnih izvora mogu stavljati na tržište kao takvi ako je podrijetlo tih ne-lokalnih primarnih sastojaka navedeno malim slovima te da podrijetlo primarnih sastojaka bude vidljivije potrošačima; poziva Komisiju da predloži zakonodavne izmjene za pravila o označavanju meda koje će rezultirati boljim informiranjem potrošača te da podrži pčelarski sektor EU-a pojačavanjem uvoznih inspekcija kako bi se spriječio uvoz patvorenog meda, naglašavajući pritom da se sve oznake o podrijetlu moraju učinkovito primjenjivati u borbi protiv prijevara s hranom; |
| --- | --- |

97.

pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj poboljšanje označivanja podrijetla i razmatranje njegovog širenja na širi spektar proizvoda; ponavlja svoj poziv na obvezno označavanje podrijetla; naglašava da bi to trebalo biti sveobuhvatno i usklađeno te obuhvaćati sve prehrambene proizvode te obuhvaćati ugostiteljske objekte, restorane i maloprodaju te biti u potpunosti provjerljivo i sljedivo, a da se pritom ne narušava pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; naglašava da je potrebno revidirati uredbu o informiranju o hrani (73

| 98. | pozdravlja namjeru Komisije da stvori održiv okvir za označavanje hrane i poziva Komisiju da definira metodologiju i odredi koje bi dimenzije održivosti bile obuhvaćene te da istodobno osigura da se novi sustav ne kosi s postojećim okolišnim okvirima, poput znaka za zaštitu okoliša ili ekološke oznake EU-a; naglašava da se trenutno koriste mnoge nepotkrijepljene, pa čak i zavaravajuće ekološke tvrdnje i metode oglašavanja te poziva Komisiju da uvede regulatorni okvir kojim će se uspostaviti jasan, brz i učinkovit postupak prethodnog odobrenja za sve tvrdnje i oznake o održivosti; naglašava da bi takav okvir zaštitio potrošače od neistinitih tvrdnji o održivosti, uz istodobno osiguravanje da tvrtke koje istinski teže ekološki prihvatljivijem poslovanju budu nagrađene za svoj trud; naglašava da javna inspekcijska tijela moraju provjeravati sve oznake dopuštene na prehrambenim proizvodima; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja namjeru Komisije da stvori održiv okvir za označavanje hrane i poziva Komisiju da definira metodologiju i odredi koje bi dimenzije održivosti bile obuhvaćene te da istodobno osigura da se novi sustav ne kosi s postojećim okolišnim okvirima, poput znaka za zaštitu okoliša ili ekološke oznake EU-a; naglašava da se trenutno koriste mnoge nepotkrijepljene, pa čak i zavaravajuće ekološke tvrdnje i metode oglašavanja te poziva Komisiju da uvede regulatorni okvir kojim će se uspostaviti jasan, brz i učinkovit postupak prethodnog odobrenja za sve tvrdnje i oznake o održivosti; naglašava da bi takav okvir zaštitio potrošače od neistinitih tvrdnji o održivosti, uz istodobno osiguravanje da tvrtke koje istinski teže ekološki prihvatljivijem poslovanju budu nagrađene za svoj trud; naglašava da javna inspekcijska tijela moraju provjeravati sve oznake dopuštene na prehrambenim proizvodima;

| 99. | naglašava da se na proizvodima životinjskog podrijetla moraju stavljati oznake, koje bi se trebale temeljiti na utvrđivanju načina proizvodnje kao i pokazateljima dobrobiti životinja, te sadržavati mjesto rođenja, uzgoja i klanja životinje, te naglašava da se ti zahtjevi trebaju proširiti na prerađene proizvode kako bi se povećala transparentnost, pomoglo potrošačima u boljem odabiru i pridonijelo dobrobiti životinja; naglašava da bi se trebala bolje podržati proizvodnja i prihvaćanje na tržištu bjelančevina biljnog podrijetla, te nadalje poziva da se bez daljnjeg odlaganja dovrši već davno potrebno usklađivanje zahtjeva u pogledu označavanja vegetarijanske i veganske hrane; |
| --- | --- |

99.

naglašava da se na proizvodima životinjskog podrijetla moraju stavljati oznake, koje bi se trebale temeljiti na utvrđivanju načina proizvodnje kao i pokazateljima dobrobiti životinja, te sadržavati mjesto rođenja, uzgoja i klanja životinje, te naglašava da se ti zahtjevi trebaju proširiti na prerađene proizvode kako bi se povećala transparentnost, pomoglo potrošačima u boljem odabiru i pridonijelo dobrobiti životinja; naglašava da bi se trebala bolje podržati proizvodnja i prihvaćanje na tržištu bjelančevina biljnog podrijetla, te nadalje poziva da se bez daljnjeg odlaganja dovrši već davno potrebno usklađivanje zahtjeva u pogledu označavanja vegetarijanske i veganske hrane;

| 100. | ponovno potvrđuje svoje uvjerenje da mjere politike za povećanje održivosti prehrambenog sustava ne bi trebale ovisiti samo o prebacivanju odgovornosti za kupnju održivih proizvoda na potrošače jer to nije učinkovito, jer je izbor potrošača važan čimbenik za prihvaćanje održivo proizvedene i zdravije prehrane; naglašava važnost dobrog obrazovanja o prehrani i okolišu, kao i dostupnost lako razumljivih relevantnih informacija u tom pogledu; naglašava da bi se označavanje održivosti trebalo temeljiti na znanstveno usklađenim kriterijima održivosti, trebalo bi uključivati inspekcije koju provode javna nadzorna tijela kad god je to moguće, te nove zakonodavne mjere prema potrebi; međutim napominje da samo certificiranje i označavanje trećih strana nije učinkovito, ali mogu biti komplementarni alati u osiguranju prijelaza na održive proizvodnje i potrošnje; priznaje da je povećanje transparentnosti metodama poput označavanja važan element koji može pomoći potrošačima u donošenju održivijih odluka o kupnji, što je važno za postizanje prijelaza na održiviji, regionalni i zdravi prehrambeni sustav; |
| --- | --- |

100.

ponovno potvrđuje svoje uvjerenje da mjere politike za povećanje održivosti prehrambenog sustava ne bi trebale ovisiti samo o prebacivanju odgovornosti za kupnju održivih proizvoda na potrošače jer to nije učinkovito, jer je izbor potrošača važan čimbenik za prihvaćanje održivo proizvedene i zdravije prehrane; naglašava važnost dobrog obrazovanja o prehrani i okolišu, kao i dostupnost lako razumljivih relevantnih informacija u tom pogledu; naglašava da bi se označavanje održivosti trebalo temeljiti na znanstveno usklađenim kriterijima održivosti, trebalo bi uključivati inspekcije koju provode javna nadzorna tijela kad god je to moguće, te nove zakonodavne mjere prema potrebi; međutim napominje da samo certificiranje i označavanje trećih strana nije učinkovito, ali mogu biti komplementarni alati u osiguranju prijelaza na održive proizvodnje i potrošnje; priznaje da je povećanje transparentnosti metodama poput označavanja važan element koji može pomoći potrošačima u donošenju održivijih odluka o kupnji, što je važno za postizanje prijelaza na održiviji, regionalni i zdravi prehrambeni sustav;

| 101. | ističe da cijene hrane moraju slati pravu poruku potrošačima; smatra da su stvarne cijene hrane, koje odražavaju i stvarne troškove proizvodnje za poljoprivrednike kao i za okoliš i društvo, najučinkovitiji način da se dugoročno postignu održivi i pravični prehrambeni sustavi; stoga pozdravlja cilj strategije da prehrambenu industriju usmjeri prema praksama koje zdravi i održivi izbor čine lakim, pristupačnim i cjenovno prihvatljivim za potrošače; podržava omogućavanje veće fleksibilnosti državama članicama u razlikovanju stopa PDV-a na hranu s različitim učincima na zdravlje i okoliš te im omogućuje da odaberu nultu stopu PDV-a za zdrave i održive prehrambene proizvode, poput voća i povrća, što se već primjenjuje u nekim državama članicama, ali trenutno nije moguće za sve (74), te višu stopu PDV-a na nezdravu hranu i hranu koja ima veliki učinak na okoliš; podsjeća da se izdaci kućanstava za prehrambene proizvode značajno razlikuju u državama članicama EU-a i da se potrošačima u svim državama članicama mora osigurati pristupačna cijena, uz istovremeno osiguravanje poštenog prihoda primarnim proizvođačima za njihove održive i zdrave proizvode te povećavanje transparentnosti i svijesti potrošača o troškovima i dobiti povezanima u svakom stadiju lanca opskrbe hranom; poziva Komisiju da pokrene studiju kojom će se u gospodarskom pogledu kvantificirati ekološki i društveni troškovi, uključujući zdravstvene troškove, koji su povezani s proizvodnjom i potrošnjom prehrambenih proizvoda koji se najviše konzumiraju na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

101.

ističe da cijene hrane moraju slati pravu poruku potrošačima; smatra da su stvarne cijene hrane, koje odražavaju i stvarne troškove proizvodnje za poljoprivrednike kao i za okoliš i društvo, najučinkovitiji način da se dugoročno postignu održivi i pravični prehrambeni sustavi; stoga pozdravlja cilj strategije da prehrambenu industriju usmjeri prema praksama koje zdravi i održivi izbor čine lakim, pristupačnim i cjenovno prihvatljivim za potrošače; podržava omogućavanje veće fleksibilnosti državama članicama u razlikovanju stopa PDV-a na hranu s različitim učincima na zdravlje i okoliš te im omogućuje da odaberu nultu stopu PDV-a za zdrave i održive prehrambene proizvode, poput voća i povrća, što se već primjenjuje u nekim državama članicama, ali trenutno nije moguće za sve (74

| 102. | poziva na reviziju zakonodavstva o javnoj nabavi s ciljem uvođenja ili jačanja minimalnih obveznih kriterija za vrtiće i škole, druge javne ustanove i privatne tvrtke koje pružaju javne usluge kako bi se potaknulo: održivu proizvodnju hrane, uključujući tradicionalnu i tipičnu hranu sa zemljopisnim oznakama; potrošnju lokalnih i, kada je moguće, sezonskih proizvoda; kratke lance opskrbe uključujući izravnu prodaju; više norme za dobrobit životinja; i smanjenje otpada od hrane i ambalaže u skladu s načelima kružnog gospodarstva; poziva na promicanje zdravije i uravnotežene prehrane i prehrambenih obrazaca stvaranjem prehrambenog okruženja koje potrošačima olakšava donošenje zdravih, informiranih i održivih odabira; poziva Komisiju da dalje razvije alate za praćenje i izvješćivanje o održivoj nabavi hrane; |
| --- | --- |

102.

poziva na reviziju zakonodavstva o javnoj nabavi s ciljem uvođenja ili jačanja minimalnih obveznih kriterija za vrtiće i škole, druge javne ustanove i privatne tvrtke koje pružaju javne usluge kako bi se potaknulo: održivu proizvodnju hrane, uključujući tradicionalnu i tipičnu hranu sa zemljopisnim oznakama; potrošnju lokalnih i, kada je moguće, sezonskih proizvoda; kratke lance opskrbe uključujući izravnu prodaju; više norme za dobrobit životinja; i smanjenje otpada od hrane i ambalaže u skladu s načelima kružnog gospodarstva; poziva na promicanje zdravije i uravnotežene prehrane i prehrambenih obrazaca stvaranjem prehrambenog okruženja koje potrošačima olakšava donošenje zdravih, informiranih i održivih odabira; poziva Komisiju da dalje razvije alate za praćenje i izvješćivanje o održivoj nabavi hrane;

| 103. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala revidirati propis EU-a o materijalima koji dolaze u dodir s hranom, ali žali što do sada nije bilo usklađenih mjera i predlaže Komisiji da iznese datum objave prijedloga; inzistira na potrebi sveobuhvatne, usklađene uredbe o svim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, uključujući one materijale i onečišćenja koja još nisu obuhvaćena na razini EU-a, inzistira na tome da se to treba temeljiti na načelu opreza, načelu „bez podataka nema tržišta”, sveobuhvatnoj procjeni sigurnosti temeljenoj na najnovijim znanstvenim podacima i znanstvenom radu Europske agencije za kemikalije (ECHA) i EFSA-e te naglašava da su učinkovita provedba i pružanje poboljšanih informacija ključni za potrošače; ponavlja svoj poziv da se revidira zakonodavstvo o materijalima koji dolaze u dodir s hranom u skladu s Uredbom o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), kao i uredbama o razvrstavanju, označivanju i pakiranju te da se bez odlaganja uključe posebne odredbe za zamjenu endokrinih disruptora i drugih opasnih kemikalija u svim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, a pritom ne utječu na ulogu pakiranja u očuvanju sigurnosti ili kvalitete hrane; pozdravlja namjeru Komisije da uspostavi pravila za sigurno recikliranje svih plastičnih materijala u materijale koji dolaze u dodir s hranom, osim PET-a; istodobno naglašava da se na kemijski neobrađene materijale i reciklirane materijale trebaju primijeniti jednaki sigurnosni zahtjevi te da odgovorni akteri u opskrbnim lancima i krajnji potrošači moraju imati lak pristup podacima o identitetu i sigurnosti kemikalija u materijalima koji dolaze u dodir s hranom; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala revidirati propis EU-a o materijalima koji dolaze u dodir s hranom, ali žali što do sada nije bilo usklađenih mjera i predlaže Komisiji da iznese datum objave prijedloga; inzistira na potrebi sveobuhvatne, usklađene uredbe o svim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, uključujući one materijale i onečišćenja koja još nisu obuhvaćena na razini EU-a, inzistira na tome da se to treba temeljiti na načelu opreza, načelu „bez podataka nema tržišta”, sveobuhvatnoj procjeni sigurnosti temeljenoj na najnovijim znanstvenim podacima i znanstvenom radu Europske agencije za kemikalije (ECHA) i EFSA-e te naglašava da su učinkovita provedba i pružanje poboljšanih informacija ključni za potrošače; ponavlja svoj poziv da se revidira zakonodavstvo o materijalima koji dolaze u dodir s hranom u skladu s Uredbom o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), kao i uredbama o razvrstavanju, označivanju i pakiranju te da se bez odlaganja uključe posebne odredbe za zamjenu endokrinih disruptora i drugih opasnih kemikalija u svim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, a pritom ne utječu na ulogu pakiranja u očuvanju sigurnosti ili kvalitete hrane; pozdravlja namjeru Komisije da uspostavi pravila za sigurno recikliranje svih plastičnih materijala u materijale koji dolaze u dodir s hranom, osim PET-a; istodobno naglašava da se na kemijski neobrađene materijale i reciklirane materijale trebaju primijeniti jednaki sigurnosni zahtjevi te da odgovorni akteri u opskrbnim lancima i krajnji potrošači moraju imati lak pristup podacima o identitetu i sigurnosti kemikalija u materijalima koji dolaze u dodir s hranom;

| 104. | naglašava da bacanje i gubitak hrane imaju ogromne posljedice za okoliš, pogoršavaju klimatske promjene i predstavljaju rasipanje ograničenih resursa kao što su zemlja, energija i voda te gubitak prihoda za poljoprivrednike; ponavlja svoj poziv da se poduzmu mjere potrebne za postizanje cilja smanjenja rasipanja hrane u Uniji za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. godine u odnosu na referentne razine iz 2014.; naglašava da su za to potrebni obvezujući ciljevi u svakoj fazi opskrbnog lanca, uključujući primarnu proizvodnju, pret-maloprodaju i maloprodaju; poziva sve države članice da uspostave i provedu programe za sprječavanje otpada od hrane koji potpuno integriraju načela kružnog gospodarstva i uključuju promicanje kratkih lanaca opskrbe hranom koji smanjuju rizik stvaranja otpada od hrane; naglašava da ciljevi ZPP-a uključuju sprječavanje otpada od hrane, naglašava da bi trebalo poticati djelovanje za suzbijanje otpada od hrane nastalog na razini primarne proizvodnje i u ranim fazama lanca opskrbe, uključujući hranu koja još nije ubrana; naglašava važnost osiguravanja zdravlja životinja, između ostalog kao načina za izbjegavanje gubitaka hrane i otpada od hrane na izvoru, te naglašava da je oporaba otpada od hrane na biljnoj osnovi za hranu za životinje održivo rješenje kada se otpad od hrane ne može spriječiti; naglašava važnost podizanja svijesti javnosti i davanja smjernica o tome kako izbjeći otpad od hrane radi promicanja dugoročnih promjena u ponašanju potrošača; poziva Komisiju da utvrdi sve potencijalne prepreke koje ometaju brže smanjenje otpada i poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće financiranje istraživanja, inovacija, angažmana dionika i kampanja informiranja i obrazovanja stvaranjem nacionalnih fondova otpada od hrane s ciljem uklanjanja otpada; |
| --- | --- |

104.

naglašava da bacanje i gubitak hrane imaju ogromne posljedice za okoliš, pogoršavaju klimatske promjene i predstavljaju rasipanje ograničenih resursa kao što su zemlja, energija i voda te gubitak prihoda za poljoprivrednike; ponavlja svoj poziv da se poduzmu mjere potrebne za postizanje cilja smanjenja rasipanja hrane u Uniji za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. godine u odnosu na referentne razine iz 2014.; naglašava da su za to potrebni obvezujući ciljevi u svakoj fazi opskrbnog lanca, uključujući primarnu proizvodnju, pret-maloprodaju i maloprodaju; poziva sve države članice da uspostave i provedu programe za sprječavanje otpada od hrane koji potpuno integriraju načela kružnog gospodarstva i uključuju promicanje kratkih lanaca opskrbe hranom koji smanjuju rizik stvaranja otpada od hrane; naglašava da ciljevi ZPP-a uključuju sprječavanje otpada od hrane, naglašava da bi trebalo poticati djelovanje za suzbijanje otpada od hrane nastalog na razini primarne proizvodnje i u ranim fazama lanca opskrbe, uključujući hranu koja još nije ubrana; naglašava važnost osiguravanja zdravlja životinja, između ostalog kao načina za izbjegavanje gubitaka hrane i otpada od hrane na izvoru, te naglašava da je oporaba otpada od hrane na biljnoj osnovi za hranu za životinje održivo rješenje kada se otpad od hrane ne može spriječiti; naglašava važnost podizanja svijesti javnosti i davanja smjernica o tome kako izbjeći otpad od hrane radi promicanja dugoročnih promjena u ponašanju potrošača; poziva Komisiju da utvrdi sve potencijalne prepreke koje ometaju brže smanjenje otpada i poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće financiranje istraživanja, inovacija, angažmana dionika i kampanja informiranja i obrazovanja stvaranjem nacionalnih fondova otpada od hrane s ciljem uklanjanja otpada;

| 105. | naglašava da bi, u skladu s hijerarhijom otpada, pažnja trebala biti usredotočena na sprječavanje otpada od hrane; pozdravlja prijedlog revizije u svrhu pojašnjenja postojećih pravila EU-a o datumima na oznakama kako bi se spriječilo i smanjilo rasipanje i gubitak hrane; naglašava da se svaka promjena pravila o označivanju datuma treba temeljiti na znanosti i poboljšati način na koji svi akteri u prehrambenom lancu, uključujući ugostiteljski sektor, upotrebljavaju, izražavaju i predočuju oznake datuma i njihovu jasnoću za potrošače, posebno oznake „upotrijebiti do” i „najbolje upotrijebiti do”, bez istovremenog ugrožavanja sigurnosti i kvalitete hrane; naglašava da bi usklađeno označivanje datuma pomoglo u borbi protiv otpada od hrane; poziva na popratnu reviziju pravila o raspodjeli prehrambenih proizvoda, s ciljem utvrđivanja i uklanjanja potencijalnih zapreka smanjenju rasipanja, povećanja učinkovitosti i jačanja tržišnog natjecanja i inovacija; |
| --- | --- |

105.

naglašava da bi, u skladu s hijerarhijom otpada, pažnja trebala biti usredotočena na sprječavanje otpada od hrane; pozdravlja prijedlog revizije u svrhu pojašnjenja postojećih pravila EU-a o datumima na oznakama kako bi se spriječilo i smanjilo rasipanje i gubitak hrane; naglašava da se svaka promjena pravila o označivanju datuma treba temeljiti na znanosti i poboljšati način na koji svi akteri u prehrambenom lancu, uključujući ugostiteljski sektor, upotrebljavaju, izražavaju i predočuju oznake datuma i njihovu jasnoću za potrošače, posebno oznake „upotrijebiti do” i „najbolje upotrijebiti do”, bez istovremenog ugrožavanja sigurnosti i kvalitete hrane; naglašava da bi usklađeno označivanje datuma pomoglo u borbi protiv otpada od hrane; poziva na popratnu reviziju pravila o raspodjeli prehrambenih proizvoda, s ciljem utvrđivanja i uklanjanja potencijalnih zapreka smanjenju rasipanja, povećanja učinkovitosti i jačanja tržišnog natjecanja i inovacija;

| 106. | naglašava važnost borbe protiv prijevara s hranom i krivotvorenja u prehrambenom sektoru koje zavaravaju potrošače i narušavaju tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, naglašava potrebu za hitnim rješavanjem složenog pitanja prijevara s hranom, točnije uključujući pogrešno označavanje, zamjenu, razrjeđivanje, dodavanje, uklanjanje ili zamjenu sastojaka jeftinijim ili nekvalitetnim zamjenama, neodobrene kemijske obrade ili postupke i krivotvorenu dokumentaciju, te posvećivanja posebne pozornosti krivotvorenju i nezakonitoj trgovini oznakama zemljopisnog podrijetla; ističe važnost uvođenja učinkovitih kazni koje bi trebale odgovarati kaznenom djelu u slučajevima namjerne prijevare s hranom i poziva države članice da to načelo na odgovarajući način odražavaju u nacionalnom zakonodavstvu, u skladu s Uredbom o službenim kontrolama (75); poziva Komisiju da razvije europske snage protiv prijevara s hranom kako bi se poboljšala koordinacija između različitih relevantnih nacionalnih agencija s ciljem osiguranja provedbe prehrambenih standarda EU-a na jedinstvenom tržištu EU-a kao i u vezi s našim uvozom; |
| --- | --- |

106.

naglašava važnost borbe protiv prijevara s hranom i krivotvorenja u prehrambenom sektoru koje zavaravaju potrošače i narušavaju tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, naglašava potrebu za hitnim rješavanjem složenog pitanja prijevara s hranom, točnije uključujući pogrešno označavanje, zamjenu, razrjeđivanje, dodavanje, uklanjanje ili zamjenu sastojaka jeftinijim ili nekvalitetnim zamjenama, neodobrene kemijske obrade ili postupke i krivotvorenu dokumentaciju, te posvećivanja posebne pozornosti krivotvorenju i nezakonitoj trgovini oznakama zemljopisnog podrijetla; ističe važnost uvođenja učinkovitih kazni koje bi trebale odgovarati kaznenom djelu u slučajevima namjerne prijevare s hranom i poziva države članice da to načelo na odgovarajući način odražavaju u nacionalnom zakonodavstvu, u skladu s Uredbom o službenim kontrolama (75

| 107. | potiče Komisiju da prati i provodi kontinuiranu dodjelu odgovarajućih sredstava za službene kontrole hrane kako bi se osiguralo da se provodi dovoljan broj kontrola radi provjere usklađenosti sa zahtjevima za hranu i hranu za životinje te potiče Komisiju i države članice da pojačaju carinske provjere s ciljem osiguranja sukladnosti s proizvodnim standardima EU-a, između ostalog o sigurnosti hrane, otpornosti na antimikrobna sredstva, dobrobiti životinja i sredstvima za zaštitu bilja, kao i radi izbjegavanja ulaska štetnika biljaka i životinja u EU; poziva države članice da strogo i dosljedno provode odredbe o sljedivosti proizvoda iz Uredbe o općim propisima o hrani (76) u cijelom prehrambenom lancu; ističe da bi u slučajevima incidenata koji uključuju rizike za javno zdravlje i sigurnost, javna tijela trebala u potpunosti, pravilno i odmah obavijestiti javnost o potencijalnim rizicima koje predstavljaju dotični prehrambeni proizvodi u skladu s Uredbom o općim propisima o hrani; |
| --- | --- |

107.

potiče Komisiju da prati i provodi kontinuiranu dodjelu odgovarajućih sredstava za službene kontrole hrane kako bi se osiguralo da se provodi dovoljan broj kontrola radi provjere usklađenosti sa zahtjevima za hranu i hranu za životinje te potiče Komisiju i države članice da pojačaju carinske provjere s ciljem osiguranja sukladnosti s proizvodnim standardima EU-a, između ostalog o sigurnosti hrane, otpornosti na antimikrobna sredstva, dobrobiti životinja i sredstvima za zaštitu bilja, kao i radi izbjegavanja ulaska štetnika biljaka i životinja u EU; poziva države članice da strogo i dosljedno provode odredbe o sljedivosti proizvoda iz Uredbe o općim propisima o hrani (76

Omogućavanje tranzicije

Omogućavanje tranzicije

| 108. | naglašava važnost financiranja EU-a za istraživanje i inovacije, osobito za mala i srednja poduzeća i male vlasnike, kao ključne pokretače u ubrzanju prijelaza na održiviji, produktivniji, raznolik, lokalni, zdravi i uključivi europski prehrambeni sustav; potiče poljoprivredno-prehrambeni sektor da u tom pogledu aktivno koristi namijenjena mu sredstva u programu Horizon Europe; podjednako naglašava potrebu za olakšavanjem ulaganja potrebnih za poticanje održive prakse te kružnog gospodarstva i biogospodarstva; |
| --- | --- |

108.

naglašava važnost financiranja EU-a za istraživanje i inovacije, osobito za mala i srednja poduzeća i male vlasnike, kao ključne pokretače u ubrzanju prijelaza na održiviji, produktivniji, raznolik, lokalni, zdravi i uključivi europski prehrambeni sustav; potiče poljoprivredno-prehrambeni sektor da u tom pogledu aktivno koristi namijenjena mu sredstva u programu Horizon Europe; podjednako naglašava potrebu za olakšavanjem ulaganja potrebnih za poticanje održive prakse te kružnog gospodarstva i biogospodarstva;

| 109. | ističe da uvođenje novih tehnologija i tehnika pametne poljoprivrede, uključujući digitalizaciju, zaštićene sustave uzgoja, može biti korisno za poboljšanje učinkovitosti, upotrebe resursa, ekološke održivosti i da može osigurati pozitivne gospodarske koristi poljoprivredne proizvodnje; potvrđuje da inovacije moraju ostati u skladu s obnavljanjem i promicanjem tradicionalnih praksi i znanja, posebno onih prilagođenih agro-klimatskim značajkama svakog područja; |
| --- | --- |

109.

ističe da uvođenje novih tehnologija i tehnika pametne poljoprivrede, uključujući digitalizaciju, zaštićene sustave uzgoja, može biti korisno za poboljšanje učinkovitosti, upotrebe resursa, ekološke održivosti i da može osigurati pozitivne gospodarske koristi poljoprivredne proizvodnje; potvrđuje da inovacije moraju ostati u skladu s obnavljanjem i promicanjem tradicionalnih praksi i znanja, posebno onih prilagođenih agro-klimatskim značajkama svakog područja;

| 110. | naglašava važnost provedbe različitih praksi integriranog suzbijanja štetočina i pružanja neovisnih savjetodavnih usluga na poljoprivrednim gospodarstvima kako bi se osigurao širi i uključivi prijenos znanja za poljoprivredni sektor; smatra da bi se tome pomoglo uspostavom sustava za prikupljanje i širenje održivih praksi te nadogradnjom na postojeće specijalizirane sustave osposobljavanja poljoprivrednika u državama članicama, bez uvođenja dodatnih administrativnih opterećenja za poljoprivrednike u državama članicama; poziva države članice da posvete dovoljan dio svojih sredstava za savjetodavne usluge na poljoprivrednim gospodarstvima uslugama i tehničkoj pomoći u vezi s održivim praksama koje doprinose ciljevima strategije; vjeruje da bi, s obzirom na njihovo stečeno znanje i iskustvo, doprinos malih primarnih proizvođača također imao važnu ulogu u postizanju stvarnih rezultata na razini pojedinačnih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

110.

naglašava važnost provedbe različitih praksi integriranog suzbijanja štetočina i pružanja neovisnih savjetodavnih usluga na poljoprivrednim gospodarstvima kako bi se osigurao širi i uključivi prijenos znanja za poljoprivredni sektor; smatra da bi se tome pomoglo uspostavom sustava za prikupljanje i širenje održivih praksi te nadogradnjom na postojeće specijalizirane sustave osposobljavanja poljoprivrednika u državama članicama, bez uvođenja dodatnih administrativnih opterećenja za poljoprivrednike u državama članicama; poziva države članice da posvete dovoljan dio svojih sredstava za savjetodavne usluge na poljoprivrednim gospodarstvima uslugama i tehničkoj pomoći u vezi s održivim praksama koje doprinose ciljevima strategije; vjeruje da bi, s obzirom na njihovo stečeno znanje i iskustvo, doprinos malih primarnih proizvođača također imao važnu ulogu u postizanju stvarnih rezultata na razini pojedinačnih poljoprivrednih gospodarstava;

| 111. | naglašava važnost visokih učilišta u poticanju i promicanju inovacija i istraživanja, kao i u pružanju savjetodavnih usluga o najboljim održivim praksama; prepoznaje ulogu sveučilišta u razvoju i tranziciji poljoprivredno-prehrambenog sektora u regijama s različitim značajkama, uključjući najudaljenije regije; pozdravlja namjeru u okviru strategije da se pruži potpora malim i srednjim poduzećima prerađivačima hrane i malim trgovcima i subjektima koji pružaju prehrambene usluge kako bi im se omogućilo da razviju nove vještine pazeći pritom da im se ne nametne dodatna administrativna opterećenja; naglašava stratešku važnost pristupa zajedništva putem organizacija proizvođača i zadruga za okupljanje poljoprivrednika u postizanju njihovih ciljeva; |
| --- | --- |

111.

naglašava važnost visokih učilišta u poticanju i promicanju inovacija i istraživanja, kao i u pružanju savjetodavnih usluga o najboljim održivim praksama; prepoznaje ulogu sveučilišta u razvoju i tranziciji poljoprivredno-prehrambenog sektora u regijama s različitim značajkama, uključjući najudaljenije regije; pozdravlja namjeru u okviru strategije da se pruži potpora malim i srednjim poduzećima prerađivačima hrane i malim trgovcima i subjektima koji pružaju prehrambene usluge kako bi im se omogućilo da razviju nove vještine pazeći pritom da im se ne nametne dodatna administrativna opterećenja; naglašava stratešku važnost pristupa zajedništva putem organizacija proizvođača i zadruga za okupljanje poljoprivrednika u postizanju njihovih ciljeva;

| 112. | naglašava višestruke moguće sinergije poljoprivrede i europske svemirske politike kako bi se zajamčio stvarni oporavak kvalitete tla, hrane i izazova povezanih s okolišem, klimom i demografskim promjenama; potiče sudjelovanje svih država članica u znanstvenim i istraživačkim programima te poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se osigurao jednaki napredak u svim državama članicama; |
| --- | --- |

112.

naglašava višestruke moguće sinergije poljoprivrede i europske svemirske politike kako bi se zajamčio stvarni oporavak kvalitete tla, hrane i izazova povezanih s okolišem, klimom i demografskim promjenama; potiče sudjelovanje svih država članica u znanstvenim i istraživačkim programima te poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se osigurao jednaki napredak u svim državama članicama;

| 113. | podsjeća na potrebu za promicanjem učinkovitih sustava znanja i inovacija u poljoprivredi (AKIS), omogućujući poljoprivrednom sektoru da postane održiviji ubrzanjem inovacija i poticanjem bliske suradnje između svih zainteresiranih dionika, poput poljoprivrednika, istraživača, savjetnika, stručnjaka i nevladinih organizacija, pomoću uključivog osposobljavanja i cjeloživotnog učenja visoke kvalitete te ubrzanjem prijenosa znanja, uključujući i provedbu integriranih poljoprivrednih tehnika, poput integriranog suzbijanja štetočina za svaku kulturu; |
| --- | --- |

113.

podsjeća na potrebu za promicanjem učinkovitih sustava znanja i inovacija u poljoprivredi (AKIS), omogućujući poljoprivrednom sektoru da postane održiviji ubrzanjem inovacija i poticanjem bliske suradnje između svih zainteresiranih dionika, poput poljoprivrednika, istraživača, savjetnika, stručnjaka i nevladinih organizacija, pomoću uključivog osposobljavanja i cjeloživotnog učenja visoke kvalitete te ubrzanjem prijenosa znanja, uključujući i provedbu integriranih poljoprivrednih tehnika, poput integriranog suzbijanja štetočina za svaku kulturu;

| 114. | poziva države članice da prilikom izrade i provedbe svojih nacionalnih strateških planova ZPP-a u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pruža AKIS; podsjeća, osim toga, na potrebu za sustavom podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava s namjenama postavljanja referentnih vrijednosti za uspješnost poljoprivrednih gospodarstava, dokumentiranja uvođenja održivih poljoprivrednih praksi i radi omogućavanja precizne i prilagođene primjene novih pristupa proizvodnji na razini poljoprivrednih gospodarstava, uključujući kroz obradu prikupljenih podataka i omogućavanje jednostavnog pristupa relevantnim informacijama, posebice o najboljim praksama, za poljoprivrednike i zainteresirane dionike; ističe da su podaci o poljoprivredi i poljoprivrednom zemljištu od javnog interesa, ali da je potrebno zaštititi pristup i nadzor poljoprivrednika nad vlastitim podacima o poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

114.

poziva države članice da prilikom izrade i provedbe svojih nacionalnih strateških planova ZPP-a u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pruža AKIS; podsjeća, osim toga, na potrebu za sustavom podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava s namjenama postavljanja referentnih vrijednosti za uspješnost poljoprivrednih gospodarstava, dokumentiranja uvođenja održivih poljoprivrednih praksi i radi omogućavanja precizne i prilagođene primjene novih pristupa proizvodnji na razini poljoprivrednih gospodarstava, uključujući kroz obradu prikupljenih podataka i omogućavanje jednostavnog pristupa relevantnim informacijama, posebice o najboljim praksama, za poljoprivrednike i zainteresirane dionike; ističe da su podaci o poljoprivredi i poljoprivrednom zemljištu od javnog interesa, ali da je potrebno zaštititi pristup i nadzor poljoprivrednika nad vlastitim podacima o poljoprivrednim gospodarstvima;

| 115. | naglašava važnost sveobuhvatnog pristupa brzim širokopojasnim vezama kako bi se olakšalo usvajanje digitalnih poljoprivrednih tehnologija na razini poljoprivrednih gospodarstava i naglašava važnost pružanja potpore poljoprivrednicima u učinkovitom korištenju takvih inovativnih rješenja uz očuvanje njihove gospodarske održivosti; uviđa da su organizacije poljoprivrednika korisni partneri u razvoju usluga posredovanja u području informiranja i inovacija; ističe važnost programa Obzor Europa za postizanje ciljeva istraživanja i inovacija u području zdravlja tla i hrane koje ima potencijal privlačenja sljedeće generacije poljoprivrednom sektoru; |
| --- | --- |

115.

naglašava važnost sveobuhvatnog pristupa brzim širokopojasnim vezama kako bi se olakšalo usvajanje digitalnih poljoprivrednih tehnologija na razini poljoprivrednih gospodarstava i naglašava važnost pružanja potpore poljoprivrednicima u učinkovitom korištenju takvih inovativnih rješenja uz očuvanje njihove gospodarske održivosti; uviđa da su organizacije poljoprivrednika korisni partneri u razvoju usluga posredovanja u području informiranja i inovacija; ističe važnost programa Obzor Europa za postizanje ciljeva istraživanja i inovacija u području zdravlja tla i hrane koje ima potencijal privlačenja sljedeće generacije poljoprivrednom sektoru;

| 116. | ističe temeljnu ulogu neovisnih poljoprivrednih savjetodavnih sustava u širenju inovacija i znanja, poticanju razmjene iskustava i promicanju praktičnih demonstracija i posebno poziva države članice da poljoprivrednicima pruže sveobuhvatne savjete o usvajanju održivijih proizvodnih sustava; potiče Komisiju i države članice da aktivno podupiru inicijative s pristupom odozdo prema gore koje približavaju poljoprivrednike i građane radeći na lokalnoj razini i ugrađujući lokalno znanje kako bi se bolje prilagodili posebnim stvarnim situacijama na terenu; naglašava važnost promicanja osposobljavanja mladih poljoprivrednika i poduzetnika u održivom uzgoju i prehrambenim sustavima; |
| --- | --- |

116.

ističe temeljnu ulogu neovisnih poljoprivrednih savjetodavnih sustava u širenju inovacija i znanja, poticanju razmjene iskustava i promicanju praktičnih demonstracija i posebno poziva države članice da poljoprivrednicima pruže sveobuhvatne savjete o usvajanju održivijih proizvodnih sustava; potiče Komisiju i države članice da aktivno podupiru inicijative s pristupom odozdo prema gore koje približavaju poljoprivrednike i građane radeći na lokalnoj razini i ugrađujući lokalno znanje kako bi se bolje prilagodili posebnim stvarnim situacijama na terenu; naglašava važnost promicanja osposobljavanja mladih poljoprivrednika i poduzetnika u održivom uzgoju i prehrambenim sustavima;

| 117. | poziva, uz poljoprivredne savjetodavne sustave, na uspostavu i promicanje platformi s više dionika koje povećavaju suradnju i mobiliziraju razmjenu znanja i tehnologije u cijelom poljoprivrednom i prehrambenom lancu kako bi se pomoglo u širenju inovacija i razvoju sustava poljoprivredne proizvodnje; usto ističe važnost proširenja te mogućnosti na sve sudionike u opskrbnom lancu i bez nametanja bilo kakvog dodatnog administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

117.

poziva, uz poljoprivredne savjetodavne sustave, na uspostavu i promicanje platformi s više dionika koje povećavaju suradnju i mobiliziraju razmjenu znanja i tehnologije u cijelom poljoprivrednom i prehrambenom lancu kako bi se pomoglo u širenju inovacija i razvoju sustava poljoprivredne proizvodnje; usto ističe važnost proširenja te mogućnosti na sve sudionike u opskrbnom lancu i bez nametanja bilo kakvog dodatnog administrativnog opterećenja;

| 118. | ističe ključnu ulogu koju će mladi poljoprivrednici imati u ostvarenju prijelaza na održivu poljoprivredu i u postizanju ciljeva strategije; naglašava da je ekološka tranzicija našeg prehrambenog sustava prilika da se doprinese krajoliku koji odiše životom; naglašava da bi ZPP trebao pružiti bolju potporu mladim i novim poljoprivrednicima u smislu prihoda, generacijske obnove, osposobljavanja, zapošljavanja mladih, poduzetništva i digitalizacije, osobito u rubnim i vrlo rijetko naseljenim područjima, kako bi se stvorio prostor za uključivanje i zadržavanje mladih ljudi u poljoprivredi, s obzirom na to da će oni vjerojatno biti prvi usvojitelji novih i održivijih poljoprivrednih metoda; |
| --- | --- |

118.

ističe ključnu ulogu koju će mladi poljoprivrednici imati u ostvarenju prijelaza na održivu poljoprivredu i u postizanju ciljeva strategije; naglašava da je ekološka tranzicija našeg prehrambenog sustava prilika da se doprinese krajoliku koji odiše životom; naglašava da bi ZPP trebao pružiti bolju potporu mladim i novim poljoprivrednicima u smislu prihoda, generacijske obnove, osposobljavanja, zapošljavanja mladih, poduzetništva i digitalizacije, osobito u rubnim i vrlo rijetko naseljenim područjima, kako bi se stvorio prostor za uključivanje i zadržavanje mladih ljudi u poljoprivredi, s obzirom na to da će oni vjerojatno biti prvi usvojitelji novih i održivijih poljoprivrednih metoda;

| 119. | ističe da mladi poljoprivrednici i potencijalni novi sudionici nailaze na poteškoće pri kupnji ili zakupu zemlje i naglašava potrebu da se mladim poljoprivrednicima olakša put za ulazak u sektor; naglašava da se mora osigurati da takva strategija nema negativan učinak na dostupnost i cijenu zemljišta, što bi moglo dovesti do povećanih špekulacija i dodatnih poteškoća za mlade u pogledu pristupa zemljištu; |
| --- | --- |

119.

ističe da mladi poljoprivrednici i potencijalni novi sudionici nailaze na poteškoće pri kupnji ili zakupu zemlje i naglašava potrebu da se mladim poljoprivrednicima olakša put za ulazak u sektor; naglašava da se mora osigurati da takva strategija nema negativan učinak na dostupnost i cijenu zemljišta, što bi moglo dovesti do povećanih špekulacija i dodatnih poteškoća za mlade u pogledu pristupa zemljištu;

| 120. | napominje da koncentracija poljoprivrednog zemljišta, kao i otimanje zemljišta u EU-u, u nekim slučajevima potaknuta politikama na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj razini i razini EU-a, može stvoriti poteškoće mladim poljoprivrednicima i novim sudionicima koji traže zemljište na kojem će se uspostaviti poljoprivredno gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice, kao i regionalne i lokalne uprave, da prekinu takvu praksu kako bi podržale mlade poljoprivrednike i olakšale njihov ulazak u poljoprivredu; |
| --- | --- |

120.

napominje da koncentracija poljoprivrednog zemljišta, kao i otimanje zemljišta u EU-u, u nekim slučajevima potaknuta politikama na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj razini i razini EU-a, može stvoriti poteškoće mladim poljoprivrednicima i novim sudionicima koji traže zemljište na kojem će se uspostaviti poljoprivredno gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice, kao i regionalne i lokalne uprave, da prekinu takvu praksu kako bi podržale mlade poljoprivrednike i olakšale njihov ulazak u poljoprivredu;

| 121. | nadalje smatra da je ta strategija prilika za poboljšanje izgleda žena na selu i ističe ključnu ulogu koju žene imaju pružajući poduzetnicama poticajno okruženje, uključujući pravna i politička razmatranja, što dovodi do boljeg pristupa informacijama, znanju i vještinama, kao i olakšavanja pristupa financijskim sredstvima, što dovodi do otvaranja više radnih mjesta u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

121.

nadalje smatra da je ta strategija prilika za poboljšanje izgleda žena na selu i ističe ključnu ulogu koju žene imaju pružajući poduzetnicama poticajno okruženje, uključujući pravna i politička razmatranja, što dovodi do boljeg pristupa informacijama, znanju i vještinama, kao i olakšavanja pristupa financijskim sredstvima, što dovodi do otvaranja više radnih mjesta u ruralnim područjima;

Promicanje općesvjetskog prijelaza

Promicanje općesvjetskog prijelaza

| 122. | podsjeća na globalnu odgovornost europskih prehrambenih sustava i njihovu ključnu ulogu u postavljanju globalnih standarda sigurnosti hrane, socijalne zaštite, zaštite okoliša i dobrobiti životinja; potvrđuje svoju predanost provedbi načela usklađenosti razvojnih politika; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da svi prehrambeni proizvodi i hrana za životinje koji se uvoze u EU u potpunosti poštuju relevantno zakonodavstvo i visoke standarde Unije i da pruže razvojnu pomoć kako bi podržali primarne proizvođače iz zemalja u razvoju u ispunjavanju tih standarda; pozdravlja namjeru Komisije da uzme u obzir utjecaj zahtijevanih uvoznih toleranci na okoliš; smatra da treba rješavati pitanja emisija iz hrane za životinje i povezanih korištenja zemljišta i promjene korištenja zemljišta; |
| --- | --- |

122.

podsjeća na globalnu odgovornost europskih prehrambenih sustava i njihovu ključnu ulogu u postavljanju globalnih standarda sigurnosti hrane, socijalne zaštite, zaštite okoliša i dobrobiti životinja; potvrđuje svoju predanost provedbi načela usklađenosti razvojnih politika; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da svi prehrambeni proizvodi i hrana za životinje koji se uvoze u EU u potpunosti poštuju relevantno zakonodavstvo i visoke standarde Unije i da pruže razvojnu pomoć kako bi podržali primarne proizvođače iz zemalja u razvoju u ispunjavanju tih standarda; pozdravlja namjeru Komisije da uzme u obzir utjecaj zahtijevanih uvoznih toleranci na okoliš; smatra da treba rješavati pitanja emisija iz hrane za životinje i povezanih korištenja zemljišta i promjene korištenja zemljišta;

| 123. | poziva Komisiju i države članice da zadrže cjeloviti pristup jer provedba određenih ciljeva strategije „od polja do stola” u EU-u ne smije dovesti do preseljenja dijelova poljoprivredne proizvodnje u druge regije s nižim standardima nego u Europi; |
| --- | --- |

123.

poziva Komisiju i države članice da zadrže cjeloviti pristup jer provedba određenih ciljeva strategije „od polja do stola” u EU-u ne smije dovesti do preseljenja dijelova poljoprivredne proizvodnje u druge regije s nižim standardima nego u Europi;

| 124. | podsjeća da pristup tržištu EU-a i njegovih 450 milijuna potrošača našim trgovinskim partnerima daje snažan poticaj za poboljšanje njihove održivosti, kao i njihovih standarda proizvodnje i rada; vjeruje da je uspjeh zelenog plana usko povezan s našom trgovinskom politikom; |
| --- | --- |

124.

podsjeća da pristup tržištu EU-a i njegovih 450 milijuna potrošača našim trgovinskim partnerima daje snažan poticaj za poboljšanje njihove održivosti, kao i njihovih standarda proizvodnje i rada; vjeruje da je uspjeh zelenog plana usko povezan s našom trgovinskom politikom;

| 125. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala promicati postupno ukidanje pesticida koji više nisu odobreni u EU-u na svjetskoj razini i osigurati da se opasni pesticidi čija je upotreba zabranjena u EU-u, skladu s relevantnim zakonodavstvom, ne izvoze izvan Unije i potiče Komisiju da što prije predstavi svoje prijedloge u tu svrhu; smatra da bi EU trebao podržati zemlje u razvoju kako bi im pomogao u smanjenju neoprezne uporabe pesticida i promicati druge metode zaštite biljnih i ribarskih resursa; naglašava da strategija ne smije davati prednost uvozu proizvoda zemalja koje nisu članice EU-a s većim utjecajem na okoliš i klimu; stoga ističe da je nužno da poljoprivredno-prehrambeni proizvodi iz zemalja koje nisu članice EU-a podliježu istim zahtjevima, uključujući nultu toleranciju ostataka tvari koje zadovoljavaju granične vrijednosti; |
| --- | --- |

125.

pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala promicati postupno ukidanje pesticida koji više nisu odobreni u EU-u na svjetskoj razini i osigurati da se opasni pesticidi čija je upotreba zabranjena u EU-u, skladu s relevantnim zakonodavstvom, ne izvoze izvan Unije i potiče Komisiju da što prije predstavi svoje prijedloge u tu svrhu; smatra da bi EU trebao podržati zemlje u razvoju kako bi im pomogao u smanjenju neoprezne uporabe pesticida i promicati druge metode zaštite biljnih i ribarskih resursa; naglašava da strategija ne smije davati prednost uvozu proizvoda zemalja koje nisu članice EU-a s većim utjecajem na okoliš i klimu; stoga ističe da je nužno da poljoprivredno-prehrambeni proizvodi iz zemalja koje nisu članice EU-a podliježu istim zahtjevima, uključujući nultu toleranciju ostataka tvari koje zadovoljavaju granične vrijednosti;

| 126. | ističe potrebu za sigurnom i cjenovno prihvatljivom hranom za globalno stanovništvo od oko 10 milijardi do 2050. u kontekstu brzog rasta stanovništva, klimatskih promjena, oskudice prirodnih resursa i promjenjivih obrazaca potrošnje; poziva Komisiju da ojača globalnu dimenziju strategije kako bi se osiguralo pravo na primjerenu hranu i provede UN-ovu Izjavu o pravima seljaka i drugih ljudi koji rade u ruralnim područjima i naglašava da bi politike EU-a o poštenim, održivim i otpornim prehrambenim sustavima trebale izričito rješavati nejednakost spolova; potiče Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju da zaštite svoje industrije u povojima, promiču sigurnost hrane, podržavaju ublažavanje klimatskih promjena u poljoprivredi i udovoljavaju standardima održivosti EU-a i međunarodnim standardima održivosti za izvoz svojih poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

126.

ističe potrebu za sigurnom i cjenovno prihvatljivom hranom za globalno stanovništvo od oko 10 milijardi do 2050. u kontekstu brzog rasta stanovništva, klimatskih promjena, oskudice prirodnih resursa i promjenjivih obrazaca potrošnje; poziva Komisiju da ojača globalnu dimenziju strategije kako bi se osiguralo pravo na primjerenu hranu i provede UN-ovu Izjavu o pravima seljaka i drugih ljudi koji rade u ruralnim područjima i naglašava da bi politike EU-a o poštenim, održivim i otpornim prehrambenim sustavima trebale izričito rješavati nejednakost spolova; potiče Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju da zaštite svoje industrije u povojima, promiču sigurnost hrane, podržavaju ublažavanje klimatskih promjena u poljoprivredi i udovoljavaju standardima održivosti EU-a i međunarodnim standardima održivosti za izvoz svojih poljoprivrednih proizvoda;

| 127. | naglašava da EU mora zagovarati ljudska prava i pravo na hranu kao središnje načelo i prioritet prehrambenih sustava i kao temeljni alat za pretvorbu prehrambenih sustava i osiguravanje prava najviše marginaliziranih osoba na pristup hranjivoj hrani i za provedbu deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

127.

naglašava da EU mora zagovarati ljudska prava i pravo na hranu kao središnje načelo i prioritet prehrambenih sustava i kao temeljni alat za pretvorbu prehrambenih sustava i osiguravanje prava najviše marginaliziranih osoba na pristup hranjivoj hrani i za provedbu deklaracije UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima;

| 128. | naglašava da bi trebalo zabraniti uvoz životinjskih proizvoda iz zemalja izvan EU-a, osim ako standardi uzgoja životinja u tim zemljama nisu usklađeni sa standardima EU-a; |
| --- | --- |

128.

naglašava da bi trebalo zabraniti uvoz životinjskih proizvoda iz zemalja izvan EU-a, osim ako standardi uzgoja životinja u tim zemljama nisu usklađeni sa standardima EU-a;

| 129. | sa zabrinutošću primjećuje da nekoliko revizija koje je proveo GU Sante, kao i detaljne istrage nevladinih organizacija, navode da nije osigurana puna sljedivost živih konja iz Argentine namijenjenih tržištu Europske unije, što uključuje rizike sigurnosti hrane, te da je dobrobit životinja ugrožena; poziva Komisiju da obustavi uvoz konjskog mesa iz zemalja u kojima se ne poštuju važeći zahtjevi EU-a koji se odnose na sljedivost i dobrobit životinja; |
| --- | --- |

129.

sa zabrinutošću primjećuje da nekoliko revizija koje je proveo GU Sante, kao i detaljne istrage nevladinih organizacija, navode da nije osigurana puna sljedivost živih konja iz Argentine namijenjenih tržištu Europske unije, što uključuje rizike sigurnosti hrane, te da je dobrobit životinja ugrožena; poziva Komisiju da obustavi uvoz konjskog mesa iz zemalja u kojima se ne poštuju važeći zahtjevi EU-a koji se odnose na sljedivost i dobrobit životinja;

| 130. | podsjeća da se strukturni pokusi na životinjama koji nisu neophodni ne bi trebali događati u prehrambenom lancu jer Direktiva 2010/63/EU propisuje zamjenu i smanjenje upotrebe životinja u postupcima; poziva Komisiju i države članice da zaustave uvoz i domaću proizvodnju seruma koji sadrže hormon PMSG („Pregnant Mare Serum Gonadotropin”) koji se ekstrahira iz krvi trudnih konja koji su sustavno impregnirani i izloženi vađenju krvi, što uključuje zdravstvena i socijalna pitanja; |
| --- | --- |

130.

podsjeća da se strukturni pokusi na životinjama koji nisu neophodni ne bi trebali događati u prehrambenom lancu jer Direktiva 2010/63/EU propisuje zamjenu i smanjenje upotrebe životinja u postupcima; poziva Komisiju i države članice da zaustave uvoz i domaću proizvodnju seruma koji sadrže hormon PMSG („Pregnant Mare Serum Gonadotropin”) koji se ekstrahira iz krvi trudnih konja koji su sustavno impregnirani i izloženi vađenju krvi, što uključuje zdravstvena i socijalna pitanja;

| 131. | poziva Komisiju da hitno predstavi prijedlog pravnog okvira EU-a koji se temelji na obveznoj horizontalnoj dužnoj pažnji u cijelom opskrbnom lancu za tvrtke iz EU-a i strane tvrtke koje posluju na jedinstvenom tržištu, čime se osiguravaju održivi lanci opskrbe i ulaganja bez štetnih učinaka na okoliš, uključujući krčenje šuma, degradaciju šuma, pretvorba i propadanje ekosustava i nepovoljnih učinaka na ljudska prava i upravljanje, s ciljem promicanja dobrog upravljanja i povećanje sljedivosti i odgovornosti u globalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

131.

poziva Komisiju da hitno predstavi prijedlog pravnog okvira EU-a koji se temelji na obveznoj horizontalnoj dužnoj pažnji u cijelom opskrbnom lancu za tvrtke iz EU-a i strane tvrtke koje posluju na jedinstvenom tržištu, čime se osiguravaju održivi lanci opskrbe i ulaganja bez štetnih učinaka na okoliš, uključujući krčenje šuma, degradaciju šuma, pretvorba i propadanje ekosustava i nepovoljnih učinaka na ljudska prava i upravljanje, s ciljem promicanja dobrog upravljanja i povećanje sljedivosti i odgovornosti u globalnim lancima opskrbe;

| 132. | konstatira da je unutarnje tržište EU-a najveći svjetski uvoznik i izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda; uvjeren je da bi EU trebao iskoristiti svoj položaj velikog globalnog igrača i postaviti referentno mjerilo i izravne međunarodne standarde za održive prehrambene sustave koji se temelje na poštovanju ljudskih i radničkih prava, poštenom tržišnom natjecanju, načelu predostrožnosti, zaštiti okoliša i dobrobiti životinja u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO); smatra da bi zaštita standarda u tim područjima trebala biti sastavni dio svih poglavlja trgovinskih sporazuma i da bi se multilateralnom i regulatornom suradnjom moglo dodatno doprinijeti ostvarenju ciljeva strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

132.

konstatira da je unutarnje tržište EU-a najveći svjetski uvoznik i izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda; uvjeren je da bi EU trebao iskoristiti svoj položaj velikog globalnog igrača i postaviti referentno mjerilo i izravne međunarodne standarde za održive prehrambene sustave koji se temelje na poštovanju ljudskih i radničkih prava, poštenom tržišnom natjecanju, načelu predostrožnosti, zaštiti okoliša i dobrobiti životinja u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO); smatra da bi zaštita standarda u tim područjima trebala biti sastavni dio svih poglavlja trgovinskih sporazuma i da bi se multilateralnom i regulatornom suradnjom moglo dodatno doprinijeti ostvarenju ciljeva strategije „od polja do stola”;

| 133. | poziva Komisiju da ojača trgovinske aspekte strategije „od polja do stola” kako bi osigurala usklađenost zajedničke trgovinske politike, akcijskog plana za carinsku uniju te zajedničke poljoprivredne i ribarstvene politike s ciljevima strategije „od polja do stola”, strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. i ostalih s njima povezanih politika EU-a, te kako bi se ti ciljevi postupno ostvarivali izgradnjom učinkovitih zelenih saveza u svim relevantnim bilateralnim, regionalnim i multilateralnim forumima, uključujući sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., kao i ambicioznom revizijom trgovinske politike, što će se postići uspostavom namjenskog okvira za održive poljoprivredno-prehrambene sustave i proizvode za buduće trgovinske sporazume, posebno klauzulama o nesmanjivanju postignute razine zaštite, boljim funkcioniranjem zaštitnih klauzula i ukidanjem uvoza proizvoda koji prekoračuju najveće dopuštene količine rezidua za sredstva za zaštitu bilja koje vrijede u EU-u u skladu s pravilima WTO-a; poziva Komisiju na promicanje bolje koordinacije svih javnih i privatnih dionika kako bi se ti ciljevi ostvarili; smatra da bi EU trebao ponovno potvrditi mandat Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom kao međunarodne platforme politike za sigurnost opskrbe hranom i prehranu; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisiju da ojača trgovinske aspekte strategije „od polja do stola” kako bi osigurala usklađenost zajedničke trgovinske politike, akcijskog plana za carinsku uniju te zajedničke poljoprivredne i ribarstvene politike s ciljevima strategije „od polja do stola”, strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. i ostalih s njima povezanih politika EU-a, te kako bi se ti ciljevi postupno ostvarivali izgradnjom učinkovitih zelenih saveza u svim relevantnim bilateralnim, regionalnim i multilateralnim forumima, uključujući sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., kao i ambicioznom revizijom trgovinske politike, što će se postići uspostavom namjenskog okvira za održive poljoprivredno-prehrambene sustave i proizvode za buduće trgovinske sporazume, posebno klauzulama o nesmanjivanju postignute razine zaštite, boljim funkcioniranjem zaštitnih klauzula i ukidanjem uvoza proizvoda koji prekoračuju najveće dopuštene količine rezidua za sredstva za zaštitu bilja koje vrijede u EU-u u skladu s pravilima WTO-a; poziva Komisiju na promicanje bolje koordinacije svih javnih i privatnih dionika kako bi se ti ciljevi ostvarili; smatra da bi EU trebao ponovno potvrditi mandat Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom kao međunarodne platforme politike za sigurnost opskrbe hranom i prehranu;

| 134. | pozdravlja ambiciju iz strategije „od polja do stola” da se osigura uključivanje provedivih poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve trgovinske sporazume EU-a kao način da se zajamči usklađenost predloženih većih regulatornih ambicija s trgovinskom politikom EU-a i da se zajamči njihovo poštivanje od strane zemalja izvan EU-a koje su s EU-om potpisale trgovinske sporazume; ističe da je važno jačati provedivost poglavljâ o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima, među ostalim, kao krajnje rješenje, primjenom mehanizama za rješavanje sporova temeljenih na sankcijama, s ciljem promicanja globalnog pristupa klimi i biološkoj raznolikosti, poticanja održivije poljoprivredno-prehrambene proizvodnje, zaustavljanja globalnog krčenja šuma i podizanja radnih standarda u skladu s osam glavnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO); predlaže da bi u poglavljima o trgovini i održivom razvoju također trebalo uzeti u obzir istovjetne standarde proizvodnje poput dobrobiti životinja, sljedivosti, otpornosti na antimikrobna sredstva i upotrebe sredstava za zaštitu bilja, koje bi trebala sustavno certificirati neovisna tijela koja provode reviziju i certifikaciju u svim fazama proizvodnje i distribucije, a isto bi tako trebalo uzeti u obzir i planove s etapama koji podliježu ex post evaluacijama; potiče Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju s ciljem promicanja sigurnosti opskrbe hranom i pružanja pomoći u usklađivanju s europskim standardima za održive poljoprivredno-prehrambene sustave; očekuje od glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila Komisije da obavi svoju zadaću u cijelosti i zajamči ispravnu primjenu dotičnih sporazuma rješavanjem poremećaja na tržištu, jačanjem provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju te sudjelovanjem u konstruktivnom dijalogu s vladama i dionicima; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja ambiciju iz strategije „od polja do stola” da se osigura uključivanje provedivih poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve trgovinske sporazume EU-a kao način da se zajamči usklađenost predloženih većih regulatornih ambicija s trgovinskom politikom EU-a i da se zajamči njihovo poštivanje od strane zemalja izvan EU-a koje su s EU-om potpisale trgovinske sporazume; ističe da je važno jačati provedivost poglavljâ o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima, među ostalim, kao krajnje rješenje, primjenom mehanizama za rješavanje sporova temeljenih na sankcijama, s ciljem promicanja globalnog pristupa klimi i biološkoj raznolikosti, poticanja održivije poljoprivredno-prehrambene proizvodnje, zaustavljanja globalnog krčenja šuma i podizanja radnih standarda u skladu s osam glavnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO); predlaže da bi u poglavljima o trgovini i održivom razvoju također trebalo uzeti u obzir istovjetne standarde proizvodnje poput dobrobiti životinja, sljedivosti, otpornosti na antimikrobna sredstva i upotrebe sredstava za zaštitu bilja, koje bi trebala sustavno certificirati neovisna tijela koja provode reviziju i certifikaciju u svim fazama proizvodnje i distribucije, a isto bi tako trebalo uzeti u obzir i planove s etapama koji podliježu ex post evaluacijama; potiče Komisiju da pruži potporu zemljama u razvoju s ciljem promicanja sigurnosti opskrbe hranom i pružanja pomoći u usklađivanju s europskim standardima za održive poljoprivredno-prehrambene sustave; očekuje od glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila Komisije da obavi svoju zadaću u cijelosti i zajamči ispravnu primjenu dotičnih sporazuma rješavanjem poremećaja na tržištu, jačanjem provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju te sudjelovanjem u konstruktivnom dijalogu s vladama i dionicima;

| 135. | poziva EU da pomogne zemljama u razvoju da donesu odgovarajuće nacionalno zakonodavstvo s ciljem zaštite ugroženih genetskih resursa za hranu i poljoprivredu, uz jamčenje da će ih lokalne zajednice, autohtoni narodi, muškarci i žene kontinuirano koristiti i njima upravljati, te osiguravanje poštenog i pravednog dijeljenja koristi od njihove upotrebe; |
| --- | --- |

135.

poziva EU da pomogne zemljama u razvoju da donesu odgovarajuće nacionalno zakonodavstvo s ciljem zaštite ugroženih genetskih resursa za hranu i poljoprivredu, uz jamčenje da će ih lokalne zajednice, autohtoni narodi, muškarci i žene kontinuirano koristiti i njima upravljati, te osiguravanje poštenog i pravednog dijeljenja koristi od njihove upotrebe;

| 136. | prima na znanje studiju Komisije o kumulativnom gospodarskom učinku trgovinskih sporazuma EU-a na poljoprivredu, koja pokazuje da se i u konzervativnom i u ambicioznom scenariju očekuje da će trgovinski sporazumi EU-a generirati ukupnu pozitivnu trgovinsku bilancu u poljoprivredno-prehrambenom sektoru i veću vrijednost do 2030., što pokazuje da trgovinski sporazumi EU-a imaju pozitivan učinak na poljoprivredni sektor EU-a; |
| --- | --- |

136.

prima na znanje studiju Komisije o kumulativnom gospodarskom učinku trgovinskih sporazuma EU-a na poljoprivredu, koja pokazuje da se i u konzervativnom i u ambicioznom scenariju očekuje da će trgovinski sporazumi EU-a generirati ukupnu pozitivnu trgovinsku bilancu u poljoprivredno-prehrambenom sektoru i veću vrijednost do 2030., što pokazuje da trgovinski sporazumi EU-a imaju pozitivan učinak na poljoprivredni sektor EU-a;

| 137. | naglašava da se sporazum između EU-a i Mercosura ne može ratificirati u postojećem stanju, jer, inter alia, ne osigurava zaštitu biološke raznolikosti, posebno u Amazoniji, niti donosi jamstva u pogledu poljoprivrednih standarda; |
| --- | --- |

137.

naglašava da se sporazum između EU-a i Mercosura ne može ratificirati u postojećem stanju, jer, inter alia

| 138. | napominje da se u poglavljima o trgovini i održivom razvoju ne rješavaju potencijalni negativni učinci trgovinskih sporazuma na prenamjenu zemljišta, krčenje šuma ili klimatske promjene; smatra da bi se europski i međunarodni standardi u pogledu okoliša, sigurnosti i dobrobiti životinja te socijalni standardi trebali sveobuhvatno primjenjivati na sva poglavlja trgovinskih sporazuma kako bi se onemogućilo ugrožavanje tih standarda bilo kojim drugim trgovinskim odredbama; |
| --- | --- |

138.

napominje da se u poglavljima o trgovini i održivom razvoju ne rješavaju potencijalni negativni učinci trgovinskih sporazuma na prenamjenu zemljišta, krčenje šuma ili klimatske promjene; smatra da bi se europski i međunarodni standardi u pogledu okoliša, sigurnosti i dobrobiti životinja te socijalni standardi trebali sveobuhvatno primjenjivati na sva poglavlja trgovinskih sporazuma kako bi se onemogućilo ugrožavanje tih standarda bilo kojim drugim trgovinskim odredbama;

| 139. | ističe da bi trgovinskim sporazumima trebalo osigurati aktivno sudjelovanje uključenih strana u promicanju načela održivog razvoja, kao i usklađenost međunarodnih standarda s ambicijama EU-a u području okoliša i klime; nadalje smatra da bi tim sporazumima trebalo uzeti u obzir obvezujuću narav usklađenosti s Pariškim sporazumom kako bi se zajamčila globalna tranzicija na održive prehrambene sustave; |
| --- | --- |

139.

ističe da bi trgovinskim sporazumima trebalo osigurati aktivno sudjelovanje uključenih strana u promicanju načela održivog razvoja, kao i usklađenost međunarodnih standarda s ambicijama EU-a u području okoliša i klime; nadalje smatra da bi tim sporazumima trebalo uzeti u obzir obvezujuću narav usklađenosti s Pariškim sporazumom kako bi se zajamčila globalna tranzicija na održive prehrambene sustave;

| 140. | ističe da su poljoprivreda i ribarstvo ključni za razvoj održive gospodarske aktivnosti u najudaljenijim regijama te naglašava doprinos i dodanu vrijednost tih sektora u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i zadovoljavanja javne potražnje za dostatnim, sigurnim i visokokvalitetnim proizvodima; poziva na to da se strukturna poljoprivredna i trgovinska ograničenja najudaljenijih regija iz članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije sustavno uzmu u obzir tijekom provedbe strategije „od polja do stola” i naknadnih zakonodavnih prijedloga kako bi se tim regijama omogućilo natjecanje u ravnopravnim uvjetima i kako bi se osigurala dostupnost održivih alternativnih rješenja za poljoprivredno-prehrambene sektore u slučaju da su njihova sredstva za proizvodnju i trgovinski tokovi ograničeni; |
| --- | --- |

140.

ističe da su poljoprivreda i ribarstvo ključni za razvoj održive gospodarske aktivnosti u najudaljenijim regijama te naglašava doprinos i dodanu vrijednost tih sektora u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i zadovoljavanja javne potražnje za dostatnim, sigurnim i visokokvalitetnim proizvodima; poziva na to da se strukturna poljoprivredna i trgovinska ograničenja najudaljenijih regija iz članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije sustavno uzmu u obzir tijekom provedbe strategije „od polja do stola” i naknadnih zakonodavnih prijedloga kako bi se tim regijama omogućilo natjecanje u ravnopravnim uvjetima i kako bi se osigurala dostupnost održivih alternativnih rješenja za poljoprivredno-prehrambene sektore u slučaju da su njihova sredstva za proizvodnju i trgovinski tokovi ograničeni;

| 141. | pozdravlja novu inicijativu o klimi i trgovini predloženu u okviru WTO-a; naglašava da je važno iskoristiti taj okvir za razvoj sveobuhvatnog i održivog poljoprivredno-prehrambenog sustava temeljenog na zajedničkim i ambicioznim standardima proizvodnje; potiče Komisiju da se proaktivno angažira u okviru WTO-a na omogućivanju ekološke tranzicije, osiguravanju usklađenosti trgovinske politike s ciljevima održivog razvoja, nastavku pregovora o transparentnim zalihama kojima se osigurava sigurnost opskrbe hranom i posebno na sprečavanju situacija u kojima poljoprivredno-prehrambeni proizvodi postaju varijabla prilagodbe ili kolateralna žrtva trgovinskih sukoba, te da istovremeno nastavi razvijati ambicioznu i održivu trgovinsku politiku usklađenu s pravilima WTO-a; |
| --- | --- |

141.

pozdravlja novu inicijativu o klimi i trgovini predloženu u okviru WTO-a; naglašava da je važno iskoristiti taj okvir za razvoj sveobuhvatnog i održivog poljoprivredno-prehrambenog sustava temeljenog na zajedničkim i ambicioznim standardima proizvodnje; potiče Komisiju da se proaktivno angažira u okviru WTO-a na omogućivanju ekološke tranzicije, osiguravanju usklađenosti trgovinske politike s ciljevima održivog razvoja, nastavku pregovora o transparentnim zalihama kojima se osigurava sigurnost opskrbe hranom i posebno na sprečavanju situacija u kojima poljoprivredno-prehrambeni proizvodi postaju varijabla prilagodbe ili kolateralna žrtva trgovinskih sukoba, te da istovremeno nastavi razvijati ambicioznu i održivu trgovinsku politiku usklađenu s pravilima WTO-a;

| 142. | pozdravlja pozivanje na relevantne UN-ove procese u strategiji „od polja do stola”; ističe potrebu da EU podrži Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom i njegov mehanizam civilnog društva kao najvažniju multilateralnu političku platformu o prehrambenim sustavima; poziva Komisiju da na svim relevantnim međunarodnim forumima, uključujući sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., promiče globalni prijelaz prema održivim prehrambenim sustavima i prehrambenoj sigurnosti; |
| --- | --- |

142.

pozdravlja pozivanje na relevantne UN-ove procese u strategiji „od polja do stola”; ističe potrebu da EU podrži Odbor za svjetsku sigurnost opskrbe hranom i njegov mehanizam civilnog društva kao najvažniju multilateralnu političku platformu o prehrambenim sustavima; poziva Komisiju da na svim relevantnim međunarodnim forumima, uključujući sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima 2021., promiče globalni prijelaz prema održivim prehrambenim sustavima i prehrambenoj sigurnosti;

| 143. | naglašava koliko je važno dijeliti moderne tehnologije i stručnost sa zemljama u razvoju i osposobljavati lokalne i europske poljoprivrednike kako bi im pomogli u primjeni inovativnih poljoprivrednih praksi, jer je poljoprivredni sektor presudan za sigurnost hrane i zapošljavanje u tim regijama; |
| --- | --- |

143.

naglašava koliko je važno dijeliti moderne tehnologije i stručnost sa zemljama u razvoju i osposobljavati lokalne i europske poljoprivrednike kako bi im pomogli u primjeni inovativnih poljoprivrednih praksi, jer je poljoprivredni sektor presudan za sigurnost hrane i zapošljavanje u tim regijama;

o

o o

| 144. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

144.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 231, 6.9.2019., str. 1.

1

(2)  SL L 4, 7.1.2019., str. 43.

2

(3)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

3

(4)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

4

(5)  SL L 324, 10.12.2009., str. 1.

5

(6)  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

6

(7)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

7

(8)  SL L 372, 27.12.2006., str. 19.

8

(9)  SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

9

(10)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

10

(11)  SL L 203, 3.8.1999., str. 53.

11

(12)  SL L 182, 12.7.2007., str. 19.

12

(13)  SL L 47, 18.2.2009., str. 5.

13

(14)  SL L 10, 15.1.2009., str. 7.

14

(15)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

15

(16)  SL L 303, 18.11.2009., str. 1.

16

(17)  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

17

(18)  SL L 276, 20.10.2010., str. 33.

18

(19)  SL C 362, 8.9.2021., str. 82.

19

(20)  SL C 255, 29.6.2021., str. 29.

20

(21)  SL C 202, 28.5.2021., str. 49.

21

(22)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

22

(23)  SL C 23, 21.1.2021., str. 23.

23

(24)  SL C 433, 23.12.2019., str. 153.

24

(25)  SL C 390, 18.11.2019., str. 10.

25

(26)  SL C 307, 30.8.2018., str. 25.

26

(27)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

27

(28)  SL C 458, 19.12.2018., str. 34.

28

(29)  SL C 86, 6.3.2018., str. 51.

29

(30)  SL C 316, 22.9.2017., str. 278.

30

(31)  SL C 310, 25.8.2016., str. 15.

31

(32)  SL C 76, 28.2.2018., str. 49.

32

(33)  IPBES, Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava za 2019.

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, Stanje šuma u svijetu 2016. Šume i poljoprivreda: izazovi i mogućnosti upotrebe zemljišta, Rim, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

Stanje šuma u svijetu 2016. Šume i poljoprivreda: izazovi i mogućnosti upotrebe zemljišta

(36)  Europska komisija, Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma. Završno izvješće, studija koju je financirala Europska komisija, proveli su je VITO, Međunarodno institut za analizu primijenjenih sustava, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving i Međunarodna unija za očuvanje prirode NL, 2013.

36

Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma. Završno izvješće

(37)  Lechenet M., Dessaint, F., Py, G. et al., „Smanjenje upotrebe pesticida uz očuvanje produktivnosti kultura i profitabilnosti na obradivim poljoprivrednim gospodarstvima” (Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms), Nature Plants 3, 2017., 17008;

37

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Europska agencija za sigurnost hrane, Izvješće Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2019., EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

Izvješće Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2019.

(40)  Eurostat, Prekomjerna težina i pretilost – BMI statistika.

40

Prekomjerna težina i pretilost – BMI statistika

(41)  Eurostat, Europska anketa o zdravlju, 2. val, 2013.

41

Europska anketa o zdravlju, 2. val

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., „Učinci kemikalija u kontaktu s hranom na zdravlje ljudi:: izjava o konsezusu” (Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement), Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., „Učinci biološke raznolikosti na pojavu i prijenos zaraznih bolesti” (Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases), Nature 468, pp. 647-652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-FUSIONS, Procjena razine rasipanja hrane u Europi (Estimates of European food waste levels), završno izvješće 2016.

45

(46)  FAO, Posljedice rasipanja hrane i klimatske promjene (Food wastage footprint and climate change).

46

(47)  EU-FUSIONS, Procjena razine rasipanja hrane u Europi (Estimates of European food waste levels), završno izvješće 2016.

47

(48)  ICF, Studija tržišta o označavanju datuma i druge informacije o oznakama hrane i sprečavanju rasipanja hrane (Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention), završno izvješće za Europsku komisiju, 2018.

48

(49)  EMA: Prodaja veterinarskih antimikrobnih sredstava u 30 europskih zemalja. Kretanja od 2010. do 2016. Osmo izvješće ESVAC-a (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  Drugo zajedničko izvješće ECDC-a/EFSA-a/EMA-a o integriranoj analizi potrošnje antimikrobnih sredstava i pojavi antimikrobne rezistencije u bakterijama ljudi i životinja koje služe za proizvodnju hrane, 2017.

50

(51)  ECA, „Suzbijanje antimikrobne otpornosti: postignut je napredak u veterinarskom sektoru, no ta je prijetnja zdravlju i dalje izazov za EU”, 2019.

51

(52)  EEA, Preglednik podataka o emisijama i uklanjanju stakleničkih plinova, koje su zemlje poslale UNFCCC-u i Mehanizmu za praćenje stakleničkih plinova EU-a, vidi također IEEP 2019, poljoprivreda s nultom neto stopom emisija do 2050.: Kako to postići (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  Staklenički plin u EGP-u – preglednik podataka — Europska agencija za okoliš (europa.eu)

53

(54)  Izvješće Europske agencije za okoliš br. 1/2020

54

(55)  Odgovori gđe. Kyriakides na pisano pitanje E-000689/2021.

55

(56)  Institut za europsku politiku okoliša i Ekološki institut, dokument politike Think2030, „Europska hrana i poljoprivreda u novoj paradigmi: Mogu li se globalni izazovi poput klimatskih promjena riješiti pristupom „od polja do stola”?”(European food and agriculture in a new paradigm:Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?), 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

(57)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida. (SL C 411, 27.11.2020., str. 48.).

57

(58)  Direktiva Komisije (EU) 2019/782 od 15. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu utvrđivanja ujednačenih pokazatelja rizika, (SL L 127, 16.5.2019., str. 4.).

58

(59)  Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu, (SL L 158, 30.4.2004., str. 50.).

59

(60)  Direktiva Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima: (SL L 131, 5.5.1998., str. 11.).

60

(61)  (SL C 202, 28.5.2021., str. 49.).

61

(62)  Prema obvezi preuzetoj u inicijativi EU-a za oprašivače (COM(2018)0395), mjera 5C https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents/EU_pollinators_initiative.pdf

62

(63)  Uredba (EU) 2019/6. (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

63

(64)  Uredba (EU) 2019/4 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi ljekovite hrane za životinje, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ. (SL L 4, 7.1.2019., str. 1.).

64

(65)  Uredba (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje. (SL L 268, 18.10.2003., str. 29.).

65

(66)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore. (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

66

(67)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

67

(68)  Izvješće s radionice IPBES-a o bioraznolikosti i pandemijama; EPRS, „Povezanost između gubitka biološke raznolikosti i sve većeg širenja zoonotskih bolesti” (The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases); Izvješće HSI-a, „Veza između stočarske poljoprivrede, virusnih zoonoza i globalnih pandemija” (The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics); Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. „Geografski i povijesni obrasci u pojavi novih visoko patogenih virusa pičje gripe (HPAI) H5 i H7 kod peradi” (Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry), Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. „Pojava zoonoze povezana s intenziviranjem poljoprivrede i promjenom okoliša” (Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Direktiva Vijeća (EU) 2017/159 od 19. prosinca 2016. o provedbi Sporazuma o provedbi Konvencije o radu u ribolovu iz 2007. Međunarodne organizacije rada sklopljenog 21. svibnja 2012. između Općeg udruženja poljoprivrednih zadruga u Europskoj uniji (COGECA), Europskog saveza transportnih radnika (ETF) i Udruženja nacionalnih organizacija ribolovnih poduzeća u Europskoj uniji (Europêche). (SL L 25, 31.1.2017., str. 12.).

70

(71)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje. (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.).

71

(72)  SL L 404, 30.12.2006, str. 9.

72

(73)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani. (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

73

(74)  „U svrhu potpore srednjoročne evaluacije akcijskog plana EU-a za pretilost djece. Studija pretilosti djece.” (Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study.) Konzorcij EPHORT: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en

74

(75)  Uredba (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja. (SL L 95, 7.4.2017., str. 1.).

75

(76)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

76

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Politike zapošljavanja i socijalne politike europodručja 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o politici zapošljavanja i socijalnim politikama europodručja u 2021. (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. pod nazivom „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. pod nazivom „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva (COM(2021)0500),

| — | uzimajući u obzir Proljetni paket Komisije u okviru europskog semestra 2021.: skupno izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Proljetni paket Komisije u okviru europskog semestra 2021.: skupno izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. (COM(2021)0529),

| — | uzimajući u obzir Europsku proljetnu gospodarsku prognozu 2021. koju je Komisija objavila 12. svibnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku proljetnu gospodarsku prognozu 2021. koju je Komisija objavila 12. svibnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir Gospodarske izglede OECD-a, svezak 2021, 1. izdanje: preliminarna verzija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Gospodarske izglede OECD-a, svezak 2021, 1. izdanje: preliminarna verzija (2),

| — | uzimajući u obzir socijalnu obvezu u Portu, koju je potpisalo portugalsko Predsjedništvo Vijeća, Predsjednik Parlamenta te predstavnici socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir socijalnu obvezu u Portu, koju je potpisalo portugalsko Predsjedništvo Vijeća, Predsjednik Parlamenta te predstavnici socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (3),

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Porta od 8. svibnja 2021. koju je odobrilo Europsko vijeće (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Porta od 8. svibnja 2021. koju je odobrilo Europsko vijeće (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stavovima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost koje provode Komisija i Vijeće (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stavovima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost koje provode Komisija i Vijeće (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. pod naslovom „Godišnja strategija održivog rasta 2021.” (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. pod naslovom „Godišnja strategija održivog rasta 2021.” (COM(2020)0575),

| — | uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Komisije o zapošljavanju za 2021. koje je Vijeće donijelo 9. ožujka 2021. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Komisije o zapošljavanju za 2021. koje je Vijeće donijelo 9. ožujka 2021. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (7),

| — | uzimajući u obzir europskom stupu socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europskom stupu socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014),

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (8) (Uredba RRF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (8) (Uredba RRF),

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je naručio Odbor regija naslovljeno „Primjena načela partnerstva i upravljanja na više razina u programiranju kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je naručio Odbor regija naslovljeno „Primjena načela partnerstva i upravljanja na više razina u programiranju kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.” (9),

| — | uzimajući u obzir godišnju konferenciju o europskom semestru Europskog gospodarskog i socijalnog odbora održanu 31. svibnja 2021. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnju konferenciju o europskom semestru Europskog gospodarskog i socijalnog odbora održanu 31. svibnja 2021. (10),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz veljače 2021. naslovljenu „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – što funkcionira, a što ne?” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz veljače 2021. naslovljenu „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – što funkcionira, a što ne?” (11),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjedništva Vijeća Europske unije, Europske komisije i europskih socijalnih partnera iz 2016. naslovljenu „Novi početak za socijalni dijalog”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjedništva Vijeća Europske unije, Europske komisije i europskih socijalnih partnera iz 2016. naslovljenu „Novi početak za socijalni dijalog”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 23. ožujka 2021. naslovljeno „COVID-19: utjecaj na zapošljavanje i poslovni život” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 23. ožujka 2021. naslovljeno „COVID-19: utjecaj na zapošljavanje i poslovni život” (12),

| — | uzimajući u obzir studiju Eurofounda iz travnja 2021. naslovljenu „Život, posao i COVID-19: pogoršanje mentalnog zdravlja i pad povjerenja u EU-u” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Eurofounda iz travnja 2021. naslovljenu „Život, posao i COVID-19: pogoršanje mentalnog zdravlja i pad povjerenja u EU-u” (13),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela” (14),

| — | uzimajući u obzir izvješće o dugoročnoj skrbi za 2021. koje su pripremili Komisija i Odbor za socijalnu zaštitu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o dugoročnoj skrbi za 2021. koje su pripremili Komisija i Odbor za socijalnu zaštitu (15),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2018 naslovljeno „Javno-privatna partnerstva u EU-u: brojni nedostatci i ograničene koristi” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2018 naslovljeno „Javno-privatna partnerstva u EU-u: brojni nedostatci i ograničene koristi” (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće Oliviera De Schuttera, posebnog izvjestitelja UN-a za ekstremno siromaštvo i ljudska prava, nakon njegova posjeta institucijama EU-a od 25. studenog 2020. do 29. siječnja 2021. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Oliviera De Schuttera, posebnog izvjestitelja UN-a za ekstremno siromaštvo i ljudska prava, nakon njegova posjeta institucijama EU-a od 25. studenog 2020. do 29. siječnja 2021. (17),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0274/2021),

| A. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 imala i vjerojatno će i dalje imati znatan, ali nerazmjeran učinak na različite države članice, društvene skupine, sektore i regije te da dovodi do povećanja razine siromaštva diljem EU-a; budući da su najteže pogođeni oni najranjiviji; budući da je kriza imala razoran učinak na različite ranjive skupine i predstavljala dosad nezabilježen izazov za radnu snagu koja pruža skrb za starije osobe; budući da to nerazmjerno pogađa žene u odnosu na muškarce, kao i mlade, niskokvalificirane radnike, migrante, osobe s invaliditetom, osobe u nepovoljnom položaju, starije osobe te osobe s ugovorima na određeno vrijeme ili s drugim nestandardnim oblicima zaposlenja, ali i samozaposlene osobe; budući da su neka poduzeća teško pogođena, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te mikropoduzeća; |
| --- | --- |

A.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 imala i vjerojatno će i dalje imati znatan, ali nerazmjeran učinak na različite države članice, društvene skupine, sektore i regije te da dovodi do povećanja razine siromaštva diljem EU-a; budući da su najteže pogođeni oni najranjiviji; budući da je kriza imala razoran učinak na različite ranjive skupine i predstavljala dosad nezabilježen izazov za radnu snagu koja pruža skrb za starije osobe; budući da to nerazmjerno pogađa žene u odnosu na muškarce, kao i mlade, niskokvalificirane radnike, migrante, osobe s invaliditetom, osobe u nepovoljnom položaju, starije osobe te osobe s ugovorima na određeno vrijeme ili s drugim nestandardnim oblicima zaposlenja, ali i samozaposlene osobe; budući da su neka poduzeća teško pogođena, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te mikropoduzeća;

| B. | budući da će prema europskoj gospodarskoj prognozi Komisije za proljeće 2021. (18) gospodarstvo EU-a rasti za 4,2 % u 2021. i za 4,4 % u 2022.; budući da se predviđa da će stopa nezaposlenosti u EU-u 2021. iznositi 7,6 %, a 2022. 7 %; budući da su te stope i dalje više nego prije krize; |
| --- | --- |

B.

budući da će prema europskoj gospodarskoj prognozi Komisije za proljeće 2021. (18) gospodarstvo EU-a rasti za 4,2 % u 2021. i za 4,4 % u 2022.; budući da se predviđa da će stopa nezaposlenosti u EU-u 2021. iznositi 7,6 %, a 2022. 7 %; budući da su te stope i dalje više nego prije krize;

| C. | budući da je pandemija koronavirusa predstavljala šok povijesnih razmjera za europska gospodarstva, uz gospodarski pad od 6,1 % u 2020.; budući da su se poduzeća i potrošači prilagodili kako bi se bolje nosili s mjerama ograničavanja širenja zaraze, no neki sektori, kao što su turizam i osobne usluge, i dalje trpe posljedice; |
| --- | --- |

C.

budući da je pandemija koronavirusa predstavljala šok povijesnih razmjera za europska gospodarstva, uz gospodarski pad od 6,1 % u 2020.; budući da su se poduzeća i potrošači prilagodili kako bi se bolje nosili s mjerama ograničavanja širenja zaraze, no neki sektori, kao što su turizam i osobne usluge, i dalje trpe posljedice;

| D. | budući da je borba protiv diskriminacije na temelju dobi i uklanjanje prepreka za volontiranje građana starije dobi nakon uobičajene dobi za umirovljenje važna za aktivno starenje i veću međugeneracijsku solidarnost; |
| --- | --- |

D.

budući da je borba protiv diskriminacije na temelju dobi i uklanjanje prepreka za volontiranje građana starije dobi nakon uobičajene dobi za umirovljenje važna za aktivno starenje i veću međugeneracijsku solidarnost;

| E. | budući da je povećanje nejednakosti u europskim društvima tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 ubrzalo opasna društvena kretanja koja mogu stvoriti ozračje podjele, stresa i razočaranja koje dovodi do toga da se smanjuje razina dobrobiti svih članovi društva, a ne samo onih koji su u nepovoljnom položaju; budući da je smanjenje nejednakosti ključan preduvjet za postizanje održivosti i dobrobiti za sve zbog njihova štetnog učinka na sveukupnu uspješnost društava u pogledu ključnih pokazatelja dobrobiti kao što su mentalno i fizičko zdravlje i povjerenje u demokratske institucije, kao i na socijalni mir i sigurnost; budući da su sustavi socijalne zaštite pod velikim pritiskom jer se u okviru njih želi ublažiti socijalni učinak krize i zajamčiti pristojne životne uvjete za sve, kao i pristup osnovnim uslugama kao što su zdravstvo, obrazovanje i stanovanje; |
| --- | --- |

E.

budući da je povećanje nejednakosti u europskim društvima tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 ubrzalo opasna društvena kretanja koja mogu stvoriti ozračje podjele, stresa i razočaranja koje dovodi do toga da se smanjuje razina dobrobiti svih članovi društva, a ne samo onih koji su u nepovoljnom položaju; budući da je smanjenje nejednakosti ključan preduvjet za postizanje održivosti i dobrobiti za sve zbog njihova štetnog učinka na sveukupnu uspješnost društava u pogledu ključnih pokazatelja dobrobiti kao što su mentalno i fizičko zdravlje i povjerenje u demokratske institucije, kao i na socijalni mir i sigurnost; budući da su sustavi socijalne zaštite pod velikim pritiskom jer se u okviru njih želi ublažiti socijalni učinak krize i zajamčiti pristojne životne uvjete za sve, kao i pristup osnovnim uslugama kao što su zdravstvo, obrazovanje i stanovanje;

| F. | budući da su na socijalnom samitu u Portu održanom 7. i 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka te su u Izjavi iz Porta naglasili svoju odlučnost da nastave produbljivati njegovu provedbu na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

F.

budući da su na socijalnom samitu u Portu održanom 7. i 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka te su u Izjavi iz Porta naglasili svoju odlučnost da nastave produbljivati njegovu provedbu na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| G. | budući da su mladi doživjeli nagli pad zaposlenosti (19), kao i gubitak prilika zbog nedostatka osposobljavanja ili pripravništva; budući da su u nekim državama članicama radnici na nesigurnim radnim mjestima posebno izloženi gubitku radnih mjesta zbog pandemije i pogođeni su nedostatkom socijalne zaštite; budući da je potrebno više ulaganja u cjenovno pristupačno, dostupno, uključivo i visokokvalitetno strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi svi imali odgovarajuće kompetencije i kvalifikacije, uključujući one potrebne za zelenu i digitalnu tranziciju; budući da je jedan od glavnih prioriteta izbjeći još jednu „izgubljenu generaciju” mladih; budući da politike koje uzrokuju porast nejednakosti među naraštajima utječu na održivost našeg sustava socijalne skrbi kao i na zdravlje naše demokracije; |
| --- | --- |

G.

budući da su mladi doživjeli nagli pad zaposlenosti (19), kao i gubitak prilika zbog nedostatka osposobljavanja ili pripravništva; budući da su u nekim državama članicama radnici na nesigurnim radnim mjestima posebno izloženi gubitku radnih mjesta zbog pandemije i pogođeni su nedostatkom socijalne zaštite; budući da je potrebno više ulaganja u cjenovno pristupačno, dostupno, uključivo i visokokvalitetno strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi svi imali odgovarajuće kompetencije i kvalifikacije, uključujući one potrebne za zelenu i digitalnu tranziciju; budući da je jedan od glavnih prioriteta izbjeći još jednu „izgubljenu generaciju” mladih; budući da politike koje uzrokuju porast nejednakosti među naraštajima utječu na održivost našeg sustava socijalne skrbi kao i na zdravlje naše demokracije;

| H. | budući da digitalizacija tržišta rada predstavlja priliku čije bi koristi trebalo iskoristiti, osiguravajući pritom da rad na daljinu i fleksibilnost u pogledu radnog vremena ne dovode do kršenja prava radnika; |
| --- | --- |

H.

budući da digitalizacija tržišta rada predstavlja priliku čije bi koristi trebalo iskoristiti, osiguravajući pritom da rad na daljinu i fleksibilnost u pogledu radnog vremena ne dovode do kršenja prava radnika;

| I. | budući da će kratkoročni modeli rada koji se mogu aktivirati u krizi i koji omogućuju strukturno prilagođavanje gospodarstava i ljudskih resursa biti od ključne važnosti; budući da bi snažna uključenost socijalnih partnera spriječila neočekivanu isključenost u pogledu prihvatljivosti; budući da se tim programima zadržavanja radnih mjesta i dalje ublažavaju kretanja na tržištu rada, a obuhvaćaju otprilike 5,6 % radne snage u veljači 2021., što je porast u odnosu na oko 5 % u listopadu 2020. kao odgovor na najnovije mjere ograničavanja kretanja (20); |
| --- | --- |

I.

budući da će kratkoročni modeli rada koji se mogu aktivirati u krizi i koji omogućuju strukturno prilagođavanje gospodarstava i ljudskih resursa biti od ključne važnosti; budući da bi snažna uključenost socijalnih partnera spriječila neočekivanu isključenost u pogledu prihvatljivosti; budući da se tim programima zadržavanja radnih mjesta i dalje ublažavaju kretanja na tržištu rada, a obuhvaćaju otprilike 5,6 % radne snage u veljači 2021., što je porast u odnosu na oko 5 % u listopadu 2020. kao odgovor na najnovije mjere ograničavanja kretanja (20);

| J. | budući da je pandemija jasno pokazala važnost integrirane skrbi, s naglaskom na pružanju kvalitetnih usluga tijekom cijelog životnog vijeka i posvećivanju posebne pozornosti skrbi za djecu, osobe s invaliditetom, ranjive osobe i starije osobe; budući da su tijekom ograničenja kretanja žene obavljale većinu neplaćenog rada unatoč tome što su muškarci više nego prije dijelili kućanske poslove (21) (žene su 18,4 sata tjedno posvetile kuhanju i kućanskim poslovima u usporedbi s 12,1 sati za muškarce, dok su prije pandemije žene provele 15,8 sati, a muškarci 6,8 sati); budući da je manjak osoblja u sektorima zdravstva i skrbi, s kojim su se neke države članice već suočavale prije pandemije (22), uzrokovan nedostatkom ulaganja i/ili nepredviđanjem demografskih promjena, možda pogoršala kriza, među ostalim i zbog golemog pritiska na rad i mentalnog stresa koji je posljedica pandemije (23); budući da socijalni partneri u području zdravstva i socijalnih usluga pozivaju na niz poboljšanja u pružanju zdravstvene i socijalne skrbi kako bi se osigurala otpornost i pripravnost (24); |
| --- | --- |

J.

budući da je pandemija jasno pokazala važnost integrirane skrbi, s naglaskom na pružanju kvalitetnih usluga tijekom cijelog životnog vijeka i posvećivanju posebne pozornosti skrbi za djecu, osobe s invaliditetom, ranjive osobe i starije osobe; budući da su tijekom ograničenja kretanja žene obavljale većinu neplaćenog rada unatoč tome što su muškarci više nego prije dijelili kućanske poslove (21) (žene su 18,4 sata tjedno posvetile kuhanju i kućanskim poslovima u usporedbi s 12,1 sati za muškarce, dok su prije pandemije žene provele 15,8 sati, a muškarci 6,8 sati); budući da je manjak osoblja u sektorima zdravstva i skrbi, s kojim su se neke države članice već suočavale prije pandemije (22), uzrokovan nedostatkom ulaganja i/ili nepredviđanjem demografskih promjena, možda pogoršala kriza, među ostalim i zbog golemog pritiska na rad i mentalnog stresa koji je posljedica pandemije (23); budući da socijalni partneri u području zdravstva i socijalnih usluga pozivaju na niz poboljšanja u pružanju zdravstvene i socijalne skrbi kako bi se osigurala otpornost i pripravnost (24);

| K. | budući da je Europski revizorski sud istaknuo da se u proračunskom ciklusu EU-a rodna ravnopravnost nije na odgovarajući način uzela u obzir; budući da je Revizorski sud preporučio Komisiji da procijeni i izvijesti o tome bave li se planovi država članica za oporavak i otpornost rodnu ravnopravnost; budući da se EU sljedeće generacije bavi zelenom i digitalnom tranzicijom, što prvenstveno utječe na sektore i profesije u kojima prevladavaju muškarci; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski revizorski sud istaknuo da se u proračunskom ciklusu EU-a rodna ravnopravnost nije na odgovarajući način uzela u obzir; budući da je Revizorski sud preporučio Komisiji da procijeni i izvijesti o tome bave li se planovi država članica za oporavak i otpornost rodnu ravnopravnost; budući da se EU sljedeće generacije bavi zelenom i digitalnom tranzicijom, što prvenstveno utječe na sektore i profesije u kojima prevladavaju muškarci;

| L. | budući da se u pogledu socijalne dimenzije Mehanizma za oporavak i otpornost Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje opći cilj promicanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije poboljšanjem otpornosti, pripravnosti na krizu, sposobnosti prilagodbe i potencijala rasta država članica, ublažavanjem socijalnih i gospodarskih posljedica krize, doprinošenjem provedbi europskog stupa socijalnih prava i uzlaznom socijalnom konvergencijom, ponovnom uspostavom i promicanjem održivog rasta te poticanjem otvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

L.

budući da se u pogledu socijalne dimenzije Mehanizma za oporavak i otpornost Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje opći cilj promicanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije poboljšanjem otpornosti, pripravnosti na krizu, sposobnosti prilagodbe i potencijala rasta država članica, ublažavanjem socijalnih i gospodarskih posljedica krize, doprinošenjem provedbi europskog stupa socijalnih prava i uzlaznom socijalnom konvergencijom, ponovnom uspostavom i promicanjem održivog rasta te poticanjem otvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta;

| M. | budući da će globalni izazovi kao što su digitalizacija i borba protiv klimatskih promjena i dalje biti prisutni, bez obzira na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, te da je za njih potrebna pravedna tranzicija kako nitko ne bi bio zapostavljen; budući da se prema posljednjem izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) klimatske promjene, globalno zatopljenje i gubitak biološke raznolikosti eksponencijalno ubrzavaju; budući da građani i radnici EU-a intenzivnije i češće nego prije osjećaju posljedice klimatskih poremećaja i ekstremnih vremenskih uvjeta; budući da su ciljevi dekarbonizacije do 2030. povećani kako bi se postigla ugljična neutralnost do 2050.; budući da bi povećani napori za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima zahtijevali temeljitu preobrazbu europskih i nacionalnih gospodarstava i tržišta rada; |
| --- | --- |

M.

budući da će globalni izazovi kao što su digitalizacija i borba protiv klimatskih promjena i dalje biti prisutni, bez obzira na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, te da je za njih potrebna pravedna tranzicija kako nitko ne bi bio zapostavljen; budući da se prema posljednjem izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) klimatske promjene, globalno zatopljenje i gubitak biološke raznolikosti eksponencijalno ubrzavaju; budući da građani i radnici EU-a intenzivnije i češće nego prije osjećaju posljedice klimatskih poremećaja i ekstremnih vremenskih uvjeta; budući da su ciljevi dekarbonizacije do 2030. povećani kako bi se postigla ugljična neutralnost do 2050.; budući da bi povećani napori za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima zahtijevali temeljitu preobrazbu europskih i nacionalnih gospodarstava i tržišta rada;

| N. | budući da je konkretni cilj RRF-a pružiti državama članicama financijsku potporu radi ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva reformi i ulaganja utvrđenih u njihovim planovima za oporavak i otpornost; budući da to znači da sve mjere utvrđene u planovima (uključujući digitalna i zelena ulaganja) i dogovorene reforme moraju doprinijeti načelima europskog stupa socijalnih prava, otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji; budući da mjere kojima se ne pridonosi tim socijalnim ciljevima nisu u skladu sa zahtjevima Uredbe o RRF-u; |
| --- | --- |

N.

budući da je konkretni cilj RRF-a pružiti državama članicama financijsku potporu radi ostvarivanja ključnih etapa i ciljeva reformi i ulaganja utvrđenih u njihovim planovima za oporavak i otpornost; budući da to znači da sve mjere utvrđene u planovima (uključujući digitalna i zelena ulaganja) i dogovorene reforme moraju doprinijeti načelima europskog stupa socijalnih prava, otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji; budući da mjere kojima se ne pridonosi tim socijalnim ciljevima nisu u skladu sa zahtjevima Uredbe o RRF-u;

| O. | budući da prema članku 17. stavku 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost nacionalni planovi moraju biti usklađeni s relevantnim izazovima i prioritetima koji su specifični za pojedinu zemlju i utvrđeni u kontekstu europskog semestra, kao i s onima utvrđenima u najnovijoj preporuci Vijeća o ekonomskoj politici europodručja za države članice čija je valuta euro; |
| --- | --- |

O.

budući da prema članku 17. stavku 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost nacionalni planovi moraju biti usklađeni s relevantnim izazovima i prioritetima koji su specifični za pojedinu zemlju i utvrđeni u kontekstu europskog semestra, kao i s onima utvrđenima u najnovijoj preporuci Vijeća o ekonomskoj politici europodručja za države članice čija je valuta euro;

| P. | budući da su socijalno održive reforme one koje se temelje na solidarnosti, integraciji, socijalnoj pravdi, pravednoj raspodjeli bogatstva, rodnoj jednakosti, visokokvalitetnom javnom obrazovnom sustavu za sve, kvalitetnom zapošljavanju i održivom rastu – modelu kojim se jamče jednakost i socijalna zaštita, osnažuju ranjive skupine, jača sudjelovanje i građanski status te poboljšava životni standard za sve; |
| --- | --- |

P.

budući da su socijalno održive reforme one koje se temelje na solidarnosti, integraciji, socijalnoj pravdi, pravednoj raspodjeli bogatstva, rodnoj jednakosti, visokokvalitetnom javnom obrazovnom sustavu za sve, kvalitetnom zapošljavanju i održivom rastu – modelu kojim se jamče jednakost i socijalna zaštita, osnažuju ranjive skupine, jača sudjelovanje i građanski status te poboljšava životni standard za sve;

| Q. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ubrzala digitalnu tranziciju europskog i nacionalnog gospodarstva i razvoj novih metoda rada; budući da digitalizacija, robotizacija, automatizacija i umjetna inteligencija moraju koristiti radnicima i društvu poboljšanjem radnih uvjeta i kvalitete života, osiguravanjem dobre ravnoteže između poslovnog i privatnog života, stvaranjem boljih mogućnosti zapošljavanja i doprinosom socioekonomskoj konvergenciji; |
| --- | --- |

Q.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ubrzala digitalnu tranziciju europskog i nacionalnog gospodarstva i razvoj novih metoda rada; budući da digitalizacija, robotizacija, automatizacija i umjetna inteligencija moraju koristiti radnicima i društvu poboljšanjem radnih uvjeta i kvalitete života, osiguravanjem dobre ravnoteže između poslovnog i privatnog života, stvaranjem boljih mogućnosti zapošljavanja i doprinosom socioekonomskoj konvergenciji;

| 1. | podsjeća da u skladu s ugovorima Unija mora raditi na održivom razvoju Europe na temelju uravnoteženog gospodarskog rasta i stabilnosti cijena, visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva u cilju pune zaposlenosti, zdravih i sigurnih radnih okruženja i uvjeta, i društvenog napretka, visoke razine zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša, promicanja znanstvenog i tehnološkog napretka, borbe protiv siromaštva i nejednakosti, društvene isključenosti i diskriminacije te promicanja socijalne konvergencije prema gore, socijalne pravde i zaštite, jednakosti između žena i muškaraca, solidarnosti među generacijama i zaštite prava djeteta i osoba s invaliditetom; ustraje na tome da ti ciljevi moraju biti glavni prioriteti dugoročne strategije EU-a o održivom rastu u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja, europskim stupom socijalnih prava, zelenim planom te podupirati planove država članica za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da se pobrine za to da europski semestar bude usklađen s tim ciljevima i strategijama, čime bi europski semestar postao istinski sveobuhvatan alat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste potencijal opće klauzule o odstupanju, novog višegodišnjeg financijskog okvira i instrumenta Next Generation EU za potporu poduzećima koja su u poteškoćama i nemaju dovoljno likvidnosti, osobito poboljšanjem pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća, zaštitom radnih mjesta i radnih uvjeta osoba koje rade u EU-u te pratećim poduzećima i radnicima u zelenoj i digitalnoj tranziciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se ekonomska politika ne može analizirati samo iz isključivo makroekonomske perspektive usredotočene na tradicionalne pokazatelje rasta, duga, deficita i stope zaposlenosti te da se mora uhvatiti u koštac s korijenskim uzrocima dugoročnih ekonomskih i socijalnih neravnoteža; ustraje u tome da se Europski semestar mora temeljiti na integriranom pristupu koji daje jednaku važnost gospodarskim, socijalnim i ekološkim politikama; smatra da klimatske politike također moraju imati istaknutu ulogu; poziva na to da se u okviru europskog semestra zajamči koordinacija među državama članicama kako bi se osiguralo da se kreću u istom smjeru prema klimatski neutralnom i digitalnijem gospodarstvu, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen, te da se promiču strukturne promjene za socijalni napredak, održivi razvoj i blagostanje; naglašava da je važno imati na umu učinke gospodarskih politika kako bi se spriječile negativne socijalne posljedice, kao i negativni učinci na socijalnu koheziju, uključujući na mnoge ranjive skupine, a time i na naše demokracije i europski projekt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predanost čelnika EU-a provedbi europskog stupa socijalnih prava i trima novim glavnim ciljevima EU-a koje je potrebno ostvariti do 2030.; poziva Komisiju da konkretnim koracima i postignućima osigura pravodobnu i strogu provedbu akcijskog plana za europski stup socijalnih prava te da osigura da svaki prijedlog ispunjava svoj cilj; poziva na to da pokazatelji obuhvaćaju socijalne rizike koji proizlaze iz pandemijskih učinaka na gospodarstvo, zapošljavanje i zdravlje te koji bi mogli nastati zbog zelene i digitalne transformacije za ljude i radnike; napominje da praćenje ciljeva održivog razvoja i novi pregled socijalnih pokazatelja omogućuju sveobuhvatnije praćenje tih rizika, ali bez jasnih ciljeva za mjerenje učinka djelovanja EU-a; podržava ambiciozan plan snažnog, održivog i uključivog gospodarskog i socijalnog oporavka i modernizacije koji ide ruku pod ruku s jačanjem europskog socijalnog modela kako bi svi ljudi mogli imati koristi od zelene i digitalne tranzicije i živjeti dostojanstveno; poziva države članice da postave ambiciozne nacionalne ciljeve koji, uzimajući u obzir početni položaj svake zemlje, predstavljaju odgovarajući doprinos postizanju europskih ciljeva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da izvuče pouke iz ove krize i da radi na provedbi poboljšane strukture održivog upravljanja u EU-u koja se temelji na solidarnosti, socijalnoj pravdi i integraciji, pravednoj raspodjeli bogatstva, rodnoj ravnopravnosti, visokokvalitetnim javnim uslugama, uključujući javni, univerzalni i visokokvalitetni obrazovni sustav, kvalitetnom zapošljavanju i održivom rastu; poziva Komisiju da prije donošenja odluke o deaktivaciji opće klauzule o odstupanju razmotri ne samo ukupnu ocjenu stanja gospodarstva na temelju kvantitativnih kriterija nego i procjenu koja na odgovarajući način odražava temeljne nejednakosti, kao i zapošljavanje, socijalno i zdravstveno stanje pogođenih država članica; smatra da bi se revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a trebala po mogućnosti provesti prije deaktivacije opće klauzule o odstupanju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da su određene političke odluke i fiskalne politike donesene nakon financijske i gospodarske krize 2008. možda dovele do toga da zdravstveni i socijalni sustavi u nekim državama članicama nisu dovoljno pripremljeni za suočavanje s pandemijom; naglašava da su potrebni dodatni kriteriji, posebice oni koji uzimaju u obzir potrebu za održivim javnim i socijalnim ulaganjima te ulaganjima u području okoliša, gospodarskim aktivnostima javnog sektora i društvenim napretkom u provedbi europskog stupa socijalnih prava u državama članicama; vjeruje da puko dostizanje razine gospodarske aktivnosti prije krize možda neće biti dovoljno za konsolidaciju održivog oporavka; naglašava da trenutačni instrumenti neće biti dovoljni za prevladavanje rizika od gospodarske stagnacije, sve veće nejednakosti te socijalnih i teritorijalnih razlika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na dobrobit svih u EU-u, a posebno ranjivih skupina stanovništva; podsjeća da se predsjednica Komisije obvezala da će se održivost, socijalna uključenost i dobrobit građana postaviti u središte gospodarske strategije EU-a (25); smatra da je to ključno kako bi se osiguralo da Europa ostane dom najnaprednijih sustava socijalne skrbi na svijetu, postane prvi klimatski neutralan kontinent i dinamično središte inovacija i konkurentnog poduzetništva; podsjeća da su se društvene, gospodarske i teritorijalne nejednakosti među državama članicama i unutar njih produbile u posljednjem desetljeću; poziva Komisiju da uključi socijalne i okolišne neravnoteže u svoju analizu u okviru semestra; poziva države članice da sudjeluju u reviziji fiskalnih pravila EU-a kako bi se potaknula održiva socijalna ulaganja i ulaganja kojima se potiče rast uz istodobno održavanje održivih javnih financija i stabilnih sustava socijalne skrbi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja važnost adekvatnosti i održivosti sustava socijalne zaštite u državama članicama; prima na znanje priopćenje skupine G20 od 9. i 10. srpnja 2021. i obvezu skupine G20 o efektivnom globalnom minimalnom porezu, kako je navedeno u Izjavi o rješenju s dva stupa za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, koje je 1. srpnja 2021. objavio OECD/skupina G20 o smanjenju porezne osnovice i prijenosu dobiti; sa zanimanjem iščekuje prijedlog Komisije o tome kako prenijeti međunarodni sporazum u pravo EU-a kako bi se izbjeglo agresivno porezno planiranje i osigurala pravednost za srednje razrede i radnike u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznaje da je pristup osnovnim uslugama, kao što su voda i energija, ključan za jamčenje socijalne uključenosti i osnovnih sanitarnih standarda; poziva na mjere potpore kako bi se zajamčio uključiv i cjenovno pristupačan pristup osnovnim uslugama u okviru provedbe Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava; poziva Komisiju i države članice da iznesu konkretne prijedloge za primjereno rješavanje problema energetskog siromaštva u kontekstu ciljeva našeg zelenog plana i da ocijene energetska tržišta kako bi se izbjegli negativni učinci rasta cijena energije na konkurentnost malih i srednjih poduzeća i na kućanstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su dobro osmišljeni sustavi oporezivanja rada ključni za osiguravanje visokih standarda zaštite radnika od rizika i bolesti te za osiguravanje starosnih mirovina; smatra da bi porezni sustavi trebali biti osmišljeni tako da smanjuju nejednakosti, promiču pravednost i štite kućanstva te da bi trebali biti uravnoteženi kako bi sustavi postali pravedniji i učinkovitiji; naglašava da bi se javni prihod mogao upotrijebiti za financiranje ključnih prioriteta i pomoći u rješavanju fiskalnih izazova država članica te pridonijeti dugoročnoj održivosti javnih financija, uključujući jačanjem pokrivenosti, primjerenosti sustava zdravstvene i socijalne zaštite za sve te osiguravanjem njihova dugoročnog financiranja; poziva Komisiju i države članice da uvedu konkretne mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara koje predstavljaju važno sredstvo smanjenja gospodarske nejednakosti i poboljšanja ubiranja poreznih prihoda u državama članicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost bolje integracije socijalnih ciljeva, društvenog napretka, blagostanja i održivosti u sve politike EU-a, posebno u proračunsko planiranje EU-a, čime se jamči usklađenost javnih rashoda i ulaganja sa socijalnim i ekološkim ciljevima te utvrđuju mogući socijalni učinci proračunskih odluka; poziva Komisiju da uključi održivost i dobrobit u Godišnju strategiju održivog rasta i preporuke po državama članicama te da u svojoj procjeni učinka stavi naglasak na socijalni učinak političkih mjera EU-a; naglašava važnost jačanja sveobuhvatnog i integriranog okvira u okviru postupka Europskog semestra, pri čemu se posebna pozornost posvećuje najugroženijim i marginaliziranim društvenim skupinama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila nedostatke u pristupu socijalnoj zaštiti, naglašavajući važnost poticanja veće otpornosti, primjerice poboljšanjem primjerenosti i obuhvata sustava minimalnog dohotka i mirovina te ublažavanjem uvjeta prihvatljivosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost zbog prezaduženosti koja proizlazi iz pandemije i njezinih ekonomskih i socijalnih posljedica te naglašava da ljudi i mala i srednja poduzeća moraju biti zaštićeni od ograničenosti prezaduženošću; poziva na daljnje poboljšanje usluga savjetovanja i zaštite duga te na podizanje financijske svijesti; smatra da bi, kad je riječ o lošim kreditima navedenima u Komunikaciji Komisije od 2. lipnja 2021., potporu trebalo pružiti europskim malim i srednjim poduzećima, radnicima i kućanstvima; napominje da Mehanizam za oporavak i otpornost pruža priliku za potporu oporavku dodatnim ulaganjima i reformama u tom pogledu; naglašava važnost usvajanja političkih instrumenata kako bi se riješilo pitanje kako kućanstva s niskim prihodima koja imaju poteškoća s plaćanjem računa i održavanjem krajeva mogu preživjeti posljedice pandemije i izbjeći klizanje u zamku siromaštva; |
| --- | --- |

13.

Europski okvir upravljanja za 2022. za održivost, socijalnu uključenost i dobrobit ljudi

| 14. | vjeruje da je, u kontekstu planova za oporavak i otpornost, brzorastućih razina javnog duga i predstojeće reforme Pakta o stabilnosti i rastu te postupka semestra, prijedlog Parlamenta za donošenje pakta o održivoj dobrobiti i socijalnom napretku, koji socijalne i održive ciljeve čini obveznima za postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja, postao relevantniji nego ikad; napominje da se u tom pogledu 8. cilj održivog razvoja o održivom rastu, zapošljavanju i dostojanstvenom radu pokazao pokretačem cijelog Programa UN-a do 2030.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da se održivim, pametnim i uključivim rastom treba osigurati održiva fiskalna politika u srednjoročnom razdoblju te da ekonomske i socijalne politike EU-a rade na dugoročnom oporavku, čineći naša gospodarstva i društva održivijima, uključivijima, otpornijima i bolje pripremljenima za zelenu i digitalnu tranziciju; u tom pogledu ističe da će provedba Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava doprinijeti jačanju socijalne dimenzije svih politika Unije i jamčenju uključivog oporavka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi veće gospodarsko i socijalno upravljanje među državama članicama, posebno kretanjem prema većoj konvergenciji poreznih pravila, bila pokretač oporavka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | slaže se s europskim čelnicima, u pogledu ekonomskog i socijalnog upravljanja EU-om, o potrebi redovite procjene napretka u smjeru glavnih ciljeva do 2030. i uzlazne konvergencije na najvišoj političkoj razini (26); smatra da bi u okviru postupka revizije upravljanja ministri rada i socijalne politike te ministri gospodarstva i financija trebali biti jednako uključeni kako bi se u okviru mehanizma Europskog semestra dala jednaka vrijednost gospodarskim i socijalnim pitanjima te pitanjima zapošljavanja; slaže se s Vijećem da će se provedbom europskog stupa socijalnih prava ojačati nastojanja Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i doprinijeti postizanju uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije i rješavanju demografskih izazova te da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivno sudjelovanje socijalnih partnera oduvijek bili u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva; smatra da se socijalni pregled mora obnoviti kao dio okvira za koordinaciju politika Europskog semestra kako bi se pratio napredak u tim pitanjima i kako bi se barometar prilagodio postpandemijskoj situaciji te kako bi se uskladio s procesom Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da su smjer politike i pristup upravljanju čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte politika i donošenja odluka ključni za budućnost Europske unije; zahtijeva od Komisije da u tu svrhu predstavi sveobuhvatan prijedlog s detaljnim opisom niza posebnih socijalnih, ekoloških i gospodarskih ciljeva koji bi trebali odražavati relevantne međunarodne i interne obveze EU-a, uključujući one koje proizlaze iz Rezolucije Parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (27), UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Pariškog sporazuma, cilja Europskog zakona o klimi o tome da se do 2050. postigne neutralnost u pogledu emisija stakleničkih plinova i povezanih prijelaznih ciljeva, Europske povelje o temeljnim pravima, europskog stupa socijalnih prava i predanosti iskorjenjivanju siromaštva u Europi do 2050. uz primjenu zakonodavstva EU-a o iskorjenjivanju siromaštva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je potrebno djelovati na temelju izjave iz 2016. o novom početku socijalnog dijaloga i preispitati načine za jamčenje uključenosti socijalnih partnera u upravljanje europskim semestrom, koje dosad nije bilo odgovarajuće, čime bi se ciljevi reformi podijelili s radnicima i poduzećima te bi se time olakšala njihova provedba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja zajednički prijedlog europskih socijalnih partnera o alternativnom skupu pokazatelja za mjerenje napretka u području gospodarskih, socijalnih i okolišnih politika, kojim bi se dopunio BDP kao mjera blagostanja u smislu uključivog i održivog rasta; smatra da pregled socijalnih pokazatelja mora uključivati dodatne pokazatelje koji u potpunosti odražavaju trendove i uzroke nejednakosti,; ističe da je u tom procesu važno voditi računa o interesima najranjivijih i najmarginaliziranijih članova našeg društva; naglašava da socijalni partneri moraju biti uključeni u postupak donošenja odluka za pokretanje strateškog djelovanja usmjerenog na oporavak; smatra da bilo kakve mjere poduzete u tom smislu ne smiju negativno utjecati na autonomiju socijalnih partnera; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu za mjerenjem društvenog učinka uništavanja okoliša i klimatskih promjena; poziva da pravo na zdravlje i zdrav okoliš bude zaštićeno na razini EU-a jer je to pravo ključno za ostvarenje većine drugih temeljnih prava kao što su hrana, smještaj i rad te za postizanje uključive tranzicije; |
| --- | --- |

21.

Od zaštite zelenih, digitalnih i kvalitetnih radnih mjesta do njihova stvaranja: potreba za ambicioznim europskim socijalnim programom

| 22. | apelira na Komisiju i države članice da sindikatima osiguraju pristup radnom mjestu i radnicima, što vrijedi i za slučajeve u kojima se rad obavlja digitalno; naglašava da je svim radnicima, uključujući radnike u digitalnom gospodarstvu, potrebno zajamčiti pravo na kolektivno pregovaranje i kolektivno djelovanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | slaže se s europskim čelnicima da je, s obzirom na povećanje nezaposlenosti i nejednakosti zbog pandemije, važno usmjeriti resurse tamo gdje su najpotrebniji za jačanje naših gospodarstava te naše političke napore usmjeriti na jednak pristup kvalitetnim uslugama kako bi se poboljšale ravnopravne mogućnosti, na stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, poduzetništvo, usavršavanje i prekvalifikaciju te smanjenje siromaštva i isključenosti; naglašava da izvanredna sredstva stavljena na raspolaganje za potporu oporavku Europe predstavljaju priliku koja se ne smije propustiti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe negativan učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na europsko tržište rada i nezapamćen gubitak radnih mjesta, posebno u strateškim sektorima, kao i s time povezan porast siromaštva i nejednakosti u životnom standardu, što posebno utječe na mlade, žene i radnike na niskokvalificiranim i nesigurnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje predviđanje da će države članice EU-a do kraja 2022. doseći tromjesečnu razinu rezultata iz razdoblja prije krize; ističe da je za održivi oporavak ključno da se stvore i kvalitetna radna mjesta za srednjekvalificirane i niskokvalificirane radnike te posebno za žene i mlade, uz ravnomjernu distribuciju diljem Europe kako bi se spriječila neravnoteža među regijama, jer je dokazano da su ona ključna za otpornost naših društava i gospodarstava; smatra da socijalni partneri imaju ključnu ulogu u predviđanju razvoja tržišta rada i osiguravanju neometane tranzicije za radnike pogođene strukturnim promjenama; smatra da je jačanje struktura kolektivnog pregovaranja na svim razinama ključno za stvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da su kvalitetno obrazovanje i dobro obrazovana radna snaga, zajedno s predanošću istraživanju i inovacijama, preduvjet za održivi oporavak i socijalnu koheziju; ističe da se srednjekvalificiranim i niskokvalificiranim radnicima mora pružiti prilika za prekvalifikaciju i usavršavanje; ustraje u tome da prioritet mora biti održivo ulaganje u kvalitetno naukovanje, sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju i osposobljavanje zaposlenika; ističe da će uključiv gospodarski oporavak iziskivati održiva javna i privatna ulaganja da bi se nezaposlenim i niskokvalificiranim osobama osigurao pristup osposobljavanju kako bi stekli certificirane osnovne vještine, stručne vještine i ključne kompetencije uz pomoć kojih će ostvariti promjene u kvalifikacijama i karijeri; u tom kontekstu ističe važnost jačanja obrazovnih programa EU-a, usklađivanja osposobljavanja i obrazovanja s potrebama društva i gospodarstva te podupiranja zaposlenika i učitelja, kao i važnost ulaganja u digitalnu, zelenu i socijalnu infrastrukturu; ističe da je provedba programa EU-a za vještine za sve ključna za rješavanje problema nedostatka vještina; poziva Komisiju i države članice da maksimalno pojačaju svoje napore za ulaganja u cjenovno prihvatljivo, pristupačno, uključivo i visokokvalitetno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, za jačanje mjera za usavršavanje i prekvalifikaciju, uključujući digitalne i prenosive vještine, te da promiču cjeloživotno učenje kako bi radnici bili spremni za potrebe tržišta rada u svjetlu zelene i digitalne transformacije; ističe da je uzajamno priznavanje kvalifikacija ključno za prevladavanje nedostatka vještina i neusklađenosti postojećih i traženih vještina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja Prijedlog Komisije o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama, pozdravlja činjenicu da se tim prijedlogom uvode obvezujuće mjere u pogledu transparentnosti plaća; apelira na brzo donošenje tih mjera kako bi se spriječile daljnje rodno uvjetovane nejednakosti; poziva države članice i Komisiju da podupiru poduzetništvo među ženama i da im olakšaju pristup financiranju; poziva države članice da hitno deblokiraju pregovore u Vijeću o Direktivi o ženama u upravnim odborima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je važno zajamčiti da su radnici u EU-u zaštićeni u smislu adekvatnih minimalnih plaća definiranih zakonom ili kolektivnim ugovorima, u skladu s nacionalnim tradicijama i praksama, čime im se jamči pristojan životni standard bez obzira na to gdje rade; u tom pogledu pozdravlja Komisijin Prijedlog direktive o primjerenim minimalnim plaćama u EU-u, čiji je cilj povećati opseg kolektivnog pregovaranja, boriti se protiv siromaštva zaposlenih i povećati uzlaznu socijalnu konvergenciju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je potrebno povećati financijske i ljudske resurse javnih službi za zapošljavanje; poziva države članice da uspostave djelotvorne mehanizme za upravljanje učinkovitošću za javne službe za zapošljavanje kako bi se ocijenio učinak njihovih programa tržišta rada i istražili načini poboljšanja; poziva države članice da svoje javne službe za zapošljavanje opreme tehnološkim rješenjima kako bi mogle optimizirati zapošljavanje tražitelja zaposlenja te bolje ocijeniti njihove vještine i spojiti ih s odgovarajućom potražnjom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća države članice da su neovisni život, kvalitetne socijalne službe i službe za zapošljavanje, odgovarajuća socijalna zaštita i snažnije socijalno gospodarstvo neophodni za dostojanstven život za sve osobe s invaliditetom, kako je istaknuto u strategiji EU-a za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države članice da upotrebljavaju poseban sustav za praćenje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u svim sektorima, što uključujuće one koji su stvoreni javnim ulaganjima, koji bi također trebao sadržavati poseban dio posvećen zelenim i digitalnim radnim mjestima te uzimati u obzir rodnu perspektivu i perspektivu nediskriminacije, te da se dogovore o sustavu uvjeta u pogledu stvaranja kvalitetnih i zelenih radnih mjesta za poduzeća koja žele pristupiti javnim sredstvima EU-a; poziva na pomno praćenje mjera aktivnog senzibiliziranja kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje onih koji su najudaljeniji od kvalitetnih radnih mjesta na tržištu rada; naglašava da pristup javnim sredstvima EU-a mora biti uvjetovan poštovanjem prava radnika i kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da poduzmu mjere za rješavanje problema nedovoljnog pristupa sustavima socijalne zaštite, posebno u skladu s preporukom Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (28); ponovno pozdravlja donošenje te preporuke kao prvog koraka i predanost Komisije jačanju sustava socijalne zaštite u Uniji, ali naglašava da je potrebno realizirati univerzalan pristup socijalnoj zaštiti, posebno u aktualnoj teškoj situaciji; poziva Komisiju da predstavi regulatorni okvir EU-a usmjeren na jačanje i jamčenje pristojnih radnih uvjeta, prava i pristupa socijalnoj zaštiti za radnike koji rade putem platformi i nestandardne radnike; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da ažurira svoj okvir za osnivanje i razvoj zadruga i poduzeća socijalne ekonomije, koji po svojoj prirodi stavljaju veći naglasak na poštene radne uvjete i osnaživanje radnika; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da se, ako EU želi predvoditi održiv i uključiv globalni oporavak i pritom modernizirati naša gospodarstva i osigurati kvalitetna radna mjesta, moraju otvoriti milijuni dobro plaćenih radnih mjesta, uključujući za srednjekvalificirane i niskokvalificirane radnike, uz istodobno osiguravanje uzlazne, socijalne i gospodarske konvergencije i jednakih mogućnosti za sve, kako bi svi imali priliku doprinijeti zajedničkom europskom projektu; ustraje u tome da su potrebna veća ulaganja u zelenu, digitalnu i socijalnu infrastrukturu, javne usluge, obrazovanje i socijalne usluge te u istraživanje, inovacije i tehnologije s nultim emisijama ugljika, uzimajući pritom u obzir posebnu prirodu mikropoduzeća i MSP-ova, koji su ključni akteri u europskoj gospodarskoj strukturi, kako bi se maksimalno iskoristio njihov inovacijski potencijal, uz istodobno poboljšanje pristupa MSP-ova javnom i privatnom financiranju te jamčenje održivih ulaganja kojima se potiče rast; poziva na jačanje socijalne i održive dimenzije industrijske strategije, s posebnim naglaskom na kvalitetno zapošljavanje i strateške lance vrijednosti u EU-u; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog ozbiljnog socijalnog učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih posljedica za zapošljavanje, posebno za mlade; poziva države članice i Komisiju da se pobrinu za to da svi mladi Europljani imaju pristup obrazovanju, osposobljavanju i tržištu rada; poziva države članice i Komisiju da kao prioritet postave borbu protiv nezaposlenosti mladih, osobito u kontekstu instrumenta za oporavak NextGenerationEU, da u potpunosti iskoriste financijske instrumente kao što su Garancija za mlade te europske programe kao što je Erasmus+, te da poduzmu odgovarajuće mjere za rješavanje problema nezaposlenosti mladih i poboljšanje zapošljivosti mladih; nadalje, ističe da bi se novi Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom mogao mobilizirati kao odgovor na posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost; stoga poziva države članice da Komisiji brzo podnesu zahtjeve za financiranje kako bi se europskim radnicima koji su izgubili posao zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pružila potpora za ponovnu obuku, prekvalifikaciju i ponovno uključivanje na tržište rada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe važnost mobilnosti radne snage unutar EU-a te naglašava da slobodno kretanje radnika doprinosi gospodarskom rastu i koheziji u Uniji i stvara prilike za zapošljavanje; nadalje, ističe da mobilnost radne snage mora ići ruku pod ruku s pravednim i zajedničkim pravilima koja se temelje na načelu jednakog postupanja; u tom pogledu poziva Komisiju da prati provedbu i primjenu pravila o slobodnom kretanju radnika; poziva Komisiju da analizira odljev mozgova u određenim regijama i sektorima i da pruži potporu mobilnim radnicima osiguravanjem pravedne mobilnosti i jačanjem prenosivosti prava i povlastica; poziva države članice da se u potpunosti usmjere na digitalizaciju javnih usluga kako bi olakšale pravednu mobilnost radne snage, posebno u pogledu koordinacije sustava socijalne sigurnosti; stoga traži od Komisije da iznese ambiciozan prijedlog za digitalnu EU iskaznicu socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala na potrebu za razvojem zajedničkog pristupa EU-a zdravlju, među ostalim i na radnom mjestu; poziva na stvaranje europske zdravstvene unije koja bi se trebala temeljiti na načelima solidarnosti, strateške autonomije i suradnje te osigurati da pitanja javnog zdravlja budu u središtu stvaranja i provedbe svih politika i aktivnosti EU-a, kako je utvrđeno u Ugovorima, uključujući sustavne procjene učinka na zdravlje za sve relevantne politike; pozdravlja ambiciozan cilj nulte stope smrtnih slučajeva povezanih s radom u novom strateškom okviru EU-a za zdravlje i sigurnost na radu; ponavlja da je potrebno uvrstiti reproduktivno toksične tvari u područje primjene Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima (29) te uvrstiti opasne lijekove u njezin Prilog 1. kako bi se bolje zaštitili zdravstveni radnici; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da je u načelu europskog stupa socijalnih prava br. 15 utvrđeno da radnici i samozaposlene osobe u mirovini imaju pravo na mirovinu kojom se osigurava primjeren dohodak i da sve starije osobe imaju pravo na sredstva kojima se osigurava dostojanstven život; |
| --- | --- |

38.

Sinergije između semestra i nacionalnih planova za oporavak i otpornost

| 39. | ističe da se preporuke za pojedine zemlje kojima se doprinosi socijalnim ciljevima utvrđenima u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost moraju uzeti u obzir u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost te da se za nacionalne planove za oporavak i otpornost preporuke za pojedine zemlje moraju tumačiti na način kojim se doprinosi ostvarenju socijalnih ciljeva Uredbe, uključujući gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; ustraje u tome da prema Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost nacionalni planovi za oporavak i otpornost moraju doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a, provedbi strategije EU-a za rast, kako je utvrđeno u zelenom planu, te ostvarenju načela europskog stupa socijalnih prava; podsjeća da je ciklus europskog semestra za 2021. privremeno prilagođen kako bi se omogućilo pokretanje Mehanizma za oporavak i otpornost; traži da Komisija bude ambicioznija u pogledu socijalne dimenzije i da osigura usklađenost između preporuka za pojedine zemlje i općih i posebnih ciljeva Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da bi, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, reforme i ulaganja „trebali dovesti do stvaranja visokokvalitetnih i stabilnih radnih mjesta [te] uključivanja i integracije skupina u nepovoljnom položaju”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je jedan od ciljeva Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost poticanje stvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta; naglašava da reforme u području rada uključene u nacionalne planove za oporavak i otpornost moraju doprinijeti poboljšanju kvalitetnog zapošljavanja; poziva Komisiju da analizira reforme u području rada u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost kada je riječ o tom konkretnom pitanju; podsjeća da se u članku 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navodi da Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini te da mora poštovati njihovu autonomiju; upozorava da Komisija ni na koji način ne bi smjela utjecati na procese nacionalnog socijalnog dijaloga koji se provode u okviru reformi iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da u zajedničke pokazatelje koji će se upotrebljavati u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije nacionalnih planova za oporavak i otpornost, kao i u metodologiju za socijalno praćenje, uključujući Garanciju za djecu i Garanciju za mlade, uključi socijalne pokazatelje iz pregleda socijalnih pokazatelja, posebno one koji se odnose na dostojanstven rad, socijalnu pravdu i jednake mogućnosti, snažne sustave socijalne skrbi i pravednu mobilnost; naglašava da će Europski parlament pomno analizirati delegirani akt koji Komisija podnese na tu temu kako bi utvrdio jesu li socijalni pokazatelji, pregled pokazatelja i socijalna metodologija u skladu s ciljevima te kako bi utvrdio je li potrebno uložiti prigovore; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ustraje u tome da je socijalni dijalog ključan za jamčenje učinkovitih reformi i ulaganja, posebno u sektorima koje će tranzicije korjenito izmijeniti; ističe da će odgovarajuće sudjelovanje dionika u pripremi i provedbi nacionalnih planova za opravak i razvoj, kao što su nacionalni parlamenti, lokalne i regionalne vlasti, socijalni partneri, nevladine organizacije i civilno društvo, biti presudno za njihov uspjeh; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da se u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost rodna ravnopravnost mora postaviti u središte pripreme i provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost te da se rodno izvješćivanje i uključivanje ne smiju miješati sa socijalnim praćenjem i socijalnim ulaganjima; smatra da rodna ravnopravnost zaslužuje vlastitu metodologiju za uključivanje u Mehanizam za oporavak i otpornost te podsjeća da je Europski institut za ravnopravnost spolova razvio odgovarajuću metodologiju; ističe da je prema Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost ulaganje u snažnu infrastrukturu za skrb također ključno za osiguravanje rodne ravnopravnosti i ekonomskog osnaživanja žena, izgradnju otpornih društava, borbu protiv nesigurnih uvjeta u sektorima u kojem prevladavaju žene, poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, sprečavanje siromaštva i socijalne isključenosti te jačanje BDP-a jer se time većem broju žena omogućuje sudjelovanje u plaćenom radu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na stvaranje europske strategije za skrb, uključujući snažnu rodnu dimenziju, u kojoj bi se trebao zauzeti holistički i cjeloživotni pristup skrbi, uz istodobno predviđanje konkretnih mjera i djelovanja za formalne i neformalne skrbnike, kao i za neplaćeni rad u području skrbi; poziva države članice da ispitaju i razmijene najbolje prakse o tome kako poduprijeti društvene skupine s posebnim potrebama u području skrbi i kako uključiti razdoblja posvećena zadaćama skrbi u mirovinske sustave, s ciljem da se uklone razlike u mirovinama između muškaraca i žena; ističe da se prema podacima Eurofounda udio osoba koje pružaju dugotrajnu skrb u posljednjem desetljeću povećao za trećinu, što je u oštroj suprotnosti s konstantno niskim plaćama koje primaju; poziva države članice da osiguraju pristojnu plaću za njegovatelje s obzirom na to da su plaće za dugotrajnu skrb i druge socijalne usluge trenutačno na razini koja je 21 % ispod prosjeka (30); poziva Komisiju i države članice da u svjetlu Izvješća o dugotrajnoj skrbi za 2021. provedu reforme kojima se „ispunjavaju zajednički ciljevi osiguravanja kvalitetne dugotrajne skrbi, dostupne i cjenovno pristupačne svima, koja se pruža na financijski održiv način”; poziva na učinkovite aktivne politike u području tržišta rada i ravnoteže između poslovnog i privatnog života kako bi se dodatno zaštitio privatni i obiteljski život, među ostalim preko prenošenja i provedbe Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života (31), kao i prijedloga preporuke Vijeća o pružanju skrbi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da su veća ulaganja u zdravstvenu i socijalnu skrb, uključujući plaće radnika, radne uvjete i osposobljavanje, ključna za poboljšanje zapošljavanja i zadržavanja radnih mjesta te osiguravanje odgovarajuće razine osoblja i usluga usmjerenih na potrebe; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se znatan dio ulaganja u nacionalne planove za oporavak i otpornost usmjeri na poboljšanje zdravstvene skrbi, uključujući radne uvjete i broj osoblja, na potrebe osposobljavanja i povećanje ključnih usluga, konsolidaciju pružanja osnovne skrbi te na podupiranje dugotrajne skrbi i drugih javnih socijalnih usluga; ustraje u tome da se na nedostatke utvrđene u testiranjima otpornosti na stres u zdravstvenom i socijalnom sektoru odgovori preko nacionalnih planova za oporavak i otpornost, idućeg programa EU-a za zdravlje (EU4Health) i preporuka za pojedine zemlje za te sektore; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da jaz ulaganja u cjenovno pristupačno stanovanje iznosi 57 milijardi EUR godišnje; poziva Komisiju i države članice da osiguraju dovoljno adekvatnog i cjenovno pristupačnog socijalnog stanovanja kako bi se pokrile stambene potrebe stanovništva i smanjila stopa preopterećenosti troškovima stanovanja; poziva Komisiju da taj aspekt uključi u preporuke za pojedine zemlje; u tom pogledu poziva na reformu okvira gospodarskog upravljanja kako bi se državama članicama omogućila potrebna zelena i socijalna javna ulaganja, uključujući ona koja se odnose na razvoj i poboljšanje socijalnih, javnih, pristupačnih i energetski učinkovitih mogućnosti stanovanja; ističe da je beskućništvo jedan od najekstremnijih oblika socijalne isključenosti; pozdravlja pokretanje Europske platforme za borbu protiv beskućništva i njezin krajnji cilj iskorjenjivanja beskućništva do 2030.; poziva države članice da donesu ambiciozne nacionalne strategije s odgovarajućim nacionalnim financiranjem i financiranjem sredstvima EU-a, koje se temelje na načelu „stambeno zbrinjavanje na prvom mjestu”, kako bi se promicalo sprečavanje beskućništva i omogućio pristup odgovarajućem, sigurnom i cjenovno pristupačnom stanovanju; apelira na Komisiju da predloži sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da se Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost predviđa da bi trebalo zaštititi uključivanje jednakih mogućnosti za sve prilikom pripreme i provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost, što je opravdano rastućim nejednakostima u nekoliko država članica EU-a; poziva Komisiju da u tu svrhu stavi poseban naglasak na praćenje provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost, uz pomoć relevantnih organizacija civilnog društva i tijela za ravnopravnost u državama članicama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da bi digitalnu i zelenu transformaciju i ulaganja također trebalo ocjenjivati iz socijalne perspektive kako bi se spriječilo uništavanje radnih mjesta, narušavanje tržišta rada i polarizacija zapošljavanja zbog uništenja radnih mjesta srednjekvalificiranih radnika te kako bi se zajamčilo da se digitalizacija i proces zelene tranzicije poduzeća ne koriste kao izgovor za strategije smanjenja troškova preko radne snage; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da su socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje ključni instrumenti koji poslodavcima i sindikatima služe za utvrđivanje pravednih plaća i radnih uvjeta te da snažni sustavi kolektivnog pregovaranja povećavaju otpornost država članica u razdobljima gospodarskih kriza; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži da nadzor europskog semestra obuhvaća praćenje mobilnosti radnika te poštovanje prava radnika, a posebno sezonskih radnika; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes& newsId=9834

(7)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(8)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/en/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstrea ming_HR.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_HR.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_en

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/hr/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.en.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1/language-en

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU%20 on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0371.

(28)  SL C 387, 15.11.2019., str. 1.

(29)  SL L 158, 30.4.2004., str. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Zaštita radnika od azbesta

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. s preporukama Komisiji o zaštiti radnika od azbesta (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 152. i 154. UFEU-a, koji se odnose na ulogu socijalnih partnera i savjetovanje s njima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 152. i 154. UFEU-a, koji se odnose na ulogu socijalnih partnera i savjetovanje s njima,

| — | uzimajući u obzir članak 153. stavke 1. i 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 153. stavke 1. i 2. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 192. stavke 1., 3., 4. i 5. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 192. stavke 1., 3., 4. i 5. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 194. stavak 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 194. stavak 2. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 114. stavak 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. stavak 1. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 168. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 169. stavak 3. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 169. stavak 3. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/148/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/148/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (preinaka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (4),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o zdravstvenim rizicima na radu vezanim uz azbest i izgledima za ukidanje svih postojećih vrsta azbesta (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o zdravstvenim rizicima na radu vezanim uz azbest i izgledima za ukidanje svih postojećih vrsta azbesta (5),

| — | uzimajući u obzir praktične smjernice Komisije za informiranje i osposobljavanje radnika koji rade na odstranjivanju azbesta ili održavanju (2012.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir praktične smjernice Komisije za informiranje i osposobljavanje radnika koji rade na odstranjivanju azbesta ili održavanju (2012.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2014. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. 2020. (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2014. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. 2020. (COM(2014)0332),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz studenog 2020. naslovljeno „Ocjena praktične provedbe direktiva EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu u državama članicama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz studenog 2020. naslovljeno „Ocjena praktične provedbe direktiva EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu u državama članicama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. svibnja 2019. naslovljeno „Rad s azbestom u energetskoj obnovi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. svibnja 2019. naslovljeno „Rad s azbestom u energetskoj obnovi”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. naslovljeno „Oslobađanje Europske unije od azbesta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. naslovljeno „Oslobađanje Europske unije od azbesta”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. ožujka 2021. o provedbi Uredbe (EU) br. 305/2011 o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda (Uredba o građevnim proizvodima) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. ožujka 2021. o provedbi Uredbe (EU) br. 305/2011 o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda (Uredba o građevnim proizvodima) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji održivosti za kemikalije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji održivosti za kemikalije (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija održivosti u području kemikalija. Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija održivosti u području kemikalija. Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. ožujka 2021. naslovljene „Strategija Unije za održive kemikalije: vrijeme je za rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. ožujka 2021. naslovljene „Strategija Unije za održive kemikalije: vrijeme je za rezultate”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2021. naslovljenu „Europski plan za borbu protiv raka” (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2021. naslovljenu „Europski plan za borbu protiv raka” (COM(2021)0044),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo. Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo. Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020.„Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020.„Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

| — | uzimajući u obzir izviješće Europske agencije za kemikalije od 1. veljače 2021. naslovljeno „Znanstveno izvješće za ocjenu graničnih vrijednosti za azbest na radnom mjestu ECHA-e, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izviješće Europske agencije za kemikalije od 1. veljače 2021. naslovljeno „Znanstveno izvješće za ocjenu graničnih vrijednosti za azbest na radnom mjestu ECHA-e,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od rujna 2020. naslovljeno „Pobijediti rak: moguća misija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od rujna 2020. naslovljeno „Pobijediti rak: moguća misija”,

| — | uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije iz ožujka 2014., iznesene u informativnom članku „Iskorjenjivanje bolesti povezanih s azbestom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Svjetske zdravstvene organizacije iz ožujka 2014., iznesene u informativnom članku „Iskorjenjivanje bolesti povezanih s azbestom”,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a posebno cilj br. 3 osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi,, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a posebno cilj br. 3 osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi,,

| — | uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0275/2021),

| A. | budući da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora zajamčiti visok stupanj zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

A.

budući da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora zajamčiti visok stupanj zaštite zdravlja ljudi;

| B. | budući da azbest godišnje uzrokuje 30 000 – 90 000 smrtnih slučajeva u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da azbest godišnje uzrokuje 30 000 – 90 000 smrtnih slučajeva u Uniji;

| C. | budući da rak pluća, s udjelom između 54 % i 75 % karcinoma povezanih s radnim mjestom, najčešći oblik karcinoma povezanih s radnim mjestom, dok je azbest glavni uzrok raka pluća (45 %) (8); budući da izloženost azbestu u kombinaciji s konzumacijom duhana znatno povećava rizik od razvoja raka pluća (9); |
| --- | --- |

C.

budući da rak pluća, s udjelom između 54 % i 75 % karcinoma povezanih s radnim mjestom, najčešći oblik karcinoma povezanih s radnim mjestom, dok je azbest glavni uzrok raka pluća (45 %) (8); budući da izloženost azbestu u kombinaciji s konzumacijom duhana znatno povećava rizik od razvoja raka pluća (9);

| D. | budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) priznala azbest kao dokazanu karcinogenu tvar (1. skupina) odgovornu za rak pluća i mezoteliom te rak grkljana i jajnika; budući da treba promicati istraživanja drugih vrsta raka izazvanih azbestom, kao i drugih nekanceroznih zdravstvenih stanja (10); budući da je povećani rizik od raka zabilježen čak i u populacijama koje su izložene vrlo niskim razinama azbestnih vlakana, uključujući krizotilna vlakna; budući da azbest može uzrokovati druge nemaligne plućne i pleuralne poremećaje, uključujući pleuralne plakove, pleuralna zadebljanja i benigne pleuralne izljeve; |
| --- | --- |

D.

budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) priznala azbest kao dokazanu karcinogenu tvar (1. skupina) odgovornu za rak pluća i mezoteliom te rak grkljana i jajnika; budući da treba promicati istraživanja drugih vrsta raka izazvanih azbestom, kao i drugih nekanceroznih zdravstvenih stanja (10); budući da je povećani rizik od raka zabilježen čak i u populacijama koje su izložene vrlo niskim razinama azbestnih vlakana, uključujući krizotilna vlakna; budući da azbest može uzrokovati druge nemaligne plućne i pleuralne poremećaje, uključujući pleuralne plakove, pleuralna zadebljanja i benigne pleuralne izljeve;

| E. | budući da je azbest u Uniji zabranjen od 2005.; budući da su neke države članice već 1980-ih zabranile azbest; budući da države članice što prije moraju osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih vlakana; budući da se priroda i opseg upotrebe azbesta znatno razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

E.

budući da je azbest u Uniji zabranjen od 2005.; budući da su neke države članice već 1980-ih zabranile azbest; budući da države članice što prije moraju osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih vlakana; budući da se priroda i opseg upotrebe azbesta znatno razlikuju među državama članicama;

| F. | budući da je u Uredbi (EU) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (Uredba REACH) navedeno da je proizvodnja, prodaja i upotreba azbestnih vlakana i proizvoda kojima su ta vlakna namjerno dodana zabranjena i budući da je cilj Uredbe (EU) 2016/1005 (12) o izmjeni Priloga XVII. Uredbi REACH osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih proizvoda u državama članicama do 1. srpnja 2025.; |
| --- | --- |

F.

budući da je u Uredbi (EU) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (Uredba REACH) navedeno da je proizvodnja, prodaja i upotreba azbestnih vlakana i proizvoda kojima su ta vlakna namjerno dodana zabranjena i budući da je cilj Uredbe (EU) 2016/1005 (12) o izmjeni Priloga XVII. Uredbi REACH osigurati potpuno postupno ukidanje azbestnih proizvoda u državama članicama do 1. srpnja 2025.;

| G. | budući da je azbest izrazito opasna karcinogena tvar koja se u cijelom svijetu koristi u građevinarstvu i drugim materijalima u mnogim područjima svakodnevnog života; budući da za mnoge različite skupine postoji rizik od izloženosti azbestu, uključujući radnike u građevinskom sektoru i sektoru obnove, rudarenju, gospodarenju otpadom, vatrogasce te vlasnike kuća i iznajmljivače; budući da može proći i do 40 godina dok se manifestiraju najštetniji učinci udisanja azbestnih vlakana na zdravlje i bolesti povezane s azbestom; budući da se očekuje da će broj slučajeva u Uniji doseći vrhunac oko 2025. (13); |
| --- | --- |

G.

budući da je azbest izrazito opasna karcinogena tvar koja se u cijelom svijetu koristi u građevinarstvu i drugim materijalima u mnogim područjima svakodnevnog života; budući da za mnoge različite skupine postoji rizik od izloženosti azbestu, uključujući radnike u građevinskom sektoru i sektoru obnove, rudarenju, gospodarenju otpadom, vatrogasce te vlasnike kuća i iznajmljivače; budući da može proći i do 40 godina dok se manifestiraju najštetniji učinci udisanja azbestnih vlakana na zdravlje i bolesti povezane s azbestom; budući da se očekuje da će broj slučajeva u Uniji doseći vrhunac oko 2025. (13);

| H. | budući da se, unatoč postojećim propisima na razini Unije i na nacionalnoj razini, mnogi slučajevi bolesti povezane s azbestom prečesto ne priznaju kao profesionalne bolesti te stoga žrtve ne ispunjavaju uvjete za naknadu povezanu s radom, što povećava tjelesnu patnju od te bolesti; budući da sindikati i udruge koje zastupaju žrtve imaju važnu ulogu u pomaganju žrtvama profesionalnih bolesti u postupcima priznavanja i odštetnim zahtjevima; |
| --- | --- |

H.

budući da se, unatoč postojećim propisima na razini Unije i na nacionalnoj razini, mnogi slučajevi bolesti povezane s azbestom prečesto ne priznaju kao profesionalne bolesti te stoga žrtve ne ispunjavaju uvjete za naknadu povezanu s radom, što povećava tjelesnu patnju od te bolesti; budući da sindikati i udruge koje zastupaju žrtve imaju važnu ulogu u pomaganju žrtvama profesionalnih bolesti u postupcima priznavanja i odštetnim zahtjevima;

| I. | budući da se pri upravljanju azbestom u zgradama, uključujući u napuštenim zgradama, i pri njegovom sigurnom odstranjivanju moraju u potpunosti uzeti u obzir zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u vezi s Unijinim planom poboljšanja toplinske izolacije izgrađenog okoliša s ciljem uštede energije, kao i njezinim planom da do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent; budući da obnova zgrada radi povećanja energetske učinkovitosti često uključuje rukovanje materijalima kao što su krovovi, zidovi ili električne instalacije, koji bi mogli sadržavati azbest ako su izgrađeni prije Unijinih i nacionalnih propisa o zabrani upotrebe azbesta; budući da je znatan dio postojećeg izgrađenog okoliša u Uniji stariji od 50 godina; budući da se pogoršanjem fonda zgrada Unije povećava rizik od izloženosti tvarima u okolišu koja predstavlja prijetnju mnogim različitim skupinama stanovništva i koja bi mogla naročito dovesti do većeg broja slučajeva mezotelioma; budući da su bolesti povezane s azbestom pronađene među stanovništvom koje živi u blizini industrijskih pogona; budući da su zdravstveni učinci izloženosti tvarima u okolišu uvelike podcijenjeni (14); budući da razine izlaganja azbestu iz okoliša mogu dosegnuti razine profesionalnog izlaganja; budući da je potrebno više istraživanja o rizicima povezanima s izlaganjem azbestu iz okoliša; |
| --- | --- |

I.

budući da se pri upravljanju azbestom u zgradama, uključujući u napuštenim zgradama, i pri njegovom sigurnom odstranjivanju moraju u potpunosti uzeti u obzir zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u vezi s Unijinim planom poboljšanja toplinske izolacije izgrađenog okoliša s ciljem uštede energije, kao i njezinim planom da do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent; budući da obnova zgrada radi povećanja energetske učinkovitosti često uključuje rukovanje materijalima kao što su krovovi, zidovi ili električne instalacije, koji bi mogli sadržavati azbest ako su izgrađeni prije Unijinih i nacionalnih propisa o zabrani upotrebe azbesta; budući da je znatan dio postojećeg izgrađenog okoliša u Uniji stariji od 50 godina; budući da se pogoršanjem fonda zgrada Unije povećava rizik od izloženosti tvarima u okolišu koja predstavlja prijetnju mnogim različitim skupinama stanovništva i koja bi mogla naročito dovesti do većeg broja slučajeva mezotelioma; budući da su bolesti povezane s azbestom pronađene među stanovništvom koje živi u blizini industrijskih pogona; budući da su zdravstveni učinci izloženosti tvarima u okolišu uvelike podcijenjeni (14); budući da razine izlaganja azbestu iz okoliša mogu dosegnuti razine profesionalnog izlaganja; budući da je potrebno više istraživanja o rizicima povezanima s izlaganjem azbestu iz okoliša;

| J. | budući da odlaganje azbestnog otpada na odlagališta nije održivo dugoročno rješenje jer će se njime morati baviti buduće generacije s obzirom na to da se azbestna vlakna s vremenom zapravo ne uništavaju; budući da treba izbjegavati otpuštanje azbestnih vlakana u okoliš; budući da postoji potreba za razvojem isplativih metoda za inertizaciju otpada koji sadržava azbest kako bi se deaktivirala aktivna azbestna vlakna i prenamijenila u materijale koji ne predstavljaju rizik za javno zdravlje; |
| --- | --- |

J.

budući da odlaganje azbestnog otpada na odlagališta nije održivo dugoročno rješenje jer će se njime morati baviti buduće generacije s obzirom na to da se azbestna vlakna s vremenom zapravo ne uništavaju; budući da treba izbjegavati otpuštanje azbestnih vlakana u okoliš; budući da postoji potreba za razvojem isplativih metoda za inertizaciju otpada koji sadržava azbest kako bi se deaktivirala aktivna azbestna vlakna i prenamijenila u materijale koji ne predstavljaju rizik za javno zdravlje;

| K. | budući da bi općenito trebalo poticati istraživanje i inovacije kako bi se poboljšao pregled azbesta, identifikacija drugih vrsta raka povezanih s azbestom osim raka pluća i mezotelioma, sigurne tehnike uklanjanja, gospodarenje otpadom i sigurnost stanara zgrada i izloženih radnika, uključujući tehnologiju za upozoravanje i otkrivanje azbesta u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

K.

budući da bi općenito trebalo poticati istraživanje i inovacije kako bi se poboljšao pregled azbesta, identifikacija drugih vrsta raka povezanih s azbestom osim raka pluća i mezotelioma, sigurne tehnike uklanjanja, gospodarenje otpadom i sigurnost stanara zgrada i izloženih radnika, uključujući tehnologiju za upozoravanje i otkrivanje azbesta u stvarnom vremenu;

| L. | budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a treba doprinositi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita ljudskog zdravlja, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili globalnih ekoloških problema; |
| --- | --- |

L.

budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a treba doprinositi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita ljudskog zdravlja, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili globalnih ekoloških problema;

| M. | budući da se u skladu s člankom 191. stavkom 2. UFEU-a politika Unije u pitanjima okoliša treba temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća; |
| --- | --- |

M.

budući da se u skladu s člankom 191. stavkom 2. UFEU-a politika Unije u pitanjima okoliša treba temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća;

| N. | budući da se u članku 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja; |
| --- | --- |

N.

budući da se u članku 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja;

| O. | budući da je pravo na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš postaje opće priznato s obzirom na činjenicu da se tijekom proteklih nekoliko godina povećao broj zemalja koje ga priznaju te da je to pravo ili elemente tog prava u svojim nacionalnim pravnim sustavima priznalo više od 155 zemalja; |
| --- | --- |

O.

budući da je pravo na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš postaje opće priznato s obzirom na činjenicu da se tijekom proteklih nekoliko godina povećao broj zemalja koje ga priznaju te da je to pravo ili elemente tog prava u svojim nacionalnim pravnim sustavima priznalo više od 155 zemalja;

| P. | budući da je prema Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) azbest karcinogena tvar bez utvrđenog praga; budući da postojeća obvezujuća granična vrijednost izloženosti azbestu na radnom mjestu (OELV) iznosi 0,1 vlakna/cm3 kao osmosatni vremenski ponderirani prosjek; budući da je Odbor za procjenu rizika ECHA-e pripremio mišljenje za smanjenje obvezujuće granične vrijednosti za izloženost azbestu na radnom mjestu; budući da izloženost uvijek treba smanjiti koliko je to tehnički moguće, posebno ako ne postoji sigurna granična vrijednost; budući da bi stoga obvezujuću graničnu vrijednost izloženosti na radnom mjestu trebalo preispitati kako bi se uzeo u obzir najnoviji znanstveni i tehnički napredak te u skladu s time i revidirati; |
| --- | --- |

P.

budući da je prema Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) azbest karcinogena tvar bez utvrđenog praga; budući da postojeća obvezujuća granična vrijednost izloženosti azbestu na radnom mjestu (OELV) iznosi 0,1 vlakna/cm3 kao osmosatni vremenski ponderirani prosjek; budući da je Odbor za procjenu rizika ECHA-e pripremio mišljenje za smanjenje obvezujuće granične vrijednosti za izloženost azbestu na radnom mjestu; budući da izloženost uvijek treba smanjiti koliko je to tehnički moguće, posebno ako ne postoji sigurna granična vrijednost; budući da bi stoga obvezujuću graničnu vrijednost izloženosti na radnom mjestu trebalo preispitati kako bi se uzeo u obzir najnoviji znanstveni i tehnički napredak te u skladu s time i revidirati;

| Q. | budući da je 80 % slučajeva raka povezanih s radom koji su priznati u državama članicama povezano s azbestom; budući da radnici snose 98 % troškova, uključujući utjecaj na kvalitetu života i obitelji radnika; budući da procjene upućuju na to da trošak raka povezanog s radom u Uniji iznosi između 270 i 610 milijardi EUR godišnje, odnosno od 1,8 % do 4,1 % BDP-a (15); budući da su mjere za poboljšanje politika za sprečavanje bolesti ključne kako bi se osiguralo da radnici i njihove obitelji mogu živjeti zdravije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je 80 % slučajeva raka povezanih s radom koji su priznati u državama članicama povezano s azbestom; budući da radnici snose 98 % troškova, uključujući utjecaj na kvalitetu života i obitelji radnika; budući da procjene upućuju na to da trošak raka povezanog s radom u Uniji iznosi između 270 i 610 milijardi EUR godišnje, odnosno od 1,8 % do 4,1 % BDP-a (15); budući da su mjere za poboljšanje politika za sprečavanje bolesti ključne kako bi se osiguralo da radnici i njihove obitelji mogu živjeti zdravije;

| R. | budući da se azbest u velikoj mjeri upotrebljava u stanogradnji i predstavlja rizik za zdravlje; budući da su međunarodne organizacije i države članice priznale pravo na prikladan prostor za stanovanje, čija definicija uključuje pravo na zaštitu od prijetnji zdravlju, kao ljudsko pravo i kao ključni faktor za rješavanje zdravstvenih nejednakosti; budući da će sigurno uklanjanje azbesta doprinijeti jamčenju kvalitetnog prostora za stanovanje za sve, posebno za vlasnike s niskim prihodima i iznajmljivače, čiji su se uvjeti stanovanja posljednjih desetljeća pogoršali; |
| --- | --- |

R.

budući da se azbest u velikoj mjeri upotrebljava u stanogradnji i predstavlja rizik za zdravlje; budući da su međunarodne organizacije i države članice priznale pravo na prikladan prostor za stanovanje, čija definicija uključuje pravo na zaštitu od prijetnji zdravlju, kao ljudsko pravo i kao ključni faktor za rješavanje zdravstvenih nejednakosti; budući da će sigurno uklanjanje azbesta doprinijeti jamčenju kvalitetnog prostora za stanovanje za sve, posebno za vlasnike s niskim prihodima i iznajmljivače, čiji su se uvjeti stanovanja posljednjih desetljeća pogoršali;

| S. | budući da se sigurno uklanjanje azbesta ne bi smjelo koristiti kao izgovor za prakse kao što je deložacija stanara zbog toga što se njihovi domovi moraju obnoviti; |
| --- | --- |

S.

budući da se sigurno uklanjanje azbesta ne bi smjelo koristiti kao izgovor za prakse kao što je deložacija stanara zbog toga što se njihovi domovi moraju obnoviti;

| T. | budući da uvođenje zahtjeva za sigurno uklanjanje azbesta mora biti socijalno pravedno i popraćeno odgovarajućim mjerama za potporu vlasnicima zgrada u financiranju potrebnih obnova, kao i popratnih mjera za izgradnju kapaciteta za mala i srednja poduzeća koja provode radove; budući da bi istodobno sredstva Unije u okviru vala obnove za Europu, utvrđena u komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. (Val obnove), trebalo osigurati za korisnike koji poštuju propise Unije i nacionalne propise čiji je cilj zaštita radnika od izloženosti azbestu; |
| --- | --- |

T.

budući da uvođenje zahtjeva za sigurno uklanjanje azbesta mora biti socijalno pravedno i popraćeno odgovarajućim mjerama za potporu vlasnicima zgrada u financiranju potrebnih obnova, kao i popratnih mjera za izgradnju kapaciteta za mala i srednja poduzeća koja provode radove; budući da bi istodobno sredstva Unije u okviru vala obnove za Europu, utvrđena u komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. (Val obnove), trebalo osigurati za korisnike koji poštuju propise Unije i nacionalne propise čiji je cilj zaštita radnika od izloženosti azbestu;

| U. | budući da je azbest i dalje prisutan u mnogim administrativnim zgradama, školama, domovima, infrastrukturi, javnom prijevozu i vodoopskrbnim mrežama; budući da se zbog proteka vremena znanje o uporabi i prisutnosti te tvari smanjuje; budući da prisutnost azbesta i nedostatak znanja o tom pitanju predstavljaju opasnost za sve stanare i korisnike zgrada; |
| --- | --- |

U.

budući da je azbest i dalje prisutan u mnogim administrativnim zgradama, školama, domovima, infrastrukturi, javnom prijevozu i vodoopskrbnim mrežama; budući da se zbog proteka vremena znanje o uporabi i prisutnosti te tvari smanjuje; budući da prisutnost azbesta i nedostatak znanja o tom pitanju predstavljaju opasnost za sve stanare i korisnike zgrada;

| V. | budući da se rezolucijom Parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (16) poziva države članice da iskorijene smrtne slučajeve povezane s radnim mjestom i smanje bolesti povezane s radnim mjestom do 2030. a Komisiju se poziva na reviziju Direktive 2004/37/EZ; |
| --- | --- |

V.

budući da se rezolucijom Parlamenta od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (16) poziva države članice da iskorijene smrtne slučajeve povezane s radnim mjestom i smanje bolesti povezane s radnim mjestom do 2030. a Komisiju se poziva na reviziju Direktive 2004/37/EZ;

| W. | budući da se u komunikaciji Komisije od 3. veljače 2021. navodi da se 52 % smrtnih slučajeva na radu na godišnjoj razini u Uniji može pripisati karcinomima povezanima s radnim mjestom; podsjeća da su poboljšanje rane dijagnoze, liječenja i rehabilitacije prioriteti plana EU-a za borbu protiv raka i da bi trebali koristiti pacijentima koji boluju od bolesti povezanih s azbestom; budući da Komisija u okviru svojeg plana 2022. planira predstaviti zakonodavni prijedlog za daljnje smanjenje izloženosti radnika azbestu; |
| --- | --- |

W.

budući da se u komunikaciji Komisije od 3. veljače 2021. navodi da se 52 % smrtnih slučajeva na radu na godišnjoj razini u Uniji može pripisati karcinomima povezanima s radnim mjestom; podsjeća da su poboljšanje rane dijagnoze, liječenja i rehabilitacije prioriteti plana EU-a za borbu protiv raka i da bi trebali koristiti pacijentima koji boluju od bolesti povezanih s azbestom; budući da Komisija u okviru svojeg plana 2022. planira predstaviti zakonodavni prijedlog za daljnje smanjenje izloženosti radnika azbestu;

| X. | budući da je europski stup socijalnih prava usvojen kao odgovor na socijalne izazove u Uniji; budući da se on sastoji od 20 načela podijeljenih u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost; budući da se načelom br. 10. predviđa visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti radnika na radnom mjestu, koja bi trebala uključivati zaštitu radnika od izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radnom mjestu; |
| --- | --- |

X.

budući da je europski stup socijalnih prava usvojen kao odgovor na socijalne izazove u Uniji; budući da se on sastoji od 20 načela podijeljenih u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost; budući da se načelom br. 10. predviđa visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti radnika na radnom mjestu, koja bi trebala uključivati zaštitu radnika od izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radnom mjestu;

| Y. | budući da je kriza istaknula važnost sprečavanja bolesti povezanih s radnim mjestom i ulaganja u cjenovno pristupačno javno zdravlje za sve; budući da inspektorati rada, sindikati te predstavnici u području zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu imaju ključnu ulogu u učinkovitoj inspekciji i provedbi pravila i propisa povezanih s azbestom; budući da su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne ključne za odvraćanje poslodavaca od kršenja propisa o zdravlju i sigurnosti na radu te za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

Y.

budući da je kriza istaknula važnost sprečavanja bolesti povezanih s radnim mjestom i ulaganja u cjenovno pristupačno javno zdravlje za sve; budući da inspektorati rada, sindikati te predstavnici u području zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu imaju ključnu ulogu u učinkovitoj inspekciji i provedbi pravila i propisa povezanih s azbestom; budući da su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne ključne za odvraćanje poslodavaca od kršenja propisa o zdravlju i sigurnosti na radu te za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu;

| Z. | budući da izgrađeni okoliš ima znatan utjecaj na mnoge gospodarske sektore, lokalna radna mjesta i kvalitetu života; budući da je cilj nove strategije Komisije za održivi izgrađeni okoliš, među ostalim, promicanje načela kružnosti tijekom cijelog životnog ciklusa zgrada; budući da novi akcijski plan Komisije za kružno gospodarstvo iz njene komunikacije od 11. ožujka 2020. uključuje usmjerene inicijative u pogledu ključnih lanaca vrijednosti proizvoda kao što su građevinarstvo i zgrade; budući da se u komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. potvrđuje da će građevinski sektor morati ulagati u usavršavanje radne snage kako bi se zadovoljile potrebe zelene tranzicije u pogledu zelenog dizajna i materijala, energetske učinkovitosti, kružnosti i obnove; budući da je dostupnost kvalificiranih građevinskih radnika ključna za uspjeh vala obnove; |
| --- | --- |

Z.

budući da izgrađeni okoliš ima znatan utjecaj na mnoge gospodarske sektore, lokalna radna mjesta i kvalitetu života; budući da je cilj nove strategije Komisije za održivi izgrađeni okoliš, među ostalim, promicanje načela kružnosti tijekom cijelog životnog ciklusa zgrada; budući da novi akcijski plan Komisije za kružno gospodarstvo iz njene komunikacije od 11. ožujka 2020. uključuje usmjerene inicijative u pogledu ključnih lanaca vrijednosti proizvoda kao što su građevinarstvo i zgrade; budući da se u komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. potvrđuje da će građevinski sektor morati ulagati u usavršavanje radne snage kako bi se zadovoljile potrebe zelene tranzicije u pogledu zelenog dizajna i materijala, energetske učinkovitosti, kružnosti i obnove; budući da je dostupnost kvalificiranih građevinskih radnika ključna za uspjeh vala obnove;

| AA. | budući da se azbest i materijali i proizvodi koji sadrže azbest i dalje mogu zakonito proizvoditi, obrađivati, uvoziti i izvoziti u više od 100 zemalja diljem svijeta, uključujući zemlje u susjedstvu Unije; budući da se Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (17) utvrđuje provedba Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini, kako je revidirana 2019. (Roterdamska konvencija), pri čemu je potreban poseban sporazum zemlje prije izvoza proizvoda koji sadržava toksične kemikalije; budući da je u komunikaciji Komisije od 28. listopada 2015. kao prioritet utvrđeno jačanje napora da se onemogući stavljanje neusklađenih proizvoda na tržištu Unije, među ostalim i azbest; budući da, unatoč zabranama na razini Unije i nacionalnoj razini te postojećim propisima, azbest i dalje ulazi na unutarnje tržište (18); budući da sve dok se azbest zakonito proizvodi i stavlja na tržište na svjetskoj razini, uvijek postoji rizik da će ući na unutarnje tržište; |
| --- | --- |

AA.

budući da se azbest i materijali i proizvodi koji sadrže azbest i dalje mogu zakonito proizvoditi, obrađivati, uvoziti i izvoziti u više od 100 zemalja diljem svijeta, uključujući zemlje u susjedstvu Unije; budući da se Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (17) utvrđuje provedba Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini, kako je revidirana 2019. (Roterdamska konvencija), pri čemu je potreban poseban sporazum zemlje prije izvoza proizvoda koji sadržava toksične kemikalije; budući da je u komunikaciji Komisije od 28. listopada 2015. kao prioritet utvrđeno jačanje napora da se onemogući stavljanje neusklađenih proizvoda na tržištu Unije, među ostalim i azbest; budući da, unatoč zabranama na razini Unije i nacionalnoj razini te postojećim propisima, azbest i dalje ulazi na unutarnje tržište (18); budući da sve dok se azbest zakonito proizvodi i stavlja na tržište na svjetskoj razini, uvijek postoji rizik da će ući na unutarnje tržište;

| AB. | budući da su pouzdani registri osoba koje su bile ili su trenutačno izložene azbestu važni kako bi se osigurao zdravstveni nadzor i olakšalo priznavanje profesionalnih bolesti, uz istodobno poštovanje Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (19); budući da države članice imaju različite načine organiziranja nacionalnih sustava socijalnog osiguranja u pogledu ozljeda ili bolesti povezanih s radnim mjestom, uključujući komplementarnu ulogu kolektivnih ugovora; budući da je potrebno poštovati načela na kojima se temelje takvi sustavi i autonomiju socijalnih partnera; |
| --- | --- |

AB.

budući da su pouzdani registri osoba koje su bile ili su trenutačno izložene azbestu važni kako bi se osigurao zdravstveni nadzor i olakšalo priznavanje profesionalnih bolesti, uz istodobno poštovanje Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (19); budući da države članice imaju različite načine organiziranja nacionalnih sustava socijalnog osiguranja u pogledu ozljeda ili bolesti povezanih s radnim mjestom, uključujući komplementarnu ulogu kolektivnih ugovora; budući da je potrebno poštovati načela na kojima se temelje takvi sustavi i autonomiju socijalnih partnera;

| AC. | budući da se u mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. o temi „EU bez azbesta” navodi da bi se na razini država članica trebalo osigurati da se svi slučajevi azbestoze, mezotelioma i drugih bolesti povezanih s azbestom evidentiraju sustavnim prikupljanjem podataka o profesionalnim i neprofesionalnim bolestima azbesta, da se pleuralni plakovi kategoriziraju i službeno registriraju kao bolest povezana s azbestom, da se osigura pouzdano mapiranje prisutnosti azbesta, uz pomoć namjenskih opservatorija i medicinskog osoblja koje bi trebalo dobiti odgovarajuću obuku da bi mogli postavljati odgovarajuće dijagnoze; |
| --- | --- |

AC.

budući da se u mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015. o temi „EU bez azbesta” navodi da bi se na razini država članica trebalo osigurati da se svi slučajevi azbestoze, mezotelioma i drugih bolesti povezanih s azbestom evidentiraju sustavnim prikupljanjem podataka o profesionalnim i neprofesionalnim bolestima azbesta, da se pleuralni plakovi kategoriziraju i službeno registriraju kao bolest povezana s azbestom, da se osigura pouzdano mapiranje prisutnosti azbesta, uz pomoć namjenskih opservatorija i medicinskog osoblja koje bi trebalo dobiti odgovarajuću obuku da bi mogli postavljati odgovarajuće dijagnoze;

| AD. | budući da se zakonodavstvom koje je na snazi u nekim državama članicama određene obveze nameću vlasnicima, administratorima ili upraviteljima zgrada koje sadrže azbest kada počnu upotrebljavati zgradu ili namjeravaju započeti s rušenjem, a ne kada prodaju zgradu opremljenu proizvodima koji sadrže azbest; |
| --- | --- |

AD.

budući da se zakonodavstvom koje je na snazi u nekim državama članicama određene obveze nameću vlasnicima, administratorima ili upraviteljima zgrada koje sadrže azbest kada počnu upotrebljavati zgradu ili namjeravaju započeti s rušenjem, a ne kada prodaju zgradu opremljenu proizvodima koji sadrže azbest;

Europska strategija za odstranjivanje svog azbesta

| 1. | ističe da je sigurno uklanjanje azbesta primjer kad je potrebno primijeniti načelo zdravlja u svim politikama iz članka 168. stavka 1. UFEU-a jer je izravno povezano sa sljedećim nedavnim i predstojećim političkim inicijativama Unije: novim okvirom Unije za zdravlje i sigurnost, zelenim planom i valom obnove, instrumentom Next Generation EU i višegodišnjim financijskim okvirom, Europskim planom za borbu protiv raka, strategijom EU-a za otpad i paketom za kružno gospodarstvo; ističe da bi se pri obradi azbesta trebalo u potpunosti primjenjivati načelo opreznosti; poziva Komisiju da predloži odgovarajuću reviziju relevantnog zakonodavstva Unije o otpadu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je sigurno odstranjivanje azbesta težak i hitan zadatak te ponovno poziva na sveobuhvatni i integrirani pristup kojim će se povezati nekoliko područja politike; ističe da bi sigurni radni uvjeti trebali biti glavni prioritet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predstavi Europsku strategiju za odstranjivanje svog azbesta koja će uključivati sljedeće elemente:






  (a) | europski okvir za nacionalne strategije za sigurno odstranjivanje svog azbesta u državama članicama koji bi trebao uključivati zakonodavni prijedlog za uvođenje minimalnih standarda za nacionalne registre azbesta koji će biti javno dostupni; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

europski okvir za nacionalne strategije za sigurno odstranjivanje svog azbesta u državama članicama koji bi trebao uključivati zakonodavni prijedlog za uvođenje minimalnih standarda za nacionalne registre azbesta koji će biti javno dostupni;

| (b) | prijedlog ažuriranja Direktive 2009/148/EZ kako bi se ojačale mjere Unije za zaštitu radnika od prijetnje azbesta i kako bi se spriječio novi val žrtava azbesta tijekom vala obnove; |
| --- | --- |

(b)

prijedlog ažuriranja Direktive 2009/148/EZ kako bi se ojačale mjere Unije za zaštitu radnika od prijetnje azbesta i kako bi se spriječio novi val žrtava azbesta tijekom vala obnove;

| (c) | zakonodavni prijedlog za sljedeće:






  (i) | priznavanje profesionalnih bolesti, uključujući sve poznate bolesti povezane s azbestom, s minimalnim standardima za postupke priznavanja, te |
| --- | --- | --- |

(c)

zakonodavni prijedlog za sljedeće:

(i)

priznavanje profesionalnih bolesti, uključujući sve poznate bolesti povezane s azbestom, s minimalnim standardima za postupke priznavanja, te

| (ii) | minimalne standarde za naknade žrtvama profesionalnih bolesti povezanih s azbestom; |
| --- | --- |

(ii)

minimalne standarde za naknade žrtvama profesionalnih bolesti povezanih s azbestom;

| (d) | prijedlog ažuriranja Direktive 2010/31/EU s ciljem uvođenja zahtjeva za obavezne provjere azbesta i drugih opasnih tvari i nakon toga za njihovo uklanjanje prije nego što radovi na obnovi mogu započeti kako bi se zaštitilo zdravlje građevinskih radnika; |
| --- | --- |

(d)

prijedlog ažuriranja Direktive 2010/31/EU s ciljem uvođenja zahtjeva za obavezne provjere azbesta i drugih opasnih tvari i nakon toga za njihovo uklanjanje prije nego što radovi na obnovi mogu započeti kako bi se zaštitilo zdravlje građevinskih radnika;

| (e) | zakonodavni prijedlog kojim se uzimaju u obzir postojeći nacionalni propisi, kao i procjena učinka najučinkovitijeg modela obveznog pregleda zgrada, koji se sastoji od površinske dijagnoze prisutnosti azbesta koju provodi stručno tijelo s odgovarajućim kvalifikacijama i dozvolama, prije prodaje ili najma te za izdavanje potvrda o azbestu za zgrade izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane upotrebe azbesta, ovisno o tome što je ranije; |
| --- | --- |

(e)

zakonodavni prijedlog kojim se uzimaju u obzir postojeći nacionalni propisi, kao i procjena učinka najučinkovitijeg modela obveznog pregleda zgrada, koji se sastoji od površinske dijagnoze prisutnosti azbesta koju provodi stručno tijelo s odgovarajućim kvalifikacijama i dozvolama, prije prodaje ili najma te za izdavanje potvrda o azbestu za zgrade izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane upotrebe azbesta, ovisno o tome što je ranije;

| 4. | napominje da će sveobuhvatne strategije uklanjanja imati financijske i administrativne posljedice za vlasnike zgrada, javna tijela i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, uključujući mikropoduzeća, kao i znatno radno opterećenje za certifikacijska tijela; stoga naglašava da bi trebalo osigurati odgovarajuća prijelazna razdoblja te odgovarajuću regulatornu i financijsku potporu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je potrebno mobilizirati sve postojeće financijske mehanizme dostupne na razini Unije i država članica te ističe činjenicu da je Komisija već pojasnila da države članice mogu dodijeliti sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za rukovanje azbestom i njegovo uklanjanje (20); u tom pogledu poziva na mobilizaciju europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi se poboljšala pouzdanost i brzina pregleda azbesta te mjerenje, uklanjanje i sigurno gospodarenje otpadom u skladu s ciljevima relevantnih nacionalnih ili regionalnih programa; naglašava da je od ključne važnosti potpora istraživanju i razvoju, osobito s ciljem razvoja i poboljšanja ulaska na tržište tehnologija za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu, uključujući sustave mjerenja i upozorenja za azbest u stvarnom vremenu, kao i troškovno učinkovite metode i tehnologije za inertizaciju azbesta; poziva Komisiju i države članice da iskoriste sve instrumente za potporu ulaganjima u održive tehnologije liječenja, uključujući putem namjenski važnih projekata od zajedničkog europskog interesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi sredstva Unije u okviru vala obnove trebalo osigurati za korisnike koji poštuju propise Unije i nacionalne propise čiji je cilj zaštita radnika od izloženosti azbestu; poziva na uspostavu sustava kojim će se zajamčiti povrat sredstava Unije od korisnika za koje se utvrdi da ne ispunjavaju pravila Unije ili nacionalna pravila o zaštiti radnika od azbesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na poboljšanje Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) kako bi se pružili učinkoviti alati kao što su tehnička i znanstvena potpora za poboljšanje prevencije, bolje pratila registracija radnih mjesta koja sadrže azbest i radnici koji su bili ili su mogli biti u kontaktu s azbestom te poboljšalo osposobljavanje i zaštitna oprema za radnike; poziva na uspostavu europske platforme u okviru nadležnosti agencije EU-OSHA kako bi se predstavile dobre prakse uklanjanja azbesta i sigurnog zbrinjavanja azbesta, koje su već provedene u nekoliko država članica, te omogućila razmjena takvih dobrih praksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da inspektorati rada imaju ključnu ulogu u sprečavanju i nadzoru izloženosti azbestu te u povećanju stručnosti i informiranja unutar poduzeća; poziva države članice da povećaju broj inspektora rada, kvalitetu inspektorata i inspekcija rada te njihovu učestalost; smatra da bi države članice trebale znatno premašiti preporuke Međunarodne organizacije rada o minimalno jednom inspektoru na svakih 10 000 radnika; potiče države članice da uvedu učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne poduzećima koja ne poštuju svoje obveze, posebno u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je hitno potreban učinkovit pristup pravosuđu i pravnoj zaštiti za sve štetne posljedice za zdravlje za sve žrtve azbesta, ne samo za one povezane s anksioznošću; ističe da bi poslodavci trebali pokriti sve zdravstvene troškove povezane s izlaganjem azbestu ako nisu poduzeli sve odgovarajuće mjere i uložili napore u okviru svojih mogućnosti kako bi spriječili izlaganje azbestu; poziva Komisiju da procijeni moguću potrebu za zakonodavstvom kojim se uspostavlja opći sustav odgovornosti za raspršeno onečišćenje kako bi se žrtvama pružila naknada za svu štetu uzrokovanu raspršenim onečišćenjem, uključujući onu uzrokovanu azbestom; |
| --- | --- |

9.

Europska okvirna direktiva za nacionalne strategije odstranjivanja azbesta

| 10. | pozdravlja Val obnove, čiji je cilj obnova 35 milijuna zgrada do 2030.; dijeli mišljenje izneseno u komunikaciji da bi posebnu pozornost trebalo pridati zaštiti radnika koji obnavljaju stare zgrade i sudjeluju u hitnim operacijama od izloženosti azbestu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je za bolje preventivne mjere i upravljanje rizicima povezanima s azbestom potreban pristup relevantnim informacijama prilagođenima potrebama osoba na koje se to izravno odnosi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da podrži širenje informacija o različitim sustavima za sigurno i uredno uklanjanje i odlaganje azbestnih proizvoda na temelju najboljih raspoloživih tehnika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da su rizici za populaciju izloženu prirodnim azbestnim materijalima također područje u kojem su potrebne informacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u tome da bi svaka inicijativa Unije kojom se podupire energetska obnova trebala biti socijalno pravedna i trebala bi uključivati mjere za zaštitu zdravlja stanara i radnika, među ostalim utvrđivanjem zgrada koje sadrže azbest, kako bi se omogućilo sigurno uklanjanje azbesta i drugih opasnih materijala; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da pristup pristojnom, cjenovno pristupačnom i zdravom prostoru za stanovanje bude jedan od temelja Akcijskog plana stupa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja činjenicu da nekoliko država članica i regija trenutačno provodi ambiciozne planove za uklanjanje azbesta iz izgrađenog okoliša s jasnim rokovima, uključujući Nizozemsku, Poljsku i Flandriju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva Komisiju da uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uključujući socijalne partnere, utvrdi pravni okvir za procjenu svog postojećeg azbesta u zgradama i infrastrukturi u državama članicama te da procijeni troškove njegova sigurnog odstranjivanja u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da iznese prijedlog okvirne direktive temeljem koje će države članice donijeti nacionalne planove uklanjanja azbesta koji uključuju jasne i realistične rokove, uključujući prioritete i privremene ciljeve, detekciju i registraciju azbesta, financiranje i potporu za vlasnike stambenih nekretnina i MSP-ove, mjere zaštite radnika od rizika izlaganja azbestu u skladu s Direktivom 2009/148/EZ te sigurno odlaganje azbesta kako bi se spriječio njegov ulazak u postupke recikliranja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustraje u potrebi provođenja dugoročnog epidemiološkog nadzora kako bi se procijenila učinkovitost poduzetih mjera; ističe da je mezoteliom bolest čiji je glavni čimbenik rizika azbest i da je broj dijagnosticiranih mezotelioma relevantan pokazatelj za epidemiološki nadzor; stoga poziva na obvezno prijavljivanje slučajeva mezotelioma nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da se, prema nedavnim studijama, oko 20 % slučajeva mezotelioma u industrijaliziranim zemljama može pripisati izlaganju azbestu izvan radnog mjesta (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na očekivano povećanje građevinskih radova s obzirom na val obnove koji će biti popraćen povećanim izlaganjem azbestnim vlaknima na radu i azbestnim vlaknima iz okoliša; ističe potrebu da se azbest zamijeni energetski učinkovitim materijalima u kontekstu vala obnove; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva na uspostavu nacionalnih javnih registara azbesta; poziva Komisiju da u sklopu prijedloga okvirne direktive uvede minimalne standarde za javno dostupne digitalne nacionalne registre azbesta i drugih opasnih tvari u javnim zgradama te u zgradama u privatnom vlasništvu; ističe da bi registri azbesta trebali biti kompatibilni s bazama podataka i registrima kao što su oni povezani s energetskom učinkovitošću, a podatke za njih trebalo bi prikupiti putem zajedničkih alata (kao što je putovnica za obnovu zgrada), u skladu s Uredbom (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Europsku agenciju za okoliš da provede daljnja istraživanja o prisutnosti azbesta u rijekama i njihovim pritokama te o njegovu utjecaju na divlju floru i faunu, po uzoru na istraživanje američke Agencije za zaštitu okoliša (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da bi se razine pozadinske koncentracije azbesta u atmosferi trebale pratiti i mjeriti u svim državama članicama, da bi pristup informacijama trebao biti dostupan i da bi trebalo uvesti granične vrijednosti izloženosti za životne prostore; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje preporuke Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) (23) iz 2017., u kojima je navedeno da azbestna vlakna nije potrebno uvrstiti u Prilog I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ (24) te je zaključeno da azbestna vlakna u vodi za piće nisu problematična za zdravlje; podsjeća da su talijanski znanstvenici u svojoj studiji pokrenuli važno pitanje o tome povećava li unošenje vode koja sadrži azbestna vlakna rizik od raka želuca i debelog crijeva (25); naglašava da bi za uočavanje potencijalnih bolesti povezanih s azbestom, koje su eventualno uzrokovane pijenjem vode koja sadrži takva vlakna koja dolaze iz azbestnih cijevi, moglo biti potrebno nekoliko desetljeća; naglašava da bi se, čak i ako se na temelju same studije talijanskih znanstvenika u ovoj fazi ne može izvesti konačan zaključak o povezanosti unošenja azbesta vodom i razvoja raka gastrointestinalnog trakta, trebalo primjenjivati načelo opreznosti s obzirom na neizvjesnost koja je s tim povezana; smatra da bi se o tom važnom pitanju trebalo provesti više istraživanja; stoga poziva države članice da redovito prate kvalitetu vode koja se upotrebljava za odvajanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju te da poduzmu potrebne preventivne mjere i mjere ublažavanja u slučaju da postoji rizik za ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava zabrinutost zbog stanja mreže za distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju u Uniji i korištenja azbestno-cementnih cijevi zbog čije se degradacije u vodu oslobađaju azbestna vlakna; nadalje podsjeća da se u skladu s preporukama SZO-a azbestno-cementne cijevi više ne bi smjele upotrebljavati niti odobravati za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju (26); smatra da bi u okviru europske strategije za potpuno uklanjanje azbesta te europskog plana i nacionalnih planova za oporavak trebalo izraditi i provesti sveobuhvatan plan za obnovu europske mreže za distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju i odstranjivanje azbesta iz nje; |
| --- | --- |

26.

Ažuriranje Direktive 2009/148/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu

| 27. | podsjeća da je azbest i dalje jedan od najvažnijih izazova u području zdravlja na radu i da je diljem svijeta azbestu na radnom mjestu izloženo 125 milijuna ljudi (27), unatoč činjenici da su rizici koje predstavlja za zdravlje poznati već desetljećima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da svake godine oko 250 000 ljudi u svijetu umre zbog izloženosti azbestu (28); ističe da se stopa smrtnosti od bolesti koje nastaju zbog izloženosti azbestnim vlaknima posljednjih godina čak ubrzala; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da ažurira Direktivu 2009/148/EZ, uzimajući u obzir najnovije znanstvene spoznaje i tehnička postignuća, uključujući ocjenu različitih vrsta azbestnih vlakana i njihovih štetnih učinaka na zdravlje, te da započne postupak savjetovanja za ažuriranje popisa vlaknastih silikata u okviru područja primjene te Direktive te da u tom kontekstu razmotri uključivanje ribekita, kao i vinčita, rihterita, fluoro-edenita i erionita na popis koji već sadržava aktinolit, antofilit, tremolit, grunerit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da se Direktiva 2009/148/EZ primjenjuje na sve aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi tijekom rada prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest; poziva na donošenje strožih odredbi kojima se jamči zaštita svih radnika na lokacijama za uklanjanje azbesta, uključujući radnike koji ulaze na mjesto rada nakon uklanjanja; poziva da se veći naglasak stavi na potrebu uključivanja svih rizičnih profesija, uključujući radnike za obnovu i rušenje, upravitelje otpadom, rudare i vatrogasce, u nacionalnu provedbu te Direktive; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zabrinut je jer najnovija znanstvena medicinska istraživanja i preporuke pokazuju da ne postoji granična vrijednost ispod koje je koncentracija vlakana azbesta u zraku bezopasna (29); u tom pogledu smatra da se nikakve iznimke od mjera zaštite utvrđenih u Direktivi 2009/148/EZ ne mogu opravdati pozivanjem na granične vrijednosti za izloženost na radnom mjestu; poziva na to da se u Direktivi 2009/148/EZ u potpunosti odražava načelo da bi se uvijek trebale poduzimati odgovarajuće mjere osobne zaštite tijekom aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest tijekom rada; smatra da bi pri procjeni rizika trebalo uzeti u obzir opasnu prirodu nedrobljivih materijala koji sadrže azbest; poziva na pojedinačnu procjenu rizika povezanu s planiranim radnim procesom kako bi se utvrdile potrebne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ustraje u tome da je prioritet sigurno uklanjanje i odlaganje dijelova i materijala koji sadrže azbest jer popravak, održavanje, oblaganje ili pakiranje samo dovode do odgode uklanjanja, čime se nastavlja rizik za stanovnike, a kasnije i radnike; poziva na zabranu inkapsulacije ili pakiranja materijala koji sadrže azbest, a koji se tehnički mogu ukloniti; ustraje u tome da bi se tom zabranom trebalo izbjeći dovođenje najskromnijih kućanstava u situaciju u kojoj si ne bi mogli priuštiti potrebnu obnovu; stoga naglašava potrebu za odgovarajućim popratnim mjerama; inzistira na važnosti identifikacije, registracije i redovnog praćenja struktura koje sadrže azbest, a koji se ne mogu ukloniti u kratkom roku, poput betonskih zidova u zgradama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče stvaranje sinergija s bazom podataka koju uspostavlja Europska agencija za kemikalije kako bi se prikupile informacije i steklo bolje znanje o tvarima koje predstavljaju razlog za zabrinutost u proizvodima tijekom njihova korištenja i nakon što postanu otpad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na temeljno pravno načelo u kontekstu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, a to je da se uvijek mora primjenjivati najsuvremenija tehnologija kako bi se postigla najviša moguća razina zaštite; poziva na jačanje minimalnih tehničkih zahtjeva za sniženje koncentracije azbestnih vlakana u zraku na najnižu tehnički moguću razinu, među ostalim suzbijanjem prašine i usisavanjem prašine na izvoru, kontinuiranom sedimentacijom i sredstvima za dekontaminaciju; poziva na utvrđivanje minimalnih zahtjeva za razliku u tlaku između komora za azbest i njihova okruženja, dovoda svježeg zraka i HEPA filtara; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava potrebu za ažuriranim minimalnim tehničkim zahtjevima za uključivanje odredbi kako bi se išlo u korak s tehnološkim razvojem; naglašava da je potrebno dodatno istražiti obveznu upotrebu robota i drugih naprednih tehnologija, među ostalim istraživanjem i sustavnijom razmjenom najboljih praksi među državama članicama kako bi se kontinuirano razvijali novi standardi za zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika; napominje da optička mikroskopija nije najnovija dostupna tehnologija za brojenje azbestnih vlakana u zraku i da je analitička transmisijska elektronska mikroskopija (ATEM) osjetljivija i omogućuje razlikovanje i brojenje azbestnih vlakana; poziva na primjenu, kad je to moguće, ATEM-a ili sličnih naprednih metoda za brojenje vlakana; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da uzorkovanje mora biti reprezentativno za osobnu izloženost radnika, što znači da se uzorci moraju uzeti u reprezentativnim i realnim situacijama izloženosti radnika azbestnoj prašini, i to redovitim mjerenjem tijekom određenih operativnih faza; smatra da bi, ako uzorkovanje ne može biti reprezentativno za osobnu izloženost radnika, trebalo primijeniti sve odgovarajuće zaštitne mjere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi informacije u obavijesti trebale uključivati sve elemente dodane u Prilogu II., kao što su, na primjer, područja u kojima će se obavljati radovi, oprema koja se upotrebljava za zaštitu i dekontaminaciju radnika te plan zbrinjavanja otpada; drži da bi nadležna nacionalna tijela trebala pohranjivati te informacije najmanje 40 godina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | inzistira da je poslodavcima, posebno malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima, važno osigurati dostatnu i usmjerenu potporu u provedbi zaštitnih mjera i zahtjevima za obavješćivanje kako bi se izbjeglo neispunjavanje uvjeta; ističe da bi se uvođenjem standardiziranih postupaka za aktivnosti povezane s azbestnim materijalima doprinijelo smanjenju razina prašine azbestnih vlakana, troškova tih aktivnosti te bi se olakšalo ispunjavanje zahtjeva za obavješćivanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primjećuje da aktualni minimalni standard Unije za graničnu vrijednosti za izloženost azbestu na radnom mjestu iznosi 100 000 vlakana na m3 (0,1 vlakna/cm3); te da većina država članica primjenjuje trenutačni minimalni standard; naglašava da je u nekim državama članicama na snazi znatno niža granična vrijednost za izloženost na radnom mjestu kako bi se zaštitilo zdravlje radnika, npr. u Nizozemskoj ta vrijednost iznosi 2 000 vlakana/m3 (0,002); |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da su vodeći medicinski znanstvenici iz Međunarodne komisije za medicinu rada zaključili da granične vrijednosti za izloženost ne pružaju odgovarajuću zaštitu od raka te su predložili graničnu vrijednost za izloženost na radnom mjestu od 1 000 vlakana/m3 (0,001 vlakna/cm3); pozdravlja predanost Komisije da iznese zakonodavni prijedlog za dodatno smanjenje izloženosti radnika azbestu 2022. i poziva Komisiju da kao prioritet ažurira te granične vrijednosti izloženosti, koje bi trebalo postaviti na 0,001 vlakna/cm3(1 000 vlakana/m3), uzimajući u obzir preporuke različitih dionika i nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu; naglašava potrebu za odgovarajućim prijelaznim razdobljem za provedbu nove metodologije i novih vrijednosti izloženosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da bi se poslodavce, ali i vlasnike, glavne izvođače, javne naručitelje i tijela koja naručuju poslove, trebalo obvezati na provođenje dijagnostike azbesta prije početka bilo kakvih radova u zgradama, na brodovima, zrakoplovima, opremi ili proizvodima; zahtijeva da prije početka rada u prostorima izgrađenima prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije, kvalificirani i certificirani subjekt provede sveobuhvatan pregled prisutnosti materijala koji sadrže azbest; smatra da bi pregledi uvijek trebali uključivati dijagnozu prilagođenu određenom radnom mjestu te da bi u izvješću trebalo navesti ili nepostojanje ili prisutnost azbesta te njegovu vrstu vlakana, ako postoji, s detaljnim opisom prirode kontaminacije te točne lokacije i procijenjenih količina; smatra da bi, uz zahtjeve iz članka 14. Direktive 2009/148/EZ, Prilog toj Direktivi trebao sadržavati zahtjeve za minimalno trajanje osposobljavanja potvrđenog ispitom u vezi s vrstom posla u pitanju; u tom kontekstu naglašava potrebu za dosljednom metodologijom za procjenu rizika kako bi se zajamčili jednaki uvjeti na razini Unije i izbjegla fragmentacija unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zabrinut je zbog činjenice da među državama članicama i dalje postoje velike razlike u zahtjevima za osposobljavanje i certificiranje o provedenom osposobljavanju, što predstavlja ozbiljnu opasnost za zdravlje i sigurnost u kontekstu prekogranične mobilnosti radnika; poziva na donošenje novog priloga Direktivi 2009/148/EZ kojim se utvrđuju obvezni minimalni zahtjevi za osposobljavanje za rad s azbestom, uključujući posebne zahtjeve za radnike koji rade u specijaliziranim poduzećima za odstranjivanje azbesta, kao i za radnike koji bi pri obavljanju svojih poslova mogli doći u kontakt s materijalima koji sadrže azbest; smatra da bi, uz zahtjeve iz članka 14. Direktive 2009/148/EZ, Prilog toj Direktivi trebao sadržavati zahtjeve za minimalno trajanje osposobljavanja potvrđenog ispitom u vezi s vrstom posla u pitanju, odgovarajuću dokumentaciju takvog osposobljavanja i redovne intervale tijekom kojih pojedinačni radnici moraju biti na osposobljavanju; |
| --- | --- |

42.

Priznavanje bolesti povezanih s azbestom i naknada za njih

| 43. | poziva Komisiju da ažurira svoju preporuku od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti (30) i uključi u nju najnovije dostupne znanstvene medicinske spoznaje o profesionalnim bolestima, posebno u pogledu bolesti povezanih s azbestom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da olakšaju postupke priznavanja tako što će prebaciti teret dokazivanja, posebno ako su nacionalni registri radnika koji rade s azbestom tek nedavno uspostavljeni, te da utvrde odgovarajuću naknadu za radnike koji boluju od bolesti povezanih s azbestom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da bolesti povezane s azbestom zbog slobodnog kretanja predstavljaju prekogranični izazov, te da bi se stoga trebala posebno uzimati u obzir uloga mobilnih radnika; podsjeća na to da su profesionalne bolesti i zdravstveni rizici povezani s radnim mjestom uvijek povezani s određenom strukom, djelatnošću, radnim mjestom i vremenom; poziva Komisiju da nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima predstavi prijedlog direktive temeljene na članku 153. stavku 1. točkama (a) i (b) UFEU-a kojim se utvrđuju minimalni standardi Unije za priznavanje profesionalnih bolesti i za naknade za te bolesti, uključujući bolesti povezane s azbestom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da podnese prijedlog državama članicama za uspostavu nacionalne funkcije ili pravobranitelja za pomoć žrtvama profesionalnih bolesti, a posebno bolesti povezanih s azbestom koje imaju dugo razdoblje latencije, u postupcima priznavanja; poziva države članice da podrže osnivanje udruga pacijenata i sindikalnih skupina za žrtve bolesti povezanih s azbestom i njihovih obitelji te ustraje u tome da je potrebno savjetovati se s tim udrugama kako bi se olakšali i pojednostavnili postupci priznavanja; poziva na povećanje nacionalnih sredstava za naknadu štete žrtvama bolesti povezanih s azbestom kako bi se osigurala dostatna pokrivenost izravnih, neizravnih i ljudskih troškova bolesti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da sinergijski učinak pušenja i izloženosti azbestu znatno povećava rizik od razvoja raka pluća; poziva države članice da predlože program prestanka pušenja za sve radnike izložene azbestu; ponavlja da pušenje nikada ne smije biti razlog za isključivanje radnika iz priznavanja profesionalne bolesti povezane s azbestom, kao ni iz mogućnosti naknade i liječenja bolesti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na bolju procjenu rizika povezanih s pasivnom izloženošću izvan radnog mjesta, posebno za članove obitelji koji žive s radnicima koji rade s azbestom; poziva države članice da olakšaju priznavanje i naknadu štete evidentiranim žrtvama pasivne izloženosti azbestu izvan radnog mjesta te da iskoriste najbolje prakse država članica kao što je Danska; podsjeća na rodnu perspektivu pasivne izloženosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da postoje različite vrste izlaganja azbestu izvan radnog mjesta s potencijalno važnim učincima za ljudsko zdravlje, bilo da se radi o neizravnom izlaganju na radu (uključujući izlaganje azbestnoj prašini koju radnici nenamjerno unose u stambene prostore), izlaganje u kućanstvu (uključujući kućanske predmete koji sadrže azbest) ili u okolišu (uključujući materijale ugrađene u zgrade i objekte ili materijale industrijskog podrijetla); |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da su žene koje su izložene rizicima povezanima s azbestom posebno osjetljive na određene vrste izlaganja azbestu; poziva na bolje priznavanje rodne perspektive u cijelom području zdravlja i sigurnosti na radu te na rodno osviještenu politiku u svim zakonodavnim i nezakonodavnim instrumentima u državama članicama kako bi se zajamčilo da rodna pristranost ne utječe na praćenje, identifikaciju, liječenje ili razmatranje bolesti kao bolesti povezane s azbestom, što ima posljedični učinak na razinu naknade za žrtve; poziva na to da se pri dijagnosticiranju bolesti više uzmu u obzir aktivnosti čišćenja kao čimbenici rizika; poziva na bolju procjenu rizika i utvrđivanje izloženosti azbestu radnika koji rade kao čistači, posebno za čistačice, kao i osoba koje obavljaju neplaćene kućanske poslove, kao što je čišćenje proizvoda kontaminiranih azbestom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da bi pri pripisivanju troškova uklanjanja azbesta trebalo što je više moguće uzeti u obzir načelo „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

51.

Provjera azbesta prije radova energetske obnove i prije prodaje ili iznajmljivanja zgrade

| 52. | podsjeća da se uvodnom izjavom 14. Direktive (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća (31) o izmjeni direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada poziva države članice da podupru unapređenja energetskih svojstava postojećih zgrada, među ostalim odstranjivanjem azbesta i drugih štetnih tvari, sprečavanjem nezakonitog odstranjivanja štetnih tvari i olakšavanjem usklađenosti s postojećim zakonodavnim aktima; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da predstavi prijedlog za izmjenu članka 7. Direktive 2010/31/EU u kontekstu vala obnove te da uvede zahtjev za obveznu provjeru, registraciju i odstranjivanje azbesta i drugih opasnih tvari prije nego što bilo kakvi radovi na obnovi mogu početi uzimajući u obzir članak 153. stavak 1. UFEU-a o poboljšavanju posebice radne okoline radi zaštite zdravlja i sigurnosti radnika; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog kojim se uzimaju u obzir postojeći nacionalni propisi, kao i procjena učinka najučinkovitijih modela obveznog pregleda zgrada, koji se sastoji od površinske dijagnoze prisutnosti azbesta koju provodi stručno tijelo s odgovarajućim kvalifikacijama i dozvolama, prije prodaje ili najma te za izdavanje potvrda o azbestu za zgrade izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice da donesu zaštitne mjere za stanare zgrada u kojima se nađe azbest prije radova energetske obnove; naglašava da najmoprimci ne bi smjeli plaćati troškove pregleda i uklanjanja; poziva države članice da osiguraju da stanari budu u potpunosti informirani o azbestu u zgradama i da im se predoči certifikat o pregledu na azbest; |
| --- | --- |

55.

Unija kao globalni predvodnik u borbi protiv azbesta

| 56. | pozdravlja zaključke Vijeća od 12. ožujka 2021. u kojima se naglašava potreba za jačanjem nacionalnih kapaciteta za nadzor tržišta i uloga carinskih tijela; poziva države članice da pojačaju kontrole i nadzor tržišta te da surađuju s graničnim i carinskim tijelima drugih država članica kako bi se spriječio ulazak nezakonitih proizvoda koji sadrže azbest na unutarnje tržište; naglašava važnost podupiranja i razvoja održivih rješenja za rastavljanje plovila unutar Unije u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo kako bi se izbjegli štetni učinci na zdravlje radnika zbog izloženosti azbestu pri rastavljanju plovila; poziva Komisiju da zajamči visoke standarde za zaštitu radnika od izloženosti azbestu u postrojenjima za recikliranje brodova koja Unija je odobrila u trećim zemljama; poziva Komisiju da pokrene studiju o razmjerima nezakonitog uvoza u Uniju proizvoda i materijala koji sadržavaju azbest te da utvrdi moguće mjere za jačanje nadzora tržišta, koje bi mogle uključivati mogućnost ograničavanja pristupa pristaništima, lučkim objektima i privremenom skladištenju u Uniji plovila koja prevoze proizvode ili materijale koji sadrže azbest kao teret u provozu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da uvrštavanje krizotilnog azbesta u Prilog III. Roterdamskoj konvenciji i globalnu zabranu azbesta učini glavnim prioritetima; poziva Uniju da surađuje s međunarodnim organizacijama na pionirskim instrumentima kako bi se tržište azbesta označilo kao trgovina otrovnim tvarima; poziva Uniju da borbu protiv azbesta i bolesti povezanih s azbestom uvrsti u svoje vanjske politike; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju potporu, uključujući financijsku, globalnim akterima koji se bore protiv azbesta i bolesti povezanih s azbestom, uključujući WHO; osuđuje financijska ulaganja u globalnu industriju azbesta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podsjeća da trećina Europljana u europskoj regiji SZO-a živi u zemljama koje još nisu zabranile uporabu svih oblika azbesta (32); ističe da se u 16 europskih zemalja azbest i dalje koristi, posebno kao građevinski materijal, te ga te zemlje i dalje proizvode i izvoze; |
| --- | --- |

58.

Financijski aspekti

| 59. | poziva Komisiju da procijeni financijske implikacije zahtjeva Parlamenta u skladu s stavcima 17. i 18. ove Rezolucije te s točkom 3. Priloga I.; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i popratne preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  SL L 330, 16.12.2009., str. 28.

(2)  SL L 153, 18.6.2010., str. 13.

(3)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(4)  SL L 158, 30.4.2004., str. 50.

(5)  SL C 36, 29.1.2016., str. 102.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0074.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0201

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(12)  Uredba Komisije (EU) 2016/1005 оd 22. lipnja 2016. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu azbestnih vlakana (krizotila) (SL L 165, 23.6.2016., str. 4.).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0371.

(17)  Uredba (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvozu i uvozu opasnih kemikalija (preinaka) (SL L 201, 27.7.2012., str. 60.).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (sa internetske stranice nih.gov)

(22)  Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  WHO, Regionalni ured za Europu, Projekt za suradnju u pogledu parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju, Preporuke u okviru potpore reviziji Priloga I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju), 2017.

(24)  Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27)  WHO, Azbest: iskorjenjivanje bolesti povezanih s azbestom, 2018.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka, 2018. „Global Asbestos Disaster”, Int. J. Environ, Res. Public Health 15, br. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  Znanstveno izvješće za ocjenu graničnih vrijednosti za azbest na radnom mjestu Europske agencije za kemikalije od 1. veljače 2021.

(30)  Preporuka Komisije C(2003) 3297 od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti (SL L 238, 25.9.2003., str. 28.).

(31)  Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

PRILOG I. REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Europska okvirna direktiva za nacionalne strategije odstranjivanja azbesta

Europski parlament traži od Komisije da nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. podnese, na temelju članka 152. stavka 2. i članka 192. UFEU-a, prijedlog okvirne direktive kojom se utvrđuju minimalni zahtjevi za nacionalne strategije odstranjivanja azbesta, uzimajući u obzir barem sljedeće elemente:

| (1) | procjenu količina i najčešćih vrsta materijala koji sadrže azbest, a koje je potrebno odstraniti iz zgrada i infrastrukture u nekoj državi članici ili regiji; |
| --- | --- |

(1)

procjenu količina i najčešćih vrsta materijala koji sadrže azbest, a koje je potrebno odstraniti iz zgrada i infrastrukture u nekoj državi članici ili regiji;

| (2) | rokove za odstranjivanje azbesta, uključujući prioritiziranje određenih građevina poput škola, zdravstvenih ustanova, sportskih centara ili objekata za socijalno stanovanje, ključne etape i redovite ocjene postignutog napretka koje će se provoditi barem svakih pet godina; |
| --- | --- |

(2)

rokove za odstranjivanje azbesta, uključujući prioritiziranje određenih građevina poput škola, zdravstvenih ustanova, sportskih centara ili objekata za socijalno stanovanje, ključne etape i redovite ocjene postignutog napretka koje će se provoditi barem svakih pet godina;

| (3) | financijski okvir, temeljen na uporabi financijskih sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova, za potporu vlasnicima zgrada te povezivanje odstranjivanja azbesta s drugim javnim politikama i programima (poput energetske učinkovitosti, poboljšanja uvjeta života i socijalnog stanovanja, sprečavanja bolesti) radi učinkovitosti i iskorištavanja sinergija; |
| --- | --- |

(3)

financijski okvir, temeljen na uporabi financijskih sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova, za potporu vlasnicima zgrada te povezivanje odstranjivanja azbesta s drugim javnim politikama i programima (poput energetske učinkovitosti, poboljšanja uvjeta života i socijalnog stanovanja, sprečavanja bolesti) radi učinkovitosti i iskorištavanja sinergija;

| (4) | minimalne kriterije za nacionalne digitalne registre azbesta kojima bi trebalo mapirati sav postojeći azbest u nekoj državi članici ili regiji, uključujući barem sljedeće zahtjeve:






  (a) | besplatnu javnu dostupnost, uključujući za radnike i poduzeća koji rade u zgradi ili infrastrukturi, vlasnike, stanovnike, vatrogasce te druge hitne službe i korisnike, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679; |
| --- | --- | --- |

(4)

minimalne kriterije za nacionalne digitalne registre azbesta kojima bi trebalo mapirati sav postojeći azbest u nekoj državi članici ili regiji, uključujući barem sljedeće zahtjeve:

(a)

besplatnu javnu dostupnost, uključujući za radnike i poduzeća koji rade u zgradi ili infrastrukturi, vlasnike, stanovnike, vatrogasce te druge hitne službe i korisnike, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679;

| (b) | godinu izgradnje predmetne zgrade ili infrastrukture (prije ili poslije nacionalne zabrane azbesta); |
| --- | --- |

(b)

godinu izgradnje predmetne zgrade ili infrastrukture (prije ili poslije nacionalne zabrane azbesta);

| (c) | informacije o vrsti zgrade ili infrastrukture u kojoj se azbest nalazi (privatna, javna ili poslovni prostor); |
| --- | --- |

(c)

informacije o vrsti zgrade ili infrastrukture u kojoj se azbest nalazi (privatna, javna ili poslovni prostor);

| (d) | točnu lokaciju štetnih tvari i dijelova ugrade koji su pregledani na azbest; |
| --- | --- |

(d)

točnu lokaciju štetnih tvari i dijelova ugrade koji su pregledani na azbest;

| (e) | naznaku mjesta gdje će se radovi izvoditi ili gdje su izvedeni (unutra/vani), kao i dijela zgrade (podovi, zidovi, stropovi, krovovi) ili infrastrukture; |
| --- | --- |

(e)

naznaku mjesta gdje će se radovi izvoditi ili gdje su izvedeni (unutra/vani), kao i dijela zgrade (podovi, zidovi, stropovi, krovovi) ili infrastrukture;

| (f) | vrstu materijala (azbestni cement, izolacija, kit itd.) te procjenu udjela tih vrsta materijala; |
| --- | --- |

(f)

vrstu materijala (azbestni cement, izolacija, kit itd.) te procjenu udjela tih vrsta materijala;

| (g) | vrstu radova koje je potrebno obaviti te naznaku metoda rada kojima bi se mogli poremetiti materijali koji sadrže azbest (bušenje, rezanje itd.), zajedno s njihovim očekivanim trajanjem; |
| --- | --- |

(g)

vrstu radova koje je potrebno obaviti te naznaku metoda rada kojima bi se mogli poremetiti materijali koji sadrže azbest (bušenje, rezanje itd.), zajedno s njihovim očekivanim trajanjem;

| (h) | rokove za odstranjivanje i plan upravljanja; |
| --- | --- |

(h)

rokove za odstranjivanje i plan upravljanja;

| (5) | vezu sa svim primjenjivim nacionalnim propisima o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu u skladu s Direktivom 2009/148/EZ; |
| --- | --- |

(5)

vezu sa svim primjenjivim nacionalnim propisima o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu u skladu s Direktivom 2009/148/EZ;

| (6) | plan za sigurno, nadzirano i dokumentirano odlaganje otpada koji sadržava azbest kojim se osigurava dostupnost odgovarajućih postrojenja za gospodarenje otpadom u skladu s nacionalnom praksom; plan bi trebao uključivati rješenje za cjelokupno odvajanje ciklusa otpada u skladu s načelom nulte stope onečišćenja azbestom u otpadne cikluse, čime bi se spriječila ponovna uporaba građevinskih materijala i osigurala maksimalna zaštita radnika u području kružnog gospodarstva i ekološki sigurno skladištenje azbestnog otpada u skladu s najboljim raspoloživim tehnologijama; |
| --- | --- |

(6)

plan za sigurno, nadzirano i dokumentirano odlaganje otpada koji sadržava azbest kojim se osigurava dostupnost odgovarajućih postrojenja za gospodarenje otpadom u skladu s nacionalnom praksom; plan bi trebao uključivati rješenje za cjelokupno odvajanje ciklusa otpada u skladu s načelom nulte stope onečišćenja azbestom u otpadne cikluse, čime bi se spriječila ponovna uporaba građevinskih materijala i osigurala maksimalna zaštita radnika u području kružnog gospodarstva i ekološki sigurno skladištenje azbestnog otpada u skladu s najboljim raspoloživim tehnologijama;

| (7) | strategiju za kontrolu i izvršenje mjera predviđenih u okvirnoj direktivi, uključujući kampanju podizanja svijesti, popratne mjere izgradnje kapaciteta za MSP-ove, inspekcije i učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne za slučaj nepoštivanja; |
| --- | --- |

(7)

strategiju za kontrolu i izvršenje mjera predviđenih u okvirnoj direktivi, uključujući kampanju podizanja svijesti, popratne mjere izgradnje kapaciteta za MSP-ove, inspekcije i učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće kazne za slučaj nepoštivanja;

| (8) | aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i ostalih odgovarajućih dionika, poput udruga žrtava azbesta i nacionalnih institucija za prevenciju u području zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, u prenošenju Direktive 2009/148/EZ u nacionalno zakonodavstvo te u njezinoj provedbi i praćenju. |
| --- | --- |

(8)

aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i ostalih odgovarajućih dionika, poput udruga žrtava azbesta i nacionalnih institucija za prevenciju u području zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, u prenošenju Direktive 2009/148/EZ u nacionalno zakonodavstvo te u njezinoj provedbi i praćenju.

---

PRILOG II. REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Ažuriranje Direktive 2009/148/EZ

Europski parlament traži od Komisije da nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. podnese na temelju članka 153. stavka 2. točke (b) UFEU-a prijedlog izmjene Direktive 2009/148/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu na temelju sljedećih preporuka:

| 1. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:







  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (1):

  „1.   Ova Direktiva primjenjuje na sve aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi tijekom rada prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest;” |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (1):

„1.   Ova Direktiva primjenjuje na sve aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi tijekom rada prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest;”

| (b) | stavak 3. briše se (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavak 3. briše se (2);

stavak 3. briše se

2

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim (3):

  „4.   Države članice, nakon savjetovanja sa predstavnicima socijalnih partnera i u skladu s nacionalnim pravom i praksom, utvrđuju praktične smjernice za određivanje povremene izloženosti te
  izloženosti
  niskog intenziteta.”
  Razvijaju i sektorske odgovore za zaštitu radnika od izloženosti azbestnoj prašini, uključujući djelatnosti u sektorima obnove i rušenja, gospodarenja otpadom, rudarenja, čišćenja i gašenja požara.” |
| --- | --- |

(c)

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim (3):

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim

3

„4.   Države članice, nakon savjetovanja sa predstavnicima socijalnih partnera i u skladu s nacionalnim pravom i praksom, utvrđuju praktične smjernice za određivanje povremene izloženosti te
  izloženosti
  niskog intenziteta.”
  Razvijaju i sektorske odgovore za zaštitu radnika od izloženosti azbestnoj prašini, uključujući djelatnosti u sektorima obnove i rušenja, gospodarenja otpadom, rudarenja, čišćenja i gašenja požara.”

| 2. | članak 4. mijenja se kako slijedi:








  (a) | Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (4):

  „1.   U skladu s člankom 3.[...] poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (4):

Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

4

„1.   U skladu s člankom 3.[...] poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.”

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim (5):

  „3.   Poslodavac dostavlja obavijest iz stavka 2. nadležnom tijelu države članice prije početka radova u skladu s nacionalnim zakonima, propisima i administrativnim odredbama.
  Obavijest mora uključivati barem kratki opis sljedećeg:






  (a) | lokacije radilišta
  i konkretnih prostora u kojima će se obavljati radovi
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim (5):

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim

5

„3.   Poslodavac dostavlja obavijest iz stavka 2. nadležnom tijelu države članice prije početka radova u skladu s nacionalnim zakonima, propisima i administrativnim odredbama.

Obavijest mora uključivati barem kratki opis sljedećeg:

(a)

lokacije radilišta
  i konkretnih prostora u kojima će se obavljati radovi
  ;

| (b) | vrste i količina azbesta koji se upotrebljava ili kojim se rukuje; |
| --- | --- |

(b)

vrste i količina azbesta koji se upotrebljava ili kojim se rukuje;

| (c) | aktivnosti i postupaka koji se obavljaju; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti i postupaka koji se obavljaju;

| (d) | broja uključenih radnika, uz
  popis radnika koji će vjerojatno biti raspoređeni na radilište, pojedinačne potvrde kojima se dokazuju njihove kvalifikacije i osposobljavanje koje su prošli, kao i datume obaveznih liječničkih pregleda
  ; |
| --- | --- |

(d)

broja uključenih radnika, uz
  popis radnika koji će vjerojatno biti raspoređeni na radilište, pojedinačne potvrde kojima se dokazuju njihove kvalifikacije i osposobljavanje koje su prošli, kao i datume obaveznih liječničkih pregleda
  ;

| (e) | datuma početka radova, njihovo trajanje
  i planirani radni sati
  ; |
| --- | --- |

(e)

datuma početka radova, njihovo trajanje
  i planirani radni sati
  ;

| (f) | mjera koje se poduzimaju za ograničavanje izloženosti radnika azbestu; |
| --- | --- |

(f)

mjera koje se poduzimaju za ograničavanje izloženosti radnika azbestu;

| (g) | svojstava opreme koja se upotrebljava za zaštitu i dekontaminaciju radnika; |
| --- | --- |

(g)

svojstava opreme koja se upotrebljava za zaštitu i dekontaminaciju radnika;

| (h) | svojstava opreme koja se upotrebljava za odlaganje otpada; |
| --- | --- |

(h)

svojstava opreme koja se upotrebljava za odlaganje otpada;

| (i) | postupka za dekontaminaciju radnika i opreme, njihova trajanja i radnih sati; |
| --- | --- |

(i)

postupka za dekontaminaciju radnika i opreme, njihova trajanja i radnih sati;

| (j) | privremene ravnoteže protoka zraka za radove koji se obavljaju u zatvorenom prostoru.” |
| --- | --- |

(j)

privremene ravnoteže protoka zraka za radove koji se obavljaju u zatvorenom prostoru.”

| (k) | plan za sigurno i održivo odlaganje otpada, među ostalim u pogledu odredišta otpada koji sadržava azbest.



  Obavijesti čuva nadležno tijelo države članice u skladu s nacionalnim pravom i praksom najmanje 40 godina.” |
| --- | --- |

(k)

plan za sigurno i održivo odlaganje otpada, među ostalim u pogledu odredišta otpada koji sadržava azbest.

| 3. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim (6):

  „Članak 5.


  [...]


  Ne dovodeći u pitanje primjenu drugih odredaba Zajednice o stavljanju azbesta na tržište i njegovoj uporabi, zabranjuju se aktivnosti pri kojima su radnici izloženi vlaknima azbesta prilikom vađenja azbesta ili proizvodnje i prerade azbestnih proizvoda ili proizvodnje i prerade proizvoda koji sadrže namjerno dodani azbest, uz iznimku obrade i odlaganja proizvoda koji nastaju pri rušenju ili odstranjivanju azbesta.


  Dijelovi i materijali koji sadrže azbest, a koji su već u uporabi, sigurno se odstranjuju i odlažu kada je to tehnički izvedivo te se ne popravljaju, ne održavaju, ne pakiraju i ne prekrivaju.” Materijali koji sadrže azbest, a ne mogu se ukloniti u kratkom roku, utvrđuju se, registriraju i redovito nadziru. |
| --- | --- |

3.

3.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim (6):

članak 5. zamjenjuje se sljedećim

6

„Članak 5.

[...]

Ne dovodeći u pitanje primjenu drugih odredaba Zajednice o stavljanju azbesta na tržište i njegovoj uporabi, zabranjuju se aktivnosti pri kojima su radnici izloženi vlaknima azbesta prilikom vađenja azbesta ili proizvodnje i prerade azbestnih proizvoda ili proizvodnje i prerade proizvoda koji sadrže namjerno dodani azbest, uz iznimku obrade i odlaganja proizvoda koji nastaju pri rušenju ili odstranjivanju azbesta.

Dijelovi i materijali koji sadrže azbest, a koji su već u uporabi, sigurno se odstranjuju i odlažu kada je to tehnički izvedivo te se ne popravljaju, ne održavaju, ne pakiraju i ne prekrivaju.” Materijali koji sadrže azbest, a ne mogu se ukloniti u kratkom roku, utvrđuju se, registriraju i redovito nadziru.

| 4. | u članku 6. točka (b) zamjenjuje se sljedećim (7):






  „(b) | radni postupci moraju biti tako planirani, da pri njima ne nastaje prašina azbesta, a ako to nije moguće, da se izbjegne oslobađanje prašine azbesta u zrak, primjenom barem sljedećih mjera:








  (i) | suzbijanja prašine; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

u članku 6. točka (b) zamjenjuje se sljedećim (7):

u članku 6. točka (b) zamjenjuje se sljedećim

7

„(b)

radni postupci moraju biti tako planirani, da pri njima ne nastaje prašina azbesta, a ako to nije moguće, da se izbjegne oslobađanje prašine azbesta u zrak, primjenom barem sljedećih mjera:

(i)

(i)

suzbijanja prašine;

suzbijanja prašine;

| (ii) | usisavanja prašine na izvoru; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

usisavanja prašine na izvoru;

usisavanja prašine na izvoru;

| (iii) | kontinuirane sedimentacije vlakana raspršenih u zraku; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

kontinuirane sedimentacije vlakana raspršenih u zraku;

kontinuirane sedimentacije vlakana raspršenih u zraku;

| (iv) | odgovarajuće dekontaminacije; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

odgovarajuće dekontaminacije;

odgovarajuće dekontaminacije;

| (v) | postavljanja minimalne razlike tlakova od minus 10; |
| --- | --- |

(v)

(v)

postavljanja minimalne razlike tlakova od minus 10;

postavljanja minimalne razlike tlakova od minus 10;

| (vi) | dovoda čistog zamjenskog zraka s udaljenije točke; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

dovoda čistog zamjenskog zraka s udaljenije točke;

dovoda čistog zamjenskog zraka s udaljenije točke;

| (vii) | provjere učinka jedinica za negativni tlak i prijenosnih usisavača sustava lokalne ispušne ventilacije nakon promjene HEPA filtra te prije početka odstranjivanja azbesta ili najmanje jednom godišnje mjerenjem učinkovitosti odstranjivanja filtara s pomoću brojača čestica s izravnim očitanjem.” |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

provjere učinka jedinica za negativni tlak i prijenosnih usisavača sustava lokalne ispušne ventilacije nakon promjene HEPA filtra te prije početka odstranjivanja azbesta ili najmanje jednom godišnje mjerenjem učinkovitosti odstranjivanja filtara s pomoću brojača čestica s izravnim očitanjem.”

provjere učinka jedinica za negativni tlak i prijenosnih usisavača sustava lokalne ispušne ventilacije nakon promjene HEPA filtra te prije početka odstranjivanja azbesta ili najmanje jednom godišnje mjerenjem učinkovitosti odstranjivanja filtara s pomoću brojača čestica s izravnim očitanjem.”

| 5. | članak 7. mijenja se kako slijedi:








  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (8):

  „1.   Ovisno o rezultatima početne procjene rizika te radi osiguranja poštivanja granične vrijednosti utvrđene u članku 8., redovito se obavlja mjerenje koncentracije vlakana azbesta u zraku na radnom mjestu mjerenjem tijekom određenih operativnih faza te u redovitim vremenskim razmacima tijekom radnog procesa.” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

članak 7. mijenja se kako slijedi:

članak 7. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (8):

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

8

„1.   Ovisno o rezultatima početne procjene rizika te radi osiguranja poštivanja granične vrijednosti utvrđene u članku 8., redovito se obavlja mjerenje koncentracije vlakana azbesta u zraku na radnom mjestu mjerenjem tijekom određenih operativnih faza te u redovitim vremenskim razmacima tijekom radnog procesa.”

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim (9):

  „2.   Uzimanje uzoraka mora biti reprezentativno za stvarnu osobnu izloženost radnika prašini koja potječe od azbesta ili materijala koji sadrže azbest.” |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim (9):

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim

9

„2.   Uzimanje uzoraka mora biti reprezentativno za stvarnu osobnu izloženost radnika prašini koja potječe od azbesta ili materijala koji sadrže azbest.”

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim (10):

  „5.   Trajanje uzimanja uzoraka mora biti takvo da je moguće utvrditi reprezentativnu izloženost za sve različite faze svih poslova koji se obavljaju tijekom radnog procesa.” |
| --- | --- |

(c)

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim (10):

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim

10

„5.   Trajanje uzimanja uzoraka mora biti takvo da je moguće utvrditi reprezentativnu izloženost za sve različite faze svih poslova koji se obavljaju tijekom radnog procesa.”

| (d) | u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim (11):

  „6.   Kada god je to moguće, brojenje vlakana obavlja se
  analitičkom transmisijskom elektronskom mikroskopijom
  ili bilo kojom drugom metodom koja daje jednakovrijedne rezultate.” |
| --- | --- |

(d)

(d)

u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim (11):

u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim

11

„6.   Kada god je to moguće, brojenje vlakana obavlja se
  analitičkom transmisijskom elektronskom mikroskopijom
  ili bilo kojom drugom metodom koja daje jednakovrijedne rezultate.”

| 6. | članak 8. zamjenjuje se sljedećim (12):

  „Članak 8.
  Poslodavci osiguravaju da nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od
  0,001
  vlakna na cm3

  (1 000 vlakana na m3)
  . u nijednom trenutku tijekom radnog procesa.” |
| --- | --- |

6.

6.

članak 8. zamjenjuje se sljedećim (12):

članak 8. zamjenjuje se sljedećim

12

„Članak 8.

Poslodavci osiguravaju da nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od
  0,001
  vlakna na cm3

  (1 000 vlakana na m3)
  . u nijednom trenutku tijekom radnog procesa.”

| 7. | u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (13):

  „1.   Ako je granična vrijednost utvrđena u članku 8. prekoračena
  ili postoji razlog za vjerovanje da su materijali koji sadrže azbest koji nisu bili identificirani prije rada bili poremećeni kako bi se proizvela prašina, rad se mora odmah prekinuti. Moraju se utvrditi razlozi prekoračenja granične vrijednosti te u najkraćem mogućem roku poduzeti odgovarajuće mjere za poboljšanje stanja.
  Rad se ne nastavlja na pogođenom području sve dok se ne poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu izloženih radnika.” |
| --- | --- |

7.

7.

u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (13):

u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

13

„1.   Ako je granična vrijednost utvrđena u članku 8. prekoračena
  ili postoji razlog za vjerovanje da su materijali koji sadrže azbest koji nisu bili identificirani prije rada bili poremećeni kako bi se proizvela prašina, rad se mora odmah prekinuti. Moraju se utvrditi razlozi prekoračenja granične vrijednosti te u najkraćem mogućem roku poduzeti odgovarajuće mjere za poboljšanje stanja.

Rad se ne nastavlja na pogođenom području sve dok se ne poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu izloženih radnika.”

| 8. | članak 11. zamjenjuje se sljedećim (14):

  „Članak 11.
  Prije početka radova na rušenju ili održavanju
  ili radova na obnovi u prostorima izgrađenima prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome je ranije, mora se izvršiti provjera prostora kako bi se identificirali svi materijali koji sadrže azbest u skladu sa zahtjevima iz dijela 6. Priloga XVII. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i Priloga I. Uredbe (EU) br. 305/2011. Provjeru mora provesti certificirani i kvalificirani operater ili tijelo, uzimajući u obzir članke 14. i 15. ove Direktive te odredbe nacionalnog zakona o gradnji.




  Države članice reguliraju pojedinosti istraživanja za detekciju materijala koji sadrže azbest u skladu sa svojim nacionalnim propisima o gradnji.” Ako se ne može jamčiti potpuna odsutnost azbesta, radovi se izvode u skladu s postupcima koje treba slijediti u slučaju prisutnosti azbesta.” |
| --- | --- |

8.

8.

članak 11. zamjenjuje se sljedećim (14):

članak 11. zamjenjuje se sljedećim

14

„Članak 11.

Prije početka radova na rušenju ili održavanju
  ili radova na obnovi u prostorima izgrađenima prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome je ranije, mora se izvršiti provjera prostora kako bi se identificirali svi materijali koji sadrže azbest u skladu sa zahtjevima iz dijela 6. Priloga XVII. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i Priloga I. Uredbe (EU) br. 305/2011. Provjeru mora provesti certificirani i kvalificirani operater ili tijelo, uzimajući u obzir članke 14. i 15. ove Direktive te odredbe nacionalnog zakona o gradnji.

Države članice reguliraju pojedinosti istraživanja za detekciju materijala koji sadrže azbest u skladu sa svojim nacionalnim propisima o gradnji.” Ako se ne može jamčiti potpuna odsutnost azbesta, radovi se izvode u skladu s postupcima koje treba slijediti u slučaju prisutnosti azbesta.”

| 9. | u članku 17. stavku 12. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim (15):
  „U slučaju određenih aktivnosti kao što su rušenje
  ili
  odstranjivanje azbesta[...], pri kojima je moguće predvidjeti da će usprkos uporabi
  svih mogućih
  tehničkih preventivnih mjera za ograničavanje koncentracije azbesta u zraku biti prekoračena granična vrijednost određena u članku 8., poslodavac određuje mjere za osiguravanje zaštite radnika tijekom obavljanja takvih aktivnosti, posebno sljedeće:






  (a) | opremanje radnika s odgovarajućom osobnom zaštitnom opremom za zaštitu organa za disanje i drugom osobnom zaštitnom opremom, koju radnici moraju koristiti; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

u članku 17. stavku 12. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim (15):

u članku 17. stavku 12. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim

15

„U slučaju određenih aktivnosti kao što su rušenje
  ili
  odstranjivanje azbesta[...], pri kojima je moguće predvidjeti da će usprkos uporabi
  svih mogućih
  tehničkih preventivnih mjera za ograničavanje koncentracije azbesta u zraku biti prekoračena granična vrijednost određena u članku 8., poslodavac određuje mjere za osiguravanje zaštite radnika tijekom obavljanja takvih aktivnosti, posebno sljedeće:

ili

svih mogućih

(a)

opremanje radnika s odgovarajućom osobnom zaštitnom opremom za zaštitu organa za disanje i drugom osobnom zaštitnom opremom, koju radnici moraju koristiti;

| (b) | postavljanje znakova upozorenja koji upozoravaju na očekivano prekoračenje graničnih vrijednosti utvrđene u članku 8.; |
| --- | --- |

(b)

postavljanje znakova upozorenja koji upozoravaju na očekivano prekoračenje graničnih vrijednosti utvrđene u članku 8.;

| (c) | sprečavanje širenja prašine azbesta ili materijala koji sadrži azbest izvan prostorije ili radilišta
  i sprečavanje ventiliranja zraka s mjesta na kojima se uklanja azbest u zatvorene prostorije
  ;
  i |
| --- | --- |

(c)

sprečavanje širenja prašine azbesta ili materijala koji sadrži azbest izvan prostorije ili radilišta
  i sprečavanje ventiliranja zraka s mjesta na kojima se uklanja azbest u zatvorene prostorije
  ;
  i

i sprečavanje ventiliranja zraka s mjesta na kojima se uklanja azbest u zatvorene prostorije

i

| (ca) | mjerenje koncentracije azbestnih vlakana u zraku provodi se nakon završetka aktivnosti iz ovog stavka kako bi se osiguralo da radnici mogu sigurno ponovno ući na radno mjesto.
  ” |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

mjerenje koncentracije azbestnih vlakana u zraku provodi se nakon završetka aktivnosti iz ovog stavka kako bi se osiguralo da radnici mogu sigurno ponovno ući na radno mjesto.
  ”

mjerenje koncentracije azbestnih vlakana u zraku provodi se nakon završetka aktivnosti iz ovog stavka kako bi se osiguralo da radnici mogu sigurno ponovno ući na radno mjesto.

| 10. | u članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (16):

  „1.   Prije početka
  bilo kakvih radova povezanih s azbestom
  sastavlja se plan rada.” |
| --- | --- |

10.

10.

u članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (16):

u članku 13. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

16

„1.   Prije početka
  bilo kakvih radova povezanih s azbestom
  sastavlja se plan rada.”

| 11. | u članku 14. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim (17):

  „2.   Sadržaj osposobljavanja mora biti lako razumljiv radnicima. Mora im omogućiti da steknu potrebno znanje i vještine o prevenciji i zaštiti u skladu s primjenjivim zakonima i propisima države članice u kojoj se rad obavlja.


  3.   
  Obavezni minimalni zahtjevi za sadržaj osposobljavanja, njegovo trajanje, vremenske razmake i dokumentiranje osposobljavanja navedeni su u Prilogu 1.a.” |
| --- | --- |

11.

11.

u članku 14. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim (17):

u članku 14. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim

17

„2.   Sadržaj osposobljavanja mora biti lako razumljiv radnicima. Mora im omogućiti da steknu potrebno znanje i vještine o prevenciji i zaštiti u skladu s primjenjivim zakonima i propisima države članice u kojoj se rad obavlja.

3.   
  Obavezni minimalni zahtjevi za sadržaj osposobljavanja, njegovo trajanje, vremenske razmake i dokumentiranje osposobljavanja navedeni su u Prilogu 1.a.”

| 12. | članak 15. zamjenjuje se sljedećim (18):

  „Članak 15.



  1.
     
  Poduzeća koja namjeravaju vršiti radove rušenja ili odstranjivanja azbesta obvezna su od nadležnog tijela prije početka radova ishoditi obnovljivu dozvolu. Nadležna tijela smiju te dozvole izdati ako poduzeće koje podnosi zahtjev dostavi dokaz o odgovarajućoj najsuvremenijoj tehničkoj opremi za radne postupke bez emisija ili, u slučaju da to još nije tehnički moguće, s niskom razinom emisija u skladu sa zahtjevima iz članka 6., kao i potvrde o osposobljenosti svojih pojedinačnih radnika u skladu s člankom 14. te Prilogom 1.a.






  2.
     
  Nadležna tijela izdaju poduzećima dozvole samo ako nimalo ne sumnjaju u pouzdanost poduzeća i njegove uprave. Dozvole se obnavljaju svakih pet godina u skladu s nacionalnim pravom i praksom.






  3.
     
  Države članice uspostavljaju javne registre poduzeća ovlaštenih za odstranjivanje azbesta u skladu sa stavkom 1.
  ” |
| --- | --- |

12.

12.

članak 15. zamjenjuje se sljedećim (18):

članak 15. zamjenjuje se sljedećim

18

„Članak 15.

1.
     
  Poduzeća koja namjeravaju vršiti radove rušenja ili odstranjivanja azbesta obvezna su od nadležnog tijela prije početka radova ishoditi obnovljivu dozvolu. Nadležna tijela smiju te dozvole izdati ako poduzeće koje podnosi zahtjev dostavi dokaz o odgovarajućoj najsuvremenijoj tehničkoj opremi za radne postupke bez emisija ili, u slučaju da to još nije tehnički moguće, s niskom razinom emisija u skladu sa zahtjevima iz članka 6., kao i potvrde o osposobljenosti svojih pojedinačnih radnika u skladu s člankom 14. te Prilogom 1.a.

2.
     
  Nadležna tijela izdaju poduzećima dozvole samo ako nimalo ne sumnjaju u pouzdanost poduzeća i njegove uprave. Dozvole se obnavljaju svakih pet godina u skladu s nacionalnim pravom i praksom.

3.
     
  Države članice uspostavljaju javne registre poduzeća ovlaštenih za odstranjivanje azbesta u skladu sa stavkom 1.
  ”

| 13. | u članku 16. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (19):

  „1.   U slučaju svih aktivnosti iz članka 3. stavka 1. poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:






  (a) | su mjesta na kojima se izvode navedene aktivnosti:






  (i) | jasno određena i obilježena znakovima upozorenja; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

u članku 16. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (19):

u članku 16. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

19

„1.   U slučaju svih aktivnosti iz članka 3. stavka 1. poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:

(a)

su mjesta na kojima se izvode navedene aktivnosti:

(i)

jasno određena i obilježena znakovima upozorenja;

| (ii) | nedostupna radnicima, osim onima koji moraju onamo ulaziti zbog prirode svoga posla ili dužnosti; |
| --- | --- |

(ii)

nedostupna radnicima, osim onima koji moraju onamo ulaziti zbog prirode svoga posla ili dužnosti;

| (iii) | utvrđena kao područja gdje je zabranjeno pušenje; |
| --- | --- |

(iii)

utvrđena kao područja gdje je zabranjeno pušenje;

| (b) | su osigurana odvojena područja gdje radnici mogu jesti i piti bez rizika od kontaminacije azbestnom prašinom; |
| --- | --- |

(b)

su osigurana odvojena područja gdje radnici mogu jesti i piti bez rizika od kontaminacije azbestnom prašinom;

| (c) | je radnicima osigurana odgovarajuća radna ili zaštitna odjeća; kao i
  zaštitna oprema, a posebno oprema za zaštitu dišnih organa, koja podliježe obveznim individualnim provjerama prikladnosti;
  sva radna ili zaštitna odjeća ostaje unutar poduzeća; međutim, može se prati i čistiti u objektima izvan poduzeća koji su opremljeni za tu vrstu poslova, ako poduzeće samo ne obavlja pranje i čišćenje; u tom se slučaju odjeća prevozi u zatvorenim kontejnerima; |
| --- | --- |

(c)

je radnicima osigurana odgovarajuća radna ili zaštitna odjeća; kao i
  zaštitna oprema, a posebno oprema za zaštitu dišnih organa, koja podliježe obveznim individualnim provjerama prikladnosti;
  sva radna ili zaštitna odjeća ostaje unutar poduzeća; međutim, može se prati i čistiti u objektima izvan poduzeća koji su opremljeni za tu vrstu poslova, ako poduzeće samo ne obavlja pranje i čišćenje; u tom se slučaju odjeća prevozi u zatvorenim kontejnerima;

| (
  ca
  ) | radnicima koji nose opremu za zaštitu dišnih organa osiguravaju se redovite obvezne pauze, uz dovoljno vremena za regeneraciju
  ; |
| --- | --- |

(
  ca
  )

radnicima koji nose opremu za zaštitu dišnih organa osiguravaju se redovite obvezne pauze, uz dovoljno vremena za regeneraciju
  ;

| (d) | su osigurani odvojeni prostori za čuvanje radne ili zaštitne odjeću te civilne odjeće; |
| --- | --- |

(d)

su osigurani odvojeni prostori za čuvanje radne ili zaštitne odjeću te civilne odjeće;

| (e) | radnici podliježu obaveznom postupku dekontaminacije; |
| --- | --- |

(e)

radnici podliježu obaveznom postupku dekontaminacije;

| (f) | se zaštitna oprema odlaže na točno određenom mjestu i provjerava te čisti nakon svake uporabe, a odgovarajuće se mjere poduzimaju za popravak ili zamjenu neispravne opreme prije daljnje uporabe.” |
| --- | --- |

(f)

se zaštitna oprema odlaže na točno određenom mjestu i provjerava te čisti nakon svake uporabe, a odgovarajuće se mjere poduzimaju za popravak ili zamjenu neispravne opreme prije daljnje uporabe.”

| 14. | u članku 17. stavku 2. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim (20):

  „2.   Osim mjera iz stavka 1. poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:”. |
| --- | --- |

14.

14.

u članku 17. stavku 2. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim (20):

u članku 17. stavku 2. uvodne riječi zamjenjuju se sljedećim

20

„2.   Osim mjera iz stavka 1. poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:”.

| 15. | članak 18. mijenja se kako slijedi:








  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (21):

  „1.   U skladu s člankom 3.[...] poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.” |
| --- | --- | --- |

15.

15.

članak 18. mijenja se kako slijedi:

članak 18. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (21):

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

21

„1.   U skladu s člankom 3.[...] poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.”

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim (22):

  „2.   Prije početka izlaganja prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest na radnom mjestu mora se obaviti procjena zdravstvenog stanja svakog radnika.
  Ta procjena uključuje poseban pregled prsnog koša. U Prilogu I. navode se praktične preporuke kojih se države članice mogu pridržavati pri kliničkom nadzoru radnika.;
  te se preporuke prilagođavaju tehničkom napretku u skladu s postupkom iz članka 17. Direktive 89/391/EEZ.


  [...]
  Tako dugo dok traje izloženost ponovna procjena obavlja se najmanje svake tri godine.
  U skladu s nacionalnim propisima i/ili praksama za svakog se radnika iz prvog podstavka otvara zdravstveni karton
  i čuva se najmanje 40 godina
  .”; |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim (22):

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim

22

„2.   Prije početka izlaganja prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest na radnom mjestu mora se obaviti procjena zdravstvenog stanja svakog radnika.

Ta procjena uključuje poseban pregled prsnog koša. U Prilogu I. navode se praktične preporuke kojih se države članice mogu pridržavati pri kliničkom nadzoru radnika.;
  te se preporuke prilagođavaju tehničkom napretku u skladu s postupkom iz članka 17. Direktive 89/391/EEZ.

[...]

Tako dugo dok traje izloženost ponovna procjena obavlja se najmanje svake tri godine.

U skladu s nacionalnim propisima i/ili praksama za svakog se radnika iz prvog podstavka otvara zdravstveni karton
  i čuva se najmanje 40 godina
  .”;

| 16. | umeće se sljedeći članak:


  „
  Članak 18.c




  Do... [5 godina nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] i svakih pet godina nakon toga Komisija, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, preispituje tehnološko i znanstveno stanje tehnologije identifikacije, mjerenja ili upozoravanja azbesta te izdaje smjernice za to kada bi se takva tehnologija trebala upotrebljavati kako bi se radnike zaštitilo od izloženosti azbestu.
  ” |
| --- | --- |

16.

16.

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„
  Članak 18.c

Do... [5 godina nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] i svakih pet godina nakon toga Komisija, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, preispituje tehnološko i znanstveno stanje tehnologije identifikacije, mjerenja ili upozoravanja azbesta te izdaje smjernice za to kada bi se takva tehnologija trebala upotrebljavati kako bi se radnike zaštitilo od izloženosti azbestu.
  ”

| 17. | u članku 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (23):

  „1.   U skladu s člankom 3. poduzimaju se mjere iz stavaka 2., 3. i 4.” |
| --- | --- |

17.

17.

u članku 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim (23):

u članku 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim

23

„1.   U skladu s člankom 3. poduzimaju se mjere iz stavaka 2., 3. i 4.”

| 18. | članak 21. zamjenjuje se sljedećim (24):

  „Članak 21.



  1.
     „Države članice vode evidenciju
  svih
  potvrđenih slučajeva
  profesionalnih bolesti povezanih s azbestom. Indikativni popis bolesti koje prema trenutačnim saznanjima može uzrokovati izlaganje azbestu naveden je u Prilogu 1.b.
  ”




  2.
     
  Izraz „potvrđeni slučajevi” iz stavka 1. nije ograničen na slučajeve za koje je odobrena naknada, već se odnosi na sve slučajeve medicinski dijagnosticiranih bolesti povezanih s azbestom.” |
| --- | --- |

18.

18.

članak 21. zamjenjuje se sljedećim (24):

članak 21. zamjenjuje se sljedećim

24

„Članak 21.

1.
     „Države članice vode evidenciju
  svih
  potvrđenih slučajeva
  profesionalnih bolesti povezanih s azbestom. Indikativni popis bolesti koje prema trenutačnim saznanjima može uzrokovati izlaganje azbestu naveden je u Prilogu 1.b.
  ”

2.
     
  Izraz „potvrđeni slučajevi” iz stavka 1. nije ograničen na slučajeve za koje je odobrena naknada, već se odnosi na sve slučajeve medicinski dijagnosticiranih bolesti povezanih s azbestom.”

| 19. | umeće se sljedeći članak:




  „Članak 21.a




  U slučaju požara sve postojeće informacije o prisutnosti i lokaciji azbesta stavljaju se na raspolaganje vatrogascima i hitnim službama.” |
| --- | --- |

19.

19.

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 21.a

U slučaju požara sve postojeće informacije o prisutnosti i lokaciji azbesta stavljaju se na raspolaganje vatrogascima i hitnim službama.”

| 20. | umeću se sljedeći prilozi:



  „
  Prilog 1.a




  OBVEZNI MINIMALNI ZAHTJEVI ZA OSPOSOBLJAVANJE




  Svi radnici koji su izloženi prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest ili je vjerojatno da će joj biti izloženi prolaze obavezno osposobljavanje koje obuhvaća barem sljedeće minimalne zahtjeve:










  1. | osposobljavanje se provodi na početku radnog odnosa i u vremenskim razmacima ne duljim od četiri godine; |
| --- | --- | --- |

20.

20.

umeću se sljedeći prilozi:

umeću se sljedeći prilozi:

„
  Prilog 1.a

OBVEZNI MINIMALNI ZAHTJEVI ZA OSPOSOBLJAVANJE

Svi radnici koji su izloženi prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest ili je vjerojatno da će joj biti izloženi prolaze obavezno osposobljavanje koje obuhvaća barem sljedeće minimalne zahtjeve:

1.

osposobljavanje se provodi na početku radnog odnosa i u vremenskim razmacima ne duljim od četiri godine;

| 2. | svaki tečaj osposobljavanja traje najmanje tri radna dana; |
| --- | --- |

2.

svaki tečaj osposobljavanja traje najmanje tri radna dana;

| 3. | Osposobljavanje pruža kvalificirana i certificirana ustanova i instruktor, a provodi ih tijelo države članice ili priznato nadležno tijelo, u skladu s nacionalnim pravom i praksom. |
| --- | --- |

3.

Osposobljavanje pruža kvalificirana i certificirana ustanova i instruktor, a provodi ih tijelo države članice ili priznato nadležno tijelo, u skladu s nacionalnim pravom i praksom.

| 4. | svaki radnik koji je prošao osposobljavanje na zadovoljavajući način i položio potrebni ispit dobiva potvrdu o osposobljavanju na kojoj je navedeno sljedeće:










  (a) | datum osposobljavanja, |
| --- | --- | --- |

4.

svaki radnik koji je prošao osposobljavanje na zadovoljavajući način i položio potrebni ispit dobiva potvrdu o osposobljavanju na kojoj je navedeno sljedeće:

(a)

datum osposobljavanja,

| (b) | trajanje osposobljavanja, |
| --- | --- |

(b)

trajanje osposobljavanja,

| (c) | sadržaj osposobljavanja, |
| --- | --- |

(c)

sadržaj osposobljavanja,

| (d) | jezik osposobljavanja, |
| --- | --- |

(d)

jezik osposobljavanja,

| (e) | ime, kvalifikacija i podaci za kontakt instruktora i ustanove koja provodi osposobljavanje. |
| --- | --- |

(e)

ime, kvalifikacija i podaci za kontakt instruktora i ustanove koja provodi osposobljavanje.

| 5. | Svi radnici koji su izloženi prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest ili je vjerojatno da će joj biti izloženi ili postoji rizik da će joj biti izloženi prolaze barem sljedeće osposobljavanje koje se sastoji od teorijskog i praktičnog dijela o sljedećem:










  (a) | primjenjivom pravu države članice u kojoj se rad obavlja; |
| --- | --- | --- |

5.

Svi radnici koji su izloženi prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest ili je vjerojatno da će joj biti izloženi ili postoji rizik da će joj biti izloženi prolaze barem sljedeće osposobljavanje koje se sastoji od teorijskog i praktičnog dijela o sljedećem:

(a)

primjenjivom pravu države članice u kojoj se rad obavlja;

| (b) | osobinama azbesta i njegovim učincima na zdravlje, uključujući sinergistički učinak pušenja te rizicima povezanima sa sekundarnim izlaganjem i izlaganjem azbestu iz okoliša; |
| --- | --- |

(b)

osobinama azbesta i njegovim učincima na zdravlje, uključujući sinergistički učinak pušenja te rizicima povezanima sa sekundarnim izlaganjem i izlaganjem azbestu iz okoliša;

| (c) | vrstama proizvoda ili materijala koji bi mogli sadržavati azbest; |
| --- | --- |

(c)

vrstama proizvoda ili materijala koji bi mogli sadržavati azbest;

| (d) | postupcima pri kojima može doći do izlaganja azbestu te važnosti preventivnih kontrola za smanjivanje izlaganja na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(d)

postupcima pri kojima može doći do izlaganja azbestu te važnosti preventivnih kontrola za smanjivanje izlaganja na najmanju moguću mjeru;

| (e) | sigurnim radnim praksama, uključujući pripremu radnog mjesta, odabir metoda rada i planiranje izvršenja rada, ventilaciju, mjesto ekstrakcije, mjerenje i kontrolu, kao i redovite pauze; |
| --- | --- |

(e)

sigurnim radnim praksama, uključujući pripremu radnog mjesta, odabir metoda rada i planiranje izvršenja rada, ventilaciju, mjesto ekstrakcije, mjerenje i kontrolu, kao i redovite pauze;

| (f) | odgovarajućoj ulozi, izboru, odabiru, ograničenjima i pravilnoj uporabi zaštitne opreme, s posebnim naglaskom na opremi za zaštitu dišnih organa; |
| --- | --- |

(f)

odgovarajućoj ulozi, izboru, odabiru, ograničenjima i pravilnoj uporabi zaštitne opreme, s posebnim naglaskom na opremi za zaštitu dišnih organa;

| (g) | postupcima u slučaju nužde; |
| --- | --- |

(g)

postupcima u slučaju nužde;

| (h) | postupcima dekontaminacije; |
| --- | --- |

(h)

postupcima dekontaminacije;

| (i) | odlaganju otpada; |
| --- | --- |

(i)

odlaganju otpada;

| (j) | zahtjevima za zdravstvene preglede. |
| --- | --- |

(j)

zahtjevima za zdravstvene preglede.

| 6. | Radnici koji rade na rušenju ili odstranjivanju azbesta proći će uz stavke navedene u stavku 4. i osposobljavanje iz sljedećeg:










  (a) | uporabe tehnološke opreme i strojeva za sprečavanje oslobađanja i širenja vlakana azbesta tijekom radnih procesa u skladu s Direktivom 2009/104/EZ; |
| --- | --- | --- |

6.

Radnici koji rade na rušenju ili odstranjivanju azbesta proći će uz stavke navedene u stavku 4. i osposobljavanje iz sljedećeg:

(a)

uporabe tehnološke opreme i strojeva za sprečavanje oslobađanja i širenja vlakana azbesta tijekom radnih procesa u skladu s Direktivom 2009/104/EZ;

| (b) | najnovijih dostupnih tehnologija i strojeva za radne postupke bez emisija ili, ako to još nije tehnički moguće, radne postupke s niskom razinom emisija za sprečavanje oslobađanja i širenja vlakana azbesta. |
| --- | --- |

(b)

najnovijih dostupnih tehnologija i strojeva za radne postupke bez emisija ili, ako to još nije tehnički moguće, radne postupke s niskom razinom emisija za sprečavanje oslobađanja i širenja vlakana azbesta.

„
  Prilog 1.b

POPIS BOLESTI POVEZANIH S AZBESTOM

Trenutačna saznanja ukazuju na to da izloženost azbestnim vlaknima može dovesti barem do sljedećih profesionalnih bolesti povezanih s azbestom koje države članice stoga moraju uvesti u svoje nacionalno pravo:

| — | azbestozu, |
| --- | --- |

—

azbestozu,

| — | mezoteliom nakon udisanja azbestne prašine, |
| --- | --- |

—

mezoteliom nakon udisanja azbestne prašine,

| — | benigne pleuralne bolesti, uključujući fibrotične lezije, kružnu atelektazu i benigni pleuralni izljev uzrokovan azbestom, |
| --- | --- |

—

benigne pleuralne bolesti, uključujući fibrotične lezije, kružnu atelektazu i benigni pleuralni izljev uzrokovan azbestom,

| — | rak pluća, uključujući rak bronha nakon udisanja azbestne prašine, |
| --- | --- |

—

rak pluća, uključujući rak bronha nakon udisanja azbestne prašine,

| — | rak grkljana nakon udisanja azbestne prašine, |
| --- | --- |

—

rak grkljana nakon udisanja azbestne prašine,

| — | rak jajnika uzrokovan azbestom, |
| --- | --- |

—

rak jajnika uzrokovan azbestom,

međunarodna agencija za istraživanje raka zabilježila je povezanost između izloženosti azbestu i sljedećih bolesti:

| — | rak ždrijela, |
| --- | --- |

—

rak ždrijela,

| — | rak debelog crijeva, |
| --- | --- |

—

rak debelog crijeva,

| — | rak želuca. |
| --- | --- |

—

rak želuca.

---

(1)  Postojeći tekst glasi:

1

„1.   Ova Direktiva primjenjuje se na sve aktivnosti u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi tijekom rada prašini koja nastaje od azbesta ili materijala koji sadrže azbest;”

(2)  Izbrisani prvi stavak članka 3. glasi:

2

„3.   Pod uvjetom da je izloženost radnika povremena i niskog intenziteta, te ako je iz rezultata procjene rizika iz stavka 2. jasno da neće biti prekoračena granična vrijednost izloženosti azbestu u zraku radnog prostora, od članaka 4., 18. i 19. može se odstupiti kada poslovi uključuju:

| (a) | kratkotrajne povremene aktivnosti na održavanju pri kojima se rukuje samo nedrobljivim materijalima; |
| --- | --- |

(a)

kratkotrajne povremene aktivnosti na održavanju pri kojima se rukuje samo nedrobljivim materijalima;

| (b) | odstranjivanje bez uništavanja nerazgrađenih materijala kod kojih su vlakna azbesta čvrsto povezana u matricu; |
| --- | --- |

(b)

odstranjivanje bez uništavanja nerazgrađenih materijala kod kojih su vlakna azbesta čvrsto povezana u matricu;

| (c) | inkapsulaciju ili pakiranje materijala koji sadrže azbest, a u dobrom su stanju; |
| --- | --- |

(c)

inkapsulaciju ili pakiranje materijala koji sadrže azbest, a u dobrom su stanju;

| (d) | praćenje i kontrolu zraka te prikupljanje uzoraka zbog provjere sadrži li određeni materijal azbest.” |
| --- | --- |

(d)

praćenje i kontrolu zraka te prikupljanje uzoraka zbog provjere sadrži li određeni materijal azbest.”

(3)  Postojeći tekst glasi:

3

„4.   Države članice, nakon savjetovanja sa predstavnicima socijalnih partnera i u skladu s nacionalnim pravom i praksom, utvrđuju praktične smjernice za određivanje povremene izloženosti te izloženosti niskog intenziteta, kako je predviđeno u stavku 3.”

(4)  Postojeći tekst glasi:

4

„1.   U skladu s člankom 3. stavkom 3. poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.”

(5)  Postojeći tekst glasi:

5

„3.   Poslodavac dostavlja obavijest iz stavka 2. nadležnom tijelu države članice prije početka radova u skladu s nacionalnim zakonima, propisima i administrativnim odredbama.

Obavijest mora uključivati barem kratki opis sljedećeg:

| (a) | lokacije radilišta; |
| --- | --- |

(a)

lokacije radilišta;

| (b) | vrste i količina azbesta koji se upotrebljava ili kojim se rukuje; |
| --- | --- |

(b)

vrste i količina azbesta koji se upotrebljava ili kojim se rukuje;

| (c) | aktivnosti i postupaka koji se obavljaju; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti i postupaka koji se obavljaju;

| (d) | broja uključenih radnika |
| --- | --- |

(d)

broja uključenih radnika

| (e) | datuma početka radova i njihovo trajanje; |
| --- | --- |

(e)

datuma početka radova i njihovo trajanje;

| (f) | mjera koje se poduzimaju za ograničavanje izloženosti radnika azbestu;” |
| --- | --- |

(f)

mjera koje se poduzimaju za ograničavanje izloženosti radnika azbestu;”

(6)  Postojeći tekst glasi:

6

„Zabranjuje se primjena azbesta postupkom prskanja kao i radni postupci koji uključuju uporabu materijala niske gustoće (manje od 1 g/cm3) za izolaciju i zvučnu izolaciju koji sadrže azbest.”

Ne dovodeći u pitanje primjenu drugih odredaba Zajednice o stavljanju azbesta na tržište i njegovoj uporabi, zabranjuju se aktivnosti pri kojima su radnici izloženi vlaknima azbesta prilikom vađenja azbesta ili proizvodnje i prerade azbestnih proizvoda ili proizvodnje i prerade proizvoda koji sadrže namjerno dodani azbest, uz iznimku obrade i odlaganja proizvoda koji nastaju pri rušenju ili odstranjivanju azbesta.”

(7)  Postojeći tekst glasi:

7

| „(b) | „radni postupci moraju biti tako planirani, da pri njima ne nastaje prašina azbesta, a ako to nije moguće, da se izbjegne oslobađanje prašine azbesta u zrak;” |
| --- | --- |

„(b)

(8)  Postojeći tekst glasi: „1. Ovisno o rezultatima početne procjene rizika te radi osiguranja poštivanja granične vrijednosti utvrđene u članku 8., redovito se obavlja mjerenje koncentracije vlakana azbesta u zraku na radnom mjestu.”

8

(9)  Postojeći tekst glasi: „2. Uzimanje uzoraka mora biti reprezentativno za osobnu izloženost radnika prašini koja potječe od azbesta ili materijala koji sadrže azbest.”

9

(10)  Postojeći tekst glasi: „5. Trajanje uzimanja uzoraka mora biti takvo da je moguće utvrditi reprezentativnu izloženost za referentno razdoblje od osam sati (jedna smjena) mjerenjima ili s pomoću vremenski ponderiranih izračuna.”

10

(11)  Postojeći tekst glasi: „6. Kada god je to moguće, brojenje vlakana obavlja se s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa u skladu s metodom koju je 1997. preporučila Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) ili bilo kojom drugom metodom koja daje jednakovrijedne rezultate.”

11

(12)  Postojeći tekst glasi: „Poslodavci osiguravaju da u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od 0,1 vlakna na cm3.”

12

(13)  Postojeći tekst glasi:

13

„1.   Ako je premašena granična vrijednost utvrđena u članku 8., moraju se utvrditi razlozi prekoračenja granične vrijednosti te u najkraćem mogućem roku poduzeti odgovarajuće mjere za poboljšanje stanja.

Rad se ne smije nastaviti na pogođenom području sve dok se ne poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu izloženih radnika.”

(14)  Postojeći tekst glasi:

14

„Prije početka radova na rušenju ili održavanju, poslodavac poduzima sve potrebne mjere, prema potrebi prikupljanjem informacija od vlasnika prostora, za utvrđivanje jesu li prisutni materijali koji bi mogli sadržavati azbest.

Ako postoji bilo kakva sumnja da je u materijalu ili građevini prisutan azbest, poštuju se primjenjive odredbe ove Direktive.”

(15)  Postojeći tekst glasi:

15

„U slučaju određenih aktivnosti kao što su rušenje, odstranjivanje azbesta, popravci i održavanje pri kojima je moguće predvidjeti da će usprkos uporabi tehničkih preventivnih mjera za ograničavanje koncentracije azbesta u zraku biti prekoračena granična vrijednost određena u članku 8., poslodavac određuje mjere za osiguravanje zaštite radnika tijekom obavljanja takvih aktivnosti, posebno sljedeće:”

| (a) | opremanje radnika s odgovarajućom osobnom zaštitnom opremom za zaštitu organa za disanje i drugom osobnom zaštitnom opremom, koju radnici moraju koristiti; |
| --- | --- |

(a)

opremanje radnika s odgovarajućom osobnom zaštitnom opremom za zaštitu organa za disanje i drugom osobnom zaštitnom opremom, koju radnici moraju koristiti;

| (b) | postavljanje znakova upozorenja koji upozoravaju na očekivano prekoračenje graničnih vrijednosti utvrđene u članku 8.; i |
| --- | --- |

(b)

postavljanje znakova upozorenja koji upozoravaju na očekivano prekoračenje graničnih vrijednosti utvrđene u članku 8.; i

| (c) | sprečavanje širenja prašine azbesta ili materijala koji sadrži azbest izvan prostorije ili radilišta.” |
| --- | --- |

(c)

sprečavanje širenja prašine azbesta ili materijala koji sadrži azbest izvan prostorije ili radilišta.”

(16)  Postojeći tekst glasi:

16

| „1. | Prije početka radova na rušenju ili odstranjivanju azbesta i/ili proizvoda koji sadrže azbest iz zgrada, konstrukcija, pogona, instalacija ili brodova sastavlja se plan rada.” |
| --- | --- |

„1.

(17)  Postojeći tekst glasi:

17

„2.   Sadržaj osposobljavanja mora biti lako razumljiv radnicima. Mora im omogućiti da steknu potrebno znanje i vještine o prevenciji i zaštiti, a posebno o:

| (a) | osobinama azbesta i njegovim učincima na zdravlje, uključujući sinergistički učinak pušenja; |
| --- | --- |

(a)

osobinama azbesta i njegovim učincima na zdravlje, uključujući sinergistički učinak pušenja;

| (b) | vrstama proizvoda ili materijala koji bi mogli sadržavati azbest; |
| --- | --- |

(b)

vrstama proizvoda ili materijala koji bi mogli sadržavati azbest;

| (c) | postupcima pri kojima može doći do izlaganja azbestu te važnosti preventivnih kontrola za smanjivanje izlaganja na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(c)

postupcima pri kojima može doći do izlaganja azbestu te važnosti preventivnih kontrola za smanjivanje izlaganja na najmanju moguću mjeru;

| (d) | sigurnim radnim praksama, kontrolama i zaštitnoj opremi; |
| --- | --- |

(d)

sigurnim radnim praksama, kontrolama i zaštitnoj opremi;

| (e) | odgovarajućoj ulozi, izboru, odabiru, ograničenjima i pravilnoj uporabi opreme za zaštitu dišnih organa; |
| --- | --- |

(e)

odgovarajućoj ulozi, izboru, odabiru, ograničenjima i pravilnoj uporabi opreme za zaštitu dišnih organa;

| (f) | postupcima u slučaju nužde; |
| --- | --- |

(f)

postupcima u slučaju nužde;

| (g) | postupcima dekontaminacije; |
| --- | --- |

(g)

postupcima dekontaminacije;

| (h) | odlaganju otpada; |
| --- | --- |

(h)

odlaganju otpada;

| (i) | zahtjevima za zdravstvene preglede. |
| --- | --- |

(i)

zahtjevima za zdravstvene preglede.

3.   Praktične smjernice za osposobljavanja radnika koji odstranjuju azbest izrađuju se na razini Zajednice.”

(18)  Postojeći tekst glasi: „Prije izvođenja radova rušenja ili odstranjivanja azbesta, poduzeća moraju dostaviti dokaze o svojoj sposobnosti u tom području. Dokazi se utvrđuju u skladu s nacionalnim zakonima i/ili praksom.”

18

(19)  Postojeći tekst glasi:

19

„1.   U slučaju svih aktivnosti iz članka 3. stavka 1. i u skladu s člankom 3. stavkom 3. poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:

| (a) | su mjesta na kojima se izvode navedene aktivnosti:






  (i) | jasno određena i obilježena znakovima upozorenja; |
| --- | --- | --- |

(a)

su mjesta na kojima se izvode navedene aktivnosti:

(i)

jasno određena i obilježena znakovima upozorenja;

| (ii) | nedostupna radnicima, osim onima koji moraju onamo ulaziti zbog prirode svoga posla ili dužnosti; |
| --- | --- |

(ii)

nedostupna radnicima, osim onima koji moraju onamo ulaziti zbog prirode svoga posla ili dužnosti;

| (iii) | utvrđena kao područja gdje je zabranjeno pušenje; |
| --- | --- |

(iii)

utvrđena kao područja gdje je zabranjeno pušenje;

| (b) | su osigurana odvojena područja gdje radnici mogu jesti i piti bez rizika od kontaminacije azbestnom prašinom; |
| --- | --- |

(b)

su osigurana odvojena područja gdje radnici mogu jesti i piti bez rizika od kontaminacije azbestnom prašinom;

| (c) | je radnicima osigurana odgovarajuća radna ili zaštitna odjeća; ta radna ili zaštitna odjeća ostaje unutar poduzeća; međutim, može se prati i čistiti u objektima izvan poduzeća koji su opremljeni za tu vrstu poslova, ako poduzeće samo ne obavlja pranje i čišćenje; u tom se slučaju odjeća prevozi u zatvorenim kontejnerima; |
| --- | --- |

(c)

je radnicima osigurana odgovarajuća radna ili zaštitna odjeća; ta radna ili zaštitna odjeća ostaje unutar poduzeća; međutim, može se prati i čistiti u objektima izvan poduzeća koji su opremljeni za tu vrstu poslova, ako poduzeće samo ne obavlja pranje i čišćenje; u tom se slučaju odjeća prevozi u zatvorenim kontejnerima;

| (d) | su osigurani odvojeni prostori za čuvanje radne ili zaštitne odjeću te civilne odjeće; |
| --- | --- |

(d)

su osigurani odvojeni prostori za čuvanje radne ili zaštitne odjeću te civilne odjeće;

| (e) | su radnicima osigurana prikladna i odgovarajuća mjesta za pranje i toaletni prostori, uključujući tuševe u slučaju poslova kod kojih se dolazi u kontakt s prašinom; |
| --- | --- |

(e)

su radnicima osigurana prikladna i odgovarajuća mjesta za pranje i toaletni prostori, uključujući tuševe u slučaju poslova kod kojih se dolazi u kontakt s prašinom;

| (f) | se zaštitna oprema odlaže na točno određenom mjestu i provjerava te čisti nakon svake uporabe, a odgovarajuće se mjere poduzimaju za popravak ili zamjenu neispravne opreme prije daljnje uporabe.” |
| --- | --- |

(f)

se zaštitna oprema odlaže na točno određenom mjestu i provjerava te čisti nakon svake uporabe, a odgovarajuće se mjere poduzimaju za popravak ili zamjenu neispravne opreme prije daljnje uporabe.”

(20)  Postojeći tekst glasi:

20

„Osim mjera iz stavka 1. i podložno članku 3. stavku 3., poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava da:”.

(21)  Postojeći tekst glasi: „1. U skladu s člankom 3. stavkom 3. poduzimaju se mjere iz stavaka 2. do 5.”

21

(22)  Postojeći tekst glasi:

22

„2.   Prije početka izlaganja prašini od azbesta ili materijala koji sadrže azbest na radnom mjestu mora se obaviti procjena zdravstvenog stanja svakog radnika.

Ta procjena uključuje poseban pregled prsnog koša. U Prilogu I. navode se praktične preporuke kojih se države članice mogu pridržavati pri kliničkom nadzoru radnika. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18.a kojima se izmjenjuje Prilog I. radi njegove prilagodbe tehničkom napretku.Kada, u opravdanim i iznimnim slučajevima koji uključuju neposredan, izravan i ozbiljan rizik za fizičko zdravlje i sigurnost radnikâ i drugih osoba krajnje hitni razlozi zahtijevaju djelovanje u vrlo kratkom roku, na delegirane akte donesene na temelju ovog članka primjenjuje se postupak predviđen u članku 18.b.”;

Tako dugo dok traje izloženost ponovna procjena obavlja se najmanje svake tri godine.

U skladu s nacionalnim propisima i/ili praksama za svakog se radnika iz prvog podstavka otvara zdravstveni karton.”;

(23)  Postojeći tekst glasi: „1. U skladu s člankom 3. poduzimaju se mjere iz stavaka 2., 3. i 4.”

23

(24)  Postojeći tekst glasi: „Države članice vode evidenciju potvrđenih slučajeva azbestoze i mezotelioma.”

24

---

PRILOG III. REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Priznavanje bolesti povezanih s azbestom i naknada za njih

Europski parlament traži od Komisije da nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. podnese na temelju članka 153. stavka 2. točke (b) UFEU-a prijedlog direktive kojom će se utvrditi minimalni zahtjevi za priznavanje profesionalnih bolesti, uključujući sve bolesti povezane s azbestom, kao i odgovarajuća naknada za osobe koje od njih boluju. U Komisijinom prijedlogu u obzir bi trebalo uzeti barem sljedeće elemente:

| (1) | popis profesionalnih bolesti za koje se može dobiti naknada i koje podliježu mjerama prevencije, a koji priznaju države članice i kojim se ne dovode u pitanje povoljnije odredbe nacionalnih zakona, te koji se temelji na preporuci Komisije od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti i ažurira u skladu s najnovijim dostupnim znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

(1)

popis profesionalnih bolesti za koje se može dobiti naknada i koje podliježu mjerama prevencije, a koji priznaju države članice i kojim se ne dovode u pitanje povoljnije odredbe nacionalnih zakona, te koji se temelji na preporuci Komisije od 19. rujna 2003. o europskoj listi profesionalnih bolesti i ažurira u skladu s najnovijim dostupnim znanstvenim spoznajama;

| (2) | uspostavu jedinstvenih kontaktnih točaka za zahvaćene osobe gdje će se rješavati sva pitanja povezana s profesionalnim bolestima; |
| --- | --- |

(2)

uspostavu jedinstvenih kontaktnih točaka za zahvaćene osobe gdje će se rješavati sva pitanja povezana s profesionalnim bolestima;

| (3) | uspostavu nacionalne funkcije, kao što je pravobranitelj za pomoć žrtvama profesionalnih bolesti u postupcima priznavanja, kao i povećanje potpore i razmjene najboljih praksi s, među ostalim, sindikatima i udrugama žrtava u pogledu postupaka priznavanja; |
| --- | --- |

(3)

uspostavu nacionalne funkcije, kao što je pravobranitelj za pomoć žrtvama profesionalnih bolesti u postupcima priznavanja, kao i povećanje potpore i razmjene najboljih praksi s, među ostalim, sindikatima i udrugama žrtava u pogledu postupaka priznavanja;

| (4) | prebacivanje tereta dokazivanja za priznavanje profesionalnih bolesti ili barem njegovo učinkovito pojednostavnjenje, na primjer predviđanjem da se, ako se može razumno utvrditi izloženost azbestu na radnom mjestu, može pretpostaviti veza između izloženosti i naknadnih simptoma; |
| --- | --- |

(4)

prebacivanje tereta dokazivanja za priznavanje profesionalnih bolesti ili barem njegovo učinkovito pojednostavnjenje, na primjer predviđanjem da se, ako se može razumno utvrditi izloženost azbestu na radnom mjestu, može pretpostaviti veza između izloženosti i naknadnih simptoma;

| (5) | odredbe za odgovarajuću naknadu za priznate profesionalne bolesti. |
| --- | --- |

(5)

odredbe za odgovarajuću naknadu za priznate profesionalne bolesti.

---

PRILOG IV. REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Ažuriranje Direktive 2010/31/EU – provjera azbesta prije radova na energetskoj obnovi

Europski parlament traži da Komisija na temelju članka 194. stavka 2. UFEU-a podnese prijedlog izmjene Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada na temelju sljedeće preporuke:

Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Postojeće zgrade

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se prilikom značajne obnove zgrada unaprijedi energetska učinkovitost čitave zgrade ili obnovljenog dijela zgrade kako bi se ispunili minimalni zahtjevi energetske učinkovitosti u skladu s člankom 4., u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo.

Ti se zahtjevi primjenjuju na čitavu obnovljenu zgradu ili građevinsku cjelinu. Zahtjevi se osim toga, ili umjesto toga, mogu primjenjivati i na obnovljene građevinske elemente.

Države članice osim toga poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se kod naknadne ugradnje ili zamjene građevinskog elementa koji čini dio ovojnice zgrade i koji ima značajan utjecaj na energetsku učinkovitost ovojnice zgrade ispune minimalni zahtjevi energetske učinkovitosti za građevinski element, u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo.

Države članice te minimalne zahtjeve energetske učinkovitosti utvrđuju u skladu s člankom 4.

Države članice potiču, u slučaju zgrada koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji, visokoučinkovite alternativne sustave, u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo te uzimaju u obzir pitanja zdravih unutarnjih klimatskih uvjeta, zaštite od požara i rizika povezanih s pojačanom seizmičkom aktivnosti.

Države članice uvode obvezu provjere azbesta i drugih opasnih materijala prije početka radova renovacije. Rezultat pregleda navodi se u certifikatu u kojem se navodi prisutnost ili odsutnost azbesta ili drugih opasnih materijala. U prvom slučaju u potvrdi se navode vrste pronađenih materijala koji sadržavaju materijale i njihova točna lokacija. Ako rezultati istraživanja i istraživanja ne mogu isključiti prisutnost azbesta u materijalu, primjenjuje se načelo predostrožnosti. Uklanjanje i odlaganje materijala na koje će obnova utjecati provodi se na uredan i siguran način u skladu s Direktivom 2009/148/EZ, Uredbom (EU) br. 305/2011 i drugim relevantnim zakonodavnim aktima
  .”

---

PRILOG V. REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Provjera azbesta u zgradama za prodaju ili najam

Europski parlament traži da Komisija na temelju članka 169. stavka 3. i članka 114. stavka 1. UFEU-a podnese prijedlog direktive kojom se utvrđuju minimalni zahtjevi za certifikate o azbestu za zgrade koje se prodaju ili iznajmljuju, a koje su izgrađene prije 2005. ili prije godine ekvivalente nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije. U tom prijedlogu trebalo bi uzeti u obzir barem sljedeće elemente:

| (1) | obvezu vlasnika zgrada (javnih i privatnih) izgrađenih prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije, da naruče provjeru zgrade s ciljem lociranja i identificiranja svih materijala koji sadrže azbest prije nego što se zgrada (ili njezin dio) proda ili iznajmi; |
| --- | --- |

(1)

obvezu vlasnika zgrada (javnih i privatnih) izgrađenih prije 2005. ili prije godine ekvivalentne nacionalne zabrane azbesta, ovisno o tome što je ranije, da naruče provjeru zgrade s ciljem lociranja i identificiranja svih materijala koji sadrže azbest prije nego što se zgrada (ili njezin dio) proda ili iznajmi;

| (2) | provjere provode isključivo certificirani operateri u skladu s Direktivom 2009/148/EZ i nacionalnim pravom i praksom pod nadzorom nacionalnog nadležnog tijela; |
| --- | --- |

(2)

provjere provode isključivo certificirani operateri u skladu s Direktivom 2009/148/EZ i nacionalnim pravom i praksom pod nadzorom nacionalnog nadležnog tijela;

| (3) | kako bi se korisnici ili stanari što bolje zaštitili, provjeru i, po potrebi, uklanjanje ili, ako tehnički nije moguće, inkapsulaciju moraju obaviti kvalificirani i certificirani operateri u skladu s Direktivom 2009/148/EZ, sa zakonodavstvom i nacionalnom praksom, te pod nadzorom nadležnog tijela; |
| --- | --- |

(3)

kako bi se korisnici ili stanari što bolje zaštitili, provjeru i, po potrebi, uklanjanje ili, ako tehnički nije moguće, inkapsulaciju moraju obaviti kvalificirani i certificirani operateri u skladu s Direktivom 2009/148/EZ, sa zakonodavstvom i nacionalnom praksom, te pod nadzorom nadležnog tijela;

| (4) | certificirani operater rezultat provjere prijavljuje vlasniku, a nacionalno nadležno tijelo (jedinstvena kontaktna točka) trebalo bi izdati certifikat uveden u nacionalni registar iz točke 5. te dati informacije i savjetovati vlasnike o primjenjivim zakonima i propisima, ispravnom i sigurnom odstranjivanju utvrđenog azbesta te dostupnim financijskim potporama iz relevantnih europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

(4)

certificirani operater rezultat provjere prijavljuje vlasniku, a nacionalno nadležno tijelo (jedinstvena kontaktna točka) trebalo bi izdati certifikat uveden u nacionalni registar iz točke 5. te dati informacije i savjetovati vlasnike o primjenjivim zakonima i propisima, ispravnom i sigurnom odstranjivanju utvrđenog azbesta te dostupnim financijskim potporama iz relevantnih europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| (5) | certifikati o azbestu sadrže rezultat pregleda, uključujući popis vrsta pronađenih materijala koji sadrže azbest, njihovu točnu lokaciju, trenutačno stanje očuvanosti zajedno s obavijesti o radu i nadzoru koji su potrebni kako bi se izbjeglo narušavanje zdravlja putnika, koncept za sigurno uklanjanje i informacije o potencijalnim područjima zgrade koje nije bilo moguće pregledati ili u kojima istraživanja ne mogu isključiti prisutnost azbesta; |
| --- | --- |

(5)

certifikati o azbestu sadrže rezultat pregleda, uključujući popis vrsta pronađenih materijala koji sadrže azbest, njihovu točnu lokaciju, trenutačno stanje očuvanosti zajedno s obavijesti o radu i nadzoru koji su potrebni kako bi se izbjeglo narušavanje zdravlja putnika, koncept za sigurno uklanjanje i informacije o potencijalnim područjima zgrade koje nije bilo moguće pregledati ili u kojima istraživanja ne mogu isključiti prisutnost azbesta;

| (6) | certifikat u kojem se navodi prisutnost azbesta trebao bi imati odgovarajuće razdoblje valjanosti koje odražava potreban nadzor kako bi se izbjegli višestruki pregledi; |
| --- | --- |

(6)

certifikat u kojem se navodi prisutnost azbesta trebao bi imati odgovarajuće razdoblje valjanosti koje odražava potreban nadzor kako bi se izbjegli višestruki pregledi;

| (7) | certifikati se integriraju u postojeće registre azbesta, stavljaju na raspolaganje poduzećima i radnicima koji izvode radove u zgradi, prilažu se svakom ugovoru o kupoprodaji imovine i stavljaju na raspolaganje najmoprimcima nekretnine; |
| --- | --- |

(7)

certifikati se integriraju u postojeće registre azbesta, stavljaju na raspolaganje poduzećima i radnicima koji izvode radove u zgradi, prilažu se svakom ugovoru o kupoprodaji imovine i stavljaju na raspolaganje najmoprimcima nekretnine;

| (8) | za prodavatelje i najmodavce zgrada koji ne naruče propisanu provjeru i ne prijave je nadležnom tijelu prije nego što prodaju ili iznajme objekt utvrđuju se učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće novčane kazne; |
| --- | --- |

(8)

za prodavatelje i najmodavce zgrada koji ne naruče propisanu provjeru i ne prijave je nadležnom tijelu prije nego što prodaju ili iznajme objekt utvrđuju se učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće novčane kazne;

| (9) | za slučaj neusklađenosti uspostavljaju se odgovarajući sustavi odgovornosti. |
| --- | --- |

(9)

za slučaj neusklađenosti uspostavljaju se odgovarajući sustavi odgovornosti.

Nadležno nacionalno tijelo objavljuje popis certificiranih subjekata, kako je navedeno u prvom stavku točki 2.

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Europski mediji u digitalnom desetljeću

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 167. i 173., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 167. i 173.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 29 o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, koji je priložen Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (Amsterdamski protokol), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 29 o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, koji je priložen Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (Amsterdamski protokol),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i o izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i o izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o Europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o Europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2020. o jačanju otpornosti i suzbijanju hibridnih prijetnji, uključujući dezinformacije u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. prosinca 2020. o jačanju otpornosti i suzbijanju hibridnih prijetnji, uključujući dezinformacije u kontekstu pandemije bolesti COVID-19,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. lipnja 2019. o poboljšanju prekogranične cirkulacije europskih audiovizualnih djela s naglaskom na koprodukcijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. lipnja 2019. o poboljšanju prekogranične cirkulacije europskih audiovizualnih djela s naglaskom na koprodukcijama,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. svibnja 2021. naslovljenu „Smjernice Europske komisije za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija” (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. svibnja 2021. naslovljenu „Smjernice Europske komisije za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija” (COM(2021)0262),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. prosinca 2018. o jačanju europskih sadržaja u digitalnom gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. prosinca 2018. o jačanju europskih sadržaja u digitalnom gospodarstvu,

| — | uzimajući u obzir poredak na Svjetskom indeksu slobode medija, koji objavljuju Reporteri bez granica, te podatke iz Alata za praćenje medijskog pluralizma Centra za medijski pluralizam i slobodu medija Europskog sveučilišnog instituta iz srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poredak na Svjetskom indeksu slobode medija, koji objavljuju Reporteri bez granica, te podatke iz Alata za praćenje medijskog pluralizma Centra za medijski pluralizam i slobodu medija Europskog sveučilišnog instituta iz srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (2) („Direktiva o autorskom pravu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (2) („Direktiva o autorskom pravu”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenoga 2020. o zaštiti slobodnog i pluralističkog medijskog sustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. studenoga 2020. o zaštiti slobodnog i pluralističkog medijskog sustava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. prosinca 2020. naslovljenu „Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. prosinca 2020. naslovljenu „Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji” (COM(2020)0784),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. prosinca 2020. naslovljenu „O akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. prosinca 2020. naslovljenu „O akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020)0790),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Iskorištavanje inovacijskog potencijala EU-a: Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost EU-a” (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Iskorištavanje inovacijskog potencijala EU-a: Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost EU-a” (COM(2020)0760),

| — | uzimajući u obzir odredbe o medijima iz Europske povelje o regionalnim ili manjinskim jezicima od 1. ožujka 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe o medijima iz Europske povelje o regionalnim ili manjinskim jezicima od 1. ožujka 1998.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 5. prosinca 2018. naslovljenu „Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja” (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 5. prosinca 2018. naslovljenu „Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja” (JOIN(2018)0036),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (5),

| — | uzimajući u obzir digitalne ciljeve za 2030. iz komunikacije Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljene „Digitalni kompas za 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir digitalne ciljeve za 2030. iz komunikacije Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljene „Digitalni kompas za 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2020. u području kulture i audiovizualne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2020. u području kulture i audiovizualne politike,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. prosinca 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. prosinca 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. studenoga 2013. o slobodi medija i pluralizmu u digitalnom okruženju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. studenoga 2013. o slobodi medija i pluralizmu u digitalnom okruženju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (6),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (COM(2018)0366),

| — | uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2020. koju je zatražio Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naslovljenu „Sigurnost novinara i borba protiv korupcije u EU”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2020. koju je zatražio Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naslovljenu „Sigurnost novinara i borba protiv korupcije u EU”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog audiovizualnog opservatorija iz lipnja 2020. naslovljeno „IRIS Plus 2020-2: europski audiovizualni sektor tijekom pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog audiovizualnog opservatorija iz lipnja 2020. naslovljeno „IRIS Plus 2020-2: europski audiovizualni sektor tijekom pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 3. siječnja 2020. naslovljeno „Prijetnje slobodi medija i sigurnosti novinara u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 3. siječnja 2020. naslovljeno „Prijetnje slobodi medija i sigurnosti novinara u Europi”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Centra za medijski pluralizam i slobodu medija iz srpnja 2020. naslovljeno „Rezultati za 2020. godinu dobiveni Alatom za praćenje medijskog pluralizma”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Centra za medijski pluralizam i slobodu medija iz srpnja 2020. naslovljeno „Rezultati za 2020. godinu dobiveni Alatom za praćenje medijskog pluralizma”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (8);

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0278/2021),

| A. | budući da za potrebe ovog izvješća pojam „informativni mediji” treba tumačiti tako da su njime obuhvaćeni svi urednički mediji, primjerice sektori televizije, radija i izdavaštva, što uključuje novine i časopise te digitalne medije; |
| --- | --- |

A.

budući da za potrebe ovog izvješća pojam „informativni mediji” treba tumačiti tako da su njime obuhvaćeni svi urednički mediji, primjerice sektori televizije, radija i izdavaštva, što uključuje novine i časopise te digitalne medije;

| B. | budući da za potrebe ovog izvješća pojam „audiovizualni sektori” treba tumačiti tako da su njime obuhvaćeni radiotelevizijski, audio, video i multimedijski sektori i industrije u svoj njihovoj raznolikosti, uključujući kinematografe i druge fizičke lokacije; |
| --- | --- |

B.

budući da za potrebe ovog izvješća pojam „audiovizualni sektori” treba tumačiti tako da su njime obuhvaćeni radiotelevizijski, audio, video i multimedijski sektori i industrije u svoj njihovoj raznolikosti, uključujući kinematografe i druge fizičke lokacije;

| C. | budući da su za potrebe ovog izvješća pojmovima „mediji” i „medijski sektor” obuhvaćeni i „informativni mediji” i „audiovizualni sektori”; |
| --- | --- |

C.

budući da su za potrebe ovog izvješća pojmovima „mediji” i „medijski sektor” obuhvaćeni i „informativni mediji” i „audiovizualni sektori”;

| D. | budući da su kulturni i kreativni sektori, kojih su sektor informativnih medija i audiovizualni sektor sastavni i ključni dijelovi, među najteže pogođenima posljedicama pandemije bolesti COVID-19, a posebno mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u tim sektorima; budući da se očekuje i da će njihov oporavak teći sporije od oporavka općeg gospodarstva; budući da su posljedice pandemije različito utjecale na različite aktere u informativnim medijima te audiovizualnom sektoru i industriji, koji su stoga suočeni s različitim izazovima koje je potrebno rješavati prilagođenim mjerama za prevladavanje krize; |
| --- | --- |

D.

budući da su kulturni i kreativni sektori, kojih su sektor informativnih medija i audiovizualni sektor sastavni i ključni dijelovi, među najteže pogođenima posljedicama pandemije bolesti COVID-19, a posebno mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u tim sektorima; budući da se očekuje i da će njihov oporavak teći sporije od oporavka općeg gospodarstva; budući da su posljedice pandemije različito utjecale na različite aktere u informativnim medijima te audiovizualnom sektoru i industriji, koji su stoga suočeni s različitim izazovima koje je potrebno rješavati prilagođenim mjerama za prevladavanje krize;

| E. | budući da su audiovizualni sektori ozbiljno pogođeni krizom te da su pretrpjeli ogroman gubitak prihoda – pad od gotovo 70 % na blagajnama za kinematografe i distributere, što je rezultiralo ukupnim smanjenjem prihoda za 4 milijarde EUR (9), te pad aktivnosti od 30 % u pogledu produkcije i potpuni zastoj koprodukcije, čime je ugrožena njihova sposobnost oporavka te je financiranje i cirkulacija europskih filmova i europske kulture (10) suočeno s izazovom; budući da su ti sektori suočeni sa specifičnim izazovima, među kojima je i povećanje operativnih troškova zbog strožih zdravstvenih i sanitarnih mjera; |
| --- | --- |

E.

budući da su audiovizualni sektori ozbiljno pogođeni krizom te da su pretrpjeli ogroman gubitak prihoda – pad od gotovo 70 % na blagajnama za kinematografe i distributere, što je rezultiralo ukupnim smanjenjem prihoda za 4 milijarde EUR (9), te pad aktivnosti od 30 % u pogledu produkcije i potpuni zastoj koprodukcije, čime je ugrožena njihova sposobnost oporavka te je financiranje i cirkulacija europskih filmova i europske kulture (10) suočeno s izazovom; budući da su ti sektori suočeni sa specifičnim izazovima, među kojima je i povećanje operativnih troškova zbog strožih zdravstvenih i sanitarnih mjera;

| F. | budući da kinematografi i filmski festivali imaju središnju ulogu u europskom audiovizualnom ekosustavu, posebno u vezi s distribucijom, ali i s gledateljskim iskustvom koje pružaju Europljanima; budući da sanitarne mjere koje su na snazi sprječavaju da se na tim fizičkim lokacijama radi punim kapacitetom, ako uopće mogu raditi; budući da se u mjestima u kojima su se kinematografi ponovno otvorili publika vraća u sličnom broju kao i prije pandemije; |
| --- | --- |

F.

budući da kinematografi i filmski festivali imaju središnju ulogu u europskom audiovizualnom ekosustavu, posebno u vezi s distribucijom, ali i s gledateljskim iskustvom koje pružaju Europljanima; budući da sanitarne mjere koje su na snazi sprječavaju da se na tim fizičkim lokacijama radi punim kapacitetom, ako uopće mogu raditi; budući da se u mjestima u kojima su se kinematografi ponovno otvorili publika vraća u sličnom broju kao i prije pandemije;

| G. | budući da je pandemija uzrokovala iznenadan zastoj ulaganja u oglašavanje, koje predstavlja ključan izvor prihoda za sektor informativnih medija; budući da su prema prvim procjenama prihodi od oglašavanja u informativnim medijima pali za između 20 % i 80 % (11); budući da se medijske organizacije, posebno MSP-ovi, često suočavaju s problemom likvidnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je pandemija uzrokovala iznenadan zastoj ulaganja u oglašavanje, koje predstavlja ključan izvor prihoda za sektor informativnih medija; budući da su prema prvim procjenama prihodi od oglašavanja u informativnim medijima pali za između 20 % i 80 % (11); budući da se medijske organizacije, posebno MSP-ovi, često suočavaju s problemom likvidnosti;

| H. | budući da raspon organizacija i poduzeća u sektoru informativnih medija seže od samostalnih djelatnosti novinara ili tehničkog osoblja do javnih televizijskih kuća i velikih medijskih konglomerata s visokom razinom vertikalne integriranosti, malih lokalnih i regionalnih informativnih medijskih kuća i raznolikog niza neprofitnih udruga; budući da većinu država članica karakterizira visoka razina tržišne koncentracije s monopolima ili oligopolima u radiotelevizijskim sektorima, oligopolima u novinskom izdavaštvu i znatnim tržišnim natjecanjem u izdavaštvu časopisa i knjiga (12); |
| --- | --- |

H.

budući da raspon organizacija i poduzeća u sektoru informativnih medija seže od samostalnih djelatnosti novinara ili tehničkog osoblja do javnih televizijskih kuća i velikih medijskih konglomerata s visokom razinom vertikalne integriranosti, malih lokalnih i regionalnih informativnih medijskih kuća i raznolikog niza neprofitnih udruga; budući da većinu država članica karakterizira visoka razina tržišne koncentracije s monopolima ili oligopolima u radiotelevizijskim sektorima, oligopolima u novinskom izdavaštvu i znatnim tržišnim natjecanjem u izdavaštvu časopisa i knjiga (12);

| I. | budući da je, osim s posljedicama pandemije, medijski sektor suočen i s izazovima povezanima s digitalizacijom i njezinim utjecajem na općeniti poslovni model u tom sektoru; budući da se moraju poduzeti dodatni napori kako bi se uspostavilo sigurno, pravedno i konkurentno internetsko okruženje u kojemu se štite i temeljna prava građana; budući da Komisija mora promicati transformaciju novih poslovnih modela audio i audiovizualnih medija u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

I.

budući da je, osim s posljedicama pandemije, medijski sektor suočen i s izazovima povezanima s digitalizacijom i njezinim utjecajem na općeniti poslovni model u tom sektoru; budući da se moraju poduzeti dodatni napori kako bi se uspostavilo sigurno, pravedno i konkurentno internetsko okruženje u kojemu se štite i temeljna prava građana; budući da Komisija mora promicati transformaciju novih poslovnih modela audio i audiovizualnih medija u digitalnom okruženju;

| J. | budući da su visokokvalitetni, primjereno financirani i neovisni informativni mediji i profesionalno novinarstvo od ključne važnosti za medijske slobode i stoga jedan od stupova demokracije i vladavine prava; budući da se tijekom proteklog desetljeća sloboda medija ozbiljno pogoršala; budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 istaknula važnost visokokvalitetnog novinarstva koje može informirati građane i potaknuti njihovo kritično promišljanje; budući da potrebno ponovno uravnotežiti informativni ekosustav, od nadzora pristupa do medija; budući da je potrebno uložiti maksimalne napore kako bi se zajamčio robustan medijski sektor i neovisnost od gospodarskih i političkih pritisaka te povećala sloboda i pluralizam medija (13), kao i promicali viši standardi unutar sektora, i na internetu i izvan njega, te zajamčila sigurnost novinara i izvora informacija; budući da je transparentnost financiranja medija ključan element za promicanje povjerenja među građanima; |
| --- | --- |

J.

budući da su visokokvalitetni, primjereno financirani i neovisni informativni mediji i profesionalno novinarstvo od ključne važnosti za medijske slobode i stoga jedan od stupova demokracije i vladavine prava; budući da se tijekom proteklog desetljeća sloboda medija ozbiljno pogoršala; budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 istaknula važnost visokokvalitetnog novinarstva koje može informirati građane i potaknuti njihovo kritično promišljanje; budući da potrebno ponovno uravnotežiti informativni ekosustav, od nadzora pristupa do medija; budući da je potrebno uložiti maksimalne napore kako bi se zajamčio robustan medijski sektor i neovisnost od gospodarskih i političkih pritisaka te povećala sloboda i pluralizam medija (13), kao i promicali viši standardi unutar sektora, i na internetu i izvan njega, te zajamčila sigurnost novinara i izvora informacija; budući da je transparentnost financiranja medija ključan element za promicanje povjerenja među građanima;

| K. | budući da sektor informativnih medija i audiovizualni sektor imaju ključnu ulogu za jačanje otpornosti i uključivosti naših demokratskih društava, kulturne raznolikosti i medijskog pluralizma; budući da se lanac vrijednosti informativnih medija i audiovizualnog sektora sastoji od niza aktera i poduzeća koji proizvode, emitiraju ili prikazuju sadržaje koji se često temelje na pravima intelektualnog vlasništva, a ti se sektori uglavnom sastoje od malih i srednjih poduzeća, što pomaže u promicanju, jačanju i poticanju kulturne, jezične, društvene i političke raznolikosti Europe; budući da bi se strukturiranje europskog audiovizualnog i medijskog sektora u konkurentnu industriju trebalo provoditi usporedno s promicanjem kulturne raznolikosti i pristupa tržištu za manje subjekte; |
| --- | --- |

K.

budući da sektor informativnih medija i audiovizualni sektor imaju ključnu ulogu za jačanje otpornosti i uključivosti naših demokratskih društava, kulturne raznolikosti i medijskog pluralizma; budući da se lanac vrijednosti informativnih medija i audiovizualnog sektora sastoji od niza aktera i poduzeća koji proizvode, emitiraju ili prikazuju sadržaje koji se često temelje na pravima intelektualnog vlasništva, a ti se sektori uglavnom sastoje od malih i srednjih poduzeća, što pomaže u promicanju, jačanju i poticanju kulturne, jezične, društvene i političke raznolikosti Europe; budući da bi se strukturiranje europskog audiovizualnog i medijskog sektora u konkurentnu industriju trebalo provoditi usporedno s promicanjem kulturne raznolikosti i pristupa tržištu za manje subjekte;

| L. | budući da bi sektorska strategija predviđena Medijskim i audiovizualnim akcijskim planom trebala biti što je više moguće holistička, uz puno korištenje svih mogućnosti kako bi se potaknula ulaganja u informativni sektor i sektor izdavaštva, kao i u audiovizualni sektor; budući da bi cilj toga plana trebao biti poticanje kulturne, umjetničke i industrijske raznolikosti diljem lanca vrijednosti; budući da bi se mjere predviđene tim planom trebale temeljiti na revidiranoj Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) i potprogramu MEDIA programa Kreativna Europa, kako bi se podržao zakonit pristup kinematografskim i audiovizualnim djelima i njihova dostupnost diljem Europe u svrhu pružanja javnosti kulturno raznolikog kvalitetnog sadržaja; |
| --- | --- |

L.

budući da bi sektorska strategija predviđena Medijskim i audiovizualnim akcijskim planom trebala biti što je više moguće holistička, uz puno korištenje svih mogućnosti kako bi se potaknula ulaganja u informativni sektor i sektor izdavaštva, kao i u audiovizualni sektor; budući da bi cilj toga plana trebao biti poticanje kulturne, umjetničke i industrijske raznolikosti diljem lanca vrijednosti; budući da bi se mjere predviđene tim planom trebale temeljiti na revidiranoj Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) i potprogramu MEDIA programa Kreativna Europa, kako bi se podržao zakonit pristup kinematografskim i audiovizualnim djelima i njihova dostupnost diljem Europe u svrhu pružanja javnosti kulturno raznolikog kvalitetnog sadržaja;

| M. | budući da bi EU i države članice trebali uspostaviti mjere kojima bi se osiguralo da mediji budu zasnovani na javnim vrijednostima te da budu otvoreni, demokratski, održivi i uključivi te da budu okruženje u kojem veći broj žena, pripadnika rasnih i etničkih manjina, migranata i izbjeglica, pripadnika LGBTIQ+ skupine te osoba s invaliditetom zauzima kreativne položaje, kao i položaje na kojima se donose odluke; |
| --- | --- |

M.

budući da bi EU i države članice trebali uspostaviti mjere kojima bi se osiguralo da mediji budu zasnovani na javnim vrijednostima te da budu otvoreni, demokratski, održivi i uključivi te da budu okruženje u kojem veći broj žena, pripadnika rasnih i etničkih manjina, migranata i izbjeglica, pripadnika LGBTIQ+ skupine te osoba s invaliditetom zauzima kreativne položaje, kao i položaje na kojima se donose odluke;

| N. | budući da je u državama članicama zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 došlo do kašnjenja u provedbi Direktive o autorskom pravu, Direktive (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i radijskih programa (14) te AVMSD-a; budući da bi države članice ta kašnjenja trebale iskoristiti da pri provedbi zakonodavstva uvrste odvažna rješenja za izazove koji proizlaze iz te krize, ili su u europskom audiovizualnom sektoru još i pojačani krizom, poput naknada autorima za korištenje njihovih djela na internetu i financijskih ulaganja svjetskih platformi u lokalne produkcije; |
| --- | --- |

N.

budući da je u državama članicama zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 došlo do kašnjenja u provedbi Direktive o autorskom pravu, Direktive (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i radijskih programa (14) te AVMSD-a; budući da bi države članice ta kašnjenja trebale iskoristiti da pri provedbi zakonodavstva uvrste odvažna rješenja za izazove koji proizlaze iz te krize, ili su u europskom audiovizualnom sektoru još i pojačani krizom, poput naknada autorima za korištenje njihovih djela na internetu i financijskih ulaganja svjetskih platformi u lokalne produkcije;

| O. | budući da bi i sektor informativnih medija i radiotelevizijski sektor pojedinačno imali koristi od dosljednijeg i cjelovitijeg pristupa; budući da je Komisija obznanila svoju namjeru da pripremi Akt o slobodi medija; budući da bi se taj akt trebao temeljiti na postojećim inicijativama kao što su Akcijski plan za europsku demokraciju, Medijski i audiovizualni akcijski plan, Akt o digitalnim uslugama i Akt o digitalnim tržištima, umjesto da bude usmjeren na nove zakone; |
| --- | --- |

O.

budući da bi i sektor informativnih medija i radiotelevizijski sektor pojedinačno imali koristi od dosljednijeg i cjelovitijeg pristupa; budući da je Komisija obznanila svoju namjeru da pripremi Akt o slobodi medija; budući da bi se taj akt trebao temeljiti na postojećim inicijativama kao što su Akcijski plan za europsku demokraciju, Medijski i audiovizualni akcijski plan, Akt o digitalnim uslugama i Akt o digitalnim tržištima, umjesto da bude usmjeren na nove zakone;

| P. | budući da su teritorijalna i ekskluzivna prava licenciranja ključna za filmski i audiovizualni sektor kako bi se očuvali i jamčili njihova kreativnost, financiranje, sloboda i dugoročna održivost; |
| --- | --- |

P.

budući da su teritorijalna i ekskluzivna prava licenciranja ključna za filmski i audiovizualni sektor kako bi se očuvali i jamčili njihova kreativnost, financiranje, sloboda i dugoročna održivost;

| Q. | budući da se u politikama informiranja i komuniciranja mora uzeti u obzir dostupnost sadržaja za osobe s oštećenjem osjetila, u skladu s različitim europskim direktivama; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u politikama informiranja i komuniciranja mora uzeti u obzir dostupnost sadržaja za osobe s oštećenjem osjetila, u skladu s različitim europskim direktivama;

Oporavak i potpora

| 1. | ističe posljedice gospodarskog pada i odlučno ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da povećaju potporu dostupnu za sektor informativnih medija i audiovizualni sektor, kao i općenito za kulturne i kreativne sektore, s posebnim naglaskom na MSP-ove; smatra da bi se izdvajanja za sektor informativnih medija i audiovizualni sektor u okviru različitih programa u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) trebala povećati; napominje da je potrebno da EU-a i države članice pruže potporu tim sektorima i poziva Komisiju da snažno potakne države članice da povećaju potporu sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje u okviru odobrenih nacionalnih planova oporavka, kako bi se u potpunosti oporavili od pandemije, postali održiviji i nastavili sa zelenom i digitalnom tranzicijom; smatra da bi se u svim tim inicijativama posebna pozornost trebala posvetiti lokalnim i regionalnim medijima te informativnim medijima koji su aktivni na malim tržištima; naglašava potrebu za transparentnim i otvorenim mehanizmom potpore kako bi se sačuvala neovisnost medija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pokretanje inicijative „NEWS”, uključujući prijedlog o uspostavi Europskog foruma za informativne medije, koji bi trebao biti što je moguće uključiviji i dovesti do sveobuhvatne rasprave s predmetnim sektorima o transformaciji koja je u njima u tijeku; poziva Komisiju da dodatno razvije tu inicijativu i da ona, ako to dionici zatraže, postane trajna; pozdravlja činjenicu da će ta inicijativa biti potpomognuta različitim programima VFO-a; međutim, kako bi se osigurala ispravna upotreba sredstava EU-a, naglašava potrebu za razvojem potpunog nadzora nad tom inicijativom; ponovno upućuje odlučan poziv na uspostavu stalnog fonda EU-a za informativne medije kako bi se osnažilo neovisno izvještavanje, zaštitila neovisnost europskih novinara i novinarstva te zajamčila sloboda tiska; naglašava da bi usluge razvoja kapaciteta kojima će se dopunjavati inicijativa „NEWS” trebale biti usmjerene i na lokalne i regionalne medije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja izradu prilagođenog interaktivnog alata kojim bi se pomoglo medijskim organizacijama da dobiju pristup mogućnostima financiranja i na nacionalnoj i na razini EU-a; smatra da bi posebno manje medijske organizacije mogle imati koristi od prilagođene obuke i podrške; naglašava da bi takav alat trebao biti jednostavan za korištenje, a kroz njega bi se trebala pružati i odgovarajuća tehnička podrška tijekom cijelog postupka prijave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja donošenje novog programa Kreativna Europa, ističe njegovu relevantnost i pozdravlja uvođenje novih mjera na temelju izmijenjenog međusektorskog potprograma, usmjerenih na povećanje medijske slobode i medijske pismenosti te na visokokvalitetno novinarstvo; smatra da će pristup potpori i brza isplata te potpore biti od presudne važnosti; smatra, međutim, da predviđena potpora nije dovoljna s obzirom na financijske potrebe sektora; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi sredstva namijenjena za sektor informativnih medija u okviru postojećeg međusektorskog potprograma u ovom programskom razdoblju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je audiovizualnim sektorima hitno potrebna snažna i održiva potpora iz raznih programa financiranja EU-a kao što su Obzor Europa, potprogram MEDIA u okviru programa Kreativna Europa i kohezijski fondovi; podsjeća, u pogledu pristupa sredstvima, da bi trebalo sniziti administrativne prepreke i kandidatima omogućiti veću fleksibilnost, posebno MSP-ovima koji čine ogromnu većinu dionika u sektoru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da bi se potprogramom MEDIA programa Kreativna Europa trebalo nastojati izbalansirati financiranje među državama članicama te među različitim klasterima i kategorijama za koje se pruža potpora; podsjeća na to da je od presudne važnosti za taj sektor da države članice njeguju ekosustav neovisnih aktera kao ključni pokretač raznolikosti stvaralaštva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja pokretanje pilot-inicijative utemeljene na vlasničkom kapitalu koja će se realizirati preko programa InvestEU i kojom će se na inovativne načine moći poduprijeti sektor informativnih medija; poziva Komisiju da za tu pilot-inicijativu osigura odgovarajuća financijska sredstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog toga što neki dijelovi medijskog ekosustava nisu obuhvaćeni aktualnim mjerama potpore; poziva Komisiju da nastavi razmatrati prilagođene programe potpore za informativne medije i da razmotri uspostavu jamstava za osiguranje za koprodukcije; poziva na to da se u svim mjerama potpore posebna pozornost posveti državama članicama s niskim kapacitetom audiovizualne produkcije; ističe koristi razmjene najboljih praksi među državama članicama za podupiranje audiovizualnog ekosustava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da prepozna jedinstvenu prirodu organizacije Euranet Plus kao neovisne radijske mreže koja uspješno premošćuje informacijski jaz između EU-a i njegovih građana tako što građanima omogućuje bolje razumijevanje pitanja povezanih s Unijom te promiče raspravu o svim područjima donošenja politika EU-a; poziva na produljenje aktualnog osnovnog financiranja mreže Euranet Plus na temelju prijelaznog sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za najmanje dvije godine, kako bi se razvio dugoročni strateški plan za daljnji razvoja mreže do kraja 2027. usmjeren na širenje njezina članstva te zemljopisne i jezične pokrivenosti, pripremu za digitalizaciju i ulaganja u daljnja poboljšanja njezinih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da provede studiju o financijskoj potpori za informativne medije u EU-u, razvije smjernice i potakne razmjenu informacija i primjera dobre prakse među državama članicama u pogledu mehanizama javnog financiranja; ponavlja da bi takvu studiju trebala provesti neovisna tijela; podsjeća na odgovornost država članica u odnosu na kulturnu, obrazovnu i medijsku politiku te politiku za mlade i, konkretno, za mehanizme financiranja u tim područjima, koji moraju biti jasni i transparentni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da se manjinski mediji ne mogu natjecati u općim programima s većinskim medijima i traži od država članica da podupiru stvaranje sadržaja na regionalnim i manjinskim jezicima i njihovu široku diseminaciju preko različitih platformi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da, iako se kroz bazu podataka LUMIERE za usluge videa na zahtjev i ostale baze podataka Europskog audiovizualnog opservatorija prikuplja mnoštvo informacija o podrijetlu sadržaja dostupnih na platformama za usluge videa na zahtjev, nema podataka o dostupnosti titlova, znakovnog jezika ili drugih jezika u različitim medijima; smatra da su ti podaci od ključne važnosti, s obzirom na to da služe kao osnova za oblikovanje i praćenje audiovizualnih politika EU-a, a i kako bi se promicala dostupnost za osobe s osjetilnim oštećenjima u sektoru usluga videa na zahtjev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su porezne politike ključan instrument kojim bi se mogao potaknuti oporavak i otpornost medija te kulturnih i kreativnih sektora te ulaganja u te sektore; potiče države članice s odgovarajućim fiskalnim mogućnostima da pomognu povećati proizvodnju, distribuciju i potrošnju informativnih sadržaja i audiovizualnih djela, uključujući broj prodanih ulaznica u kinematografima, odgovarajućim fiskalnim i financijskim poticajima, istovremeno uzimajući u obzir i razlike između fizičkih lokacija i digitalnih platformi, posebno u pogledu troškova održavanja; pozdravlja najavu Komisije o pružanju dodatne financijske potpore Europskoj mreži kinematografa; poziva Komisiju da olakša razmjenu dobrih praksi među državama članicama kako bi se podržala konkurentnost medijskog i audiovizualnog sektora; naglašava, međutim, da bi se posebnim poreznim politikama trebali pružiti jednaki uvjeti za sve stvaratelje medija te da one ne bi smjele biti na štetu MSP-ova i samostalnih djelatnika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi potpora jačanju neovisnih medija te medijske i informacijske pismenosti trebala biti i sastavni dio vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

14.

Osiguravanje ravnopravnih tržišnih uvjeta

| 15. | skreće pozornost na činjenicu da bi trenutačna kriza mogla ubrzati konsolidaciju informativnih medija, posebno u državama članicama, što može biti na štetu medijskog pluralizma te kvalitete i nepristranosti informacija, posebno na manjim tržištima na kojima je izbor ionako već ograničen; potvrđuje, međutim, da se uvjeti tržišnog natjecanja brzo mijenjaju u medijskom i audiovizualnom sektoru te upozorava da, iako spajanja mogu biti krajnja mjera da se izbjegne stečaj manjih subjekata, konsolidacija se općenito ne bi smjela smatrati kao standardna praksa; stoga traži da tijela nadležna za tržišno natjecanje ostanu na oprezu i da razmotre dugoročni učinak spajanjâ i preuzimanjâ, ne samo na tržišni udio već i na jezičnu i kulturnu raznolikost; poziva Komisiju da istovremeno bolje povede računa o razvoju događaja u digitalnom konkurentskom okruženju kako bi omogućila medijskim akterima u EU-a da i dalje budu konkurentni i dugoročno zadrže važnu ulogu; naglašava kako novi mediji mogu imati konstruktivnu i aktivnu ulogu na manjim tržištima i u zemljama i regijama s niskom stopom medijske slobode time što omogućuju pristup neovisnom informiranju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću primjećuje da globalne internetske platforme imaju snažan negativan utjecaj na medijski sektor jer dominiraju tržištem podataka i oglašavanja te konstatira da su stubokom izmijenile potrošačke obrasce javnosti; naglašava potrebu za jednakim uvjetima; u tom smislu ističe da se postojećim zakonodavstvom ne stvara u potpunosti pravedno okruženje u pogledu ključnih pitanja u internetskom ekosustavu, kao što su pristup podacima i transparentnost platformi, algoritamska transparentnost te pravila o oglašavanju, posebno o političkom oglašavanje na internetu, što su sve ključna pitanja za europske medijske i audiovizualne dionike i njihovu mogućnost poštenog tržišnog natjecanja s tim platformama; zabrinut je zbog poslovnih praksi u skladu s kojima platforme uklanjaju ili se upliću u zakonite sadržaje dobivene pod uredničkom odgovornošću nekog pružatelja medijskih usluga, a koji podliježu posebnim standardima i nadzoru; smatra da je hitno potrebno pravodobno donošenje zakonodavstva kako bi se odgovarajućim odredbama pomoglo riješiti te nedostatke, posebno budućim Aktom o digitalnim uslugama i Aktom o digitalnim tržištima te znatno pojačanim Kodeksom dobre prakse u suzbijanju dezinformacija; primjećuje da građani sve više vijestima i raznim sadržajima pristupaju putem platformi trećih strana, kao što su društvene mreže i servisi za prikupljanje vijesti; istovremeno ističe da informirano korištenje internetskih platformi omogućuje građanima pristup informacijama, posebno u zemljama i regijama s niskom razinom medijske slobode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa potrebu za ambicioznim, jasnim i pravno obvezujućim mjerama za borbu protiv povrede prava intelektualnog vlasništva, uključujući internetsko piratstvo, i za učinkovito suzbijanje svih oblika zaobilaženja pravila; smatra da se protiv negativnog učinka piratstva na europski kulturni i medijski krajolik treba boriti praktičnim alatima, poput upotrebe dinamičnih naloga, trenutnog uklanjanja nakon obavijesti i pojašnjenja pravnog režima koji se primjenjuje na usluge u kojima se objavljuju hiperveze na internetske stranice na kojima se bez suglasnosti vlasnika autorskih prava omogućuje pristup djelima koja su zaštićena tim pravima; poziva države članice da hitno prenesu članak 18. Direktive o autorskom pravu i uspostave mehanizme naknade kako bi autori i izvođači za korištenje svojih djela i izvedbi u svim medijima, posebno na internetu, primili primjerenu i razmjernu naknadu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatira da će se osiguranjem jednakih uvjeta uz poštovanje autorskih prava i prava intelektualnog vlasništva doprinijeti jačanju gospodarske komponente tih medijskih sektora, spasiti tisuće radnih mjesta te zaštititi i promicati bogata kulturna i jezična raznolikost Europe; smatra da je brza provedba i učinkovita primjena svih odredbi Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama i Direktive o autorskim pravima važna za osiguranje jednakih uvjeta i jednake razine zaštite autora i pravne sigurnosti za potrošače i nositelje prava; u tom kontekstu naglašava važnost daljnjeg povećanja zaštite korisnika platformi za razmjenu videosadržaja, posebno maloljetnika, od štetnog sadržaja poticanjem koordiniranih preventivnih mjera i učinkovitom provedbom postojećeg zakonodavstva, uključujući Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama; poziva Komisiju da pomno prati razvoj događaja u tom pogledu i potiče je da ispita kako se medijskom sektoru može pomoći u pogledu novog srodnog prava kako bi se osigurala mogućnost pravednih pregovora s platformama; konstatira da bi trebalo ojačati ulogu i kapacitet Skupine europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA); |
| --- | --- |

18.

| 19. | uviđa dodatne izazove s kojima se suočavaju informativni mediji koji posluju na manjim tržištima, uključujući lokalne i regionalne medije i medijske niše, koji imaju ograničene prihode i koji ne mogu opstati na temelju aktualnih komercijalnih poslovnih modela, odnosno koji, za razliku od medija na većim tržištima, ne mogu na isti način prihvatiti nove poslovne modele; ističe pojavu „informacijskih pustinja” koje mogu imati znatan negativan učinak na kulturnu i jezičnu raznolikost; stoga smatra da postoji potreba za mehanizmima javnog financiranja koji u potpunosti poštuju uredničku neovisnost i temelje se na načelu nepristrane transakcije, zajedno s neometanim pristupom tržištu oglašavanja; naglašava da bi EU trebao poduprijeti prekograničnu suradnju i povećanje raznolikosti na tržištima, čime će se pomoći rješavanju problema fragmentiranosti i usmjerenosti na nacionalnu državu; smatra da je ključno da sva sredstva za oporavak namijenjena medijima koja se usmjeravaju preko država članica budu uvjetovana postupkom kojim se jamči pravedna i objektivna raspodjela u cilju potpore neovisnog visokokvalitetnog novinarstva te da bi Komisija prije svega trebala pružiti potporu medijskim organizacijama u državama članicama u kojima se neovisni mediji nalaze pod posebnim financijskim i političkim pritiskom, uključujući države članice u kojima zbog postojeće zabrinutosti u vezi s vladavinom prava postoje dvojbe o sposobnosti države da pruža nepristranu potporu novinarstvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost dvojnog sustava javnih i komercijalnih medija u Europi; poziva države članice da osiguraju stabilno, otvoreno, transparentno, održivo i primjereno financiranje javnih medija na višegodišnjoj razini kako bi se zajamčila njihova neovisnost o pritiscima vlade, politike i tržišta te time osigurala raznolikost europskog medijskog krajolika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost dostupnosti informacija i pristupa informativnim medijima za sve građane EU-a na njihovim jezicima; smatra da bi vijesti o EU-u trebale dobiti više prostora, kako bi se građane informiralo o aktivnostima u Uniji; "ponovno izražava podršku informativnim medijima čiji je urednički izbor da pokrivaju europske poslove; poziva Komisiju i države članice da nastave s naporima u pogledu promicanja uspostave pravog europskog medijskog okruženja; osim toga, razmatra prednosti alternativnih mehanizama financiranja kojima upravlja zajednica, kao što su oni „za medije i koje provode mediji”, s neovisnim odborima kojima se upravlja na temelju „kaskadnog” sustava (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je od presudne važnosti jamčiti financijsku održivost javnih medija te osigurati i zadržati neovisnost javnih i privatnih medija od svakog unutarnjeg i vanjskog političkog i ekonomskog upletanja, bilo da je riječ o vladama, moćnim interesnim skupinama, trećim zemljama ili drugim vanjskim akterima; uzima u obzir specifičnu situaciju država članica izloženih geopolitičkim rizicima koji proizlaze iz miješanja trećih zemalja u njihov informacijski prostor, uključujući i u vidu financiranja medija; mišljenja je da je najbolji održivi odgovor na taj problem uvođenje snažnijeg medijskog krajolika sa stabilnim i pouzdanim prihodima; smatra da su veća transparentnost i obveze u pogledu provjere činjenica od ključne važnosti te stoga pozdravlja inicijative za praćenje vlasništva nad medijima i praćenje medijskog pluralizma; poziva Komisiju da zajamči sveobuhvatnije praćenje političke ekonomije sektora informativnih medija u EU-u te u europskom susjedstvu i regiji proširenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorava na nesigurnost, uključujući lažno samozapošljavanje, u novinarstvu i potiče donošenje odgovarajućih mjera za jamčenje pravednih naknada i solidnog socijalnog osiguranja za novinare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava duboku zabrinutost zbog državnog preuzimanja medija u nekim državama članicama, do čega je došlo uslijed poremećaja na medijskom tržištu i koncentracije vlasništva te zlouporabe regulatornih alata kako bi se izgradio medijski sektor koji ovisi o vladi, na uštrb kritičnog novinarstva od javnog interesa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da EU može pridonijeti dodatnom povećanju međunarodnih standarda slobode medija i unutar i izvan EU-a; poziva Komisiju da razradi ambiciozan, stabilan i potpun mehanizam za sve vrste medija utemeljen na sadašnjem zakonodavstvu, posebno Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama, radi jačanja kapaciteta EU-a za praćenje i sankcioniranje radnji kojima bi se ograničila ili narušila sloboda medija; naglašava da se razvoj stabilnog i neovisnog medijskog okruženja može odvijati usporedno s mjerama predviđenima u Akcijskom planu za europsku demokraciju te smatra da bi predstojeći prijedlog Komisije o slobodi medija (Europski zakon o slobodi medija) mogao dodatno doprinijeti tim naporima, pri čemu se mediji trebaju smatrati temeljem europske demokracije i gospodarskim čimbenikom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja Preporuku Komisije od 16. rujna 2021. (16) o jamčenju zaštite, sigurnosti i jačanja položaja novinara i drugih medijskih djelatnika u Europskoj uniji te poziva Komisiju i države članice da zakonodavnim i nezakonodavnim alatima djelotvorno zaštite novinare, nevladine organizacije i civilno društvo od sve veće upotrebe zlonamjernih sudskih tužbi (strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja) u svrhu zastrašivanja i ušutkavanja; naglašava važnost istraživačkog novinarstva, koje je ugroženo zbog s njime povezanih visokih troškova, te pozdravlja fond Istražno novinarstvo za Europu (IJ4EU) kojim se pruža potpora takvom novinarstvu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | upozorava da globalne platforme i sučelja, od kojih su neki vertikalno integrirani konkurenti sve više ometaju određene medije; izražava zabrinutost zbog disruptivnih trendova u informativnim medijima zato što oni mogu dugoročno ugroziti konkurenciju i smanjiti mogućnosti za druge aktere; mišljenja je da mnoge internetske platforme ne ulažu ni u kreativne sadržaje ni u novinarstvo, ali da ipak ostvaruju velik dio prihoda od oglašavanja zahvaljujući sadržaju koji objavljuju; poziva na pravednu raspravu između medija koji proizvode uredničke sadržaje i platformi koje koriste taj sadržaj preko upućivanja u svojim uslugama pretraživanja, komunikacije i računalstva u oblaku za pojedinačne, institucijske i poslovne korisnike; traži od Komisije da pomno prati situaciju i, prema potrebi, poduzme potrebne mjere kako bi uvjeti za tržišno natjecanje bili pravedniji s ciljem pružanja dobre usluge za građane EU-a, bez obzira na sredstva distribucije koja odaberu za pristup sadržaju i informacijama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost zbog nerazmjerne gospodarske moći globalnih mrežnih aktera i njihove marketinške sposobnosti da dopru do široke publike, kao i zbog slučajeva predatorskog ponašanja u vidu nepravednih ugovornih uvjeta; napominje da zbog takvih radnji može doći do nepravednih uvjeta tržišnog natjecanja i slabljenja europskog audiovizualnog sektora, često i s negativnim utjecajem na nezavisnu produkciju i distribuciju audiovizualnih djela; stoga traži od Komisije da bude oprezna u pogledu tih tendencija, da pomno nadzire situaciju i, ako je potrebno, poduzme sve mjere koje su potrebne kako bi uvjeti tržišnog natjecanja postali pravedniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je transparentnost algoritama i sustava za preporučivanje potrebna kako bi se osigurala pravednija prisutnost europskih djela na internetskim platformama i potrošačima omogućio stvarni izbor; poziva Komisiju da procijeni ulogu usluga prijenosa, posebno s obzirom na medijsko okruženje na internetu koje se stalno usklađuje, te da, ako je potrebno, pruži poticaje za kulturnu raznolikost i vidljivost europskih djela u okviru takvih usluga, što se može promicati i algoritmima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja primjetan napredak postignut tijekom 2021. u pronalaženju globalnog rješenja za učinkovito oporezivanje digitalnog gospodarstva, posebno u pogledu sporazuma iz srpnja 2021., koji se temelji na pristupu od dva stupa u okviru Uključivog okvira OECD-a i skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) (17); naglašava potrebu za brzom provedbom sporazuma i potporom svih uključenih zemalja; ističe da se takav sporazum trema temeljiti na pretpostavi da interakcija s korisnicima i potrošačima znatno pridonosi stvaranju vrijednosti u digitalnim poslovnim modelima te bi je stoga trebalo uzeti u obzir pri dodjeli prava oporezivanja među različitim zemljama; nadalje smatra da bi države članice također trebale primjereno ispitati te nove izvore prihoda radi izbjegavanja dvostrukog oporezivanja te ih kanalizirati kako bi poduprle svoj audiovizualni sektor i sektor informativnih medija, uključujući manje aktere koji su aktivni na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatira da se, unatoč nekim sličnostima, informativni mediji i audiovizualni sektor suočavaju s različitim izazovima; stoga poziva Komisiju da razradi sveobuhvatne europske strategije specifične za sektor informativnih medija i audiovizualni sektor, u koje će se uključiti dionici za aktivnosti s visokom dodanom vrijednošću u kojima je EU konkurentan akter ili ima potencijal da to postane, poput videoigara i virtualne stvarnosti, u kojima će se pružiti prilagođene mjere potpore za sektor informativnih medija i audiovizualni sektor; naglašava da bi takve strategije trebale biti sveobuhvatne i ispitivati sve dostupne mogućnosti, uključujući porezne poticaje, trgovačku politiku, veću odgovornost i pravila za internetske platforme radi uspostavljanja jednakih regulatornih uvjeta, čime bi se medijima omogućilo da i dalje ulažu u informativne i kulturne sadržaje uz jednaku zaštitu europskih potrošača na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

31.

Ususret transformaciji i promicanju europskog medijskog sektora i europskog audiovizualnog sektora

| 32. | ističe potrebu za transformiranjem sektora informativnih medija, uključujući dodatnu potporu za obuku novinara, između ostalog razvojem individualnih i kolektivnih vještina za inovacije i suradnju te poticanjem veće raznolikosti na vodećim položajima u medijima, digitalizacijom redakcija, primjenom tehnologija umjetne inteligencije, uključujući strojno prevođenje i adaptaciju koju obavljaju ljudi, promjenama i poboljšanjima u stvaranju i prezentaciji sadržaja kao i boljim modelima distribucije i pretplate, uključujući mikroplaćanja; primjećuje da to zahtijeva dodatna ulaganja i vještine koji često nedostaju akterima iz sektora informativnih medija, uključujući one s malim tržišnim udjelom; poziva Komisiju i države članice da osiguraju prilagođenu potporu za digitalnu transformaciju tih sektora, prije svega dodjelom sredstava u okviru programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uviđa važnost neovisnog novinarstva i njegov potencijal za rast zahvaljujući nižim ulaznim tržišnim troškovima koje omogućava tehnologija, posebno zbog porasta inovativnih rješenja za objavljivanje i plaćanje kojima se omogućuju jednostavniji načini dopiranja do publike na internetu i monetiziranja sadržaja, što bi trebalo doprinijeti poboljšanju gospodarske situacije i radnih uvjeta tih neovisnih stručnjaka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu strategiju medijske i informacijske pismenosti; ističe dodanu vrijednost uključivanja dionika medijskog sektora u inicijative usmjerene na medijsku i informacijsku pismenost (uključujući praćenje i mjere); smatra da organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u poticanju medijske pismenosti i stoga traži od Komisije i država članica da ih uključe kao dionike u inicijative posvećene promicanju novinarstva i medijske pismenosti; naglašava potrebu za promicanjem medijskog obrazovanja u formalnom, informalnom i neformalnom okruženju kroz pristup cjeloživotnog učenja kako bi se tijekom cijelog života i od rane dobi promicale digitalne i medijske vještine; posebno poziva Komisiju da pruži podršku programima i inicijativama medijske pismenosti na sveučilištima; pozdravlja provedbu, u bliskoj suradnji sa Skupinom europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge, alata za medijsku pismenost i praktičnu primjenu novih obveza u pogledu medijske pismenosti predviđenih Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da bi potpora jačanju neovisnih medija te medijske i informacijske pismenosti trebala biti i sastavni dio vanjske politike EU-a; naglašava da je, kako bi se doprinijelo javnoj diplomaciji Unije, potaknulo korištenje „meke” sile i povećala geopolitička vidljivost, potrebna veća politička, tehnička i financijska potpora, posebno u europskom susjedstvu i regiji proširenja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da EU, kako bi potaknuo tržišno natjecanje, treba promicati i osnivanje i rast novoosnovanih poduzeća u području digitalnih medija, što se može postići lakšim pristupom financiranju i potpornim okvirom za inovacije kojim bi se omogućila skalabilnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja najavu dvogodišnjeg izvješća o medijskoj industriji kako bi se istražili medijski trendovi; ističe kako je potrebno smatrati jezik jedinicom analize, izvan granica globalnih trendova i nacionalnih prostora, čime se omogućuje praćenje trendova koji na različite načine utječu na različite jezične prostore, uključujući i službene jezike EU-a i regionalne i manjinske jezike; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost teritorijalne ekskluzivnosti i prava licenciranja za opstanak i dostatno funkcioniranje audiovizualnog sektora, i ne samo zbog kulturne raznolikosti; smatra da je ključno zadržati načelo teritorijalnosti, koje je jedan od temelja europske audiovizualne industrije; stoga naglašava potrebu da se riješi pitanje koncentracije dominantnih aktera na tržištu jer ono šteti alternativnim i neovisnim ponudama; konstatira da su prava intelektualnog vlasništva često u rukama autora, izvođača te neovisnih i integriranih producenata u Europi; potiče mjere kojima je cilj poduprijeti autore digitalnih sadržaja i stvoriti mogućnosti i pravedno okruženje tako da mogu primiti odgovarajuću naknadu za svoj rad, posebno u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | istodobno poziva na znatno povećanje europske publike tako što će sadržaji biti legalno dostupni i izvan granica EU-a, štiteći pritom načelo ugovorne slobode i koristeći se postojećim mogućnostima dostupnima diljem EU-a, kao što je Uredba o prenosivosti; ističe da je potrebno povećati ponudu alternativa zakonitom pristupu sadržaju kako bi se suzbilo piratstvo u čitavom EU-u i kako bi autori bili plaćeni te prima na znanje činjenicu da se zbog napretka digitalizacije sve više poništavaju državne granice; izražava zabrinutost zbog visoke cijene nekih radiodifuzijskih prava zbog kojih je manjim akterima vrlo teško koristiti audiovizualna djela, uz posljedice koje to ima na sadržaj, kulturnu raznolikost i tržišno natjecanje; pozdravlja dijalog s dionicima o široj dostupnosti audiovizualnog sadržaja diljem EU-a koji je pokrenula Komisija te je poziva da uzme u obzir ishod takvog dijaloga i da ga iskoristi za ispitivanje alternativnih modela financiranja uz potpuno poštovanje pravila o autorskim pravima, teritorijalne ekskluzivnosti i pravedne naknade za nositelje prava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da bi trebalo više istaknuti programe i inicijative EU-a s ciljem promicanja proizvodnje i cirkulacije europskih djela visoke kvalitete s međunarodnim potencijalom diljem EU-a i šire; ponavlja potrebu za prilagođenom potporom u tom pogledu; smatra da bi ciljane mjere za potporu koprodukciji, prijevodu, titlovanju i sinkronizaciji, pretprodaji budućih prava distribucije i zajedničkoj distribuciji mogle pridonijeti većoj dostupnosti raznih europskih audiovizualnih sadržaja; pozdravlja ulaganja u poticanje europske proizvodnje i sa zanimanjem prima na znanje nekoliko inovativnih projekata koje su u tom pogledu provele europske javne medijske organizacije; izražava svoju stalnu potporu Nagradi publike LUX i njezinu nedavnom proširenju na glasovanje publike kao instrumentu za povećanje znanja europske javnosti o raznolikosti europske kinematografije i ponavlja činjenicu da su neovisna kina i neovisni filmski festivali od ključne važnosti za otpornost sektora; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i države članice da izrade alate i podupru mjere u kojima se poklanja pozornost malom kapacitetu nekih država članica za audiovizualne produkcije; podsjeća na donošenje revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama i poziva države članice da ispravno provedu njezin članak 13. stavak 1. kojim će se osigurati da pružatelji medijskih usluga na zahtjev, koji su u njihovoj nadležnosti, osiguraju najmanje 30 % udjela europskih djela u svojim katalozima; traži od Komisije i Skupine europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge da pomno prate učinkovitu provedbu te mjere i da ocijene uspješnost njezina cilja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da usluge videosadržaja na zahtjev i druge inovacije sada u cijelosti pripadaju spektru audiovizualnih medija te da one istovremeno stvaraju izazove i mogućnosti za postojeće aktere; primjećuje da je u mnogim aspektima u tijeku nepovratna transformacija, među ostalim uz stvaranje novih tržišta; potiče tradicionalne aktere u tom sektoru da nastave ulaziti na ta nova tržišta i prihvate inovativne poslovne modele kako bi svojoj publici ponudili najbolju moguću uslugu; smatra da uvođenje višeteritorijalnih usluga videosadržaja na zahtjev ne bi trebalo ometati kulturnu i jezičnu raznolikost EU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe mogućnosti koje najveće platforme za usluge videosadržaja na zahtjev nude europskim audiovizualnim kreatorima sadržaja i producentima; izražava zabrinutost, međutim, zbog ugovora o autorskom djelu i ugovora o otkupu koje često koriste ta poduzeća, koja obično kupuju prava intelektualnog vlasništva za jednokratan iznos i tako ostvaruju dobit od prihoda nastalih iskorištavanjem tih djela; uviđa da je pravedno tržišno natjecanje između televizijskih kuća i poduzeća koja pružaju usluge videosadržaja na zahtjev od najveće važnosti za opstanak tih sektora u budućnosti, kako je potvrđeno Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; potiče Komisiju da provede studiju o utjecaju usluga videosadržaja na zahtjev na europsko filmsko i audiovizualno tržište, posebno o odnosima između različitih aktera u lancu vrijednosti, te da poduzme konkretne korake kako bi spriječile potencijalno prisilne prakse kojima se može ugroziti primjerena i razmjerna naknada svim kreatorima sadržaja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava centralnu ulogu koju mediji imaju u formiranju percepcija, ideja, stavova i ponašanja društva; ističe nedostatak raznolikosti u tom sektoru i nedovoljan udio žena na kreativnim i vodećim položajima u industriji; ističe važnost poticanja europskih medijskih talenata, među ostalim i razvojem novih programa i kampanja mentoriranja u vezi s raznolikosti ispred i iza kamere, radi veće zastupljenosti žena i skupina ljudi u nepovoljnom položaju u društvu te kako bi se te skupine potaknulo da razmotre karijeru u medijima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da je važno smanjiti ugljični otisak audiovizualnog sektora, osobito u fazi produkcije, u kojoj nastaje većina emisija CO2; konstatira da digitalna rješenja kao što su tehnike virtualne audiovizualne proizvodnje mogu olakšati smanjivanje otiska; smatra da aktualni VFO pruža jedinstvenu priliku za financiranje projekata ekologizacije i postizanje nulte stope emisija za taj sektor u ovom desetljeću; poziva Komisiju da provede studiju o emisijama CO2 u cijelom lancu vrijednosti i razradi ciljane mjere; poziva Komisiju da ubrza taj razvoj i podupre razmjenu najboljih praksi, zajedničkih alata i standarda na dobrovoljnoj bazi koji obuhvaćaju cijeli lanac vrijednosti u cilju smanjenja ugljičnog otiska audiovizualnog sektora kako bi se ostvario cilj EU-a da do 2050. postane klimatski neutralan; stoga pozdravlja namjeru Komisije da proizvede najbolji praktični vodič za zelenu proizvodnju i pružanje usluga; naglašava da ekološka održivost može biti jedan od ključnih čimbenika i prednosti potrebnih kako bi se ta industrija učinila konkurentnijom i atraktivnijom za ulaganja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je filmska pismenost posebno važna za osvješćivanje mlađe publike o europskoj kulturnoj raznolikosti i povijesti te da ima golem potencijal za stvaranje i povećanje osjećaja pripadnosti i zajedničkog europskog identiteta; primjećuje da europski stvaratelji, producenti, distributeri i kinematografi imaju ključnu ulogu; smatra da treba razviti skup alata namijenjenih filmskoj pismenosti; podsjeća na posebnosti europske kinematografske produkcije i kulturnu izuzetnost u ovoj domeni kako bi se očuvala kvalitetna produkcija europskog kontinenta; stoga traži od država članica da razmotre uvođenje filmske pismenosti u školske kurikulume i to na svim razinama obrazovanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da je povećano financiranje digitalizacije i promicanje dostupnosti europske audiovizualne i kinematografske baštine neophodno za njezino spašavanje te kako bi postala dostupnija široj publici; poziva Komisiju da istraži mogućnosti pružanja potpore audiovizualnoj i filmskoj baštini u okviru programa Kreativna Europa, uključujući promicanje i olakšavanje razmjene i izgradnje kapaciteta među profesionalcima u području restauracije i očuvanja filmova, uzimajući u obzir neovisna mala i srednja poduzeća, koja zbog svog poslovnog modela imaju ključnu ulogu u očuvanju bogate i raznolike audiovizualne baštine Europe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da nastave podupirati oporavak i transformaciju cjelokupnog audiovizualnog sektora i sektora informativnih medija te da pojača njihovu otpornost i konkurentnost na tržištu kako bi se na što djelotvorniji način mogli nositi s postojećim izazovima i budućim krizama; naglašava potrebu za promicanjem sinergija među različitim programima financiranja EU-a određenim iznosima namijenjenima cjelokupnom audiovizualnom sektoru i sektoru informativnih medija, primjerice programa Kreativna Europa, Obzor Europa, InvestEU i Digitalna Europa; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(2)  SL L 130, 17.5.2019., str. 92.

(3)  SL L 107, 26.3.2021., str. 30.

(4)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0320.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0239.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Europski audiovizualni opservatorij, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ BRIE/2021/690866/IPOL_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  vidjeti str. 50. izvješća naslovljenog „Praćenje medijskog pluralizma u digitalnom dobu” prema kojemu ne postoji država članica EU-a u kojoj se razina rizika u smislu tržišnog pluralizma može smatrati niskom:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  SL L 130, 17.5.2019., str. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Učinkovitost država članica pri korištenju novca iz Fonda solidarnosti EU-a u slučajevima prirodnih katastrofa

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o učinkovitosti država članica pri korištenju novca iz Fonda solidarnosti EU-a u slučajevima prirodnih katastrofa (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 175., članak 310. stavak 5. i članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 175., članak 310. stavak 5. i članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o FSEU-u) i njezine naknadne izmjene od 15. svibnja 2014. i 30. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o FSEU-u) i njezine naknadne izmjene od 15. svibnja 2014. i 30. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Komisije od 7. prosinca 2018. o ex post evaluaciji Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Komisije od 7. prosinca 2018. o ex post evaluaciji Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2016.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2019. naslovljen „Ocjena Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2017.” (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2019. naslovljen „Ocjena Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2017.” (SWD(2019)0186),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. naslovljenu „Fond solidarnosti Europske unije: ocjena” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. naslovljenu „Fond solidarnosti Europske unije: ocjena” (5),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2008 od 15. travnja 2008. naslovljeno „Koliko je brz, učinkovit i fleksibilan Fond solidarnosti Europske unije?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2008 od 15. travnja 2008. naslovljeno „Koliko je brz, učinkovit i fleksibilan Fond solidarnosti Europske unije?”,

| — | uzimajući obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 24/2012 od 3. kolovoza 2013. naslovljeno „Reakcija Fonda solidarnosti Europske unije na potres u regiji Abruzzo 2009. godine: važnost i troškovi operacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 24/2012 od 3. kolovoza 2013. naslovljeno „Reakcija Fonda solidarnosti Europske unije na potres u regiji Abruzzo 2009. godine: važnost i troškovi operacija”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0273/2021),

| A. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije (FSEU) osnovan 2002. kao reakcija na teške poplave koje su u ljeto 2002. pogodile središnju Europu; budući da je osnovan radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama kandidatkinjama koje su pogođene prirodnim katastrofama, kao što su poplave, potresi ili oluje; budući da je FSEU postao jedan od glavnih instrumenata Unije za oporavak od katastrofa, kao i konkretan izraz solidarnosti u Uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije (FSEU) osnovan 2002. kao reakcija na teške poplave koje su u ljeto 2002. pogodile središnju Europu; budući da je osnovan radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama kandidatkinjama koje su pogođene prirodnim katastrofama, kao što su poplave, potresi ili oluje; budući da je FSEU postao jedan od glavnih instrumenata Unije za oporavak od katastrofa, kao i konkretan izraz solidarnosti u Uniji;

| B. | budući da je FSEU jedan od najkonkretnijih izraza solidarnosti Unije koju svi njezini građani očekuju kada se dogode prirodne katastrofe ili ozbiljna izvanredna stanja u području javnog zdravlja; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica istaknuo da solidarnost među državama članicama nije pitanje izbora već jedna od temeljnih vrijednosti Unije koja je utvrđena u članku 3. UEU-a te obveza koja među ostalim proizlazi iz članaka 2. i 21. UEU-a; budući da Parlament u istoj rezoluciji poziva Komisiju da ojača sve komponente upravljanja krizama i mehanizme odgovora na katastrofe; |
| --- | --- |

B.

budući da je FSEU jedan od najkonkretnijih izraza solidarnosti Unije koju svi njezini građani očekuju kada se dogode prirodne katastrofe ili ozbiljna izvanredna stanja u području javnog zdravlja; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica istaknuo da solidarnost među državama članicama nije pitanje izbora već jedna od temeljnih vrijednosti Unije koja je utvrđena u članku 3. UEU-a te obveza koja među ostalim proizlazi iz članaka 2. i 21. UEU-a; budući da Parlament u istoj rezoluciji poziva Komisiju da ojača sve komponente upravljanja krizama i mehanizme odgovora na katastrofe;

| C. | budući da je regulatorni okvir FSEU-a izmijenjen 2014. i 2020. jer je trebalo pojednostavniti postupke i proširiti područje primjene tog fonda na izvanredna stanja u području javnog zdravlja kao što je COVID-19; |
| --- | --- |

C.

budući da je regulatorni okvir FSEU-a izmijenjen 2014. i 2020. jer je trebalo pojednostavniti postupke i proširiti područje primjene tog fonda na izvanredna stanja u području javnog zdravlja kao što je COVID-19;

| D. | budući da je iz FSEU-a isplaćeno ukupno 6,548 milijardi EUR, odnosno u prosjeku 339,9 milijuna EUR godišnje; budući da godišnji iznosi koji se isplaćuju znatno variraju iz godine u godinu; budući da se neiskorištena sredstva iz određene godine mogu prenijeti u sljedeću godinu i budući da se sredstva dodijeljena za sljedeću godinu također mogu iskoristiti unaprijed, čime se pruža potrebna fleksibilnost u suočavanju s nepredviđenim katastrofama; |
| --- | --- |

D.

budući da je iz FSEU-a isplaćeno ukupno 6,548 milijardi EUR, odnosno u prosjeku 339,9 milijuna EUR godišnje; budući da godišnji iznosi koji se isplaćuju znatno variraju iz godine u godinu; budući da se neiskorištena sredstva iz određene godine mogu prenijeti u sljedeću godinu i budući da se sredstva dodijeljena za sljedeću godinu također mogu iskoristiti unaprijed, čime se pruža potrebna fleksibilnost u suočavanju s nepredviđenim katastrofama;

| E. | budući da se petogodišnji prosjek rashoda FSEU-a povećao s oko 270 milijuna EUR u razdoblju 2002. – 2015. na 534 milijuna EUR u razdoblju 2016. – 2020.; budući da je do tog povećanja došlo zbog većih šteta u kombinaciji s rastom iznosa koji se isplaćuje po euru štete; budući da se u spomenutom povećanju također odražava dodana vrijednost fonda; |
| --- | --- |

E.

budući da se petogodišnji prosjek rashoda FSEU-a povećao s oko 270 milijuna EUR u razdoblju 2002. – 2015. na 534 milijuna EUR u razdoblju 2016. – 2020.; budući da je do tog povećanja došlo zbog većih šteta u kombinaciji s rastom iznosa koji se isplaćuje po euru štete; budući da se u spomenutom povećanju također odražava dodana vrijednost fonda;

| F. | budući da će se težina i učestalost prirodnih katastrofa i izvanrednih stanja u području javnog zdravlja sigurno i dalje povećavati zbog klimatskih promjena, čime će se povećati potreba za snažnim i dobro provedenim mehanizmom za oporavak od katastrofa; |
| --- | --- |

F.

budući da će se težina i učestalost prirodnih katastrofa i izvanrednih stanja u području javnog zdravlja sigurno i dalje povećavati zbog klimatskih promjena, čime će se povećati potreba za snažnim i dobro provedenim mehanizmom za oporavak od katastrofa;

| G. | budući da je u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) predviđena nova proračunska omotnica nazvana „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” (SEAR), kojom se objedinjuju FSEU i pričuva za pomoć u nuždi (EAR) i koja je s jedne strane namijenjena za odgovor na krizne situacije koje su posljedica katastrofa velikih razmjera u državama članicama ili u državama pristupnicama (FSEU), a s druge strane za posebne hitne potrebe u Uniji ili trećim zemljama, posebno u slučaju humanitarnih kriza (EAR); |
| --- | --- |

G.

budući da je u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) predviđena nova proračunska omotnica nazvana „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” (SEAR), kojom se objedinjuju FSEU i pričuva za pomoć u nuždi (EAR) i koja je s jedne strane namijenjena za odgovor na krizne situacije koje su posljedica katastrofa velikih razmjera u državama članicama ili u državama pristupnicama (FSEU), a s druge strane za posebne hitne potrebe u Uniji ili trećim zemljama, posebno u slučaju humanitarnih kriza (EAR);

| H. | budući da su neke regije strukturno podložne određenim ponavljajućim prirodnim katastrofama kao što su poplave, pojačana seizmička ili vulkanska aktivnost ili krize u području javnog zdravlja te stoga zahtijevaju poseban proaktivan pristup; |
| --- | --- |

H.

budući da su neke regije strukturno podložne određenim ponavljajućim prirodnim katastrofama kao što su poplave, pojačana seizmička ili vulkanska aktivnost ili krize u području javnog zdravlja te stoga zahtijevaju poseban proaktivan pristup;

| I. | budući da bi se vrijeme potrebno za dodjelu svih bespovratnih sredstava moglo dodatno skratiti kako bi se zadovoljila hitna potreba za solidarnošću Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se vrijeme potrebno za dodjelu svih bespovratnih sredstava moglo dodatno skratiti kako bi se zadovoljila hitna potreba za solidarnošću Unije;

| 1. | naglašava činjenicu da je FSEU od 2002. do 2020. mobilizirao više od 6,5 milijardi EUR za intervencije u 96 katastrofa u 23 države članice i jednoj zemlji pristupnici; primjećuje da je najveći broj zahtjeva podnesen kako bi se pokrila šteta prouzročena poplavama, pri čemu toj kategoriji pripada više od 60 % katastrofa za koje je isplaćena pomoć; dodaje da su potresi prouzročili najveću ukupnu štetu u financijskom smislu te da je za njih isplaćeno 48 % potpore pružene u okviru FSEU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je, kao dio koordiniranog paketa Unije za odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, područje primjene FSEU-a prošireno Uredbom (EU) 2020/461 koja je stupila na snagu 1. travnja 2020.; pozdravlja činjenicu da su krize u području javnog zdravlja sada obuhvaćene područjem primjene FSEU-a, iz kojeg se prema potrebi mogu isplatiti sredstva potpore za najteže pogođene države članice i zemlje pristupnice; pozdravlja povećanje stope isplate predujmova pogođenim zemljama s 10 % predviđenog iznosa pomoći (ograničeno na najviši iznos od 30 milijuna EUR) na 25 % (ograničeno na najviše 100 milijuna EUR) tijekom te revizije; potiče države članice da iskoriste tu mogućnost u bliskoj suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima vlasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatira da je Komisija u ožujku 2021. predložila paket od gotovo 400 milijuna EUR u okviru FSEU-a za pomoć 17 država članica i trima zemljama pristupnicama u borbi protiv izvanrednog stanja u području javnog zdravlja prouzročenog bolešću COVID-19; napominje da će se tim sredstvima pokriti dio javnih rashoda iskorištenih za financiranje medicinske i osobne zaštitne opreme, pružanje hitne potpore stanovništvu i mjere za prevenciju, praćenje i kontrolu širenja bolesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da, unatoč važnosti krize prouzročene bolešću COVID-19, FSEU treba nastaviti pružati potporu zemljama koje se oporavljaju od prirodnih katastrofa; ističe da su klimatske promjene nedvojbena stvarnost i da je stoga neophodno i srednjoročno i dugoročno djelovanje; i dalje je zabrinut zbog pitanja dostatnosti financijskih sredstava u okviru FSEU-a, naročito s obzirom na proširenje njegova područja primjene i spajanje s EAR-om u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027.; napominje da maksimalna godišnja granica za SEAR iznosi 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što će zbog proračunskih ograničenja zemlje koje podnose zahtjev za potporu zbog pandemije bolesti COVID-19 2020. primiti manje od 50 % mogućeg iznosa pomoći; i dalje je zabrinut zbog sredstava dostupnih FSEU-u u razdoblju 2021. – 2027., posebno s obzirom na njegovo šire područje primjene; stoga smatra da je potrebno pratiti utječu li ukupni dodijeljeni iznos i mehanizmi za raspodjelu za SEAR na djelotvornost FSEU-a s obzirom i na proširenje njegova područja primjene i na broj i razmjer katastrofa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu da su reformom iz 2014. pojašnjeni kriteriji prihvatljivosti za regionalne katastrofe i da je time stopa odobrenja u takvim slučajevima porasla s 31 % na 85 %; uviđa da je to bio važan korak prema povećanju predvidljivosti postupka podnošenja zahtjeva i učinkovitosti FSEU-a; ističe da je također važno uzeti u obzir procijenjeni trošak štete koju je katastrofa prouzročila u okolišu u financijskom smislu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da bi trebalo obratiti posebnu pozornost na najudaljenije regije koje se suočavaju s teškim klimatskim uvjetima koji ozbiljno ometaju njihov razvoj; stoga smatra da je od ključne važnosti donijeti posebne mjere za najudaljenije regije i sva područja koja su posebno ugrožena prirodnim katastrofama kao što su otoci, planinske regije i rijetko naseljene regije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je u okviru FSEU-a potrebno isplatiti financijsku pomoć regijama i područjima u Uniji koja su posebno pogođena prirodnim katastrofama; smatra da se financijska pomoć koju fond pruža mora pravedno raspodijeliti između najpogođenijih regija i područja država članica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da se fondom ostvaruje velika dodana vrijednost pružanjem podrške hitnim mjerama i naporima za obnovu te ublažavanjem financijskog opterećenja nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela vlasti bez obzira na to što će se provesti poboljšanja u smislu brzine, usklađenosti, učinkovitosti i promicanja intervencija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnu ulogu sprječavanja rizika od katastrofe i upravljanja tim rizikom u EU-u; poziva Komisiju da olakša uspostavu koordiniranog plana za točnu i brzu procjenu štete; poziva svaku zemlju korisnicu da u svojim izvješćima o provedbi detaljno navede preventivne mjere koje je poduzela ili koje planira poduzeti, uključujući način na koji će iskoristiti strukturne fondove Unije kako bi ograničila buduću štetu i u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla ponavljanje sličnih prirodnih katastrofa; naglašava da je za buduće izazove koji se odnose na klimatske promjene ili izvanredna stanja u području javnog zdravlja potrebna prvenstveno preventivna politika; napominje da je FSEU kurativnog karaktera; stoga podsjeća na potrebu za djelotvornim sinergijama s drugim politikama i programima Unije, posebno s fondovima kohezijske politike, Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu, europskim zelenim planom i politikama i programima Unije kojima se podupiru sprečavanje katastrofa i upravljanje rizikom; poziva na reviziju FSEU-a kako bi se zajamčilo da će se u njega uvrstiti načelo bolje ponovne izgradnje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na važnost poštovanja vladavine prava i važnost zaštite financijskih interesa Unije; stoga smatra da bi Komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara, Revizorski sud i prema potrebi Ured europskog javnog tužitelja trebali moći pratiti provedbu FSEU-a u okviru svojih nadležnosti i u skladu sa svojim ovlastima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za praktičnom potporom Komisije državama članicama, osobito pri procjeni štete, te potiče Komisiju da se pobrine za širenje dobrih praksi u vezi s upravljanjem i uporabom struktura institucijske koordinacije u slučajevima katastrofa; naglašava da u slučajevima jakih potresa ili velikih poplava ublažavanje posljedica može trajati dulje nego kod drugih prirodnih katastrofa; smatra da bi se to trebalo odraziti u svakoj budućoj reviziji FSEU-a, naročito u pogledu omogućavanja dostatnog vremena za apsorpciju sredstava nakon trenutačnih rokova za podnošenje zahtjeva; |
| --- | --- |

12.

Kvaliteta zahtjeva

| 13. | sa žaljenjem napominje da kvaliteta zahtjeva za financiranje varira i da se zbog toga postupak mobilizacije može odužiti; konstatira da je pritom često najteži dio procjena štete i to zbog izazova povezanih s prikupljanjem, preklapanjem i udvostručavanjem podataka te izradom agregiranih podataka u skladu sa zahtjevima Komisije; poziva Komisiju da uvede što jednostavnije i izravnije zahtjeve, ali da istovremeno zadrži potrebnu razinu detalja; poziva Komisiju da razvije zajednički alat ili sustav za jačanje kapaciteta korisnika kako bi mogli slijediti standardizirane pristupe za sustave za kvantificiranje i prikupljanje podataka o gubicima u katastrofama, čime će se smanjiti administrativno opterećenje i pojednostavniti postupak podnošenja zahtjeva u najvećoj mogućoj mjeri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da lokalna tijela vlasti, odnosno općine, nevladine organizacije i civilno društvo, imaju važnu ulogu u dostavljanju podataka s terena nacionalnim tijelima vlasti; stoga ističe da učinkovita suradnja s lokalnim tijelima vlasti i nevladinim organizacijama također može poboljšati kvalitetu zahtjeva za financiranje; poziva države članice da razviju djelotvorne mehanizme koordinacije kako bi u potpunosti iskoristile podatke koje dostave nevladine organizacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je prikupljanje podataka za podnošenje zahtjeva FSEU-u za krize u području javnog zdravlja novost za zemlje i da stoga može biti posebno zahtjevno; poziva Komisiju da na to pitanje obrati posebnu pozornost i da pruži podršku zemljama na sve moguće načine, uključujući pružanje tehničke podrške; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žali zbog toga što se Uredbom o FSEU-u trenutačno ne omogućuje prekogranično podnošenje zahtjeva za potporu, iako se određena područja koja su posebno osjetljiva na prirodne katastrofe, kao što su planinska područja, često protežu preko granica; |
| --- | --- |

16.

Pravovremena intervencija

| 17. | napominje da je u skladu s člankom 1. Uredbe o FSEU-u taj fond uspostavljen kako bi Unija mogla „brzo, učinkovito i fleksibilno reagirati na hitne slučajeve”; primjećuje da je Revizorski sud u svojem tematskom izvješću br. 3/2008 zaključio da FSEU nije pružao brz odgovor na hitne situacije jer bi od pojave katastrofe do isplate sredstava obično prošla otprilike jedna godina; napominje da se to trajanje tek neznatno smanjilo nakon reforme FSEU-a iz 2014., kako je istaknuto u evaluaciji FSEU-a iz 2018.; i dalje je zabrinut zbog budućeg trajanja postupka u okviru mehanizama novog VFO-a, u kojem je proračun FSEU-a uključen u SEAR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da je što brže, jednostavnije i fleksibilnije slanje pomoći i sredstava pogođenim regijama od vitalne važnosti; u tom smislu podsjeća na važnost sinergija između Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, sastavnice Europskog fonda za regionalni razvoj za prilagodbu klimatskim promjenama, programâ teritorijalne suradnje i FSEU-a; naglašava da su te sinergije neophodne kako bi se zajamčio opsežan i brz odgovor na hitnu situaciju i istovremeno pružio snažan paket za izgradnju otpornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je zbog toga što je prosječno vrijeme za isplatu predujmova i dalje vrlo dugo (oko pet mjeseci) iako se vrijednost predujmova povećala s 10 % na 25 % predviđenog financijskog doprinosa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva Komisiju da razmotri reaktivnija rješenja, a posebno da nastavi raditi na smjernicama za pojednostavnjenu primjenu FSEU-u kako bi se olakšalo postupanje nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima vlasti, kao i da nastavi raditi na pojednostavnjenju i ubrzanju postupka za podnošenje zahtjeva za države članice, primjerice obraćajući posebnu pozornost na pojednostavnjenje zahtjeva za aktivaciju FSEU-a u nekoliko regija u kontekstu prekograničnih katastrofa kako bi se zajamčio brži odgovor na intenziviranje prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te izvanrednih stanja velikih razmjera u području javnog zdravlja; potiče Komisiju da uspostavi mehanizam kojim se državi članici u hitnoj situaciji pruža financijska potpora bez obzira na to je li godišnji proračun FSEU-a potrošen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sa žaljenjem primjećuje da prevođenje dokumenata ili drugi specifični tehnički izazovi mogu dovesti do znatnih kašnjenja u različitim fazama intervencija FSEU-a; poziva Komisiju da osigura sredstva potrebna za bržu obradu prijevoda dokumenata koje dostavljaju države pogođene katastrofom i time spriječi bilo kakva kašnjenja u intervencijama FSEU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa zabrinutošću napominje da je, kako navodi Komisija u svojim godišnjim izvješćima o FSEU-u, jedan od glavnih izazova tog fonda i dalje vrijeme koje protekne između pojave katastrofe i isplate pomoći u cijelosti; ističe da je to posebno važno u aktualnoj situaciji jer će zbog pandemije bolesti COVID-19 i klimatskih promjena vjerojatno znatno porasti broj podnesenih zahtjeva, što bi moglo dovesti do daljnjih kašnjenja; prima na znanje stajalište Komisije da je prostor za ubrzanje postupka odlučivanja za mobilizaciju FSEU-a u potpunosti iskorišten izmjenama uvedenim tijekom revizije FSEU-a iz 2014. i da je prostor za daljnje ubrzanje FSEU-a ograničen; podsjeća da brzi odgovor na hitne situacije može biti ključan za jamčenje učinkovitog funkcioniranja FSEU-a; ističe da je to posebno važno u regijama s ograničenim alternativnim izvorima financiranja; poziva Komisiju da iskoristi sve postojeće mogućnosti kako bi ubrzala mobilizaciju FSEU-a u okviru dogovorâ o novom VFO-u, posebno za slabije razvijene regije; |
| --- | --- |

22.

Nalazi evaluacije

| 23. | sa žaljenjem prima na znanje nalaz evaluacije da se izvješća o provedbi koja su dostavile zemlje primateljice znatno razlikuju duljinom, sadržajem i detaljnošću podataka; sa zabrinutošću primjećuje da zbog te razlike nije moguće provesti sustavne i usporedne analize postignuća, kao ni usporediti planirane rezultate sa stvarnim ishodima; nadalje napominje da su analizirane studije slučaja pokazale da se pretpostavke o prioritetima za potporu FSEU-a iz sporazuma o provedbi često razlikuju od stvarnih potreba na terenu; zabrinut je zbog toga što taj nedostatak informacija i usporedivih podataka ometa Komisiju u djelotvornom praćenju provedbe FSEU-a i potencijalno ugrožava njegovu djelotvornu i učinkovitu primjenu, što negativno utječe na promicanje teritorijalne, gospodarske i socijalne kohezije u EU-u; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prima na znanje dokaze iz studija slučaja navedenih u izvješću o vanjskoj evaluaciji da se provedba potpunog postupka javne nabave u ograničenom vremenu raspoloživom u kriznoj situaciji pokazala zahtjevnom za neke države korisnice; upozorava da je javna nabava u hitnim situacijama posebno podložna prijevarama, korupciji i nepravilnostima, zbog čega naglašava važnost učinkovitih kontrolnih sustava i postupaka za podnošenje pritužbi; ističe da je važno zajamčiti da se države članice pri odgovaranju na krizne situacije pridržavaju postupaka javne nabave; naglašava da se pri svakom izuzeću mora osigurati da se postupkom javne nabave poštuju načela dobrog financijskog upravljanja i da se zaštite financijski interesi Unije, što se odnosi i na regionalne i lokalne razine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da se FSEU aktivira pojavom katastrofe i da prema tome raspodjela sredstava ne odgovara teritorijalnim kvotama; iznenađen je, međutim, nalazom evaluacije da je većina sredstava isplaćena malom broju primatelja, pri čemu je 77 % sredstava dodijeljeno četirima najvećim državama članicama; ističe potrebu za solidarnošću utemeljenom na potrebama, pri čemu treba uzeti u obzir sposobnost zemalja primateljica da se suoče s katastrofom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatira da su za provedbu FSEU-a zadužena imenovana tijela u zemljama primateljicama u skladu s načelom podijeljenog upravljanja; napominje da su ovlasti Komisije da utječe na projekte za koje se dodjeljuju financijska sredstva stoga ograničene; podsjeća Komisiju na svoju rezoluciju od 1. prosinca 2016. u kojoj je istaknuo da je važno utvrditi jesu li subvencije FSEU-a iskorištene u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i pozvao Komisiju i države članice da poboljšaju transparentnost i zajamče javni pristup informacijama tijekom cijelog procesa mobilizacije pomoći; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na slučajeve moguće zlouporabe sredstava FSEU-a u okviru podijeljenog upravljanja, da uvede korake za poboljšanje transparentnosti te da prati i spriječi takve potencijalne zlouporabe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa žaljenjem primjećuje kašnjenje u zaključenju nekih intervencija; zabrinut je zbog toga što su u nekim slučajevima nacionalna tijela zahtijevala produljenje roka za odgovor na revizijska pitanja ili nisu odgovarala na opetovane zahtjeve za informacijama potrebnim za reviziju; uviđa važnost pravovremenog zaključenja; poziva Komisiju da izvješćuje Parlament o zaključenju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da godišnja izvješća FSEU-a obuhvaćaju razdoblje 2008. – 2018. i da se ne objavljuju redovito; nadalje primjećuje da još uvijek nisu objavljena godišnja izvješća za 2019. i 2020. godinu; podsjeća Komisiju da je obavezna svake godine do 1 srpnja objaviti izvješće o aktivnostima FSEU-u u prethodnoj godini; poziva Revizorski sud da obavijesti Parlament o svim nalazima u okviru godišnje izjave o jamstvu u vezi s provedbom FSEU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | inzistira na potpunoj zaštiti uloge proračunskog tijela; napominje da se u novom VFO-u odobrena sredstva FSEU-a unose u opći proračun i stavljaju na raspolaganje putem prijenosa; naglašava potrebu za pravovremenim informacijama o takvim prijenosima i za time da Komisija, bez obzira na novi postupak, pruža jednaku razinu informacija kao u prethodnom VFO-u; nadalje žali zbog nedostatka detaljnih popratnih podataka o zahtjevima za potporu iz FSEU-a, što otežava nadzor, te ustraje u tome da Komisija pruži sve dostupne podatke u skladu s člankom 4. Uredbe o FSEU-u; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Revizorski sud da provede novu reviziju FSEU-a s ciljem mogućeg preispitivanja instrumenata i proračuna kako bi se zajamčila dostupnost dostatnog i funkcionalnog proračuna za djelotvorno nošenje s prirodnim katastrofama velikih razmjera i regionalnim prirodnim katastrofama, kao i s izvanrednim stanjima velikih razmjera u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća da je cilj FSEU-a iskazivanje i jačanje solidarnosti; ističe da se taj cilj može postići samo ako su građani upoznati s intervencijama FSEU-a; ističe da je važno jačati publicitet u tom pogledu; poziva države članice da razmjenjuju najbolje prakse za povećanje vidljivosti FSEU-a; potiče države članice da u svoja izvješća o provedbi uključe opis komunikacijskih aktivnosti koje su poduzete da bi se skrenula pozornost javnosti na rad FSEU-a kako bi dale potpun i sustavan pregled medijske pokrivenosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog nedostatka vidljivosti FSEU-a, što znači da uloga Unije nije uvijek jasno istaknuta; žali zbog toga što Uredba o FSEU-u ne sadrži ni obvezu objavljivanja potpore iz FSEU-a ni obvezu izvješćivanja o tome; ističe da su u državama članicama razvijene dobre prakse za komuniciranje o potpori iz FSEU-a, kao što je upotreba zastava i logotipa Unije; poziva države članice da predstave financijsku pomoć iz FSEU-a javnosti i daju do znanja koji su se radovi i usluge financirali ili će se financirati iz FSEU-a; očekuje da će buduća revizija Uredbe o FSEU-u uključivati obvezu obavještavanja javnosti i komuniciranja o potpori iz EUSF-a, primjerice putem nacionalnih i drugih medija, radi informiranja građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da pomoć u okviru FSEU-a pokriva samo vraćanje infrastrukture u području energetike, vodoopskrbe i odvodnje, telekomunikacija, prometa, zdravstva i obrazovanja u prijašnje stanje, ali ne i dodatne troškove obnove infrastrukture tako da bude otpornija na katastrofe i klimatske promjene, na što se poziva u europskom zelenom planu, koje država korisnica mora financirati iz vlastitih sredstava i drugih fondova Unije, kao što su Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond; poziva na višu razinu sinergije između instrumenata kohezijske politike i FSEU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da utvrdi regije koje su podložnije određenim ili ponavljajućim prirodnim katastrofama i da predloži akcijski plan za ublažavanje rizika i ciljane aktivnosti predviđanja; nadalje poziva Komisiju da predloži reviziju FSEU-a s ciljem uspostave usmjerenijeg, učinkovitijeg i pravodobnijeg mehanizma za brzi odgovor u područjima i regijama podložnima određenim ili ponavljajućim prirodnim katastrofama; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0220.

(4)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(5)  SL C 224, 27.6.2018., str. 140.

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Položaj umjetnika i kulturni oporavak u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu i članke 2., 3., i 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu i članke 2., 3., i 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegov članak 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegov članak 19.,

| — | uzimajući u obzir preporuku UNESCO-a o statusu umjetnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku UNESCO-a o statusu umjetnika,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture” (COM(2018)0268),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. pod nazivom „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. pod nazivom „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021.–2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021.–2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke njemačkog predsjedništva Vijeća od 20. studenoga 2020. o rodnoj ravnopravnosti u području kulture, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke njemačkog predsjedništva Vijeća od 20. studenoga 2020. o rodnoj ravnopravnosti u području kulture,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o oporavku, otpornosti i održivosti kulturnog i kreativnog sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o oporavku, otpornosti i održivosti kulturnog i kreativnog sektora,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka država članica o otvorenoj metodi koordinacije od 22. ožujka 2018. o ulozi javnih politika u razvoju poduzetničkog i inovacijskog potencijala kulturnih i kreativnih sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka država članica o otvorenoj metodi koordinacije od 22. ožujka 2018. o ulozi javnih politika u razvoju poduzetničkog i inovacijskog potencijala kulturnih i kreativnih sektora,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji – analiza konteksta), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 1. veljače 2021. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji – analiza konteksta), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 1. veljače 2021. (9),

| — | uzimajući u obzir brifing pod nazivom „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji: političke preporuke), koji je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 4. svibnja 2021. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing pod nazivom „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji: političke preporuke), koji je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 4. svibnja 2021. (10),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0283/2021),

| A. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika već izričito pozvao države članice da razviju ili provedu pravni i institucionalni okvir za kreativne umjetničke aktivnosti usvajanjem ili primjenom niza dosljednih i sveobuhvatnih mjera u vezi s ugovorima, socijalnom sigurnošću, zdravstvenim osiguranjem, izravnim i neizravnim oporezivanjem i poštovanjem europskih pravila; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika već izričito pozvao države članice da razviju ili provedu pravni i institucionalni okvir za kreativne umjetničke aktivnosti usvajanjem ili primjenom niza dosljednih i sveobuhvatnih mjera u vezi s ugovorima, socijalnom sigurnošću, zdravstvenim osiguranjem, izravnim i neizravnim oporezivanjem i poštovanjem europskih pravila;

| B. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe Parlament ponovno naglasio potrebu za poboljšanjem radnih uvjeta kulturnih i kreativnih radnika te pozvao Komisiju da uspostavi europski okvir za radne uvjete u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; |
| --- | --- |

B.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe Parlament ponovno naglasio potrebu za poboljšanjem radnih uvjeta kulturnih i kreativnih radnika te pozvao Komisiju da uspostavi europski okvir za radne uvjete u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

| C. | budući da kultura ima intrinzičnu vrijednost kao izraz čovječnosti, demokracije i građanskog sudjelovanja koji mogu biti ključni za unapređenje održivog razvoja; |
| --- | --- |

C.

budući da kultura ima intrinzičnu vrijednost kao izraz čovječnosti, demokracije i građanskog sudjelovanja koji mogu biti ključni za unapređenje održivog razvoja;

| D. | budući da kultura i sloboda umjetnosti znatno doprinose dinamičnosti društva i svim segmentima društva omogućuju da izraze svoje identitete, čime doprinose socijalnoj koheziji i međukulturnom dijalogu i utiru put što bliskijoj Europskoj uniji te imaju ključnu ulogu u poticanju digitalne i zelene tranzicije; |
| --- | --- |

D.

budući da kultura i sloboda umjetnosti znatno doprinose dinamičnosti društva i svim segmentima društva omogućuju da izraze svoje identitete, čime doprinose socijalnoj koheziji i međukulturnom dijalogu i utiru put što bliskijoj Europskoj uniji te imaju ključnu ulogu u poticanju digitalne i zelene tranzicije;

| E. | budući da su kultura, umjetnost, kulturna baština i kulturna raznolikost od velike vrijednosti za europsko društvo s kulturnog, obrazovnog, demokratskog, okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta i iz perspektive ljudskih prava te bi ih trebalo poticati i podržavati; budući da europski kulturni i kreativni sektori i industrije znatno doprinose zajedničkom europskom identitetu i našim vrijednostima, našem mentalnom zdravlju i ekonomskom bogatstvu, a dugoročno i stvaranju europske javne sfere; |
| --- | --- |

E.

budući da su kultura, umjetnost, kulturna baština i kulturna raznolikost od velike vrijednosti za europsko društvo s kulturnog, obrazovnog, demokratskog, okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta i iz perspektive ljudskih prava te bi ih trebalo poticati i podržavati; budući da europski kulturni i kreativni sektori i industrije znatno doprinose zajedničkom europskom identitetu i našim vrijednostima, našem mentalnom zdravlju i ekonomskom bogatstvu, a dugoročno i stvaranju europske javne sfere;

| F. | budući da europski kulturni i kreativni sektori i industrije čine između 4 i 7 % BDP-a EU-a i zaslužni su za 8,7 milijuna radnih mjesta u EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da europski kulturni i kreativni sektori i industrije čine između 4 i 7 % BDP-a EU-a i zaslužni su za 8,7 milijuna radnih mjesta u EU-u;

| G. | budući da Unija ima samo ograničenu nadležnost u području kulture; budući da se Parlament morao snažno boriti za to da se znatno poveća proračun za program Kreativna Europa; budući da je Kreativna Europa jedini program Unije posvećen kulturi; budući da je financiranje tog programa i dalje daleko od potreba naših europskih umjetnika te kulturnih i kreativnih sektora i industrija u cjelini; |
| --- | --- |

G.

budući da Unija ima samo ograničenu nadležnost u području kulture; budući da se Parlament morao snažno boriti za to da se znatno poveća proračun za program Kreativna Europa; budući da je Kreativna Europa jedini program Unije posvećen kulturi; budući da je financiranje tog programa i dalje daleko od potreba naših europskih umjetnika te kulturnih i kreativnih sektora i industrija u cjelini;

| H. | budući da kulturni i kreativni sektori i industrije uglavnom obuhvaćaju mikro, male i srednje organizacije i poduzeća s ograničenim pristupom financijskim tržištima, kao i samozaposlene umjetnike, kulturne radnike, vanjske suradnike i poduzetnike, koji vjerojatno rade na nepuno radno vrijeme i često imaju neredovite i mješovite prihode iz različitih izvora; |
| --- | --- |

H.

budući da kulturni i kreativni sektori i industrije uglavnom obuhvaćaju mikro, male i srednje organizacije i poduzeća s ograničenim pristupom financijskim tržištima, kao i samozaposlene umjetnike, kulturne radnike, vanjske suradnike i poduzetnike, koji vjerojatno rade na nepuno radno vrijeme i često imaju neredovite i mješovite prihode iz različitih izvora;

| I. | budući da su stope samozapošljavanja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama više (33 %) od onih u ukupnom gospodarstvu (14 %) te da je vjerojatnije da će radnici u kulturnom i umjetničkom sektoru raditi na nepuno radno vrijeme, zbog čega se pojavljuju izazovi u pristupu mjerama potpore i sigurnosnim mrežama te smanjuje sveukupna otpornost samozaposlenih u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; |
| --- | --- |

I.

budući da su stope samozapošljavanja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama više (33 %) od onih u ukupnom gospodarstvu (14 %) te da je vjerojatnije da će radnici u kulturnom i umjetničkom sektoru raditi na nepuno radno vrijeme, zbog čega se pojavljuju izazovi u pristupu mjerama potpore i sigurnosnim mrežama te smanjuje sveukupna otpornost samozaposlenih u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

| J. | budući da u nekim državama članicama određeni kulturni i kreativni djelatnici nemaju nikakav pravni status; |
| --- | --- |

J.

budući da u nekim državama članicama određeni kulturni i kreativni djelatnici nemaju nikakav pravni status;

| K. | budući da su mjere ograničavanja poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ozbiljno ugrozile krhki kulturni i kreativni ekosustav te tako dovele u pitanje kulturno i umjetničko stvaralaštvo i izražavanje te oslabile doprinos umjetnosti i kulture našoj dobrobiti, kulturnoj raznolikosti, demokraciji itd.; budući da je 2020. u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zabilježen gubitak prometa od više od 30 %, što odgovara ukupnom gubitku od 199 milijardi EUR, pri čemu je gubitak u glazbenoj industriji iznosio 75 %, a u području scenskih umjetnosti 90 % (11); |
| --- | --- |

K.

budući da su mjere ograničavanja poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ozbiljno ugrozile krhki kulturni i kreativni ekosustav te tako dovele u pitanje kulturno i umjetničko stvaralaštvo i izražavanje te oslabile doprinos umjetnosti i kulture našoj dobrobiti, kulturnoj raznolikosti, demokraciji itd.; budući da je 2020. u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zabilježen gubitak prometa od više od 30 %, što odgovara ukupnom gubitku od 199 milijardi EUR, pri čemu je gubitak u glazbenoj industriji iznosio 75 %, a u području scenskih umjetnosti 90 % (11);

| L. | budući da je kultura ekosustav koji ne samo da stvara visoku gospodarsku vrijednost (koji predstavlja 4,4 % BDP-a EU-a u ukupnom prometu i zapošljava oko 7,6 milijuna ljudi), već ima i znatan društveni utjecaj jer doprinosi demokratskim, održivim, slobodnim, pravednim i uključivim društvima te odražava i jača našu europsku raznolikost, vrijednosti, povijest i slobode; |
| --- | --- |

L.

budući da je kultura ekosustav koji ne samo da stvara visoku gospodarsku vrijednost (koji predstavlja 4,4 % BDP-a EU-a u ukupnom prometu i zapošljava oko 7,6 milijuna ljudi), već ima i znatan društveni utjecaj jer doprinosi demokratskim, održivim, slobodnim, pravednim i uključivim društvima te odražava i jača našu europsku raznolikost, vrijednosti, povijest i slobode;

| M. | budući da je nedvojbeno dokazano da se zahvaljujući kulturnim sadržajima koji su se distribuirali tijekom razdoblja ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 znatno poboljšalo psihološko stanje europskih građana i spriječilo pogoršanje problema mentalnog zdravlja prouzročenih dugotrajnom izolacijom; |
| --- | --- |

M.

budući da je nedvojbeno dokazano da se zahvaljujući kulturnim sadržajima koji su se distribuirali tijekom razdoblja ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 znatno poboljšalo psihološko stanje europskih građana i spriječilo pogoršanje problema mentalnog zdravlja prouzročenih dugotrajnom izolacijom;

| N. | budući da je potrebno podupirati tradicionalnu kulturu i umjetnike kako bi se zaštitila kulturna baština; |
| --- | --- |

N.

budući da je potrebno podupirati tradicionalnu kulturu i umjetnike kako bi se zaštitila kulturna baština;

| O. | budući da će za razvoj višedimenzionalnog europskog okvira za radne uvjete u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama biti potrebna koordinacija s politikama EU-a u području zapošljavanja, tržišnog natjecanja, unutarnjeg tržišta, socijalne politike, temeljnih prava i ravnopravnosti, autorskih prava i financiranja kulture te stalno praćenje napretka država članica u vezi s poboljšanjem radnih uvjeta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te razmjena najboljih praksi uz potpuno poštovanje područja nadležnosti Europske unije i njezinih država članica; |
| --- | --- |

O.

budući da će za razvoj višedimenzionalnog europskog okvira za radne uvjete u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama biti potrebna koordinacija s politikama EU-a u području zapošljavanja, tržišnog natjecanja, unutarnjeg tržišta, socijalne politike, temeljnih prava i ravnopravnosti, autorskih prava i financiranja kulture te stalno praćenje napretka država članica u vezi s poboljšanjem radnih uvjeta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te razmjena najboljih praksi uz potpuno poštovanje područja nadležnosti Europske unije i njezinih država članica;

| P. | budući da od poziva Parlamenta na poboljšanje položaja umjetnika u rezolucijama iz lipnja 2007., studenoga 2016. i rujna 2020. nije postignut znatan napredak i da je većina zahtjeva iz tih rezolucija i dalje valjana, posebno u svjetlu velikih razlika među programima potpore za umjetnike i kulturne djelatnike u različitim državama članicama te činjenice da se položaj umjetnika pogoršao te je stoga većina zahtjeva Parlamenta postala hitna; |
| --- | --- |

P.

budući da od poziva Parlamenta na poboljšanje položaja umjetnika u rezolucijama iz lipnja 2007., studenoga 2016. i rujna 2020. nije postignut znatan napredak i da je većina zahtjeva iz tih rezolucija i dalje valjana, posebno u svjetlu velikih razlika među programima potpore za umjetnike i kulturne djelatnike u različitim državama članicama te činjenice da se položaj umjetnika pogoršao te je stoga većina zahtjeva Parlamenta postala hitna;

| Q. | budući da su zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 na svjetlo izašle već postojeće slabosti kulturnih i kreativnih sektora i industrija, za koje su karakteristični prekidi, heterogenost i nestabilnost, krhki izvori prihoda umjetnika i kulturnih radnika te ograničeni proračuni mnogih kulturnih institucija i nedostatno javno financiranje, zbog čega su se umjetnici te kulturni i kreativni djelatnici i radnici našli u još nesigurnijem položaju jer gubitak zarade vanjskih suradnika i nestandardnih radnika, koji u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama čine većinu, često pogoršavaju nacionalni programi socijalnog osiguranja i posebne mjere potpore koji su slabi ili ne postoje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 na svjetlo izašle već postojeće slabosti kulturnih i kreativnih sektora i industrija, za koje su karakteristični prekidi, heterogenost i nestabilnost, krhki izvori prihoda umjetnika i kulturnih radnika te ograničeni proračuni mnogih kulturnih institucija i nedostatno javno financiranje, zbog čega su se umjetnici te kulturni i kreativni djelatnici i radnici našli u još nesigurnijem položaju jer gubitak zarade vanjskih suradnika i nestandardnih radnika, koji u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama čine većinu, često pogoršavaju nacionalni programi socijalnog osiguranja i posebne mjere potpore koji su slabi ili ne postoje;

| R. | budući da je aktualni učinak pandemije većini umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika onemogućio da obavljaju svoje aktivnosti i zadrže svoja radna mjesta te je istodobno stvorio nesigurnost u pogledu izgleda za budućnost zbog koje stručnjaci već napuštaju taj sektor, što će imati dugotrajan učinak na sastav i raznolikost europskih kulturnih i kreativnih sektora i industrija u cjelini i obeshrabriti mlade ljude, kao i osobe iz marginaliziranih skupina da rade u tim sektorima te će smanjiti kreativnost europskog društva i gospodarstva EU-a u cjelini; |
| --- | --- |

R.

budući da je aktualni učinak pandemije većini umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika onemogućio da obavljaju svoje aktivnosti i zadrže svoja radna mjesta te je istodobno stvorio nesigurnost u pogledu izgleda za budućnost zbog koje stručnjaci već napuštaju taj sektor, što će imati dugotrajan učinak na sastav i raznolikost europskih kulturnih i kreativnih sektora i industrija u cjelini i obeshrabriti mlade ljude, kao i osobe iz marginaliziranih skupina da rade u tim sektorima te će smanjiti kreativnost europskog društva i gospodarstva EU-a u cjelini;

| S. | budući da su mnoge države članice donijele opsežne hitne mjere kako bi kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama pomogle da prežive krizu; međutim, budući da se ta potpora uvelike razlikovala među državama članicama i nije uvijek bila prikladna za sve kulturne i kreativne sektore i industrije te je ponekad pružena s kašnjenjima koja ugrožavaju dijelove tih sektora i industrija; budući da ta potpora nije bila dostupna za neke kategorije kulturnih radnika, umjetnika i zanimanja u području kulturnog posredovanja zbog njihova posebnog radnog statusa i kao takva nije bila dovoljna za osiguravanje održivih radnih uvjeta; budući da se zbog kasne, a ponekad i nedovoljne javne potpore sektor morao osloniti sam na sebe za potporu, čime se naglašava da su potrebni funkcionalni mehanizmi potpore kako bi se zaštitila socijalna prava umjetnika i kulturnih djelatnika te raznolikost kulturnog izričaja; |
| --- | --- |

S.

budući da su mnoge države članice donijele opsežne hitne mjere kako bi kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama pomogle da prežive krizu; međutim, budući da se ta potpora uvelike razlikovala među državama članicama i nije uvijek bila prikladna za sve kulturne i kreativne sektore i industrije te je ponekad pružena s kašnjenjima koja ugrožavaju dijelove tih sektora i industrija; budući da ta potpora nije bila dostupna za neke kategorije kulturnih radnika, umjetnika i zanimanja u području kulturnog posredovanja zbog njihova posebnog radnog statusa i kao takva nije bila dovoljna za osiguravanje održivih radnih uvjeta; budući da se zbog kasne, a ponekad i nedovoljne javne potpore sektor morao osloniti sam na sebe za potporu, čime se naglašava da su potrebni funkcionalni mehanizmi potpore kako bi se zaštitila socijalna prava umjetnika i kulturnih djelatnika te raznolikost kulturnog izričaja;

| T. | budući da je prekogranična mobilnost i dalje bitan sastavni dio karijere umjetnika i kulturnih radnika; međutim, budući da većina postojećih instrumenata financiranja kojima se podupire mobilnost ne potiče dovoljno ekološki i socijalno održivu mobilnost i otežava ravnotežu između poslovnog i privatnog života umjetnika i kulturnih djelatnika; |
| --- | --- |

T.

budući da je prekogranična mobilnost i dalje bitan sastavni dio karijere umjetnika i kulturnih radnika; međutim, budući da većina postojećih instrumenata financiranja kojima se podupire mobilnost ne potiče dovoljno ekološki i socijalno održivu mobilnost i otežava ravnotežu između poslovnog i privatnog života umjetnika i kulturnih djelatnika;

| U. | budući da je u planu rada Vijeća za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. prioritet uspostaviti ekosustav kojim se podupiru umjetnici te kulturni i kreativni djelatnici te se prepoznaje potreba za zajedničkim djelovanjem u tom području; budući da postoji hitna potreba za takvim zajedničkim djelovanjem; |
| --- | --- |

U.

budući da je u planu rada Vijeća za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. prioritet uspostaviti ekosustav kojim se podupiru umjetnici te kulturni i kreativni djelatnici te se prepoznaje potreba za zajedničkim djelovanjem u tom području; budući da postoji hitna potreba za takvim zajedničkim djelovanjem;

| V. | budući da u EU-u istodobno postoji nekoliko definicija umjetnika i kulturnih radnika, što je izazov za potencijalno usklađivanje; budući da se mnogi radnici u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, uključujući, ali ne ograničavajući se na pisce, književne prevoditelje, producente i tehničare, suočavaju s nesigurnošću zbog nepostojanja dosljedne definicije njihova statusa; |
| --- | --- |

V.

budući da u EU-u istodobno postoji nekoliko definicija umjetnika i kulturnih radnika, što je izazov za potencijalno usklađivanje; budući da se mnogi radnici u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, uključujući, ali ne ograničavajući se na pisce, književne prevoditelje, producente i tehničare, suočavaju s nesigurnošću zbog nepostojanja dosljedne definicije njihova statusa;

| W. | budući da nekoliko država članica ima posebno zakonodavstvo koje umjetnicima osigurava poseban status kako bi im se zajamčio pristup socijalnim naknadama; međutim, budući da se to zakonodavstvo znatno razlikuje među državama članicama, što otežava uzajamno priznavanje statusa umjetnika, kulturnih i kreativnih radnika te prekograničnu suradnju i mobilnost, čime se stvaraju prepreke za kulturno i umjetničko stvaralaštvo, izražavanje i slobodno kretanje i u konačnici za europsku kulturnu raznolikost i socijalnu održivost; |
| --- | --- |

W.

budući da nekoliko država članica ima posebno zakonodavstvo koje umjetnicima osigurava poseban status kako bi im se zajamčio pristup socijalnim naknadama; međutim, budući da se to zakonodavstvo znatno razlikuje među državama članicama, što otežava uzajamno priznavanje statusa umjetnika, kulturnih i kreativnih radnika te prekograničnu suradnju i mobilnost, čime se stvaraju prepreke za kulturno i umjetničko stvaralaštvo, izražavanje i slobodno kretanje i u konačnici za europsku kulturnu raznolikost i socijalnu održivost;

| X. | budući da se financijska potpora za kulturne i kreativne sektore i industrije uvelike razlikuje među državama članicama u pogledu veličine proračuna, vodećih prioriteta i vrijednosti, što doprinosi daljnjim razlikama u održivosti karijera kulturnih radnika među zemljama te otežava uključivost, održivost i ravnotežu prekogranične suradnje i mobilnosti; |
| --- | --- |

X.

budući da se financijska potpora za kulturne i kreativne sektore i industrije uvelike razlikuje među državama članicama u pogledu veličine proračuna, vodećih prioriteta i vrijednosti, što doprinosi daljnjim razlikama u održivosti karijera kulturnih radnika među zemljama te otežava uključivost, održivost i ravnotežu prekogranične suradnje i mobilnosti;

| Y. | budući da umjetnici te kulturni i kreativni radnici često imaju netipične obrasce rada zbog prirode samog sektora te su često zaposleni na temelju nesigurnih radnih aranžmana, čime se otežava njihov pristup potpunoj socijalnoj zaštiti te ih se isključuje iz isplata mirovina, zdravstvenog osiguranja i naknada za nezaposlene; |
| --- | --- |

Y.

budući da umjetnici te kulturni i kreativni radnici često imaju netipične obrasce rada zbog prirode samog sektora te su često zaposleni na temelju nesigurnih radnih aranžmana, čime se otežava njihov pristup potpunoj socijalnoj zaštiti te ih se isključuje iz isplata mirovina, zdravstvenog osiguranja i naknada za nezaposlene;

| Z. | budući da su naknade umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika često nestabilne i nesigurne te dolaze iz različitih izvora kao što su ugovori, tantijeme, bespovratna sredstva i subvencije, što njihove prihode čini krajnje nepredvidivima, dovodi ih u nesiguran položaj i slabi njihovu otpornost; |
| --- | --- |

Z.

budući da su naknade umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika često nestabilne i nesigurne te dolaze iz različitih izvora kao što su ugovori, tantijeme, bespovratna sredstva i subvencije, što njihove prihode čini krajnje nepredvidivima, dovodi ih u nesiguran položaj i slabi njihovu otpornost;

| AA. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i restrikcije kretanja znatno ograničile moguće izvore prihoda za veliku većinu umjetnika, izvođača i kulturnih radnika; budući da su stalni prihodi od autorskih i srodnih prava i dalje jedan od malobrojnih preostalih izvora prihoda; budući da u mnogim državama članicama distribucijske platforme ne poštuju ta prava na odgovarajući način te vrše pritisak na nositelje prava da se u okviru svojih ugovora odreknu svojih prava, ponekad trajno, čime se ozbiljno ograničava njihova sposobnost da žive od svog rada; |
| --- | --- |

AA.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i restrikcije kretanja znatno ograničile moguće izvore prihoda za veliku većinu umjetnika, izvođača i kulturnih radnika; budući da su stalni prihodi od autorskih i srodnih prava i dalje jedan od malobrojnih preostalih izvora prihoda; budući da u mnogim državama članicama distribucijske platforme ne poštuju ta prava na odgovarajući način te vrše pritisak na nositelje prava da se u okviru svojih ugovora odreknu svojih prava, ponekad trajno, čime se ozbiljno ograničava njihova sposobnost da žive od svog rada;

| AB. | budući da bi autori, izvođači i svi stvaratelji kulturnih sadržaja trebali imati pristup zajamčenim minimalnim standardima socijalne sigurnosti, uključujući fondove za zapošljavanje i zdravstveno osiguranje te mirovinske fondove, kako bi se mogli u potpunosti usredotočiti na svoj umjetnički proces i kreativnost; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi autori, izvođači i svi stvaratelji kulturnih sadržaja trebali imati pristup zajamčenim minimalnim standardima socijalne sigurnosti, uključujući fondove za zapošljavanje i zdravstveno osiguranje te mirovinske fondove, kako bi se mogli u potpunosti usredotočiti na svoj umjetnički proces i kreativnost;

| AC. | budući da je položaj samozaposlenih umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika na tržištu rada dodatno ugrožen zbog pomanjkanja kolektivnog pregovaranja, kao i prepreka za takvo pregovaranje, što dovodi do nedostatka odgovarajuće socijalne zaštite i dugoročnog negativnog učinka na njihov položaj i sigurnost; budući da je kolektivno ostvarivanje autorskih prava važan izvor prihoda za većinu stvaratelja i umjetnika u Europi i osigurava im trajnu naknadu te bi ih trebalo zaštititi i od nepoštenih praksi velikih i dominantnih medijskih poduzeća i poduzeća platformi za internetski prijenos; |
| --- | --- |

AC.

budući da je položaj samozaposlenih umjetnika te kulturnih i kreativnih radnika na tržištu rada dodatno ugrožen zbog pomanjkanja kolektivnog pregovaranja, kao i prepreka za takvo pregovaranje, što dovodi do nedostatka odgovarajuće socijalne zaštite i dugoročnog negativnog učinka na njihov položaj i sigurnost; budući da je kolektivno ostvarivanje autorskih prava važan izvor prihoda za većinu stvaratelja i umjetnika u Europi i osigurava im trajnu naknadu te bi ih trebalo zaštititi i od nepoštenih praksi velikih i dominantnih medijskih poduzeća i poduzeća platformi za internetski prijenos;

| AD. | budući da je prekogranična mobilnost ključan dio rada umjetnika, autora, izvođača te svih stvaratelja kulturnih sadržaja i kulturnih radnika, ali je često otežana zbog birokratskih postupaka, nedostatka jasnih informacija i mnoštva administrativnih pravila i zahtjeva u državama članicama, posebno u pogledu socijalne zaštite i oporezivanja, kao i složenih i skupih postupaka za posebne potrebe prijevoza lomljive umjetničke opreme; budući da te prepreke za prekograničnu kulturnu mobilnost narušavaju načelo slobodnog kretanja; |
| --- | --- |

AD.

budući da je prekogranična mobilnost ključan dio rada umjetnika, autora, izvođača te svih stvaratelja kulturnih sadržaja i kulturnih radnika, ali je često otežana zbog birokratskih postupaka, nedostatka jasnih informacija i mnoštva administrativnih pravila i zahtjeva u državama članicama, posebno u pogledu socijalne zaštite i oporezivanja, kao i složenih i skupih postupaka za posebne potrebe prijevoza lomljive umjetničke opreme; budući da te prepreke za prekograničnu kulturnu mobilnost narušavaju načelo slobodnog kretanja;

| AE. | budući da se javna bespovratna sredstva smatraju najvažnijim i najučinkovitijim oblikom financijske potpore za kulturne i kreativne sektore i industrije, ali su često nedostatna, povezana s pretjeranom birokracijom te im je teško ili nemoguće pristupiti, posebno kad je riječ o marginaliziranim skupinama, a ponekad je dodjela pristrana zbog političkog utjecaja, što osobito obeshrabruje ambiciozne umjetnike i stvaratelje od podnošenja zahtjeva za dodjelu tih sredstava; nadalje, budući da Komisija nije izradila sveobuhvatnu europsku strategiju financiranja sektora, pristup javnim bespovratnim sredstvima otežava činjenica da u višegodišnjem financijskom okviru postoje različiti izvori te da oni da nisu dostupni svima; |
| --- | --- |

AE.

budući da se javna bespovratna sredstva smatraju najvažnijim i najučinkovitijim oblikom financijske potpore za kulturne i kreativne sektore i industrije, ali su često nedostatna, povezana s pretjeranom birokracijom te im je teško ili nemoguće pristupiti, posebno kad je riječ o marginaliziranim skupinama, a ponekad je dodjela pristrana zbog političkog utjecaja, što osobito obeshrabruje ambiciozne umjetnike i stvaratelje od podnošenja zahtjeva za dodjelu tih sredstava; nadalje, budući da Komisija nije izradila sveobuhvatnu europsku strategiju financiranja sektora, pristup javnim bespovratnim sredstvima otežava činjenica da u višegodišnjem financijskom okviru postoje različiti izvori te da oni da nisu dostupni svima;

| AF. | budući da su vanjski suradnici suočeni s najvišom razinom nesigurnosti u pogledu pristupa socijalnim programima i bespovratnim sredstvima te fondovima i drugim mogućnostima financiranja na nacionalnoj razini i na razini EU-a; |
| --- | --- |

AF.

budući da su vanjski suradnici suočeni s najvišom razinom nesigurnosti u pogledu pristupa socijalnim programima i bespovratnim sredstvima te fondovima i drugim mogućnostima financiranja na nacionalnoj razini i na razini EU-a;

| AG. | budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 na svjetlo izašla ovisnost umjetnika o kratkoročnoj javnoj i privatnoj financijskoj potpori i potpori na temelju srednjoročnih projekata te budući da je to otkrilo sveobuhvatne strukturne poteškoće u tom sektoru; |
| --- | --- |

AG.

budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 na svjetlo izašla ovisnost umjetnika o kratkoročnoj javnoj i privatnoj financijskoj potpori i potpori na temelju srednjoročnih projekata te budući da je to otkrilo sveobuhvatne strukturne poteškoće u tom sektoru;

| AH. | budući da je pristup financiranju i dalje glavni izazov, posebno za manje aktere u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, uključujući pojedinačne umjetnike, umjetničke kolektive te kulturne i kreativne radnike, koji često ne ispunjavaju uvjete za dobivanje zajmova i bankovnih jamstava, zbog čega je još važniji pristup javnim i privatnim bespovratnim sredstvima i subvencijama i njihova dostupnost; ponavlja važnost podupiranja svih kulturnih sektora, uključujući zanimanja u području kulturnog posredovanja, koji imaju ključnu ulogu kao veza između javnosti i umjetničkog djela ili baštine, čime se osigurava pristup kulturi i njezino širenje u javnosti; |
| --- | --- |

AH.

budući da je pristup financiranju i dalje glavni izazov, posebno za manje aktere u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, uključujući pojedinačne umjetnike, umjetničke kolektive te kulturne i kreativne radnike, koji često ne ispunjavaju uvjete za dobivanje zajmova i bankovnih jamstava, zbog čega je još važniji pristup javnim i privatnim bespovratnim sredstvima i subvencijama i njihova dostupnost; ponavlja važnost podupiranja svih kulturnih sektora, uključujući zanimanja u području kulturnog posredovanja, koji imaju ključnu ulogu kao veza između javnosti i umjetničkog djela ili baštine, čime se osigurava pristup kulturi i njezino širenje u javnosti;

| AI. | budući da su mnogi privatni i javni ulagači tijekom krize smanjili ili potpuno ukinuli svoju financijsku potporu za kulturne projekte, posebno za one s prekograničnom dimenzijom; budući da se time naglašava važnost pouzdanog i stalnog javnog financiranja; |
| --- | --- |

AI.

budući da su mnogi privatni i javni ulagači tijekom krize smanjili ili potpuno ukinuli svoju financijsku potporu za kulturne projekte, posebno za one s prekograničnom dimenzijom; budući da se time naglašava važnost pouzdanog i stalnog javnog financiranja;

| AJ. | budući da su obrazovanje i kultura ključni za izgradnju uključivih i povezanih društava za sve, poticanje integracije i očuvanje europske konkurentnosti; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su obrazovanje i kultura ključni za izgradnju uključivih i povezanih društava za sve, poticanje integracije i očuvanje europske konkurentnosti;

| AK. | budući da su ponuđači usluga internetskog prijenosa sa sjedištem izvan EU-a povećali svoja ulaganja u infrastrukturu kulturnih i kreativnih sektora i industrija država članica u svrhu stvaranja dodatnog sadržaja namijenjenog internetskoj distribuciji; |
| --- | --- |

AK.

budući da su ponuđači usluga internetskog prijenosa sa sjedištem izvan EU-a povećali svoja ulaganja u infrastrukturu kulturnih i kreativnih sektora i industrija država članica u svrhu stvaranja dodatnog sadržaja namijenjenog internetskoj distribuciji;

| AL. | budući da su umjetnici često izloženi rasizmu, ksenofobiji, diskriminaciji i isključenosti na temelju njihova percipiranog identiteta koji je posljedica strukturnog i institucionalnog rasizma i simboličnih mjera, što dovodi do napetosti u odnosima i suradnji s relevantnim institucijama i do ograničavanja njihove umjetničke slobode; |
| --- | --- |

AL.

budući da su umjetnici često izloženi rasizmu, ksenofobiji, diskriminaciji i isključenosti na temelju njihova percipiranog identiteta koji je posljedica strukturnog i institucionalnog rasizma i simboličnih mjera, što dovodi do napetosti u odnosima i suradnji s relevantnim institucijama i do ograničavanja njihove umjetničke slobode;

| AM. | budući da su umjetnici s invaliditetom isključeni iz politike i financiranja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zbog nedostatka pozornosti, na primjer u pogledu ograničene mobilnosti ili izazova koje predstavljaju birokratski postupci financiranja; |
| --- | --- |

AM.

budući da su umjetnici s invaliditetom isključeni iz politike i financiranja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zbog nedostatka pozornosti, na primjer u pogledu ograničene mobilnosti ili izazova koje predstavljaju birokratski postupci financiranja;

| AN. | budući da, iako je sudjelovanje žena u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama visoko, i dalje postoji velika rodno uvjetovana diskriminacija, nedostatak pristupa, rodne razlike u plaćama i prepreke za zastupljenost i vidljivost; budući da su žene rijetko na položajima na kojima se donose odluke u kulturnim institucijama; budući da se umjetnice često ušutkavaju te su zbog svojeg rada izložene nerazmjernim kritikama, a žene i LGBTIQ+ umjetnici češće su žrtve napada ili su izloženi ograničenjima; |
| --- | --- |

AN.

budući da, iako je sudjelovanje žena u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama visoko, i dalje postoji velika rodno uvjetovana diskriminacija, nedostatak pristupa, rodne razlike u plaćama i prepreke za zastupljenost i vidljivost; budući da su žene rijetko na položajima na kojima se donose odluke u kulturnim institucijama; budući da se umjetnice često ušutkavaju te su zbog svojeg rada izložene nerazmjernim kritikama, a žene i LGBTIQ+ umjetnici češće su žrtve napada ili su izloženi ograničenjima;

| AO. | budući da umjetnici i kulturni djelatnici iz manjinskih skupina, uključujući žene, mlade, predstavnike rasnih, etničkih i geografskih manjina, osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju, osobe s invaliditetom te LGBTIQ+ osobe, imaju manji pristup umjetničkim i kulturnim karijerama i manje mogućnosti za razvoj dugotrajnih karijera u tom sektoru; budući da pandemija bolesti COVID-19 ima posebno snažan učinak na žene i da je pogoršala postojeće prepreke s kojima se te skupine već suočavaju u pogledu pristupa, jednake plaće, zastupljenosti i vidljivosti u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; |
| --- | --- |

AO.

budući da umjetnici i kulturni djelatnici iz manjinskih skupina, uključujući žene, mlade, predstavnike rasnih, etničkih i geografskih manjina, osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju, osobe s invaliditetom te LGBTIQ+ osobe, imaju manji pristup umjetničkim i kulturnim karijerama i manje mogućnosti za razvoj dugotrajnih karijera u tom sektoru; budući da pandemija bolesti COVID-19 ima posebno snažan učinak na žene i da je pogoršala postojeće prepreke s kojima se te skupine već suočavaju u pogledu pristupa, jednake plaće, zastupljenosti i vidljivosti u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

| AP. | budući da su sloboda izražavanja i sloboda umjetnosti, kako su utvrđene u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, zbog uplitanja države i politički motiviranih ograničenja trenutačno ugrožene u nekoliko država članica i ponekad otežane zbog primjene antiterorističkog zakonodavstva ili optužbi da umjetnička djela vrijeđaju vjerske osjećaje ili nacionalne simbole ili se smatraju uvredljivima ili neprimjerenima, što također rezultira autocenzurom; |
| --- | --- |

AP.

budući da su sloboda izražavanja i sloboda umjetnosti, kako su utvrđene u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, zbog uplitanja države i politički motiviranih ograničenja trenutačno ugrožene u nekoliko država članica i ponekad otežane zbog primjene antiterorističkog zakonodavstva ili optužbi da umjetnička djela vrijeđaju vjerske osjećaje ili nacionalne simbole ili se smatraju uvredljivima ili neprimjerenima, što također rezultira autocenzurom;

| AQ. | budući da su nacionalni program pomoći tijekom krize, posebno pomoć radnicima u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama koji nisu obuhvaćeni nacionalnim definicijama umjetnika, uključujući, ali ne ograničavajući se na vanjske suradnike kao što su pisci i autori, bili i ostali fragmentirani; |
| --- | --- |

AQ.

budući da su nacionalni program pomoći tijekom krize, posebno pomoć radnicima u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama koji nisu obuhvaćeni nacionalnim definicijama umjetnika, uključujući, ali ne ograničavajući se na vanjske suradnike kao što su pisci i autori, bili i ostali fragmentirani;

| AR. | budući da će, s obzirom na posljedice pandemije, cijela generacija mladih umjetnika i kulturnih radnika zbog ograničenih mogućnosti imati poteškoća u pronalasku radnog mjesta u sektoru kulture ili upisa na umjetničku akademiju; budući da je veća vjerojatnost da će umjetnici mlađi od 30 godina biti nezaposleni, prihvatiti neplaćeni rad i raditi u izrabljivačkim radnim uvjetima kao što su neisplaćene plaće i nesigurni ugovori; |
| --- | --- |

AR.

budući da će, s obzirom na posljedice pandemije, cijela generacija mladih umjetnika i kulturnih radnika zbog ograničenih mogućnosti imati poteškoća u pronalasku radnog mjesta u sektoru kulture ili upisa na umjetničku akademiju; budući da je veća vjerojatnost da će umjetnici mlađi od 30 godina biti nezaposleni, prihvatiti neplaćeni rad i raditi u izrabljivačkim radnim uvjetima kao što su neisplaćene plaće i nesigurni ugovori;

1.

apelira na Komisiju i države članice da prepoznaju intrinzičnu vrijednost kulture te temeljnu ulogu koju kultura ima za društvo, njegov napredak, našu dobrobit, gospodarstvo i uključivost te da to priznanje pretvore u adekvatnu i trajnu financijsku i strukturnu potporu;

2.

žali zbog toga što se kulturne aktivnosti često smatraju nebitnima; podsjeća da kultura ima ključnu ulogu u našem društvu, tim više tijekom krize, te stoga poziva da se što prije ponovno otvore svi kulturni objekti; uviđa da je bitno, kako bi kulturni i kreativni sektori mogli savladati aktualne izazove, ne samo smjesta osigurati potporu i poduzeti sve potrebne hitne mjere, nego i razmisliti o uređenom oživljavanju tog vitalnog sektora pružanjem strukturne potpore u obliku inovacijskih programa i proračunskih sredstava, ali i mogućnosti učenja u tom području za mlade generacije;

3.

poziva Komisiju da dodatno razvije i konsolidira okvir industrijske politike za ekosustav kulturnih i kreativnih sektora i industrija u dosljednu, konkurentnu i dugoročnu strategiju kako bi se povećala njihova konkurentnost, strateška vrijednost za europsko gospodarstvo i europski način života te kako bi im se omogućilo da ostvare svoj potencijal u pogledu otvaranja radnih mjesta i stvaranja rasta; ističe potencijal kulturnih i kreativnih sektora i industrija kad je riječ o zapošljavanju mladih i reindustrijalizaciji, a osobito sve veće prilike koje digitalno okružje stvara za mlade ljude u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

4.

poziva Komisiju i države članice da uključe kulturne i kreativne sektore i industrije u sve instrumente financijske potpore, kao što su InvestEU i NextGenerationEU; naglašava važnost usmjeravanja tih resursa na temelju posebnosti različitih sektora i dimenzija potencijalnih korisnika kako bi se osigurala kompatibilna rješenja kojima se ne stvaraju daljnje nejednakosti unutar EU-a;

5.

poziva države članice i Komisiju da prepoznaju europsku dodanu vrijednost prekogranične suradnje i uklone prepreke za održivu i uključivu prekograničnu mobilnost umjetnika i kulturnih djelatnika u EU-u i u vezi s trećim zemljama;

6.

poziva Komisiju i države članice da autorima, izvođačima, drugim kreativnim djelatnicima i radnicima u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama pruže potporu te jasne informacije i smjernice o mogućnostima za mobilnost te da preispitaju i po potrebi revidiraju administrativne zahtjeve u svim državama članicama, među ostalim za vize, oporezivanje, socijalno osiguranje i pristup osposobljavanju i priznavanje stupnja umjetničkog obrazovanja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje te akademske kvalifikacije, kako bi se pojednostavio i uskladio pristup svemu navedenom, kao i o programima i fondovima Unije koji mogu služiti njihovim potrebama, kao što je Kreativna Europa, ali i o programima koji nisu izravno ili posebno usmjereni na kulturne i kreativne sektore i industrije; poziva na posebne programe za mobilnost mladih stvaratelja i inovatora kako bi se promicale razmjene i inovacije u području kulture i kreativnosti;

7.

pozdravlja uspostavu informacijskih točaka za mobilnost kako bi se pružila pomoć umjetnicima i kulturnim djelatnicima te poduprla održiva mobilnost; poziva sve države članice da uspostave barem jednu takvu točku za mobilnost i informiranje kako bi se pružila besplatna i prilagođena potpora umjetnicima te kulturnim i kreativnim radnicima; preporučuje da Komisija pruži dosljedne i sveobuhvatnije informacije o mobilnosti prilagođene prekograničnim kulturnim radnicima te autorima, izvođačima i stvarateljima preko inicijativa kao što su ažurirani instrumentariji i priručnici;

8.

poziva Komisiju da umjetnicima pruži jasne informacije o pitanjima mobilnosti povezanima s odnosima EU-a i Ujedinjene Kraljevine;

9.

osuđuje činjenicu da većina država članica nije uspjela na vrijeme provesti Direktivu (EU) 2019/790 o autorskom pravu na jedinstvenom digitalnom tržištu prije isteka roka 7. lipnja 2021.; žali zbog toga što je Komisija smjernice objavila samo tri dana prije isteka roka za provedbu; smatra da to pokazuje potrebu za uredbom koja bi obuhvaćala i postupovna pitanja;

10.

potiče države članice da kulturnim i kreativnim djelatnicima dopuste da od poreza odbiju poslovne troškove u vezi s njihovom umjetničkom aktivnošću te troškove za opremu ili osposobljavanje (usavršavanje i prekvalifikacija);

11.

ističe da su potrebni detaljni i usporedivi podaci i statistike razvrstani po spolu o zapošljavanju i dohotku u području kulture u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

12.

potiče veću sinergiju između kulturnog i obrazovnog sektora te promicanje većeg sudjelovanja umjetničkih i kulturnih škola i institucija u aktivnostima u okviru programa Erasmus+ te u drugim aktivnostima u sklopu programa EU-a za studente i nastavnike; poziva države članice i Komisiju da u potpunosti uključe i promiču pristup umjetničkom obrazovanju, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te akademskim kvalifikacijama kao dio sveobuhvatnog pristupa za oporavak kulturnih i kreativnih sektora i industrija i društva u cjelini; napominje da je važno omogućiti pristup cjeloživotnom učenju, usavršavanju i prekvalifikaciji te osposobljavanju, među ostalim preko programa mentorstva, te izradom materijala za osposobljavanje na razini EU-a za prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada u kulturnom i kreativnom području;

13.

poziva države članice da prenesu Direktivu (EU) 2019/790 o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu, uz snažan naglasak na zaštiti kulturnih i kreativnih djela i onih koji ih stvaraju, a posebno da zajamče pravednu, odgovarajuću i razmjernu naknadu za autore i izvođače; poziva Komisiju da pomno nadgleda učinkovitu provedbu tih ključnih načela;

14.

ističe važnost teritorijalnih licencija u poslovnom modelu većine subjekata u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; podsjeća na Komisijinu reviziju uredbe o neopravdanom geografskom blokiranju na sredini razdoblja; ističe da je prije razmatranja eventualnih daljnjih mjera potrebno u obzir uzeti stajališta nositelja prava u svim raspravama o sadržaju koji je zaštićen autorskim pravima; podsjeća da prihodi od autorskih prava nisu srž pravedne naknade samo za umjetnike i stvaratelje nego i za mnoge male aktere u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; podsjeća da bi svaka drastična promjena u tom području mogla dovesti do dramatičnih posljedica za mnoge od njih;

15.

žali zbog toga što je odgođeno prenošenje direktiva (EU) 2019/790 i 2019/789 (12) u nacionalno zakonodavstvo, a istodobno je samo nekoliko država članica iskoristilo priliku iz članka 18. za uvođenje odgovarajućih mehanizama naknada; apelira na države članice da u skladu s člankom 18. Direktive (EU) 2019/790 uspostave učinkovite mehanizme naknade;

16.

poziva Komisiju da promiče kolektivno ostvarivanje prava pri provedbi nedavno donesenih direktiva o autorskim pravima, kao i u svojim predstojećim inicijativama, kako bi se osigurala pravedna naknada stvarateljima i širok pristup javnosti kulturnim i kreativnim djelima;

17.

apelira na Komisiju da učinkovito provede inicijative za rodnu ravnopravnost, uključivanje i integraciju u kulturnim i audiovizualnim područjima u okviru programa Kreativna Europa te da prati njihove rezultate;

18.

poziva Komisiju da ocijeni učinak platformi za internetski prijenos glazbe u Europi kako bi se osigurala transparentnost njihovih algoritama za preporuke jer se njima u velikoj mjeri određuje koje će sadržaje njihovi potrošači preslušati i vidjeti na popisima pjesama i korisničkim sučeljima te da razmotri uvođenje pozitivnih obveza za promicanje kulturne raznolikosti i mogućnosti otkrivanja europskih djela u okviru njihovih usluga;

19.

oštro osuđuje stereotipe, seksizam i spolno uznemiravanje u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

20.

pozdravlja inicijative nekih država članica za poticanje rodne ravnopravnosti u postupku odabira za više položaje u javnim kulturnim institucijama;

21.

prepoznaje ključnu ulogu kulture i umjetnosti u promicanju kulturne raznolikosti, poticanju uključivih društava i borbi protiv svih oblika diskriminacije;

22.

ističe da je trenutačna pandemija naglasila važnost digitalne sfere i povećala ovisnost umjetnika i korisnika o dominantnim digitalnim platformama; s tim u vezi naglašava da je potrebna veća transparentnost; podsjeća da je za neke umjetnike i stvaratelje koji su uglavnom ovisili o javnim događanjima ta promjena gospodarske paradigme izazov u pogledu stabilnosti prihoda; zabrinut je zbog činjenice da u tom novom poslovnom modelu mnogi umjetnici i stvaratelji ne mogu ostvariti isti iznos prihoda jer se praksom nametanja klauzula o otkupu od strane dominantnih ili velikih platformi za internetski prijenos autorima uskraćuju tantijeme i onemogućuje primjerena i razmjerna naknada za stvaratelje; stoga traži od Komisije da ocijeni stanje i poduzme konkretne mjere kako bi osigurala propisnu i pravednu raspodjelu prihoda među svim stvarateljima, umjetnicima i nositeljima prava;

23.

pozdravlja Komisijinu početnu procjenu učinka i nedavno javno savjetovanje o kolektivnom pregovaranju za samozaposlene, u kojima se razmatra mogućnost da se u zakonu o tržišnom natjecanju uklone prepreke za kolektivno pregovaranje za samozaposlene i vanjske suradnike; s tim u vezi apelira na Komisiju da se odluči za najširi mogući pristup kako bi se osigurao pristup kolektivnom pregovaranju za sve samostalne samozaposlene osobe, uključujući umjetnike i kulturne radnike; poziva Komisiju da dodatno ocijeni postojeća pravila o državnim potporama i njihovu primjenu na kulturne i kreativne sektore i industrije te moguće potrebe za prilagodbom; poziva države članice da priznaju pravo na udruživanje svih radnika u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te da promiču kolektivno pregovaranje;

24.

ističe da su atipični oblici zapošljavanja (ugovori na nepuno radno vrijeme i ugovori na određeno vrijeme, privremeni rad i ekonomski ovisno samozapošljavanje) uobičajena pojava u medijskom i kulturnom sektoru, zbog čega umjetnici i kulturni djelatnici često rade u nesigurnim radnim uvjetima; naglašava hitnu potrebu za poboljšanjem radnih uvjeta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; apelira na države članice da iskoriste uzlaznu konvergenciju kako bi uspostavile minimalne standarde za umjetnike i kulturne i kreativne djelatnike u pogledu radnih uvjeta, pravedne naknade i socijalne sigurnosti te da istodobno priznaju posebne značajke kulturnih i kreativnih sektora i industrija kao što su sezonski rad i nemonetizirana kvaliteta kreativnosti;

25.

poziva Komisiju da predloži europski status umjetnika, te da pritom uspostavi opći okvir za radne uvjete i minimalne standarde zajedničke za sve zemlje EU-a, uz potpuno poštovanje odgovornosti država članica i EU-a u pogledu tržišta rada i kulturne politike, donošenjem ili primjenom niza dosljednih i sveobuhvatnih smjernica, među ostalim u pogledu ugovora, načina kolektivnog zastupanja i upravljanja, socijalne sigurnosti, zdravstvenog osiguranja, osiguranja u slučaju nezaposlenosti, mirovinskih sustava, izravnog i neizravnog oporezivanja, necarinskih prepreka i informacijskih asimetrija; kao prvi korak u tom pogledu pozdravlja predstojeće rasprave o statusu umjetnika u skladu s otvorenom metodom koordinacije među državama članicama; poziva na osnivanje radne skupine u okviru otvorene metode koordinacije kako bi se olakšala razmjena najboljih praksi među državama članicama i olakšalo praćenje napretka u pogledu poboljšanja radnih uvjeta umjetnika;

26.

poziva Komisiju da izradi pregled postojećih definicija umjetnika i kulturnih radnika u državama članicama kako bi se razvilo zajedničko razumijevanje koje će se odražavati u oblikovanju politika EU-a i kulturnoj statistici; napominje da bi se u takvoj definiciji u obzir trebala uzeti priroda kulturnog rada usredotočena na proces i prepoznati intenzitet rada u različitim fazama kreativnog procesa; smatra da bi takva definicija također trebala biti usklađena s preporukom UNESCO-a o statusu umjetnika iz 1980.;

27.

poziva na veću prekograničnu prenosivost i priznavanje kulturnih i kreativnih vještina, kvalifikacija i diploma kako bi se olakšala mobilnost osoba koje rade u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;

28.

poziva države članice i Komisiju da podrže programe strukovnog osposobljavanja i inicijative za razvoj karijere svih autora, izvođača i stvaratelja kulturnog sadržaja, a posebno da im pruže potporu pri stjecanju digitalnih, poduzetničkih i drugih vještina kako bi se iskoristile digitalne mogućnosti za promicanje njihova rada i suradnju s drugim umjetnicima;

29.

potiče sve države članice da ispune svoju odgovornost i obvezu poticanja i zaštite umjetničke slobode kako bi se poštovalo temeljno pravo na slobodu izražavanja i osiguralo da građani EU-a mogu slobodno uživati u umjetničkom stvaralaštvu i sudjelovati u kulturi te apelira na Komisiju da sankcionira države članice koje ne ispune svoje obveze; poziva Komisiju da provede daljnja istraživanja o toj temi i pripremi plan za postizanje bolje zaštite slobode umjetničkog izražavanja u Europi; poziva države članice da zajednički uspostave strukturirani dijalog među umjetnicima, pravnim stručnjacima i relevantnim dionicima radi utvrđivanja zajedničkih standarda za slobodu umjetničkog izražavanja te izrade i provedbe relevantnih smjernica;

30.

pozdravlja nedavne zaključke Vijeća o oporavku, otpornosti i održivosti kulturnih i kreativnih sektora i industrija, posebno u pogledu poziva na pravedno i održivo tržište rada i socijalnu zaštitu djelatnika u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, te potrebu da se osiguraju prihodi umjetnika; poziva države članice da rade na brzoj provedbi tih zaključaka;

31.

poziva države članice da umjetnicima i kulturnim radnicima osiguraju potpuni pristup socijalnoj zaštiti, neovisno o njihovu radnom statusu, uključujući pristup naknadama u slučaju nezaposlenosti, zdravstvenoj skrbi i mirovinama; apelira na države članice i Komisiju da poduzmu posebne mjere za različite kategorije kreativnih zanimanja kako bi se suočile s problemom nestabilnog dohotka, neplaćenog rada i nesigurnosti radnih mjesta te kako bi se očuvao minimalni standard za njihov dohodak;

32.

poziva države članice da pri izradi svih relevantnih politika, programa financiranja i aktivnosti u obzir uzmu jedinstvenu situaciju umjetnika iz marginaliziranih skupina i da uklone sve prepreke za postizanje rodne ravnopravnosti u tom sektoru, posebno uvođenjem mjera koje omogućuju jednak pristup, sudjelovanje i zastupljenost svih kulturnih djelatnika i umjetnika;

33.

poziva države članice da povećaju potporu kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama jačanjem javnih ulaganja te poticanjem i promicanjem privatnih ulaganja u kulturne i kreativne sektore i industrije te javno-privatnih partnerstva; poziva države članice da umjetnicima i svim stvarateljima kulturnog sadržaja osiguraju lakši pristup financiranju;

34.

poziva države članice da diversificiraju izvore potpore kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te da zajamče da neće doći do financijskih rezova ili smanjenja postojećih sredstava jer se sektor i dalje suočava s posljedicama posljednjih rezova;

35.

poziva Komisiju i države članice da olakšaju pristup javnim bespovratnim sredstvima i zajmovima smanjenjem administrativnog opterećenja u svim fazama postupaka podnošenja zahtjeva i izvješćivanja te da osiguraju transparentnost; naglašava da je potrebno promicati i iskoristiti sinergije između svih relevantnih programa financiranja EU-a s posebnim iznosima za kulturne i kreativne sektore, kao što su Obzor Europa, Kreativna Europa, InvestEU, Digitalna Europa, fondovi kohezijske politike te Mehanizam za oporavak i otpornost, kako bi se pružila bolja potpora umjetnicima i kulturnim radnicima te osigurali novi, dostupni i, kad je to moguće, redoviti tokovi financiranja;

36.

naglašava da je važno odgovarajući dio mjera za gospodarski oporavak usmjeriti na kulturne i kreativne sektore i industrije; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da kulturu uključe u nacionalne planove za oporavak i otpornost te da najmanje 2 % proračunske omotnice Mehanizma za oporavak i otpornost namijene za kulturu s konkretnim, uključivim i svima dostupnim mjerama, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen; zabrinut je zbog toga što se čini da je u nekim državama članicama u dostavljenim planovima predviđen manji postotak ili da u njima uopće nisu predviđena namjenska sredstva za te sektore; poziva Komisiju da objavi podatke o iznosima i namjeni sredstava predviđenih u planovima kako bi se zajamčila transparentnost i olakšao demokratski nadzor;

37.

ponavlja važnost podupiranja svih kulturnih sektora, uključujući zanimanja u području kulturnog posredovanja, koji imaju ključnu ulogu kao veza između javnosti i umjetničkog djela ili baštine, čime se osigurava pristup kulturi i njezino širenje u javnosti;

38.

ističe da je kulturne i kreativne sektore i industriju najprije i najteže pogodila pandemija te da će se oni među zadnjima oporaviti i da se očekuje da će njihov oporavak biti čak sporiji zbog ograničenja broja posjetitelja kulturnih događanja i ograničenja u pogledu mjesta održavanja; naglašava da oporavak kulturnih i kreativnih sektora i industrija mora ići ruku pod ruku s prijelazom na održivost sektora; poziva Komisiju i države članice da podrže kratkoročni oporavak cijelog kulturnog ekosustava i da dugoročno ojačaju otpornost, konkurentnost i inovativnost kulturnih i kreativnih sektora i industrija te da ojačaju te sektore pružanjem pravedne i strukturirane potpore svima, a posebno najranjivijim akterima, i da potiču mogućnosti za zapošljavanje umjetnika, autora, izvođača, kulturnih radnika i stručnjaka u području kulturnog posredovanja podupiranjem suradnje među svim disciplinarnim područjima te da osiguraju sveobuhvatno praćenje socioekonomske situacije u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama uz pomoć europskog okvira za radne uvjete kako bi se u budućnosti što učinkovitije rješavale sve veće krize i pratila njihova digitalna i zelena tranzicija;

39.

naglašava da mjere koje se poduzimaju kako bi se kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama pomoglo u njihovu oporavku ne bi trebale biti usmjerene samo na gospodarski oporavak, već bi se trebale upotrebljavati i za poboljšanje radnih uvjeta umjetnika i kulturnih djelatnika, za usavršavanje i prekvalifikaciju tih radnika kako bi im se omogućilo uključivanje u digitalno doba i svijet te za ulaganje u zelenu inovacijsku snagu kulturnih i kreativnih sektora i industrija, koji su pokretači održivosti, prvi korisnici i pokretači disruptivnih tehnologija potrebnih za borbu protiv klimatskih promjena; ističe izazove koje digitalizacija nameće kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te naglašava da je stoga potrebno stalno preispitivanje i preoblikovanje poslovnih modela kako bi se razvila tržišno usmjerena rješenja koja se temelje na velikim podacima, računalstvu u oblaku, IKT-u, umjetnoj inteligenciji i snažnoj ulozi internetskih platformi; naglašava da je za nositelje prava u europskim kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama važno da su podaci o publici i sustavi za preporuku sadržaja dostupni i transparentni; stoga naglašava važnost zajamčenog financiranja digitalizacije, očuvanja i internetske dostupnosti kulturnih i kreativnih sadržaja i naše europske kulturne baštine;

40.

poziva Komisiju i države članice da prikupe i podijele pouzdane podatke o najboljim praksama i metodama raspodjele potpore za kulturne i kreativne sektore i industrije; nadalje, poziva na razmjenu najboljih praksi o najučinkovitijim načinima raspodjele financijskih sredstava za oporavak u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju kako bi se osiguralo da su kulturni i kreativni sektori i industrije maksimalno obuhvaćeni, tako da nijedan umjetnik ili kulturni radnik ne bude zapostavljen;

41.

ističe važnost naknada za autore i izvođače na internetu i izvan njega, posebno promicanjem kolektivnog pregovaranja;

42.

poziva Komisiju na stalno praćenje kulturnih i kreativnih sektora i industrija s pomoću redovitih studija o položaju umjetnika kako bi se na europskoj razini dobili točni, pouzdani, ažurirani i sektorski podaci radi pouzdanog kreiranja politika, dobivanja jasnije slike kulturnih i kreativnih sektora i industrija te bolje pripremljenosti u slučaju budućih kriza;

43.

pozdravlja činjenicu da su se tijekom krize mnogi kulturni ekosustavi radnika i organizacija prilagodili novim oblicima digitalne distribucije te su prihvatili inovativne načine za dopiranje do publike; ipak naglašava da digitalno sudjelovanje ne bi trebalo zamijeniti doživljaje kulture uživo;

44.

potiče promicanje upotrebe novih tehnologija kao što je umjetna inteligencija kako bi umjetnici mogli istraživati nove načine za stvaranje i širenje svojeg rada te u većoj mjeri iskoristiti mogućnosti koje im nudi digitalno okružje;

45.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju.

---

(1)  SL C 460, 21.12.2018., str. 12.

1

(2)  SL C 238, 6.7.2018., str. 28.

2

(3)  SL C 125 E, 22.5.2008., str. 223.

3

(4)  SL C 385, 22.9.2021., str. 152.

4

(5)  SL L 130, 17.5.2019., str. 92.

5

(6)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

6

(7)  SL L 189, 28.5.2021., str. 34.

7

(8)  SL L 107, 26.3.2021., str. 30.

8

(9)  Studija naslovljena „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 1. veljače 2021.

9

(10)  Brifing pod nazivom „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union” (Položaj umjetnika i kulturnih radnika i kulturni oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 4. svibnja 2021.

10

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Ponovna izgradnja Europe: Kulturno i kreativno gospodarstvo prije i nakon krize prouzročene bolešću COVID-19), siječanj 2021.

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  Direktiva (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i radijskih programa te o izmjeni Direktive Vijeća 93/83/EEZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 82.).

12

---

četvrtak, 21. listopada 2021.

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

Transparentnost EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao i njegove članke 4., 6., 9., članak 15. stavak 3. i članak 122. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao i njegove članke 4., 6., 9., članak 15. stavak 3. i članak 122. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3. i 35., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3. i 35.,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju potpisanu u Torinu 18. listopada 1961., a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju potpisanu u Torinu 18. listopada 1961., a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir članak 31. Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije (WTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 31. Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije (WTO),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju donesenu na 72. plenarnom zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine 28. svibnja 2019. o poboljšanju transparentnosti tržišta lijekova, cjepiva i drugih zdravstvenih proizvoda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju donesenu na 72. plenarnom zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine 28. svibnja 2019. o poboljšanju transparentnosti tržišta lijekova, cjepiva i drugih zdravstvenih proizvoda,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (4),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o borbi protiv bolesti COVID-19, posebno onu od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o borbi protiv bolesti COVID-19, posebno onu od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0245),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 18. lipnja 2020. o odobravanju sporazuma s državama članicama o nabavi cjepiva protiv bolesti COVID-19 u ime država članica i povezanih postupaka, uključujući njezin Prilog (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 18. lipnja 2020. o odobravanju sporazuma s državama članicama o nabavi cjepiva protiv bolesti COVID-19 u ime država članica i povezanih postupaka, uključujući njezin Prilog (C(2020)4192),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebice njegove presude u predmetima C-183/95 i C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebice njegove presude u predmetima C-183/95 i C-221/10 (6),

| — | uzimajući u obzir niz istraga i inicijativa Europskog ombudsmana u vezi s transparentnošću odgovora administracije EU-a na pandemiju bolesti COVID-19, (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir niz istraga i inicijativa Europskog ombudsmana u vezi s transparentnošću odgovora administracije EU-a na pandemiju bolesti COVID-19, (7)

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2361 (2021.) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 27. siječnja 2021. pod nazivom „Cjepiva protiv bolesti COVID-19: etička, pravna i praktična pitanja” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 2361 (2021.) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 27. siječnja 2021. pod nazivom „Cjepiva protiv bolesti COVID-19: etička, pravna i praktična pitanja” (8),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Ovieda o ljudskim pravima i biomedicini te njezine protokole (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Ovieda o ljudskim pravima i biomedicini te njezine protokole (9),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 1477/2020, 0062/2021 i 0066/2021 u kojima se izražava zabrinutost zbog nedovoljne transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 1477/2020, 0062/2021 i 0066/2021 u kojima se izražava zabrinutost zbog nedovoljne transparentnosti EU-a u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| B. | budući da se u zaprimljenim predstavkama traži da se pravodobno objave sve pojedinosti o ugovorima o cjepivima sklopljenima između Komisije, država članica i farmaceutske industrije, kao i podaci o kliničkim ispitivanjima na pacijentima te da se privremeno obustavi primjena zakona o patentima kako bi se omogućio brz, pravedan i univerzalan pristup cjepivima u svim dijelovima svijeta; |
| --- | --- |

B.

budući da se u zaprimljenim predstavkama traži da se pravodobno objave sve pojedinosti o ugovorima o cjepivima sklopljenima između Komisije, država članica i farmaceutske industrije, kao i podaci o kliničkim ispitivanjima na pacijentima te da se privremeno obustavi primjena zakona o patentima kako bi se omogućio brz, pravedan i univerzalan pristup cjepivima u svim dijelovima svijeta;

| C. | budući da je potpuna transparentnost u pogledu svih pojedinosti o istraživanju, razvoju, nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19 temeljni preduvjet za povećanje povjerenja građana u cjepiva i način na koji su institucije potrošile goleme količine javnih financijskih sredstava; budući da svaki nedostatak transparentnosti u kontekstu najozbiljnije javnozdravstvene krize modernog doba znači kršenje prava građana na informacije i može dovesti do neizvjesnosti, širenja dezinformacija i povećanog rizika od oklijevanja s cijepljenjem, čime se ugrožava brzo i učinkovito djelovanje protiv pandemije; budući da je transparentnost glavni temelj uspjeha strategije EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

C.

budući da je potpuna transparentnost u pogledu svih pojedinosti o istraživanju, razvoju, nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19 temeljni preduvjet za povećanje povjerenja građana u cjepiva i način na koji su institucije potrošile goleme količine javnih financijskih sredstava; budući da svaki nedostatak transparentnosti u kontekstu najozbiljnije javnozdravstvene krize modernog doba znači kršenje prava građana na informacije i može dovesti do neizvjesnosti, širenja dezinformacija i povećanog rizika od oklijevanja s cijepljenjem, čime se ugrožava brzo i učinkovito djelovanje protiv pandemije; budući da je transparentnost glavni temelj uspjeha strategije EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| D. | budući da Europska agencija za lijekove (EMA) provodi izvanredne mjere kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala transparentnost svojih regulatornih aktivnosti u pogledu liječenja bolesti COVID-19 i cjepiva protiv nje, koja su odobrena ili su u postupku evaluacije, uključujući objavu izvješćâ o kliničkim ispitivanjima koja se podnose EMA-i u okviru zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet; budući da su mjere koje provodi EMA usmjerene na odgovor velikom zanimanju za informacije o lijekovima protiv bolesti COVID-19 i potporu globalnim istraživanjima o tim lijekovima; |
| --- | --- |

D.

budući da Europska agencija za lijekove (EMA) provodi izvanredne mjere kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala transparentnost svojih regulatornih aktivnosti u pogledu liječenja bolesti COVID-19 i cjepiva protiv nje, koja su odobrena ili su u postupku evaluacije, uključujući objavu izvješćâ o kliničkim ispitivanjima koja se podnose EMA-i u okviru zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet; budući da su mjere koje provodi EMA usmjerene na odgovor velikom zanimanju za informacije o lijekovima protiv bolesti COVID-19 i potporu globalnim istraživanjima o tim lijekovima;

| E. | budući da u prva dva tromjesečja 2021. farmaceutska poduzeća nisu ispunjavala svoje obveze u pogledu isporuke cjepiva, što je dovelo do znatnih kašnjenja u postupku cijepljenja u državama članicama te je stoga predstavljalo ozbiljnu prijetnju javnom zdravlju; |
| --- | --- |

E.

budući da u prva dva tromjesečja 2021. farmaceutska poduzeća nisu ispunjavala svoje obveze u pogledu isporuke cjepiva, što je dovelo do znatnih kašnjenja u postupku cijepljenja u državama članicama te je stoga predstavljalo ozbiljnu prijetnju javnom zdravlju;

| F. | budući da je transparentnost u nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19 osnova za suradnju u području cjepiva u Europi; |
| --- | --- |

F.

budući da je transparentnost u nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19 osnova za suradnju u području cjepiva u Europi;

| G. | budući da je više od 200 000 građana već podržalo europsku građansku inicijativu „Bez profitiranja od pandemije”, u okviru koje se zagovara da bi „podaci o troškovima proizvodnje, javnim doprinosima te djelotvornosti i sigurnosti cjepiva i lijekova trebali biti javno dostupni te da ugovori između javnih tijela i farmaceutskih poduzeća moraju biti javno dostupni”; |
| --- | --- |

G.

budući da je više od 200 000 građana već podržalo europsku građansku inicijativu „Bez profitiranja od pandemije”, u okviru koje se zagovara da bi „podaci o troškovima proizvodnje, javnim doprinosima te djelotvornosti i sigurnosti cjepiva i lijekova trebali biti javno dostupni te da ugovori između javnih tijela i farmaceutskih poduzeća moraju biti javno dostupni”;

| H. | budući da se suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19 može smatrati svojevrsnim testom povjerenja za sve države članice i institucije EU-a na kojem će se temeljiti odgovor na moguću pojavu novih javnozdravstvenih kriza u budućnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da se suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19 može smatrati svojevrsnim testom povjerenja za sve države članice i institucije EU-a na kojem će se temeljiti odgovor na moguću pojavu novih javnozdravstvenih kriza u budućnosti;

| I. | budući da su Komisija i države članice obvezne u pregovorima s farmaceutskim poduzećima o ugovorima u vezi s cjepivima protiv bolesti COVID-19 biti što otvorenije i bliže građanima; budući da Komisija odbija objaviti imena stručnjaka, pa čak i navesti sedam država članica koje su zastupljene u zajedničkom pregovaračkom timu; budući da je demokratska odgovornost preduvjet za to da strategija EU-a za cjepiva ima učinkovitu i vjerodostojnu ulogu u globalnim naporima u pogledu cijepljenja; |
| --- | --- |

I.

budući da su Komisija i države članice obvezne u pregovorima s farmaceutskim poduzećima o ugovorima u vezi s cjepivima protiv bolesti COVID-19 biti što otvorenije i bliže građanima; budući da Komisija odbija objaviti imena stručnjaka, pa čak i navesti sedam država članica koje su zastupljene u zajedničkom pregovaračkom timu; budući da je demokratska odgovornost preduvjet za to da strategija EU-a za cjepiva ima učinkovitu i vjerodostojnu ulogu u globalnim naporima u pogledu cijepljenja;

| J. | budući da je društvo izloženo dezinformacijama i da se često pružaju proturječne i obmanjujuće informacije o nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

J.

budući da je društvo izloženo dezinformacijama i da se često pružaju proturječne i obmanjujuće informacije o nabavi i distribuciji cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| K. | budući da su Komisija i države članice objavile tek redigirane verzije ugovorâ o prethodnoj kupnji i ugovorâ o kupnji sa zacrnjenim ili izostavljenim ključnim informacijama, što je dovelo do nepotrebnog smanjenja transparentnosti i povjerenja u društvu; |
| --- | --- |

K.

budući da su Komisija i države članice objavile tek redigirane verzije ugovorâ o prethodnoj kupnji i ugovorâ o kupnji sa zacrnjenim ili izostavljenim ključnim informacijama, što je dovelo do nepotrebnog smanjenja transparentnosti i povjerenja u društvu;

| L. | budući da europski građani imaju pravo od europskih institucija i drugih službenih izvora dobivati stvarne i istinite informacije o upravljanju pandemijom i borbi protiv bolesti COVID-19; budući da su sva europska tijela obvezna pružati te informacije; |
| --- | --- |

L.

budući da europski građani imaju pravo od europskih institucija i drugih službenih izvora dobivati stvarne i istinite informacije o upravljanju pandemijom i borbi protiv bolesti COVID-19; budući da su sva europska tijela obvezna pružati te informacije;

| M. | budući da je EU novcem poreznih obveznika financirao velik dio istraživanja i razvoja cjepiva, pomogao farmaceutskim poduzećima u njihovu radu početnim ulaganjima kojima su im se smanjili rizici, izdao uvjetna odobrenja, pružio potporu proizvodnim kapacitetima i kupio cjepiva; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU novcem poreznih obveznika financirao velik dio istraživanja i razvoja cjepiva, pomogao farmaceutskim poduzećima u njihovu radu početnim ulaganjima kojima su im se smanjili rizici, izdao uvjetna odobrenja, pružio potporu proizvodnim kapacitetima i kupio cjepiva;

| N. | budući da Sud Europske unije priznaje opće načelo prema kojem zaštita javnog zdravlja mora nedvojbeno imati prednost pred ekonomskim razlozima; |
| --- | --- |

N.

budući da Sud Europske unije priznaje opće načelo prema kojem zaštita javnog zdravlja mora nedvojbeno imati prednost pred ekonomskim razlozima;

| O. | budući da Komisija mora na odgovarajući i učinkovit način obavijestiti Parlament o svim načinima na koji istraživanje, razvoj, pregovori, distribucija i uvođenje cjepiva protiv bolesti COVID-19 u EU-u mogu utjecati na proračun kako bi Parlament mogao u potpunosti izvršiti svoju dužnost nadzora nad provedbom proračuna EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da Komisija mora na odgovarajući i učinkovit način obavijestiti Parlament o svim načinima na koji istraživanje, razvoj, pregovori, distribucija i uvođenje cjepiva protiv bolesti COVID-19 u EU-u mogu utjecati na proračun kako bi Parlament mogao u potpunosti izvršiti svoju dužnost nadzora nad provedbom proračuna EU-a;

| P. | budući da većina farmaceutskih poduzeća uključenih u strategiju EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 u ovom trenutku nije dostavila podatke o kliničkim ispitivanjima na pacijentima i da se ti podaci neće objaviti sve do sredine 2022. ili kraja 2023.; |
| --- | --- |

P.

budući da većina farmaceutskih poduzeća uključenih u strategiju EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 u ovom trenutku nije dostavila podatke o kliničkim ispitivanjima na pacijentima i da se ti podaci neće objaviti sve do sredine 2022. ili kraja 2023.;

| Q. | budući da je Europski ombudsman, nakon šestomjesečne istrage (10) o uspješnosti rada Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, utvrdio nedostatke u praksama jamčenja transparentnosti na razini ECDC-a, pa tako i u podacima na kojima se temelje njegove procjene rizika i interakcije s međunarodnim partnerima kao što su Svjetska zdravstvena organizacija i kineski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti; budući da je Ombudsman iznio niz prijedloga za omogućavanje boljeg javnog nadzora i razumijevanje rada ECDC-a u pogledu cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europski ombudsman, nakon šestomjesečne istrage (10) o uspješnosti rada Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, utvrdio nedostatke u praksama jamčenja transparentnosti na razini ECDC-a, pa tako i u podacima na kojima se temelje njegove procjene rizika i interakcije s međunarodnim partnerima kao što su Svjetska zdravstvena organizacija i kineski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti; budući da je Ombudsman iznio niz prijedloga za omogućavanje boljeg javnog nadzora i razumijevanje rada ECDC-a u pogledu cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| R. | budući da je čuvanje povjerljivosti cijena za kupnju lijekova praksa koja može dovesti do fragmentacije unutarnjeg tržišta na razini država članica; |
| --- | --- |

R.

budući da je čuvanje povjerljivosti cijena za kupnju lijekova praksa koja može dovesti do fragmentacije unutarnjeg tržišta na razini država članica;

| S. | budući da bi se ubrzanje rasta globalne stope procijepljenosti protiv bolesti COVID-19 trebalo smatrati javnozdravstvenim prioritetom; budući da trenutačna brzina rasta te stope nije dovoljna da se spriječi pogoršanje pandemije zbog zaraznijih varijanti virusa koji uzrokuje COVID-19 te pojave novih i još opasnijih varijanti otpornih na imunosnu zaštitu koju pružaju postojeća cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

S.

budući da bi se ubrzanje rasta globalne stope procijepljenosti protiv bolesti COVID-19 trebalo smatrati javnozdravstvenim prioritetom; budući da trenutačna brzina rasta te stope nije dovoljna da se spriječi pogoršanje pandemije zbog zaraznijih varijanti virusa koji uzrokuje COVID-19 te pojave novih i još opasnijih varijanti otpornih na imunosnu zaštitu koju pružaju postojeća cjepiva protiv bolesti COVID-19;

1.

ističe koliko je važno zajednički, brzo i učinkovito odgovoriti na pandemiju bolesti COVID-19, i kao Europska unija i kao član globalne zajednice, te uviđa da EU ima posebnu odgovornost u jamčenju pravednog i univerzalnog pristupa cjepivima protiv bolesti COVID-19;

2.

izražava svoje duboko žaljenje zbog nedovoljne transparentnosti Komisije, država članica i farmaceutskih poduzeća u pogledu razvoja, nabave i distribucije cjepiva protiv bolesti COVID-19, posebice u svjetlu kontinuiranog kršenja potpisanih ugovorâ;

3.

ističe ograničenja s kojima se Parlament suočava u svojoj ulozi suzakonodavca uslijed netransparentnosti strategije cijepljenja koju je usvojila Komisija, zbog čega Parlament nije mogao djelotvorno nadzirati postupak nabave i distribucije cjepiva, čime mu je onemogućen nadzor nad pravilnom primjenom proračuna Unije;

4.

naglašava potrebu za poboljšanjem dijaloga s građanima kako bi se bolje shvatila njihova iskrena zabrinutost i sumnje u pogledu cijepljenja; poziva Komisiju da poboljša komunikaciju s javnošću o strategiji EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 i učini je jasnijom, transparentnijom i temeljitijom kako bi građani EU-a mogli ostvariti svoje pravo na pristup informacijama izravno povezanima s njihovim zdravljem, uključujući kriterije prema kojima se neka cjepiva odabiru, a neka ne;

5.

poziva Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog o budućoj zajedničkoj nabavi cjepiva s jasnim odredbama o transparentnosti i podjeli nadležnosti između aktera iz institucionalnog okvira EU-a i država članica te o budućim načinima liječenja bolesti COVID-19 i lijekovima za rijetke bolesti u okviru farmaceutske strategije za Europu; poziva Komisiju da preispita uvjete sporazuma o povjerljivosti cijena kako bi se riješilo pitanje trenutačne fragmentiranosti europskog unutarnjeg tržišta;

6.

poziva Komisiju da objavi imena članova timova uključenih u pregovore o ugovorima o prethodnoj kupnji i ugovorima o kupnji s farmaceutskim poduzećima za nabavu cjepiva protiv bolesti COVID-19; traži od Komisije da pojasni svoje kriterije za odabir članova pregovaračkog tima;

7.

apelira na Komisiju da uključi kontaktnu skupinu Komisije i Parlamenta za COVID-19, koju je predsjednica Komisije najavila u veljači 2021. (11), u postupak donošenja odluka za odobrenje budućih ugovorâ kako bi se zajamčila veća transparentnost u pregovaračkom procesu; zahtijeva da se toj skupini na tjednoj osnovi dostavljaju ažurirane informacije, uključujući detaljnu studiju o proizvodnji, uvozu, izvozu i predviđanju doza cjepiva;

8.

poziva Komisiju da bez odgode zajamči potpunu transparentnost objavom neredigiranih verzija ugovorâ o prethodnoj kupnji i ugovorâ o kupnji te da, među ostalim, objavi pojedinosti o: iznosu javnih ulaganja u razvoj cjepiva; Komisijinim predujmovima i plaćanjima nakon isporuke za svako poduzeće koje se bavi razvojem cjepiva, s pojedinostima o raspodjeli tih sredstava na razvoj i proizvodnju cjepiva; podjeli troškova između javnih i privatnih ulagača u istraživanje, razvoj i proizvodnju cjepiva; broju doza dodijeljenih svakoj državi i onih koje se trebaju dostaviti na tromjesečnoj razini; cijenama po dozi; broju i lokaciji raspoloživih proizvodnih pogona; sporazumima o mogućim budućim nabavama; sustavima odgovornosti i naknada za svaku štetu koja bi mogla nastati zbog cjepiva; sankcijama za slučajeve kršenja ugovora ili kašnjenja u isporuci; informacijama o mogućem dijeljenju prava intelektualnog vlasništva, posebno o tome ima li Komisija utjecaj na prava intelektualnog vlasništva zbog svojih početnih ulaganja u postupak razvoja cjepiva, kao i svim drugim povezanim informacijama koje bi mogle biti od interesa za javnost; ulozi Europske agencije za lijekove i nacionalnih nadležnih tijela u određivanju ugovornih odredbi; prijenosu tehnologije u treće zemlje i donacijama tim zemljama te svim povezanim informacijama koje bi mogle biti od interesa za javnost;

9.

poziva Komisiju da objavi cijene po dozi za cjepiva svih proizvođača i da pruži detaljne informacije o svojoj strategiji nabave jer se cijene cjepiva znatno razlikuju među proizvođačima;

10.

poziva Komisiju da objavu svih pojedinosti od javnog interesa u pogledu budućih ugovorâ o cjepivu protiv bolesti COVID-19 i poštovanja tih ugovora, kao i ugovorâ za nabavu drugih tehnologija povezanih s bolešću COVID-19, učini preduvjetom za buduće pregovore s farmaceutskim poduzećima;

11.

kritizira odluku Komisije da osnivanje novog Europskog tijela za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) ne provede u okviru redovnog zakonodavnog postupka u skladu s člankom 168. UFEU-a, zbog čega to tijelo nije uspostavila kao punopravnu neovisnu agenciju koja ima mandat za zaštitu javnog interesa i na koju se primjenjuje jednako strog nadzor kao i na druge agencije EU-a; žali zbog činjenice da se takav pristup Komisije, zbog kojeg je Parlament isključen iz nadzora nad radom HERA-e, može smatrati još jednim nedostatkom kojim je ugrožena transparentnost i odgovornost u pogledu potrošnje javnih sredstava i donošenja odluka u području javnog zdravlja;

12.

poziva Komisiju da javnosti pruži informacije o svim slučajevima u kojima su farmaceutska poduzeća moguće prekršila ugovor, kao i o razlozima za takva kršenja ugovorâ, te da upotrijebi sve instrumente koji su joj na raspolaganju kako bi kaznila moguća kršenja ili neopravdana kašnjenja;

13.

poziva Komisiju da Parlamentu dostavi detaljne informacije o tome kako su poduzeća s kojima je sklopljen ugovor upotrijebila iznose koje je isplatio EU, uključujući metodologiju za određivanje tih iznosa te načine kontrole i provjere; poziva Komisiju da pruži detaljne informacije o svim načinima na koji strategija EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 utječe na proračun;

14.

poziva Komisiju da se pobrine za to da poduzeća s kojima je sklopljen ugovor u svrhu obavljanja evaluacija, neovisnim znanstvenim stručnjacima, osim stručnjaka iz EMA-e, što je prije moguće omoguće pristup rezultatima kliničkih ispitivanja i protokolima za istraživanje mogućih cjepiva protiv bolesti COVID-19, uključujući planove za statističku analizu, kliničke studije i izvješća; ističe da se u slučaju da se tijekom kliničkih ispitivanja otkriju ozbiljne i/ili česte nuspojave, takvi slučajevi moraju prijaviti bez odgode;

15.

poziva Komisiju da zajamči da poduzeća s kojima je sklopljen ugovor objavljuju podatke iz izvješćâ o farmakovigilanciji u potpunosti u skladu s pravilima o poštovanju osobnih podataka predmetnih pacijenata te da promiče i prati javni nadzor nad nuspojavama koje se zabilježe tijekom primjene cjepiva;

16.

poziva Komisiju da provede istraživanje o korelaciji između razine transparentnosti ugovorâ o cjepivu, povjerenja javnosti u strategiju EU-a za cjepiva i razine izloženosti dezinformacijama kako bi se uklonili uzroci oklijevanja s cijepljenjem;

17.

poziva Komisiju da provede i objavi ocjenu strategije EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 i svog izvješćivanja javnosti te da pritom detaljno preispita sve elemente i izradi preporuke o okviru za buduću zajedničku nabavu na europskoj razini, posebno u pogledu transparentnosti;

18.

traži od Komisije da i dalje bude solidarna s drugim zemljama svijeta, posebno onima koje su dio susjedske politike, te da podrži njihove napore u sprečavanju i borbi protiv virusa koji uzrokuje bolest COVID-19;

19.

naglašava da Komisija mora zajamčiti da se cjepiva protiv bolesti COVID-19 smatraju globalnim javnim dobrom u korist svih, uz jamčenje univerzalnog pristupa cjepivima; ističe da se taj aspekt mora odražavati i u svim povezanim ugovorima potpisanima s farmaceutskim poduzećima uključivanjem najpouzdanijih zaštitnih mjera u tom pogledu za jamčenje dostupnosti te opće i cjenovne pristupačnosti cjepiva protiv bolesti COVID-19; podržava globalne napore za omogućavanje dostupnosti cjepiva protiv bolesti COVID-19 te povezane opreme i liječenja u svim zemljama, uključujući zemlje u razvoju; ističe iznimnu važnost prijenosa tehnologije i izvoza ključnih komponenti u treće zemlje kako bi se povećala proizvodnja i distribucija cjepiva protiv bolesti COVID-19 na globalnoj razini, u svrhu ubrzanja rasta stope procijepljenosti diljem svijeta, čime bi se spriječio daljnji porast broja smrtnih slučajeva i hospitalizacija te širenje varijanti virusa koji uzrokuje bolest COVID-19; uviđa da je proizvodni kapacitet glavna prepreka dostupnosti cjepiva; ističe važnost suradnje s poduzećima koja se bave mRNA tehnologijom kako bi se uspostavili novi proizvodni pogoni za cjepiva protiv bolesti COVID-19 i povezanu opremu, kao i važnost povećanja doprinosa EU-a i SAD-a inicijativi COVAX, uz transparentnu objavu svih donacija po vremenskim razdobljima, kako bi se spasili životi u onim zemljama koje su izostavljene pri distribuciji cjepiva;

20.

poziva Komisiju da se pobrine za to da farmaceutska poduzeća razmjenjuju svoja znanja i podatke preko mehanizma za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 koji je uspostavila Svjetska zdravstvena organizacija (C-TAP) te da se koriste svim dostupnim mogućnostima za povećanje proizvodnje i distribucije diljem svijeta, uključujući udruživanje s drugim poduzećima za razvojne i distribucijske procese;

21.

čvrsto vjeruje da se prijedlozi Ombudsmana, koji su izneseni nakon strateške istrage OI/3/2020/TE i čija je svrha poboljšati rad ECDC-a i njegovu praksu jamčenja transparentnosti, moraju u potpunosti i dosljedno provesti kako bi se ojačalo povjerenje javnosti u strategiju EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19, s obzirom na ključnu ulogu ECDC-a u prikupljanju i objavljivanju ključnih informacija o cjepivima protiv bolesti COVID-19;

22.

poziva Komisiju da objavi i ocijeni globalnu strategiju EU-a kako bi se zajamčila brza i pravedna distribucija cjepiva diljem svijeta, uključujući njezino sudjelovanje u inicijativama COVAX i C-TAP, te prekogranična opskrba materijalima potrebnima za proizvodnju cjepiva, kao i da objavi i ocijeni svoju strategiju za povećanje proizvodnih kapaciteta i kriterije za distribuciju doza među zemljama;

23.

poziva Komisiju da pri potpisivanju budućih ugovora s farmaceutskim poduzećima kao jedan od glavnih ciljeva EU-a postavi brz i pravedan pristup cjepivima diljem svijeta, uzimajući u obzir klauzule povezane s pravima intelektualnog vlasništva i neisključivim licencijama, cijenama i najboljom praksom za poboljšanje proizvodnje i distribucije cjepiva;

24.

poziva Komisiju da kroz odgovarajuće kanale poboljša dijalog sa zemljama u razvoju radi proučavanja izazova i poteškoća s kojima se suočavaju u proizvodnji cjepiva protiv bolesti COVID-19 i učenja o njima, u svrhu osiguravanja potrebnih sredstava za proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19 na njihovu teritoriju, a samim time i u svrhu djelotvornije borbe protiv pandemije diljem svijeta;

25.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 154, 16.6.2017., str. 1.

1

(2)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

2

(3)  SL L 311, 28.11.2001., str. 67.

3

(4)  SL L 117, 5.5.2017., str. 1.

4

(5)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

5

(6)  Presuda Suda od 17. srpnja 1997., Affish BV / Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, točka 43., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en

6

Affish BV / Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees

Presuda Suda (treće vijeće) od 19. travnja 2012., Artegodan / Komisija, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=en.

Artegodan / Komisija

(7)  Pregled: https://www.ombudsman.europa.eu/hr/news-document/en/136499

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Strateška istraga Europskog ombudsmana OI/3/2020/TE o načinu na koji je ECDC prikupljao i priopćavao informacije tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19.

10

(11)  Europska komisija, govor predsjednice von der Leyen na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta o trenutačnom stanju u pogledu strategije EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19, 10. veljače 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

Strategija EU-a za smanjenje emisija metana

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir sporazum sklopljen 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum sklopljen 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) u Parizu (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana od 14. listopada 2020. (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana od 14. listopada 2020. (COM(2020)0663),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi direktiva o kvaliteti zraka: Direktive 2004/107/EZ i Direktive 2008/50/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi direktiva o kvaliteti zraka: Direktive 2004/107/EZ i Direktive 2008/50/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz listopada 2018. naslovljeno „The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers” (Budućnost petrokemije: prema održivijoj plastici i gnojivima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz listopada 2018. naslovljeno „The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers” (Budućnost petrokemije: prema održivijoj plastici i gnojivima),

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija od 26. studenoga 2019. i prvo sažeto izvješće tog programa o proizvodnji fosilnih goriva od 20. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija od 26. studenoga 2019. i prvo sažeto izvješće tog programa o proizvodnji fosilnih goriva od 20. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 6. svibnja 2021. naslovljeno „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Globalna procjena o metanu: koristi i troškovi ublažavanja emisija metana), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 6. svibnja 2021. naslovljeno „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Globalna procjena o metanu: koristi i troškovi ublažavanja emisija metana),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju od 18. svibnja 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju od 18. svibnja 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 23. studenoga 2020. naslovljeno „Air quality in Europe – 2020 report” (Kvaliteta zraka u Europi – izvješće za 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 23. studenoga 2020. naslovljeno „Air quality in Europe – 2020 report” (Kvaliteta zraka u Europi – izvješće za 2020.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladine znanstveno-političke platforme iz 2019. o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava i njezino izvješće s radionice o bioraznolikosti i pandemijama iz 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladine znanstveno-političke platforme iz 2019. o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava i njezino izvješće s radionice o bioraznolikosti i pandemijama iz 2020.,

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Skupine glavnih znanstvenih savjetnika Europske komisije iz ožujka 2020. naslovljeno „Put prema održivom prehrambenom sustavu: Od hrane kao robe do hrane kao općeg dobra”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Skupine glavnih znanstvenih savjetnika Europske komisije iz ožujka 2020. naslovljeno „Put prema održivom prehrambenom sustavu: Od hrane kao robe do hrane kao općeg dobra”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0277/2021),

| A. | budući da je metan staklenički plin snažnog učinka, koji tijekom dvadesetogodišnjeg razdoblja djeluje više od 80 puta snažnije od ugljikova dioksida (CO2), što ga čini drugim stakleničkim plinom po važnosti, te da je također onečišćivač koji je prekursor za prizemni ozon (O3) i da uzrokuje otprilike četvrtinu globalnog zatopljenja našeg doba (7); budući da metan predstavlja udio od 10 % u ukupnim emisijama stakleničkih plinova u Uniji; budući da zacrtani smjerovi iz Posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o 1,5 oC, Šestog izvješća IPCC-a o procjeni stanja i Globalnoj procjeni Programa UN-a za okoliš (UNEP) o metanu iz 2021., kojima se globalno zagrijavanje ograničava na 1,5 oC bez prekoračenja ili uz ograničeno prekoračenje, podrazumijevaju znatno smanjenje emisija metana; budući da će se prema UNEP-u smanjenjem antropogenih emisija metana za čak 45 % izbjeći globalno zagrijavanje za gotovo 0,3 oC do 2040-ih i dopuniti sva dugoročna nastojanja usmjerena na ublažavanje klimatskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da je metan staklenički plin snažnog učinka, koji tijekom dvadesetogodišnjeg razdoblja djeluje više od 80 puta snažnije od ugljikova dioksida (CO2), što ga čini drugim stakleničkim plinom po važnosti, te da je također onečišćivač koji je prekursor za prizemni ozon (O3) i da uzrokuje otprilike četvrtinu globalnog zatopljenja našeg doba (7); budući da metan predstavlja udio od 10 % u ukupnim emisijama stakleničkih plinova u Uniji; budući da zacrtani smjerovi iz Posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o 1,5 oC, Šestog izvješća IPCC-a o procjeni stanja i Globalnoj procjeni Programa UN-a za okoliš (UNEP) o metanu iz 2021., kojima se globalno zagrijavanje ograničava na 1,5 oC bez prekoračenja ili uz ograničeno prekoračenje, podrazumijevaju znatno smanjenje emisija metana; budući da će se prema UNEP-u smanjenjem antropogenih emisija metana za čak 45 % izbjeći globalno zagrijavanje za gotovo 0,3 oC do 2040-ih i dopuniti sva dugoročna nastojanja usmjerena na ublažavanje klimatskih promjena;

| B. | budući da Međunarodna agencija za energiju u svojem izvješću „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto razina emisija do 2050.: plan za globalni energetski sektor) navodi da u scenariju nulte neto razine emisija treba od 2020. do 2030. za 75 % smanjiti emisije metana iz fosilnih goriva; |
| --- | --- |

B.

budući da Međunarodna agencija za energiju u svojem izvješću „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto razina emisija do 2050.: plan za globalni energetski sektor) navodi da u scenariju nulte neto razine emisija treba od 2020. do 2030. za 75 % smanjiti emisije metana iz fosilnih goriva;

| C. | budući da se veliki broj najisplativijih načina za uštedu emisija metana može postići u energetskom sektoru; budući da bi se prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu emisije metana mogle smanjiti za 45 % do kraja ovog desetljeća te da je brzo i znatno smanjenje emisija metana moguće postići primjenom postojećih tehnologija i uz vrlo nizak trošak; budući da alat za praćenje metana Međunarodne agencije za energiju pokazuje da se oko 40 % emisija metana povezanih s energijom može smanjiti bez neto troška, uglavnom popravljanjem istjecanja metana i ukidanjem prakse oslobađanja u atmosferu u sektoru fosilnih goriva; |
| --- | --- |

C.

budući da se veliki broj najisplativijih načina za uštedu emisija metana može postići u energetskom sektoru; budući da bi se prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu emisije metana mogle smanjiti za 45 % do kraja ovog desetljeća te da je brzo i znatno smanjenje emisija metana moguće postići primjenom postojećih tehnologija i uz vrlo nizak trošak; budući da alat za praćenje metana Međunarodne agencije za energiju pokazuje da se oko 40 % emisija metana povezanih s energijom može smanjiti bez neto troška, uglavnom popravljanjem istjecanja metana i ukidanjem prakse oslobađanja u atmosferu u sektoru fosilnih goriva;

| D. | budući da je Glavna uprava EP-a za usluge parlamentarnih istraživanja istaknula da emisije metana potječu iz širokog spektra različitih sektora poput poljoprivrede, otpada i energetike, te da se metan, nakon što dospije u atmosferu, lako miješa s drugim plinovima, zbog čega ga je teško mjeriti i izvještavati o njemu; budući da je nesigurnost u pogledu podataka za emisije metana obično mnogo veća nego za emisije CO2 kad se izuzmu emisije povezane sa šumama i druge emisije povezane s uporabom zemljišta; budući da se nedavnim studijama procjenjuje da su globalne antropogene emisije fosilnog metana podcijenjene za oko 25 do 40 % (8); |
| --- | --- |

D.

budući da je Glavna uprava EP-a za usluge parlamentarnih istraživanja istaknula da emisije metana potječu iz širokog spektra različitih sektora poput poljoprivrede, otpada i energetike, te da se metan, nakon što dospije u atmosferu, lako miješa s drugim plinovima, zbog čega ga je teško mjeriti i izvještavati o njemu; budući da je nesigurnost u pogledu podataka za emisije metana obično mnogo veća nego za emisije CO2 kad se izuzmu emisije povezane sa šumama i druge emisije povezane s uporabom zemljišta; budući da se nedavnim studijama procjenjuje da su globalne antropogene emisije fosilnog metana podcijenjene za oko 25 do 40 % (8);

| E. | budući da u Uniji ne postoji politika kojom se propisuju mjere posebno za smanjenje emisija metana na međusektorskoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da u Uniji ne postoji politika kojom se propisuju mjere posebno za smanjenje emisija metana na međusektorskoj razini;

| F. | budući da je metan plin koji je prekursor za štetan prizemni ozon (O3) i da doprinosi onečišćenju zraka; budući da je onečišćenje zraka najveći pojedinačni okolišni rizik za zdravlje u Europi (9), pri čemu prizemni ozon svake godine uzrokuje gotovo 20 000 preuranjenih smrtnih slučajeva (10); budući da rješavanje problema emisija metana stoga nije samo ekološki i klimatski prioritet, već je nužno i za zaštitu zdravlja građana EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je metan plin koji je prekursor za štetan prizemni ozon (O3) i da doprinosi onečišćenju zraka; budući da je onečišćenje zraka najveći pojedinačni okolišni rizik za zdravlje u Europi (9), pri čemu prizemni ozon svake godine uzrokuje gotovo 20 000 preuranjenih smrtnih slučajeva (10); budući da rješavanje problema emisija metana stoga nije samo ekološki i klimatski prioritet, već je nužno i za zaštitu zdravlja građana EU-a;

| G. | budući da povećanje emisija metana utječe na biološku raznolikost, pa čak i na sigurnost opskrbe hranom; budući da smanjenje emisija metana može uz učinak hlađenja donijeti višestruku korist, uključujući veće prinose usjeva i sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

G.

budući da povećanje emisija metana utječe na biološku raznolikost, pa čak i na sigurnost opskrbe hranom; budući da smanjenje emisija metana može uz učinak hlađenja donijeti višestruku korist, uključujući veće prinose usjeva i sigurnost opskrbe hranom;

| H. | budući da već postoji zakonodavstvo EU-a koje pomaže u pružanju podataka o emisijama metana, uključujući Uredbu (EZ) br. 166/2006 o uspostavi Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari (11) i Direktivu 2010/75/EU o industrijskim emisijama (12) (Direktiva o industrijskim emisijama (IED)), ali trenutačno u Uniji ne postoji politika koja bi bila usmjerena posebno na smanjenje emisija metana; |
| --- | --- |

H.

budući da već postoji zakonodavstvo EU-a koje pomaže u pružanju podataka o emisijama metana, uključujući Uredbu (EZ) br. 166/2006 o uspostavi Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari (11) i Direktivu 2010/75/EU o industrijskim emisijama (12) (Direktiva o industrijskim emisijama (IED)), ali trenutačno u Uniji ne postoji politika koja bi bila usmjerena posebno na smanjenje emisija metana;

| I. | budući da se Europskim zakonom o klimi Unija obvezuje na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. uz veće smanjenje emisija za barem 55 % do 2030. u skladu s Pariškim sporazumom; budući da je rješavanje problema emisija metana povezanih s energijom ključna sastavnica europskog zelenog plana jer je to sektor u kojem se mogu postići najisplativije uštede emisija metana; budući da su za postizanje klimatskih ciljeva EU-a također potrebne mjere u sektoru poljoprivrede i otpada; budući da se u strategiji EU-a za smanjenje emisija metana napominje da bi EU, kao najveći svjetski uvoznik fosilnih goriva i važan akter u poljoprivrednom sektoru, također trebao imati ulogu u jamčenju smanjenja emisija metana na globalnoj razini; budući da bi EU trebao razviti učinkovite metode za praćenje i smanjenje tih emisija te izvješćivanje o njima u okviru odgovarajućih međunarodnih foruma, uz istodobnu primjenu propisa o uvozu; budući da prema podacima Europske agencije za okoliš i na temelju podataka koje su države članice dostavile UNFCCC-u 53 % antropogenih emisija metana u Uniji dolazi iz poljoprivrede, 26 % iz otpada i 19 % iz energetskog sektora; |
| --- | --- |

I.

budući da se Europskim zakonom o klimi Unija obvezuje na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. uz veće smanjenje emisija za barem 55 % do 2030. u skladu s Pariškim sporazumom; budući da je rješavanje problema emisija metana povezanih s energijom ključna sastavnica europskog zelenog plana jer je to sektor u kojem se mogu postići najisplativije uštede emisija metana; budući da su za postizanje klimatskih ciljeva EU-a također potrebne mjere u sektoru poljoprivrede i otpada; budući da se u strategiji EU-a za smanjenje emisija metana napominje da bi EU, kao najveći svjetski uvoznik fosilnih goriva i važan akter u poljoprivrednom sektoru, također trebao imati ulogu u jamčenju smanjenja emisija metana na globalnoj razini; budući da bi EU trebao razviti učinkovite metode za praćenje i smanjenje tih emisija te izvješćivanje o njima u okviru odgovarajućih međunarodnih foruma, uz istodobnu primjenu propisa o uvozu; budući da prema podacima Europske agencije za okoliš i na temelju podataka koje su države članice dostavile UNFCCC-u 53 % antropogenih emisija metana u Uniji dolazi iz poljoprivrede, 26 % iz otpada i 19 % iz energetskog sektora;

| J. | budući da više od 80 % fosilnog plina, 90 % nafte i 40 % ugljena koji se troše u Europi dolazi iz uvoza te budući da do većine emisija metana uzrokovanih potrošnjom fosilnih goriva u Uniji dolazi izvan EU-a, što Europsku uniju čini najvećim svjetskim uvoznikom fosilnog plina i važnim pokretačem globalnih emisija metana; budući da istjecanje metana tijekom proizvodnje i transporta fosilnog plina znatno doprinosi emisijama metana u energetskom sektoru; budući da su bolje otkrivanje i popravljanje istjecanja te stroga pravila o rutinskom oslobađanju u atmosferu i spaljivanju na bakljama neophodne mjere za smanjenje emisija metana iz energetskog sektora; |
| --- | --- |

J.

budući da više od 80 % fosilnog plina, 90 % nafte i 40 % ugljena koji se troše u Europi dolazi iz uvoza te budući da do većine emisija metana uzrokovanih potrošnjom fosilnih goriva u Uniji dolazi izvan EU-a, što Europsku uniju čini najvećim svjetskim uvoznikom fosilnog plina i važnim pokretačem globalnih emisija metana; budući da istjecanje metana tijekom proizvodnje i transporta fosilnog plina znatno doprinosi emisijama metana u energetskom sektoru; budući da su bolje otkrivanje i popravljanje istjecanja te stroga pravila o rutinskom oslobađanju u atmosferu i spaljivanju na bakljama neophodne mjere za smanjenje emisija metana iz energetskog sektora;

| K. | budući da većinu emisija metana u energetskom sektoru predstavljaju fugitivne emisije iz opreme ili infrastrukture koja propušta ili iz zatvorenih i napuštenih lokacija te emisije nastale oslobađanjem u atmosferu i nepotpunim spaljivanjem metana; |
| --- | --- |

K.

budući da većinu emisija metana u energetskom sektoru predstavljaju fugitivne emisije iz opreme ili infrastrukture koja propušta ili iz zatvorenih i napuštenih lokacija te emisije nastale oslobađanjem u atmosferu i nepotpunim spaljivanjem metana;

| L. | budući da je smanjenje emisija metana neophodno u borbi protiv klimatskih promjena i da se mora provoditi na globalnoj i europskoj razini, kao što je navedeno u procjeni učinka za klimatski plan za 2030. (13), u kojoj se navodi da je za cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. potrebno riješiti problem emisija metana u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; budući da emisije metana doprinose onečišćenju zraka i da je stoga potrebno riješiti problem tih emisija kako bi se zaštitilo zdravlje građana EU-a te izbjegle negativne posljedice na usjeve i stabilnost ekosustava; budući da se pri reguliranju metana kao stakleničkog plina i kao onečišćivača zraka mora izbjeći prekomjerno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

L.

budući da je smanjenje emisija metana neophodno u borbi protiv klimatskih promjena i da se mora provoditi na globalnoj i europskoj razini, kao što je navedeno u procjeni učinka za klimatski plan za 2030. (13), u kojoj se navodi da je za cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. potrebno riješiti problem emisija metana u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; budući da emisije metana doprinose onečišćenju zraka i da je stoga potrebno riješiti problem tih emisija kako bi se zaštitilo zdravlje građana EU-a te izbjegle negativne posljedice na usjeve i stabilnost ekosustava; budući da se pri reguliranju metana kao stakleničkog plina i kao onečišćivača zraka mora izbjeći prekomjerno administrativno opterećenje;

| M. | budući da su odlagališta krutog komunalnog otpada identificirana kao znatni izvori metana te budući da se u nekim državama članicama europski propisi o odlagalištima ne primjenjuju u zadovoljavajućoj mjeri, posebno u pogledu kontrole akumulacije i migracije deponijskih plinova; |
| --- | --- |

M.

budući da su odlagališta krutog komunalnog otpada identificirana kao znatni izvori metana te budući da se u nekim državama članicama europski propisi o odlagalištima ne primjenjuju u zadovoljavajućoj mjeri, posebno u pogledu kontrole akumulacije i migracije deponijskih plinova;

| N. | budući da je prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu smanjenje emisija metana koje uzrokuje čovjek jedna od najisplativijih strategija za brzo smanjenje stope zagrijavanja i da znatno doprinosi globalnim nastojanjima da se porast temperature ograniči na 1,5 oC; budući da smanjenje emisija metana može imati veći i brži učinak na usporavanje stope globalnog zatopljenja od smanjenja emisija CO2 s obzirom na to da je metan klimatski onečišćivač kratkog vijeka sa životnim vijekom u atmosferi od oko 12 godina prije nego što se u konačnici razgradi, među ostalim, na CO2; budući da smanjenje emisija metana može proizvesti najbrži učinak hlađenja; budući da uz te mjere moramo i dalje nastaviti ulagati napore u smanjenje emisija CO2 u svim relevantnim sektorima kako bi se do 2050. ostvarilo klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

N.

budući da je prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu smanjenje emisija metana koje uzrokuje čovjek jedna od najisplativijih strategija za brzo smanjenje stope zagrijavanja i da znatno doprinosi globalnim nastojanjima da se porast temperature ograniči na 1,5 oC; budući da smanjenje emisija metana može imati veći i brži učinak na usporavanje stope globalnog zatopljenja od smanjenja emisija CO2 s obzirom na to da je metan klimatski onečišćivač kratkog vijeka sa životnim vijekom u atmosferi od oko 12 godina prije nego što se u konačnici razgradi, među ostalim, na CO2; budući da smanjenje emisija metana može proizvesti najbrži učinak hlađenja; budući da uz te mjere moramo i dalje nastaviti ulagati napore u smanjenje emisija CO2 u svim relevantnim sektorima kako bi se do 2050. ostvarilo klimatski neutralno gospodarstvo;

| O. | budući da su mnoge mjere koje se na razini poljoprivrednih gospodarstava mogu poduzeti za smanjenje emisija metana također učinkovite u smanjenju amonijaka, što predstavlja dvostruki dobitak za kvalitetu zraka; |
| --- | --- |

O.

budući da su mnoge mjere koje se na razini poljoprivrednih gospodarstava mogu poduzeti za smanjenje emisija metana također učinkovite u smanjenju amonijaka, što predstavlja dvostruki dobitak za kvalitetu zraka;

| P. | budući da, slično kao kod CO2, nema razlike između molekule biogenog i fosilnog metana; |
| --- | --- |

P.

budući da, slično kao kod CO2, nema razlike između molekule biogenog i fosilnog metana;

| Q. | budući da više od polovice globalnih emisija metana proizlazi iz ljudskih aktivnosti u tri sektora: fosilna goriva (35 %), otpad (20 %) i poljoprivreda (40 %); budući da u sektoru fosilnih goriva vađenje nafte i plina, prerada i distribucija čine 23 %, a rudarenje ugljena 12 % globalnih antropogenih emisija metana; budući da u sektoru otpada odlagališta otpada i otpadne vode čine oko 20 % globalnih antropogenih emisija metana; budući da u poljoprivrednom sektoru emisije stajskog gnojiva i crijevne fermentacije čine otprilike 32 %, a uzgoj riže 8 % globalnih antropogenih emisija metana (14); |
| --- | --- |

Q.

budući da više od polovice globalnih emisija metana proizlazi iz ljudskih aktivnosti u tri sektora: fosilna goriva (35 %), otpad (20 %) i poljoprivreda (40 %); budući da u sektoru fosilnih goriva vađenje nafte i plina, prerada i distribucija čine 23 %, a rudarenje ugljena 12 % globalnih antropogenih emisija metana; budući da u sektoru otpada odlagališta otpada i otpadne vode čine oko 20 % globalnih antropogenih emisija metana; budući da u poljoprivrednom sektoru emisije stajskog gnojiva i crijevne fermentacije čine otprilike 32 %, a uzgoj riže 8 % globalnih antropogenih emisija metana (14);

| R. | budući da postoje planovi za uspostavu međunarodnog opservatorija za emisije metana u suradnji s Programom Ujedinjenih naroda za okoliš, Koalicijom za klimu i čisti zrak i Međunarodnom agencijom za energiju; |
| --- | --- |

R.

budući da postoje planovi za uspostavu međunarodnog opservatorija za emisije metana u suradnji s Programom Ujedinjenih naroda za okoliš, Koalicijom za klimu i čisti zrak i Međunarodnom agencijom za energiju;

| S. | budući da postoje velike razlike u intenzitetu emisija metana diljem EU-a, ovisno o stupnju ovisnosti o izvorima fosilnih goriva u kombinaciji izvora energije; budući da je plin prijelazno rješenje s obzirom na ovisnost EU-a o trećim zemljama u pogledu opskrbe energijom; |
| --- | --- |

S.

budući da postoje velike razlike u intenzitetu emisija metana diljem EU-a, ovisno o stupnju ovisnosti o izvorima fosilnih goriva u kombinaciji izvora energije; budući da je plin prijelazno rješenje s obzirom na ovisnost EU-a o trećim zemljama u pogledu opskrbe energijom;

Međusektorske mjere

| 1. | pozdravlja međusektorski pristup iz strategije EU-a za smanjenje i ublažavanje emisija metana; poziva Komisiju da predloži pravedan, sveobuhvatan i jasan zakonodavni okvir kojim će se uspostaviti obvezujuće mjere i ciljevi smanjenja metana za sve sektore, što bi dovelo do znatnog smanjenja emisija metana u Uniji do 2030., u skladu s Pariškim sporazumom i zacrtanim smjerovima za ograničavanje globalnog zagrijavanja na 1,5 oC iz posebnog izvješća IPCC-a o globalnom zagrijavanju od 1,5 oC, Šestog izvješća IPCC-a o procjeni stanja i UNEP-ove Globalne procjene o metanu, kako bi se postigli okolišni i klimatski ciljevi EU-a u sinergiji s europskim i međunarodnim poduzećima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost postizanja trenutačnih i brzih smanjenja emisija metana u ovom desetljeću kao jedne od najučinkovitijih mjera u okviru klimatskog djelovanja EU-a, vodeći istovremeno računa o ekonomskoj i socijalnoj održivosti; napominje da smanjenje emisija metana dopunjuje neophodno smanjenje emisija CO2 te da bi se mnoga smanjenja emisija koja se zahtijevaju Pariškim sporazumom već mogla postići jeftinim i tehnički izvedivim ublažavanjem emisija metana; poziva Komisiju i države članice da na konferenciji COP26 u Glasgowu predlože i dogovore obvezujući globalni sporazum o ublažavanju emisija metana u skladu sa zacrtanim smjerovima kojima se globalno zagrijavanje ograničava na 1,5 oC iz posebnog izvješća IPCC-a o globalnom zagrijavanju od 1,5 oC, Šestog izvješća IPCC-a o procjeni stanja i UNEP-ove Globalne procjene o metanu; napominje da se u UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu globalna korist svih tržišnih i netržišnih učinaka procjenjuje na oko 4 300 USD po toni smanjenja emisija metana te da bi se po toni smanjenja tih emisija godišnje moglo spriječiti oko 1 430 preranih smrti; smatra da bi u procjeni učinka koja bi pratila skori zakonodavni prijedlog stoga trebalo uzeti u obzir troškove predloženih mjera te troškove nedjelovanja ili odgođenog djelovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je iznimno važno da svi sektori koji ispuštaju metan smanje svoje emisije; uviđa da je potrebno zajamčiti pravednu tranziciju za sektore u kojima smanjenje emisija metana može imati socioekonomske učinke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava važnost usvajanja obveznog praćenja, izvješćivanja i provjere za sve sektore koji proizvode emisije metana, uključujući usvajanjem pravila, standarda i metodologija; nadalje, ističe važnost donošenja obveznih programa za otkrivanje i saniranje istjecanja koji obuhvaćaju cijeli lanac opskrbe u energetskom i petrokemijskom sektoru; poziva Komisiju da pronađe učinkovite alate za poboljšanje kvalitete mjerenja tih emisija i izvješćivanja o njima u svim relevantnim sektorima; naglašava da bi podaci o izvješćivanju o emisijama metana trebali biti javni ili, u slučaju osjetljivih informacija, dostupni nadležnim tijelima i neovisnim verifikatorima; naglašava, međutim, da nedostatak podataka nije razlog za nepoduzimanje mjera za smanjenje i ublažavanje antropogenih emisija metana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da zakonodavstvo EU-a u području klime i okoliša treba dosljedno preispitati kako bi se odrazila veća ambicioznost u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; poziva Komisiju da predloži sveobuhvatan i obvezujući zakonodavni okvir za emisije metana, da izbjegne nepotrebna preklapanja zakonodavnih propisa, da zajamči dosljednost Direktive o obvezi smanjenja nacionalnih emisija (15) s ispunjavanjem ciljeva EU-a u pogledu kvalitete zraka, klimatskih ciljeva za 2030. i cilja postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., kako je utvrđeno u Europskom zakonu o klimi, te da u skladu s time što prije revidira Direktivu o obvezi smanjenja nacionalnih emisija; ističe da su obvezujući ciljevi smanjenja emisija za države članice iz Uredbe o raspodjeli tereta (16) jedan od ključnih zakonodavnih alata za smanjenje emisija metana u okviru ukupnog smanjenja stakleničkih plinova, zajedno s predstojećom revizijom IED-a i ostalog zakonodavstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je u okviru opće revizije primjenjivog zakonodavstva za postizanje ciljeva utvrđenih u Europskom zakonu o klimi potrebno usvojiti obvezujuće ciljeve EU-a za smanjenje emisija metana; prima na znanje prijedlog iz strategije za metan o reviziji Direktive o obvezi smanjenja nacionalnih emisija i pozdravlja uključivanje metana u regulirane onečišćujuće tvari; nadalje, poziva Komisiju da uvrsti metan na popis onečišćujućih tvari utvrđen u Prilogu II. Direktivi o industrijskim emisijama i da proširi područje primjene te direktive kako bi se bolje obuhvatili sektori koji proizvode emisije metana; smatra da se nacionalni ciljevi iz Uredbe o raspodjeli tereta u pogledu emisija metana moraju osmisliti uzimajući u potpunosti u obzir snažniji kratkoročni utjecaj metana na klimu i potencijal smanjenja metana u atmosferi kako bi se doprinijelo klimatskoj neutralnosti najkasnije do 2050.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost razvoja europskog popisa najboljih praksi i dostupnih tehnologija kako bi se promicalo šire prihvaćanje inovativnih mjera za ublažavanje u svim relevantnim sektorima; ističe da se takve prakse i tehnologije trebaju temeljiti na čvrstoj znanstvenoj osnovi i biti u skladu s ciljevima zaštite okoliša te da je potrebno proučiti razlike u pristupu subjekata tim praksama i tehnologijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da se prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu smanjenjem rasipanja i gubitka hrane, u kombinaciji s prelaskom na obnovljivu energiju i veću energetsku učinkovitost, do 2030. globalne emisije metana mogu smanjiti za 15 %, što bi pružilo i dodatne koristi kao što je smanjeni pritisak na uzgoj preživača i usjeva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da bi se predstojećim regulatornim mjerama za metan trebalo težiti postizanju čim troškovno učinkovitijeg i bržeg smanjenja emisija te poduzećima pružiti poticaje i potporu da na optimalan način ispune izvedbene standarde uz istodobno potpuno poštovanje načela „onečišćivač plaća”; ističe činjenicu da prema UNEP-ovoj Globalnoj procjeni o metanu otprilike 60 % ciljanih mjera dostupnih u sektorima energetike, otpada i poljoprivrede ima niske troškove, dok 50 % ima negativne troškove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uviđa važnost dobrovoljnih industrijskih inicijativa usmjerenih na smanjenje emisija metana i potrebu da ih se podržava; međutim, naglašava da postoje ograničenja u pogledu onoga što se može postići samo dobrovoljnim djelovanjem te da su sada potrebne regulatorne mjere kako bi se povećalo smanjenje emisija metana koje je potrebno za postizanje klimatskih ciljeva Pariškog sporazuma; smatra da bi se regulatornim inicijativama trebale uzeti u obzir najbolje prakse koje proizlaze iz postojećih dobrovoljnih mjera te da bi prije toga trebalo provesti temeljite procjene učinka, uključiti sve dionike kako bi se zajamčila izvedivost i učinkovitost predloženih regulatornih inicijativa te uzeti u obzir gospodarski, socijalni i ekološki troškovi djelovanja i nedjelovanja, zdravlje okoliša, ljudi i životinja te učinkovita primjena načela „ne nanositi bitnu štetu”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da analizira koje posljedice na politike i mjere ima korištenje dvadesetogodišnjeg okvira za potencijal globalnog zagrijavanja, uz stogodišnji okvir koji se trenutačno upotrebljava u skladu sa smjernicama UNFCCC-a o inventaru stakleničkih plinova; napominje da bi veća transparentnost u pogledu kratkoročnih posljedica emisija metana na globalno zatopljenje pomogla u boljem informiranju klimatskih politika EU-a; naglašava da se upotreba tog dodatnog mjerila nikako ne bi smjela koristiti za odgađanje potrebnih mjera za drastično i brzo smanjenje emisija CO2; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da metan uključi u okvir za praćenje nulte stope onečišćenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe nedostatak globalnog angažmana u ublažavanju emisija metana te činjenicu da se na međunarodnoj razini u pogledu metana poduzima vrlo malo mjera; poziva Komisiju da smanjenje emisija metana učini glavnim prioritetom u svojoj klimatskoj diplomaciji te da u okviru diplomatskih i vanjskih odnosa EU-a, a posebno kroz djelovanja UN-a, poduzme mjere kako bi predvodila međunarodni dogovor o ublažavanju emisija metana, uz promicanje koordiniranih mjera za smanjenje emisija metana i ažuriranje zahtjeva za ublažavanje emisija metana; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da podrži uspostavu neovisnog međunarodnog opservatorija za emisije metana, u partnerstvu s UNEP-om, Koalicijom za klimu i čisti zrak i Međunarodnom agencijom za energiju, koji bi trebao prikupljati, usklađivati, provjeravati i objavljivati podatke o antropogenim emisijama metana na globalnoj razini te razvijati indeks opskrbe metanom; pozdravlja činjenicu da Komisija želi predvoditi tu inicijativu, među ostalim i mobilizacijom financijskih sredstava; smatra da su neovisni, usporedivi, provjerljivi i transparentni podaci o emisijama ključni za stjecanje znanja o razmjerima problema emisija te za borbu protiv podcjenjivanja količine i razmjera istjecanja plina; smatra da bi takav opservatorij trebao pratiti emisije metana u svim relevantnim sektorima; naglašava da bi dostupnost detaljnih podataka o emisijama trebala dovesti do toga da vlade i regulatori mogu primjenjivati načelo „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

14.

Energija

| 15. | pozdravlja strategiju EU-a za integraciju energetskog sustava (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da gotovo 20 % emisija metana u Uniji potječe iz energetskog sektora, uključujući vađenje, proizvodnju, preradu, prijevoz, skladištenje, prijenos i distribuciju nafte i plina; svjestan je da uvoz obuhvaća više od 80 % nafte i plina koji se troše u Uniji te da se većina emisija metana povezanih s naftom i plinom događa izvan EU-a; uviđa da fosilna goriva nemaju dugoročnu ulogu u kombinaciji izvora energije u Uniji te poziva države članice da u suradnji s Komisijom usvoje nacionalne planove kako bi se što prije postupno ukinula sva fosilna goriva i postigla klimatska neutralnost najkasnije do 2050., u kombinaciji s prijelazom na energetski sustav visoke energetske učinkovitosti koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije unutar Unije; smatra da bi to trebalo biti povezano s preispitivanjem i ažuriranjem nacionalnih energetskih i klimatskih planova te da bi Komisija u sklopu faze procjene trebala ocijeniti te planove; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoj poziv iz Rezolucije od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (18) kojim apelira na države članice da, u skladu s načelom predostrožnosti i načelom poduzimanja preventivnih mjera te vodeći računa o rizicima i negativnim učincima na klimu, okoliš i bioraznolikost do kojih dolazi pri hidrauličkom frakturiranju radi crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika, ne odobravaju nikakve nove aktivnosti hidrauličkog frakturiranja u EU-u te da zaustave sve postojeće aktivnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva da se zaustavi potpora EU-a za širenje infrastrukture za fosilna goriva; naglašava da prema posljednjem izvješću Međunarodne agencije za energiju o postizanju nulte neto stope emisija do 2050. na putu do nultih neto emisija nema potrebe za ulaganjima u novu opskrbu fosilnim gorivima, a taj zaključak dijeli i Komisija u svojem prijedlogu uredbe o izmjeni smjernica za transeuropsku energetsku infrastrukturu (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da znatan broj plinskih bušotina koje su prestale s proizvodnjom i dalje ispušta metan u atmosferu; poziva nadležna tijela da donesu politike kojima bi se osiguralo da se takve napuštene bušotine čije se vlasništvo može utvrditi zatvore ili ispune kako bi se zaustavilo istjecanje metana i osiguralo da troškove snose osobe odgovorne za to istjecanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da su neke treće zemlje već uvele zabranu oslobađanja u atmosferu i spaljivanja na bakljama; poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo za energetski sektor s obvezujućim pravilima o praćenju, izvješćivanju i provjeri, nadovezujući se na metodologiju Okvira za partnerstvo za metan iz nafte i plina 2.0 (OSGMP) i obveznog LDAR-a, uključujući za uvoz, koje bi se trebalo temeljiti na najboljim praksama i primjenjivati u cijelom opskrbnom lancu; nadalje smatra da bi otkrivanje istjecanja trebalo pratiti kvalitetno vođenje evidencije i obveza saniranja potencijalnih istjecanja u jasno određenom vremenskom okviru; pozdravlja razmatranje pravila za cijeli lanac opskrbe kako bi se zabranilo rutinsko oslobađanja u atmosferu i spaljivanje na bakljama u energetskom sektoru do mjesta proizvodnje, osim u iznimnim slučajevima nužnima iz sigurnosnih razloga; smatra da bi u takav prijedlog trebalo uključiti upotrebu fosilnih goriva i nafte kao sirovina, uključujući u neenergetske svrhe kao što je proizvodnja petrokemijskih proizvoda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da se fosilni plin i nafta upotrebljavaju u energetskom i petrokemijskom sektoru te da stoga oba sektora doprinose emisijama metana iz bušotina fosilnog plina i nafte te iz postrojenja za preradu; napominje da prema Međunarodnoj agenciji za energiju na petrokemijski sektor otpada 8 % odnosno 14 % ukupne primarne potražnje za fosilnim plinom odnosno naftom te da će se ti udjeli sigurno povećati; poziva Komisiju da osigura da se obveze u pogledu praćenja, izvješćivanja i provjere te otkrivanja i saniranja istjecanja, kao i pravila o rutinskom oslobađanju u atmosferu i spaljivanju na bakljama, u jednakoj mjeri primjenjuju na fosilni plin i naftu koji se upotrebljavaju u petrokemijskom sektoru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da, prilikom pripreme budućeg zakonodavstva o emisijama metana, ozbiljno uzme u obzir da bi se ulaganja operatora infrastruktura u rješavanje pitanja istjecanja metana trebala prepoznati u okviru reguliranih aktivnosti kao nešto što ukazuje na važnost sigurnosti i održivih djelatnosti, koje bi regulatorna tijela mogla poticati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da su proizvodnja i prijevoz ukapljenog prirodnog plina ne samo iznimno neučinkoviti zbog gubitaka energije zbog ukapljivanja i hlađenja, nego i nerazmjerno doprinose emisijama metana iz sektora nafte i plina; sa zabrinutošću konstatira da se ukapljeni prirodni plin sve više koristi kao gorivo za prijevoz u sektoru pomorskog prometa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uviđa da više od četiri petine nafte i plina potrošenih u EU-u dolazi iz uvoza te da do većine emisija metana povezanih s naftom i plinom dolazi izvan EU-a, čime se doprinosi znatnim emisijama metana na svjetskoj razini; poziva Komisiju da uvjetuje sav uvoz fosilnih goriva u EU njihovom usklađenošću s propisima EU-a o praćenju, izvješćivanju i provjeri te otkrivanju i saniranja istjecanja, kao i s pravilima o oslobađanju u atmosferu i spaljivanju na bakljama, koja se primjenjuju duž cijeloga lanca opskrbe fosilnim gorivima, sve do proizvodnje te uključujući i nju; smatra da je potrebno uspostaviti vjerodostojan sustav kako bi se zajamčilo da uvoz bude u skladu sa zahtjevima EU-a te da bi Komisija stoga trebala razviti pouzdanu neovisnu metodologiju za procjenu usklađenosti uvoza sa zahtjevima EU-a; naglašava da bi ta pravila trebala stupiti na snagu što prije, vodeći pritom računa o energetskoj sigurnosti; nadalje poziva Komisiju da podrži uspostavu i primjenu sustava provjere treće strane zajedno s drugim metodama praćenja kao mogućeg rješenja za provjeru podataka o emisijama u cijelom lancu opskrbe, uključujući kada je riječ o uvozu; povrh toga, podupire uspostavu certifikacijskog sustava koji će biti podložan neovisnoj reviziji i koji će se primjenjivati na globalnoj razini te kojim će se osigurati vjerodostojna procjena izvedbe emisija metana cjelokupne svjetske proizvodnje fosilnog plina; smatra da bi tu certifikaciju trebala revidirati i provjeriti neovisna treća strana te da bi se ona trebala temeljiti na ujednačenom pristupu mjerenju, utemeljenom na detaljnim informacijama iz relevantnih postrojenja, imovine i države; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da donese konkretne mjere kojima će se utvrditi i odgovoriti na problem ispuštanja metana od strane superonečišćivača u svim sektorima, a ne samo u energetskom sektoru, među ostalim upotrebom međunarodnog opservatorija za emisije metana; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava važnost programa Copernicus i njegovih usluga praćenja stanja atmosfere za otkrivanje i praćenje globalnih superonečišćivača, kao i manjih izvora onečišćenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je praćenje iz zraka jednako ključno kada je riječ o oslobađanju u atmosferu, spaljivanju na bakljama i otkrivanju istjecanja; naglašava da satelitski podaci omogućuju neovisnu provjeru otiska određenog poduzeća i olakšavaju angažman u pogledu ublažavanja; snažno podupire razmjenu informacija i tehnologija među dionicima unutar EU-a i na globalnoj razini, kao i s javnošću, kako bi se ubrzali napori za smanjenje emisija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja inicijative Komisije za ublažavanje emisija metana iz rudnika ugljena, uključujući zatvorene i napuštene lokacije; izražava snažnu potporu obveznom mjerenju, izvješćivanju i provjeri te otkrivanju i saniranju istjecanja za emisije metana iz rudnika ugljena, među ostalim kada je riječ o zahtjevu da poduzeća koja posjeduju zatvorene lokacije ili države članice (za napuštene rudnike koji nemaju vlasnika pod čiju odgovornost dotični rudnik spada) efektivno zatvore i zapečate sve napuštene lokacije u EU-u što je prije moguće i da donesu iste mjere u pogledu mjerenja, izvješćivanja i provjere te otkrivanja i saniranja istjecanja kao i za operativne lokacije; apelira na Komisiju da poduzme adekvatne mjere kako bi se osiguralo da države članice riješe problem vlasništva napuštenih lokacija i podupru mjere za ublažavanje emisija metana iz rudnika ugljena; poziva Komisiju da usvoji norme za mjernu opremu i uvede zahtjev za mjerenje za sve rudnike; naglašava da bi europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari trebao slijediti nova pravila o izvješćivanju kako bi se zajamčila usklađenost politika; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe važnost akcija čišćenja s ciljem sprečavanja i s vremenom uklanjanja emisija metana iz zatvorenih lokacija; poziva Komisiju da razradi poseban program za rješavanje problema emisija metana iz zatvorenih i napuštenih rudnika ugljena na način da pruži poticaj kako bi se riješili problemi emisija metana iz starih rudnika, a da to ne dovede do promicanja povlastica ili zanemarivanja odgovornosti vlasnika odgovornih za njihovo zatvaranje, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, kako je utvrđeno člankom 191. stavkom 2. UFEU-a, te kako bi se pružila potpora pravednoj tranziciji rudarskih regija u smislu razvijanja alternativnih djelatnosti u skladu s ostvarivanjem cilja klimatske neutralnosti do 2050.; nadalje, poziva Komisiju i države članice da razmotre poseban program ili druge mjere, uključujući financijsku potporu za mjerenje, izvješćivanje i provjeru te ublažavanje emisija u napuštenim naftnim i plinskim lokacijama bez poznatog vlasnika, uz puno poštovanje načela „onečišćivač plaća”; ističe važnost odgovarajućeg stavljanja izvan pogona takve infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

Poljoprivreda

| 30. | izražava zabrinutost zbog toga što poljoprivreda predstavlja najveći udio antropogenih izvora emisija metana u EU-u; međutim, ističe da je u EU-u zabilježeno smanjenje emisija stakleničkih plinova iz europske poljoprivrede (uključujući stoku) od 22,2 % od 1990. do 2018. u skupini EU 28 zbog smanjenja poljoprivrednih emisija metana za 21 % (crijevna fermentacija za 22 % i gospodarenje stajskim gnojivom za 17 %); konstatira, međutim, da je u posljednjih pet godina došlo do blagog povećanja emisija metana zbog povećanja veličine stada; napominje da, iako je poljoprivreda drugi najveći sektor u pogledu ukupnog potencijala za smanjenje emisija metana, kako je navedeno u komunikaciji Komisije o strategiji EU-a za metan, izvori emisija metana u tom sektoru mogu biti difuzni, što može biti izazov za praćenje, izvješćivanje i provjeru; konstatira, međutim, da postojeći sustav praćenja koji se temelji na metodologiji 2. razine omogućuje poduzimanje mjera; ističe da emisije metana u poljoprivredi prvenstveno proizlaze iz broja grla, posebno preživača; poziva države članice da u svoje nacionalne strateške planove uvedu učinkovite i održive mjere za rješavanje problema tih emisija te poziva Komisiju da ih temeljito analizira prije odobravanja planova kako bi se osigurala usklađenost politika; naglašava da pooštravanje okvirnih uvjeta za emisije metana u poljoprivrednom sektoru, a posebno u sektoru stočarstva, ne smije dovesti do toga da se proizvodnja premješta u inozemstvo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da u poljoprivredi znatan udio globalnih emisija metana potječe izvan EU-a i poziva Komisiju da zajamči nastavak proizvodnje hrane na ekološki najodrživijim lokacijama; naglašava da je potrebno da EU preuzme vodeću ulogu u razmjeni najboljih praksi s trgovinskim partnerima iz trećih zemalja u cilju smanjenja emisija metana iz poljoprivrede; ističe važnost međunarodne suradnje kada je riječ o smanjenju emisija metana; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja cilj Komisije u pogledu multilateralnog angažmana i podržava aktivnu suradnju s međunarodnim partnerima u okviru zajedničkog dokumenta Koronivia o poljoprivredi UNFCCC-a i Koalicije za klimu i čisti zrak, koji pružaju ključne multilateralne platforme za razmjenu najboljih praksi i poticanje naših globalnih partnera na to da smanje poljoprivrednu proizvodnju koja je izvor metana te preko kojih se pruža potpora njihovoj održivoj tranziciji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da znatna količina emisija metana u poljoprivredno-prehrambenom sektoru potječe iz uvoza; poziva Komisiju da osigura jednake uvjete za EU proizvođače tako što će inzistirati da uvoz iz trećih zemalja zadovoljava iste visoke standarde kao u Uniji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da procijeni doprinos uvezenih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda antropogenim emisijama metana u EU-u s pomoću baze podataka EDGAR-FOOD; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da se u budućim odlukama o politikama mora pružiti jasan okvir za sektor uzgoja životinja kako bi se osigurao stupanj predvidljivosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje studiju o statusu novih genomskih tehnika u skladu s pravom Unije i s obzirom na presudu Suda EU-a u predmetu C-528/16 (SWD(2021)0092) i na najavu Komisije da planira pokrenuti regulatorne mjere politike, uključujući procjenu učinka i javno savjetovanje o biljkama koje nastaju iz određenih novih genomskih tehnika, čiji je cilj održavanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša, uz istodobno iskorištavanje potencijala znanosti i inovacija, posebno u pogledu doprinosa održivosti i ciljevima održivosti europskog zelenog plana i europske strategije „od polja do stola”; ističe načelo predostrožnosti i potrebu da se poljoprivrednicima, prerađivačima i potrošačima zajamči transparentnost i sloboda izbora te naglašava da bi to političko djelovanje trebalo uključivati procjene rizika te sveobuhvatan pregled i procjenu mogućnosti sljedivosti i označivanja kako bi se postigao pravilan regulatorni nadzor i potrošačima pružile relevantne informacije, među ostalim za proizvode iz trećih zemalja, i tako zajamčili jednaki uvjeti za sve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da, premda ekstenzivan uzgoj stoke može dovesti do nižih emisija metana iz poljoprivrednih gospodarstava, on povećava emisije po jedinici proizvedenog proizvoda; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir učinke strategija ublažavanja na globalne emisije metana; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost poljoprivrede u hvatanju i skladištenju ugljika; konstatira važnu ulogu šireg kružnog gospodarstva i činjenicu da bi trebalo poticati uvođenje postupnog uklanjanja emisija CO2 i povećanu cirkularnost ugljika, izbjegavajući pritom dodatni pritisak na cijenu poljoprivrednog zemljišta, što bi išlo na štetu mladih poljoprivrednika; apelira na to da poduzete mjere ne smiju potkopavati konkurentnost EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da u skladu s Europskim zakonom o klimi istraži mogućnost razvoja regulatornog okvira za certifikaciju uklanjanja ugljika na temelju pouzdanog i transparentnog obračuna ugljika, kojim će se uzeti u obzir razlike između stakleničkih plinova, te da provjeri autentičnost postupaka uklanjanja ugljika i nagradi poljoprivrednike za njihove napore u ublažavanju klimatskih promjena. |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja najavu Komisije o osnivanju stručne skupine za analizu matrice emisija metana tijekom životnog ciklusa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju da podrži države članice u prikupljanju podataka o potencijalu za sekvestraciju ugljika travnjaka kako bi se omogućio usmjereniji pristup klimatskoj politici; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prepoznaje da je uzgoj životinja ključna aktivnost na trajnim pašnjacima koja omogućuje opstanak, ekonomsku stabilnost i postojanje ruralnih poljoprivrednih gospodarstava u brdskim i planinskim regijama, čime se sprječava nekontrolirani rast na tim područjima; poziva Komisiju da usmjeri ulaganja na financiranje inovacija u pogledu inhibitora metana, uključujući one za sustave koji se temelje na pašnjacima i da surađuje s trećim zemljama uključenima u slična istraživanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstatira emisije metana iz ponovno natopljenih tresetišta; međutim, ističe činjenicu da prema istraživanjima učinak zagrijavanja doseže plato nakon ponovnog natopljavanja zbog prekida emisija CO2/N2O iz ponovno natopljenih tresetišta i kratkog atmosferskog životnog vijeka bilo kojeg metana koji se ispušta (20); ističe da to nije slučaj s kontinuiranim emisijama CO2 iz isušenih tresetišta, koje uzrokuju daljnje zagrijavanje; poziva na to da se tresetišta bez odgode ponovno natope kako bi se zajamčili najkorisniji učinci hlađenja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatira da se, prema podacima iz strategije „od polja do stola”, većina Europljana ne hrani u skladu s preporukama o zdravoj prehrani te da je obrazac konzumacije cjelokupnog stanovništva potrebno preusmjeriti prema zdravijoj hrani, prehrani i načinu života, uključujući povećanu konzumaciju biljaka i hrane na biljnoj osnovi proizvedenih na održiv način, kao što su svježe voće i povrće, cjelovite žitarice i mahunarke, te da je potrebno naći rješenje za problem prekomjerne potrošnje mesa i ultraprerađenih proizvoda, što će imati koristi i za okoliš i za smanjenje emisija metana; naglašava da bi znanstveno utemeljene preporuke na razini EU-a, uključujući jasne ciljeve za održivu, zdraviju i uravnoteženiju prehranu, uzimajući u obzir kulturne i regionalne raznolikosti europske hrane i prehrane, kao i potrebe potrošača, pomogle potrošačima i potaknule nastojanja država članica da integriraju elemente održivosti u nacionalne prehrambene savjete; poziva Komisiju da razvije takve preporuke i posebne mjere za učinkovito promicanje zdrave, održive i uravnoteženije prehrane; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da se tehnologije i prakse za ograničavanje emisija metana iz poljoprivrede, uključujući prakse održivog upravljanja stokom, brzo razvijaju te da bi ih trebalo što prije unaprijediti i provesti; poziva Komisiju da se pobrine za to da se u EU-u brzo provedu dokazano učinkovite i isplative inovacije kojima se ublažavaju emisije metana u poljoprivrednoj proizvodnji te da proizvođači iz EU-a upotrebljavaju već dostupne inovacije kako bi se emisije metana nastavile smanjivati unutar okvira zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i nacionalnih strateških planova, među ostalim zahvaljujući posebnim, namjenskim eko-programima i inicijativama za sekvestraciju ugljika u okviru ZPP-a te drugim privatnim ili javnim izvorima financiranja; smatra da bi poljoprivrednici trebali primiti financijske poticaje za usvajanje praksi ublažavanja preko programa Obzor Europa i Fondova inicijative za gospodarsku otpornost; međutim, uviđa da nije vjerojatno da će poljoprivrednici sami riješiti probleme u pogledu emisija povezanih s uzgojem životinja; konstatira da će strukturne razlike u poljoprivredi među državama članicama i nacionalne posebnosti utjecati na trošak primjene tih tehnika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da se već primjenjuju dokazane prakse za smanjenje emisija iz gospodarenja stajskim gnojivom; napominje da se tim praksama također smanjuje razina amonijaka iz poljoprivrednog sektora; poziva Komisiju da predloži regulatorne mjere kako bi osigurala primjenu tih tehnika, s realističnim i ambicioznim ciljevima i rokovima; nadalje ističe da su gnojiva na bazi dušika odgovorna za veliku količinu emisija metana; poziva Komisiju da u okviru strategije „od polja do stola” poduzme odgovarajuće mjere za smanjenje s time povezanih emisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe ključnu ulogu koju bi EU trebao imati u podupiranju istraživanja, inovacija i razvoja, kao i u jačanju novih održivih tehnologija i praksi kako bi se pomoglo smanjiti emisije metana iz svih sektora, uključujući stočarstvo, među ostalim na način da se poboljša mjerenje, izvješćivanje i provjera za emisije metana u tom sektoru da bi se pratio napredak prema tim ciljevima te da se primjenjuju već dostupne tehnologije, kao što su tehnologije povezane s mjerenjem, izvješćivanjem i provjerom; smatra da bi trebalo razviti mjere ublažavanja emisija metana u pogledu pašnih životinja kako bi se poštovali zahtjevi za zdravlje i dobrobit životinja te sukladno s načelom predostrožnosti; posebno ističe potrebu za višegeneracijskim studijama o dodacima hrani za životinje i poziva Komisiju da osigura pravodobnu reviziju Uredbe o dodacima hrani za životinje (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da uporaba poljoprivrednog otpada i ostataka za proizvodnju bioplina može biti pokretač kružnog gospodarstva te ističe dodanu vrijednost koje proizlazi iz upotrebe poljoprivrednih ostataka, pod uvjetom da se poštuje načelo kaskadnog korištenja i da se primjenjuju odgovarajući kriteriji održivosti; ističe da se proizvodnjom bioplina iz poljoprivrednih ostataka i drugih organskih otpada mogu smanjiti emisije metana u poljoprivrednom sektoru te potaknuti model proizvođača-potrošača; poziva na bolju koordinaciju i poboljšanje infrastrukture između poljoprivrednika i proizvođača obnovljive energije kako bi se omogućila primjena lokalno povezane proizvodnje održivog bioplina te smatra da bi se ZPP-om trebalo poticati ublažavanje i smanjenje emisija metana te podupirati mjere u tom pogledu; u skladu s tim poziva Komisiju da osigura potpunu usklađenost između Europskog zakona o klimi, ZPP-a i strategije za metan; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja činjenicu da je u strategiji za metan prepoznato da bioplin dobiven iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje povećava emisije metana i tako može ugroziti eventualne koristi u pogledu ublažavanja emisija te smatra da bi se razvoj bioplina trebao temeljiti prvenstveno na otpadu ili ostacima; poziva Komisiju da razvije otporan i neovisan program certificiranja podrijetla za metode i sirovine u kontekstu proizvodnje bioplina; naglašava da bi se proizvodnja bioplina trebala temeljiti na lokalnom modelu kružnog gospodarstva kako bi se izbjegle emisije i troškovi povezani s prometom; ističe da se potporom ne bi smjelo poticati intenziviranje stočarske poljoprivrede; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konstatira da će se razvojem kružnog gospodarstva i biogospodarstva otvoriti više radnih mjesta u primarnoj proizvodnji i naglašava da je za biogospodarstvo potreban razvoj novih vještina, novih znanja i novih disciplina i/ili njihovo daljnje uključivanje u osposobljavanje i obrazovanje u tom sektoru kako bi se odgovorilo na društvene promjene povezane s biogospodarstvom, promicalo konkurentnost, rast i otvaranje radnih mjesta, ispunile potrebe sektora i osiguralo bolje usklađivanje vještina i radnih mjesta; |
| --- | --- |

50.

Otpad

| 51. | poziva Komisiju da dodatno analizira emisije metana iz mulja i otpadnih voda te da 2022. revidira Direktivu o mulju iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda (22) i Direktivu o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (23), čime bi se također trebalo riješiti pitanje emisija onečišćivača zraka i stakleničkih plinova, posebno metana; nadalje poziva Komisiju da bude ambiciozna i da prilikom revizije Direktive o odlagalištima otpada (24) 2024. i predstojeće revizije Direktive o industrijskim emisijama primijeni snažan fokus na emisije metana; ističe potrebu za mjerama kojima bi se od odlagališta zahtijevalo da koriste biometan koji proizvode sve dok njegov energetski sadržaj ne padne ispod iznosa korisne vrijednosti te da se, kada daljnja upotreba biometana proizvedenog na odlagalištu postane neisplativa, koriste biooksidacijom i drugim tehnologijama u žarišnim točkama kako bi se smanjile preostale emisije metana; u tom pogledu podsjeća da emisije metana iz sektora otpada djelomično potječu od istjecanja metana iz pogona za proizvodnju bioplina; poziva Komisiju da objavi smjernice o najboljim metodama za izgradnju pogona za proizvodnju bioplina i upravljanje tim pogonima, kojima bi se riješio problem istjecanja uzrokovan lošim održavanjem, upravljanjem i dizajnom; nadalje podsjeća da je Direktiva o industrijskim emisijama opetovano doprinijela smanjenju onečišćenja uzrokovanog industrijskim aktivnostima; međutim, ističe da odlaganje otpada na odlagalištima nije obuhvaćeno nijednim referentnim dokumentom o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT); |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da je odlaganje otpada na odlagalištima, koje se nalazi na dnu hijerarhije otpada, način gospodarenja otpadom koji najviše onečišćuje, kako u pogledu emisija stakleničkih plinova tako i u pogledu drugih tvari koje onečišćuju zrak, tlo i vodu; poziva države članice da u potpunosti poštuju postojeće zahtjeve iz Direktive o odlagalištima otpada te poziva da se ta direktiva uskladi s općim načelima akcijskog plana za kružno gospodarstvo, uključujući cilj za 2016., do kada je količina biorazgradivog otpada koja se odlaže na odlagališta trebala biti smanjena na 35 % ili manje u odnosu na razine iz 1995.; poziva Komisiju da razvije sveobuhvatnu strategiju kako bi se zajamčilo da države članice koje nisu ispunile ta cilj poduzmu korektivne mjere i djelovanja; poziva Komisiju da podrži države članice u njihovim nastojanjima da se odmaknu od upotrebe odlagališta; nadalje, izražava zabrinutost zbog toga što 2017. godine 15 država članica nije u potpunosti ispunilo obvezu o obradi otpada prije njegova odlaganja, utvrđenu u toj direktivi; u tom pogledu ponavlja svoj poziv iz Rezolucije od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo da se Direktiva o odlagalištima uskladi s općim načelima akcijskog plana za kružno gospodarstvo i da se buduća revizija relevantnih direktiva usmjeri na prevenciju i ograničavanje stvaranja preostalog otpada te da se poboljša cilj od 10 % za odlagališta otpada utvrđivanjem gornje granice za odlaganje otpada na odlagališta po kg/osobi/godini kako bi se ostvarili najbolji okolišni rezultati kombiniranih učinaka smanjenja, ponovne uporabe, recikliranja i kompostiranja, uz istodobno smanjenje odlaganja ostataka na odlagališta na najmanju moguću mjeru; nadalje, smatra da bi ključno unapređenje bilo da se osigura da je metodologija za obračunavanje emisija stakleničkih plinova s odlagališta pouzdanija i usklađenija diljem EU-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | s obzirom na navedeno poziva Komisiju da:






  — | utvrdi obvezujuće ciljeve EU-a za komercijalni i industrijski otpad s obzirom na to da još ne postoje posebni ciljevi u tom pogledu; |
| --- | --- | --- |

53.

—

utvrdi obvezujuće ciljeve EU-a za komercijalni i industrijski otpad s obzirom na to da još ne postoje posebni ciljevi u tom pogledu;

| — | predloži ciljeve za ograničavanje stvaranja preostalog otpada u planiranoj reviziji Okvirne direktive o otpadu (25) i Direktive o odlagalištima otpada za 2024.; |
| --- | --- |

—

predloži ciljeve za ograničavanje stvaranja preostalog otpada u planiranoj reviziji Okvirne direktive o otpadu (25) i Direktive o odlagalištima otpada za 2024.;

| — | uskladi Direktivu o odlagalištima s općim ciljevima EU-a u pogledu klimatskih promjena i smanjenja emisija stakleničkih plinova, i to nakon temeljite analize radi boljeg rješavanja problema povezanih sa stakleničkim plinovima; |
| --- | --- |

—

uskladi Direktivu o odlagalištima s općim ciljevima EU-a u pogledu klimatskih promjena i smanjenja emisija stakleničkih plinova, i to nakon temeljite analize radi boljeg rješavanja problema povezanih sa stakleničkim plinovima;

| — | izradi dokument BREF za odlaganje otpada na odlagališta, uključujući odredbe o metanu; |
| --- | --- |

—

izradi dokument BREF za odlaganje otpada na odlagališta, uključujući odredbe o metanu;

| 54. | poziva Komisiju da prati napredak država članica u pogledu odvojenog prikupljanja biootpada, što je pravilo koje se treba implementirati do 2023.; podsjeća da su, u skladu s hijerarhijom obrade otpada, države članice zakonski obvezne poduzeti mjere za poticanje recikliranja biootpada, koje obuhvaćaju kompostiranje i razgradnju biootpada, imajući na umu da se biootpad obično prikuplja i obrađuje na lokalnoj razini; stoga naglašava da bi Komisija trebala poticati daljnju suradnju između regija i država članica te usklađivanje preko razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovo ističe ciljeve novog akcijskog plana za kružno gospodarstvo u pogledu postizanja znatne kružnosti i izbjegavanja istjecanja emisija stakleničkih plinova, a posebno emisija metana, iz zatvorenog kruga; smatra da bi trebalo promicati istinski integrirano gospodarenje otpadom kako bi se uspješno implementirala hijerarhija otpada i dala veća prednost obradi otpada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da su postupci zatvaranja i naknadnog održavanja kazeta za zbrinjavanje otpada ključni za smanjenje istjecanja uzimajući u obzir cijeli životni ciklus odlagališta otpada; poziva Komisiju da pruži potporu prilagođenu uvjetima svake države članice kako bi se osigurala puna primjena hijerarhije otpada, s naglaskom na sprečavanju nastanka otpada, te postizanje cilja odvajanja na izvoru i odvojenog prikupljanja biološkog otpada do 31. prosinca 2023., među ostalim preko poticanja suradnje između javnog i privatnog sektora u svrhu osiguranja visokog stupnja odvojenog prikupljanja, recikliranja i oporabe biorazgradivog otpada, kako bi se osiguralo učinkovito preusmjeravanja s odlagališta bez pružanja financijske potpore EU-a za spaljivanje; ističe da bi uvijek trebala postojati izvediva opcija za biološku obradu kao što je kompostiranje ili anaerobna razgradnja; u tom pogledu prepoznaje potencijal anaerobne razgradnje biorazgradivog otpada, koja omogućuje proizvodnju biometana; ističe, u skladu s hijerarhijom otpada, da je spaljivanje tek pretposljednji najniži korak u hijerarhiji otpada te podsjeća na svoje stajalište o spaljivanju izneseno u Rezoluciji od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da su površine spremnika globalno značajan izvor emisija stakleničkih plinova, uključujući metan, uglavnom zbog akumulacije sedimenta u bazenima, te da uklanjanje brana može doprinijeti znatnom smanjenju emisija iz takvih područja; poziva Europsku agenciju za okoliš da prikupi informacije o tom pitanju kako bi se mogle procijeniti moguće mjere politika; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

(2)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(3)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(4)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0040.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura i H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing” (Antropogeno i prirodno zračenje), Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Klimatske promjene 2013.: prirodno-znanstveni dokazi, prilog Prve radne skupine Petom izvješću Međuvladinog tijela za klimatske promjene o procjeni stanja), poglavlje 8., Cambridge University Press, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina i New York, New York, Sjedinjene Američke Države, 2013., str. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. i dr., „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions” (Predindustrijski 14CH4 upućuje na veće emisije antropogenog fosilnog CH4”), Nature, svezak 578, 2020., str. 409.–412., inter alia.

(9)  Svjetska zdravstvena organizacija, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease (Onečišćenje zraka: globalna analiza izloženosti i tereta bolesti), 2016.

(10)  Europska agencija za okoliš, Air quality in Europe – 2020 report (Kvaliteta zraka u Europi – izvješće za 2020.), str. 7.

(11)  Uredba (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o uspostavi Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari i o izmjeni Direktiva Vijeća 91/689/EEZ i 96/61/EZ (SL L 33, 4.2.2006., str. 1.).

(12)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010, str. 17.).

(13)  Radni dokument službi Komisije od 17. rujna 2020. priložen komunikaciji pod nazivom „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (SWD(2020)0176).

(14)  UNEP-ova Globalna procjena o metanu iz 2021.

(15)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ

(SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

(16)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

(17)  Komunikacija Komisije od 8. srpnja 2020. pod nazivom „Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava” (COM(2020)0299).

(18)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0277.

(19)  Komisijin Prijedlog uredbe od 15. prosinca 2020. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. and Couwenberg, J.,„Prompt rewetting of drained peatlands reduce climate warmings despite metan emissions” (Promptnim ponovnim natopljavanjem isušenih tresetišta smanjuje se zagrijavanje unatoč emisijama metana), Nature Communications, 11., 1644. (2020.).

(21)  Uredba (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (SL L 268, 18.10.2003., str. 29.).

(22)  Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.).

(23)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

(24)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(25)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

Konferencija UN-a o klimatskim promjenama (COP26) u Glasgowu (Ujedinjena Kraljevina)

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2021. u Glasgowu, u Ujedinjenoj Kraljevini (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Kyotski protokol uz tu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Kyotski protokol uz tu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”),

| — | uzimajući u obzir 25. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP25), 15. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Kyotskog protokola (CMP15) i 2. zasjedanje Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA2), koji su održani u Madridu u Španjolskoj od 2. do 13. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 25. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP25), 15. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Kyotskog protokola (CMP15) i 2. zasjedanje Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA2), koji su održani u Madridu u Španjolskoj od 2. do 13. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir odluku predsjedništva Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC COP) od 28. svibnja 2020., donesenu zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom i talijanskim partnerima, da se Konferencija UN-a o klimatskim promjenama COP26 odgodi zbog pandemije bolesti COVID-19 i da se umjesto toga održi u Glasgowu u Ujedinjenoj Kraljevini od 1. do 12. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku predsjedništva Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC COP) od 28. svibnja 2020., donesenu zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom i talijanskim partnerima, da se Konferencija UN-a o klimatskim promjenama COP26 odgodi zbog pandemije bolesti COVID-19 i da se umjesto toga održi u Glasgowu u Ujedinjenoj Kraljevini od 1. do 12. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu o prilagodbi klimatskim promjenama, održan 25. i 26. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu o prilagodbi klimatskim promjenama, održan 25. i 26. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti („Europski zakon o klimi”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti („Europski zakon o klimi”) (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o zaštiti tla (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o zaštiti tla (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. o strategiji EU-a za smanjenje emisija metana (COM(2020)0663),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji – ostvarivanje vanjske dimenzije europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji – ostvarivanje vanjske dimenzije europskog zelenog plana;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. listopada 2021. o pripremama za sastanke UNFCCC-a u Glasgowu od 31. listopada do 12. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. listopada 2021. o pripremama za sastanke UNFCCC-a u Glasgowu od 31. listopada do 12. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zagrijavanju od 1,5 oC, njegovo peto izvješće o procjeni i njegovo objedinjeno izvješće o toj temi, njegovo posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zagrijavanju od 1,5 oC, njegovo peto izvješće o procjeni i njegovo objedinjeno izvješće o toj temi, njegovo posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir izvješće Pomoćnog tijela UNFCCC-a za znanstvene i tehnološke savjete od 29. travnja 2021. naslovljeno „Dijalog o oceanima i klimatskim promjenama kako bi se razmotrili načini jačanja mjera prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Pomoćnog tijela UNFCCC-a za znanstvene i tehnološke savjete od 29. travnja 2021. naslovljeno „Dijalog o oceanima i klimatskim promjenama kako bi se razmotrili načini jačanja mjera prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja”,

| — | uzimajući u obzir vodeće izvješće Globalne komisije za prilagodbu od 10. rujna 2019. naslovljeno „Adapt now: a Global Call for Leadership on Climate Resilience”, („Prilagodba sada: globalni poziv na vodstvo i otpornost na klimatske promjene”) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeće izvješće Globalne komisije za prilagodbu od 10. rujna 2019. naslovljeno „Adapt now: a Global Call for Leadership on Climate Resilience”, („Prilagodba sada: globalni poziv na vodstvo i otpornost na klimatske promjene”)

| — | uzimajući u obzir objedinjeno izvješće UNFCCC-a od 17. rujna 2021. o nacionalno utvrđenim doprinosima u skladu s Pariškim sporazumom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objedinjeno izvješće UNFCCC-a od 17. rujna 2021. o nacionalno utvrđenim doprinosima u skladu s Pariškim sporazumom,

| — | uzimajući u obzir 11. izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš o odstupanjima u vrijednosti emisija od 9. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš o odstupanjima u vrijednosti emisija od 9. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz svibnja 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” („Nulta neto stopa do 2050.: plan za globalni energetski sektor”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz svibnja 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” („Nulta neto stopa do 2050.: plan za globalni energetski sektor”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 18. veljače 2021. naslovljeno „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” („Mirenje s prirodom: znanstveni plan za rješavanje kriznih situacija povezanih s klimom, biološkom raznolikošću i onečišćenjem”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 18. veljače 2021. naslovljeno „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” („Mirenje s prirodom: znanstveni plan za rješavanje kriznih situacija povezanih s klimom, biološkom raznolikošću i onečišćenjem”),

| — | uzimajući u obzir izvješće IPBES-a od 29. listopada 2020. naslovljeno „Radionica IPBES-a o biološkoj raznolikosti i pandemijama – izvješće s radionice”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće IPBES-a od 29. listopada 2020. naslovljeno „Radionica IPBES-a o biološkoj raznolikosti i pandemijama – izvješće s radionice”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama s radionice pod zajedničkim pokroviteljstvom IPBES-a i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) od 10. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama s radionice pod zajedničkim pokroviteljstvom IPBES-a i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) od 10. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske meteorološke organizacije iz travnja 2021. o stanju globalne klime u 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske meteorološke organizacije iz travnja 2021. o stanju globalne klime u 2020.,

| — | uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 6. svibnja 2021. naslovljeno „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” („Globalna procjena razine metana: koristi i troškovi smanjenja emisija metana”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš od 6. svibnja 2021. naslovljeno „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” („Globalna procjena razine metana: koristi i troškovi smanjenja emisija metana”),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2021. u Glasgowu. Ujedinjena Kraljevina (COP26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 i O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2021. u Glasgowu. Ujedinjena Kraljevina (COP26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 i O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4. studenoga 2016.; budući da je 191 od 197 stranaka UNFCCC-a 12. listopada 2021. položila UN-u svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju; |
| --- | --- |

A.

budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4. studenoga 2016.; budući da je 191 od 197 stranaka UNFCCC-a 12. listopada 2021. položila UN-u svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju;

| B. | budući da su EU i njegove države članice 17. prosinca 2020. UNFCCC-u podnijeli svoj ažurirani nacionalno utvrđeni doprinos kojim se EU obvezao da će do 2030. ostvariti obvezujući cilj neto domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990., bez doprinosa međunarodnih emisijskih kredita; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU i njegove države članice 17. prosinca 2020. UNFCCC-u podnijeli svoj ažurirani nacionalno utvrđeni doprinos kojim se EU obvezao da će do 2030. ostvariti obvezujući cilj neto domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990., bez doprinosa međunarodnih emisijskih kredita;

| C. | budući da, prema izvješću Programa Ujedinjenih naroda za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija iz 2020., obveze koje su dosad preuzele države potpisnice Pariškog sporazuma neće biti dostatne za ostvarenje njegova zajedničkog cilja te da će dovesti do globalnog zagrijavanja od više od 3 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja; žali zbog toga što mnoge stranke UNFCCC-a još nisu poduzele dostatne mjere da bi uopće krenule putem ostvarivanja svojih nacionalno utvrđenih doprinosa te zbog toga što se velik dio postignutog napretka poništava kontraproduktivnim politikama kao što su daljnje subvencioniranje fosilnih goriva i izgradnja novih elektrana na ugljen; u tom kontekstu upozorava na sustave pozitivnih povratnih petlji povezanih s prirodom, koje bi mogle imati katastrofalne posljedice na globalno zagrijavanje; |
| --- | --- |

C.

budući da, prema izvješću Programa Ujedinjenih naroda za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija iz 2020., obveze koje su dosad preuzele države potpisnice Pariškog sporazuma neće biti dostatne za ostvarenje njegova zajedničkog cilja te da će dovesti do globalnog zagrijavanja od više od 3 oC iznad razina iz predindustrijskog razdoblja; žali zbog toga što mnoge stranke UNFCCC-a još nisu poduzele dostatne mjere da bi uopće krenule putem ostvarivanja svojih nacionalno utvrđenih doprinosa te zbog toga što se velik dio postignutog napretka poništava kontraproduktivnim politikama kao što su daljnje subvencioniranje fosilnih goriva i izgradnja novih elektrana na ugljen; u tom kontekstu upozorava na sustave pozitivnih povratnih petlji povezanih s prirodom, koje bi mogle imati katastrofalne posljedice na globalno zagrijavanje;

| D. | budući da se koncentracija glavnih stakleničkih plinova 2020. nastavila povećavati unatoč privremenom smanjenju emisija povezanom s pandemijom bolesti COVID-19 te budući da je, prema podacima Svjetske meteorološke organizacije, koncentracija ugljikova dioksida (CO2) u našoj atmosferi bila najviša u zadnjih više od tri milijuna godina; budući da je 2020. bila jedna od tri najtoplije ikad zabilježene godine, s prosječnim temperaturama od 1,2 oC iznad predindustrijskih razina; budući da je posljednje desetljeće (2011. – 2020.) bilo najtoplije u povijesti; |
| --- | --- |

D.

budući da se koncentracija glavnih stakleničkih plinova 2020. nastavila povećavati unatoč privremenom smanjenju emisija povezanom s pandemijom bolesti COVID-19 te budući da je, prema podacima Svjetske meteorološke organizacije, koncentracija ugljikova dioksida (CO2) u našoj atmosferi bila najviša u zadnjih više od tri milijuna godina; budući da je 2020. bila jedna od tri najtoplije ikad zabilježene godine, s prosječnim temperaturama od 1,2 oC iznad predindustrijskih razina; budući da je posljednje desetljeće (2011. – 2020.) bilo najtoplije u povijesti;

| E. | budući da domaće politike EU-a same nisu dostatne za smanjenje emisija stakleničkih plinova na globalnoj razini i ograničavanje porasta temperature u skladu s Pariškim sporazumom; budući da je za ograničavanje rasta temperature na 1,5 oC iznad predindustrijskih razina potrebno kolektivno, hitno i ambiciozno djelovanje na globalnoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da domaće politike EU-a same nisu dostatne za smanjenje emisija stakleničkih plinova na globalnoj razini i ograničavanje porasta temperature u skladu s Pariškim sporazumom; budući da je za ograničavanje rasta temperature na 1,5 oC iznad predindustrijskih razina potrebno kolektivno, hitno i ambiciozno djelovanje na globalnoj razini;

| F. | budući da je u preambuli Pariškog sporazuma prepoznata „važnost osiguravanja cjelovitosti svih ekosustava, uključujući oceane” te budući da je u članku 4. stavku 1. točki (d) UNFCCC-a navedeno da njegove stranke trebaju promicati održivo gospodarenje te očuvanje i unapređenje ponora i spremnika svih stakleničkih plinova, uključujući biomasu, šume i oceane, kao i druge kopnene, obalne i morske ekosustave; budući da je u članku 2. stavku 1. točki (b) Pariškog sporazuma istaknuto da bi prilagodbu klimatskim promjenama i razvoj otpornosti te nisku razinu emisije stakleničkih plinova trebalo ostvariti na način kojim se neće ugroziti proizvodnja hrane; budući da se u globalnom izvješću IPBES-a o procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava naglašava da će održivo iskorištavanje prirode biti ključno za prilagodbu na opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav i njegovo ublažavanje; |
| --- | --- |

F.

budući da je u preambuli Pariškog sporazuma prepoznata „važnost osiguravanja cjelovitosti svih ekosustava, uključujući oceane” te budući da je u članku 4. stavku 1. točki (d) UNFCCC-a navedeno da njegove stranke trebaju promicati održivo gospodarenje te očuvanje i unapređenje ponora i spremnika svih stakleničkih plinova, uključujući biomasu, šume i oceane, kao i druge kopnene, obalne i morske ekosustave; budući da je u članku 2. stavku 1. točki (b) Pariškog sporazuma istaknuto da bi prilagodbu klimatskim promjenama i razvoj otpornosti te nisku razinu emisije stakleničkih plinova trebalo ostvariti na način kojim se neće ugroziti proizvodnja hrane; budući da se u globalnom izvješću IPBES-a o procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava naglašava da će održivo iskorištavanje prirode biti ključno za prilagodbu na opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav i njegovo ublažavanje;

| G. | budući da su učinci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti među najvažnijim izazovima i rizicima za ljudska društva; primjećuje da se većina prethodnih politika odvojeno bavila problemima klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su učinci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti među najvažnijim izazovima i rizicima za ljudska društva; primjećuje da se većina prethodnih politika odvojeno bavila problemima klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;

| H. | budući da globalni ciljevi za očuvanje biološke raznolikosti iz Aichija za 2020. nisu ostvareni, zbog čega je hitno potrebno povećati ambicioznost i proširiti područje primjene u očuvanju biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

H.

budući da globalni ciljevi za očuvanje biološke raznolikosti iz Aichija za 2020. nisu ostvareni, zbog čega je hitno potrebno povećati ambicioznost i proširiti područje primjene u očuvanju biološke raznolikosti;

| I. | budući da je očuvanje oceana ključno, ne samo zbog toga što su jedan od primarnih izvora hrane, već i zbog njihove važnosti za ciklus ugljika, regulaciju klime i proizvodnju većine kisika u zraku koji udišemo; budući da se u posebnom izvješću Međuvladina panela o oceanu i kriosferi navodi da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceana i da su morski ekosustavi trenutačno pod utjecajem globalnog zagrijavanja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; budući da se u izvješću podsjeća i na to da se od 1970. oceani postupno zagrijavaju i da su apsorbirali više od 90 % viška topline u klimatskom sustavu te da su oceani dio rješenja za ublažavanje učinaka klimatskih promjena i prilagodbu na njih; budući da je stoga potrebno smanjiti emisije stakleničkih plinova i onečišćenje ekosustava te poboljšati prirodne ponore ugljika; |
| --- | --- |

I.

budući da je očuvanje oceana ključno, ne samo zbog toga što su jedan od primarnih izvora hrane, već i zbog njihove važnosti za ciklus ugljika, regulaciju klime i proizvodnju većine kisika u zraku koji udišemo; budući da se u posebnom izvješću Međuvladina panela o oceanu i kriosferi navodi da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceana i da su morski ekosustavi trenutačno pod utjecajem globalnog zagrijavanja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; budući da se u izvješću podsjeća i na to da se od 1970. oceani postupno zagrijavaju i da su apsorbirali više od 90 % viška topline u klimatskom sustavu te da su oceani dio rješenja za ublažavanje učinaka klimatskih promjena i prilagodbu na njih; budući da je stoga potrebno smanjiti emisije stakleničkih plinova i onečišćenje ekosustava te poboljšati prirodne ponore ugljika;

| J. | budući da rješenja koja se temelje na prirodi i pristupi koji se temelje na ekosustavu imaju ključnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih; budući da je zaštita i obnova prirodnih ponora ugljika koji već postoje i učinkovito funkcioniraju, uključujući spremnike ugljika u oceanima, od ključne važnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da rješenja koja se temelje na prirodi i pristupi koji se temelje na ekosustavu imaju ključnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih; budući da je zaštita i obnova prirodnih ponora ugljika koji već postoje i učinkovito funkcioniraju, uključujući spremnike ugljika u oceanima, od ključne važnosti;

| K. | budući da šume imaju važnu ulogu u borbi protiv klimatskih promjena jer djeluju kao ponori ugljika, apsorbirajući oko 2 milijarde tona CO2 godišnje; budući da je zaštita i unapređenje svjetskih šuma jedan od najisplativijih oblika djelovanja u području klime te da se, ako se provedu u potpunosti, mjerama koje se temelje na šumama, a odnose se na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih, emisije stakleničkih plinova do 2050. mogu smanjiti za oko 15 gigatona CO2 godišnje, što bi moglo biti dostatno za ograničavanje globalnog zagrijavanja na razinu koja je znatno niža od 2 oC; |
| --- | --- |

K.

budući da šume imaju važnu ulogu u borbi protiv klimatskih promjena jer djeluju kao ponori ugljika, apsorbirajući oko 2 milijarde tona CO2 godišnje; budući da je zaštita i unapređenje svjetskih šuma jedan od najisplativijih oblika djelovanja u području klime te da se, ako se provedu u potpunosti, mjerama koje se temelje na šumama, a odnose se na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih, emisije stakleničkih plinova do 2050. mogu smanjiti za oko 15 gigatona CO2 godišnje, što bi moglo biti dostatno za ograničavanje globalnog zagrijavanja na razinu koja je znatno niža od 2 oC;

| L. | budući da smanjenje deforestacije i degradacije šuma može doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova uzrokovanih ljudskim djelovanjem u širokom rasponu koji je ekvivalent 0,4 – 5,8 gigatona ugljikovog dioksida godišnje (9); |
| --- | --- |

L.

budući da smanjenje deforestacije i degradacije šuma može doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova uzrokovanih ljudskim djelovanjem u širokom rasponu koji je ekvivalent 0,4 – 5,8 gigatona ugljikovog dioksida godišnje (9);

| M. | budući da je četvrtina sjeverne hemisfere prekrivena trajno zamrznutim tlom, poznatim i pod nazivom permafrost; budući da se, kao rezultat porasta temperature na globalnoj razini, arktički permafrost otapa nezapamćenom brzinom; budući da je permafrost golem spremnik stakleničkih plinova s potencijalom zadržavanja do 1600 gigatona CO2, što predstavlja gotovo dvostruku količinu od one koja se trenutačno nalazi u atmosferi, ali i metana i dušikova oksida; budući da bi njegovo oslobađanje moglo ozbiljno ubrzati i pogoršati globalno zagrijavanje (10); |
| --- | --- |

M.

budući da je četvrtina sjeverne hemisfere prekrivena trajno zamrznutim tlom, poznatim i pod nazivom permafrost; budući da se, kao rezultat porasta temperature na globalnoj razini, arktički permafrost otapa nezapamćenom brzinom; budući da je permafrost golem spremnik stakleničkih plinova s potencijalom zadržavanja do 1600 gigatona CO2, što predstavlja gotovo dvostruku količinu od one koja se trenutačno nalazi u atmosferi, ali i metana i dušikova oksida; budući da bi njegovo oslobađanje moglo ozbiljno ubrzati i pogoršati globalno zagrijavanje (10);

| N. | budući da će prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije predviđene klimatske promjene do 2030. prouzročiti oko 250 000 dodatnih smrtnih slučajeva godišnje te da se izravni trošak za zdravstvo do 2030. procjenjuje na između 2 i 4 milijarde USD godišnje; |
| --- | --- |

N.

budući da će prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije predviđene klimatske promjene do 2030. prouzročiti oko 250 000 dodatnih smrtnih slučajeva godišnje te da se izravni trošak za zdravstvo do 2030. procjenjuje na između 2 i 4 milijarde USD godišnje;

| O. | budući da gubitak biološke raznolikosti povezan s preobrazbom krajolika u nekim slučajevima može dovesti do povećanog rizika od pojave bolesti, a vrste koje se dobro prilagođavaju krajolicima u kojima prevladavaju ljudi također mogu biti domaćini patogenima koji predstavljaju velik rizik od zoonotskog prijenosa. |
| --- | --- |

O.

budući da gubitak biološke raznolikosti povezan s preobrazbom krajolika u nekim slučajevima može dovesti do povećanog rizika od pojave bolesti, a vrste koje se dobro prilagođavaju krajolicima u kojima prevladavaju ljudi također mogu biti domaćini patogenima koji predstavljaju velik rizik od zoonotskog prijenosa.

| P. | budući da su onečišćenje zraka i klimatske promjene usko povezani te da imaju određene zajedničke antropogene izvore; budući da Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da onečišćenje zraka u svijetu uzrokuje 4,2 milijuna smrti godišnje zbog moždanog udara, srčanih bolesti, karcinoma pluća te akutnih i kroničnih bolesti dišnog sustava; |
| --- | --- |

P.

budući da su onečišćenje zraka i klimatske promjene usko povezani te da imaju određene zajedničke antropogene izvore; budući da Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da onečišćenje zraka u svijetu uzrokuje 4,2 milijuna smrti godišnje zbog moždanog udara, srčanih bolesti, karcinoma pluća te akutnih i kroničnih bolesti dišnog sustava;

| Q. | budući da se, u skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa i razmjer gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo udvostručio te da je velik dio njih uzrokovan znatnim povećanjem broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

Q.

budući da se, u skladu s podacima UN-ova Ureda za smanjenje rizika od katastrofa, broj zabilježenih katastrofa i razmjer gospodarskih gubitaka u posljednjih 20 godina gotovo udvostručio te da je velik dio njih uzrokovan znatnim povećanjem broja katastrofa povezanih s klimatskim promjenama;

| R. | budući da klimatske promjene i njihovi razorni učinci već utječu na migracijske trendove; budući da bi, prema podacima studije Svjetske banke iz 2018., gotovo 3 % stanovništva regija supsaharske Afrike, južne Azije i Latinske Amerike moglo biti prisiljeno na preseljenje unutar vlastitih zemalja kako bi pobjeglo od učinaka klimatskih promjena koji postupno postaju sve vidljiviji (11); budući da postoji rizik da će se, ako izostanu zajednički napori u prilagodbi, više od 700 milijuna ljudi koji žive u obalnim područjima niske nadmorske visine i malim otočnim državama suočiti sa snažnijim olujama, poplavama i, u konačnici, gubitkom zemlje i preseljenjem; |
| --- | --- |

R.

budući da klimatske promjene i njihovi razorni učinci već utječu na migracijske trendove; budući da bi, prema podacima studije Svjetske banke iz 2018., gotovo 3 % stanovništva regija supsaharske Afrike, južne Azije i Latinske Amerike moglo biti prisiljeno na preseljenje unutar vlastitih zemalja kako bi pobjeglo od učinaka klimatskih promjena koji postupno postaju sve vidljiviji (11); budući da postoji rizik da će se, ako izostanu zajednički napori u prilagodbi, više od 700 milijuna ljudi koji žive u obalnim područjima niske nadmorske visine i malim otočnim državama suočiti sa snažnijim olujama, poplavama i, u konačnici, gubitkom zemlje i preseljenjem;

| S. | budući da je Pariški sporazum prvi međunarodni ugovor kojim se izričito prepoznaje veza između klimatskog djelovanja i ljudskih prava, čime se omogućuje korištenje postojećih pravnih instrumenata povezanih s ljudskim pravima kako bi se države i privatna poduzeća potaknulo na smanjenje emisija; budući da se u okviru Pariškog sporazuma ne predviđaju konkretni instrumenti za pozivanje državnih i korporativnih aktera na odgovornost zbog njihova utjecaja na klimatske promjene i ostvarivanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

S.

budući da je Pariški sporazum prvi međunarodni ugovor kojim se izričito prepoznaje veza između klimatskog djelovanja i ljudskih prava, čime se omogućuje korištenje postojećih pravnih instrumenata povezanih s ljudskim pravima kako bi se države i privatna poduzeća potaknulo na smanjenje emisija; budući da se u okviru Pariškog sporazuma ne predviđaju konkretni instrumenti za pozivanje državnih i korporativnih aktera na odgovornost zbog njihova utjecaja na klimatske promjene i ostvarivanje ljudskih prava;

| T. | budući da klimatske promjene također imaju snažnu dimenziju ljudskih prava jer izravno i neizravno utječu na ostvarivanje niza opće priznatih ljudskih prava, pri čemu su najviše pogođene ranjive skupine, kao što su žene, djeca, starije osobe, bolesne osobe, skupine s niskim dohotkom i autohtoni narodi; budući da se UNFCCC i Pariški sporazum temelje na međugeneracijskoj solidarnosti i predanosti država zaštiti klimatskog sustava u korist sadašnjih i budućih generacija; budući da klimatske promjene pogoršavaju izazove s kojima se autohtoni narodi trenutačno suočavaju te dovode do još dublje kulturne, gospodarske i političke marginalizacije i nejednakosti; |
| --- | --- |

T.

budući da klimatske promjene također imaju snažnu dimenziju ljudskih prava jer izravno i neizravno utječu na ostvarivanje niza opće priznatih ljudskih prava, pri čemu su najviše pogođene ranjive skupine, kao što su žene, djeca, starije osobe, bolesne osobe, skupine s niskim dohotkom i autohtoni narodi; budući da se UNFCCC i Pariški sporazum temelje na međugeneracijskoj solidarnosti i predanosti država zaštiti klimatskog sustava u korist sadašnjih i budućih generacija; budući da klimatske promjene pogoršavaju izazove s kojima se autohtoni narodi trenutačno suočavaju te dovode do još dublje kulturne, gospodarske i političke marginalizacije i nejednakosti;

| U. | budući da je djelovanje u području klime jedan od ciljeva održivog razvoja UN-a, koje su 2015. usvojile sve države članice UN-a kao dio Programa za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

U.

budući da je djelovanje u području klime jedan od ciljeva održivog razvoja UN-a, koje su 2015. usvojile sve države članice UN-a kao dio Programa za održivi razvoj do 2030.;

| V. | budući da su se 2009. stranke UNFCCC-a obvezale mobilizirati 100 milijardi USD godišnje od 2020., što je kasnije potvrđeno u Pariškom sporazumu; budući da su, međutim, stvarne razine preuzetih obveza razvijenih zemalja i dalje daleko od zajedničkog cilja; budući da su se povećali učinci klimatskih promjena i s njima povezanih potreba u zemljama u razvoju te osobito u najslabije razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju; |
| --- | --- |

V.

budući da su se 2009. stranke UNFCCC-a obvezale mobilizirati 100 milijardi USD godišnje od 2020., što je kasnije potvrđeno u Pariškom sporazumu; budući da su, međutim, stvarne razine preuzetih obveza razvijenih zemalja i dalje daleko od zajedničkog cilja; budući da su se povećali učinci klimatskih promjena i s njima povezanih potreba u zemljama u razvoju te osobito u najslabije razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju;

| W. | budući da se u Programu UN-a za razvoj procjenjuje da će do 2030. svake godine biti potrebno 140 – 300 milijardi USD kako bi se zadovoljile potrebe prilagodbe zemalja u razvoju te da će se taj iznos do 2050. povećati na 280 – 500 milijardi USD godišnje (12); |
| --- | --- |

W.

budući da se u Programu UN-a za razvoj procjenjuje da će do 2030. svake godine biti potrebno 140 – 300 milijardi USD kako bi se zadovoljile potrebe prilagodbe zemalja u razvoju te da će se taj iznos do 2050. povećati na 280 – 500 milijardi USD godišnje (12);

| X. | budući da nesretno jednogodišnje odgađanje konferencija stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama i Konvencije o biološkoj raznolikosti 2020., prouzročeno izbijanjem bolesti Covid-19, pruža jedinstvenu priliku za prijelaz s reaktivnog modela na proaktivni model opreznosti te u konačnici za ostvarenje potrebne korjenite promjene; budući da bi novi znanstveni napredak trebao pružiti informacije i ojačati veze između međunarodnih programa i njihove provedbe na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

X.

budući da nesretno jednogodišnje odgađanje konferencija stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama i Konvencije o biološkoj raznolikosti 2020., prouzročeno izbijanjem bolesti Covid-19, pruža jedinstvenu priliku za prijelaz s reaktivnog modela na proaktivni model opreznosti te u konačnici za ostvarenje potrebne korjenite promjene; budući da bi novi znanstveni napredak trebao pružiti informacije i ojačati veze između međunarodnih programa i njihove provedbe na nacionalnoj razini;

| Y. | budući da klimatska kriza i dalje postoji dok se svijet bori s aktualnim učincima pandemije bolesti COVID-19; budući da bi se gospodarski oporavak trebao iskoristiti kao jedinstvena prilika da se ubrza tempo tranzicije na klimatsku neutralnost i osigura put do ostvarenja plana od 1,5 oC tako što će se razviti društveno-gospodarski model spojiv s granicama planeta, a ulaganja usmjeriti u obnovu prirodnih ekosustava, čime će se ojačati njihova sposobnost prilagodbe, i u prioritetna područja kao što su energetska učinkovitost, održiva proizvodnja hrane, tehnologije u području obnovljive energije, inovativne i održive tehnologije s nultim emisijama te potrebna povezana infrastruktura, a ulaganja će se preusmjeriti s djelatnosti kojima se šteti klimi i okolišu, što bi se trebalo postići uvođenjem načela „ne nanosi bitnu štetu” u postupak donošenja odluka o ulaganjima; budući da bi u tom procesu tranzicije trebalo uzeti u obzir razlike u potrebama i kapacitetima među regijama, pri čemu bi trebalo poštovati načela pravedne tranzicije; |
| --- | --- |

Y.

budući da klimatska kriza i dalje postoji dok se svijet bori s aktualnim učincima pandemije bolesti COVID-19; budući da bi se gospodarski oporavak trebao iskoristiti kao jedinstvena prilika da se ubrza tempo tranzicije na klimatsku neutralnost i osigura put do ostvarenja plana od 1,5 oC tako što će se razviti društveno-gospodarski model spojiv s granicama planeta, a ulaganja usmjeriti u obnovu prirodnih ekosustava, čime će se ojačati njihova sposobnost prilagodbe, i u prioritetna područja kao što su energetska učinkovitost, održiva proizvodnja hrane, tehnologije u području obnovljive energije, inovativne i održive tehnologije s nultim emisijama te potrebna povezana infrastruktura, a ulaganja će se preusmjeriti s djelatnosti kojima se šteti klimi i okolišu, što bi se trebalo postići uvođenjem načela „ne nanosi bitnu štetu” u postupak donošenja odluka o ulaganjima; budući da bi u tom procesu tranzicije trebalo uzeti u obzir razlike u potrebama i kapacitetima među regijama, pri čemu bi trebalo poštovati načela pravedne tranzicije;

| Z. | budući da, prema mišljenju Europske agencije za okoliš, „sustavna promjena” podrazumijeva temeljnu, transformativnu i međusektorsku promjena koja obuhvaća velike pomake i preusmjeravanje u pogledu ciljeva, poticaja, tehnologija, socijalnih praksi i normi sustava te u pogledu sustavâ znanja i pristupâ upravljanju; budući da za temeljne društvene sustave to znači preispitivanje ne samo tehnologija i proizvodnih procesa, nego i obrazaca potrošnje i načinâ života, s obzirom na održivije alternative usmjerene na, primjerice, dobrobit i otpornost (13); |
| --- | --- |

Z.

budući da, prema mišljenju Europske agencije za okoliš, „sustavna promjena” podrazumijeva temeljnu, transformativnu i međusektorsku promjena koja obuhvaća velike pomake i preusmjeravanje u pogledu ciljeva, poticaja, tehnologija, socijalnih praksi i normi sustava te u pogledu sustavâ znanja i pristupâ upravljanju; budući da za temeljne društvene sustave to znači preispitivanje ne samo tehnologija i proizvodnih procesa, nego i obrazaca potrošnje i načinâ života, s obzirom na održivije alternative usmjerene na, primjerice, dobrobit i otpornost (13);

| AA. | budući da prirodna rješenja i pristupi koji se temelje na ekosustavu mogu pružiti snažnu političku vezu između UNFCCC-a, Konvencije o biološkoj raznolikosti i Konvencije iz Rija o dezertifikaciji, čime se predsjedništvima i tajništvima svih triju sporazuma pruža prilika da probleme klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti zajednički rješavaju na integriran i koherentan način; |
| --- | --- |

AA.

budući da prirodna rješenja i pristupi koji se temelje na ekosustavu mogu pružiti snažnu političku vezu između UNFCCC-a, Konvencije o biološkoj raznolikosti i Konvencije iz Rija o dezertifikaciji, čime se predsjedništvima i tajništvima svih triju sporazuma pruža prilika da probleme klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti zajednički rješavaju na integriran i koherentan način;

| AB. | budući da su europski zeleni plan i instrument Next Generation EU jedinstvena prilika da gospodarstvo EU-a ojača i postane inovativnije, konkurentnije i usmjerenije na budućnost, čime bi osiguralo europsko vodstvo u zelenom gospodarstvu te razvoj europskog socijalnog modela i socijalno tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

AB.

budući da su europski zeleni plan i instrument Next Generation EU jedinstvena prilika da gospodarstvo EU-a ojača i postane inovativnije, konkurentnije i usmjerenije na budućnost, čime bi osiguralo europsko vodstvo u zelenom gospodarstvu te razvoj europskog socijalnog modela i socijalno tržišnog gospodarstva;

| AC. | budući da se predviđa da su rizici povezani s klimom koji se odnose na zdravlje, izvore zarade, sigurnost hrane, opskrbu vodom i gospodarski rast znatno veći u slučaju globalnog zagrijavanja od 2 oC; budući da se, prema predviđanjima, ograničavanjem globalnog zagrijavanja na 1,5 oC u usporedbi s 2 oC smanjuju učinci na kopnene, slatkovodne i obalne ekosustave te zadržava više koristi koje ljudi imaju od njih; budući da je stoga nužno raditi na ograničavanju porasta temperature od 1,5 oC iznad predindustrijskih razina; |
| --- | --- |

AC.

budući da se predviđa da su rizici povezani s klimom koji se odnose na zdravlje, izvore zarade, sigurnost hrane, opskrbu vodom i gospodarski rast znatno veći u slučaju globalnog zagrijavanja od 2 oC; budući da se, prema predviđanjima, ograničavanjem globalnog zagrijavanja na 1,5 oC u usporedbi s 2 oC smanjuju učinci na kopnene, slatkovodne i obalne ekosustave te zadržava više koristi koje ljudi imaju od njih; budući da je stoga nužno raditi na ograničavanju porasta temperature od 1,5 oC iznad predindustrijskih razina;

| AD. | budući da je vodstvo EU-a pružanjem dobrog primjera ključno za uključivanje trećih zemalja u borbu protiv klimatskih promjena, a time i podizanje razine klimatske ambicije na globalnoj razini; |
| --- | --- |

AD.

budući da je vodstvo EU-a pružanjem dobrog primjera ključno za uključivanje trećih zemalja u borbu protiv klimatskih promjena, a time i podizanje razine klimatske ambicije na globalnoj razini;

| AE. | budući da EU mora prihvatiti svoju odgovornost za povijesne razine emisija stakleničkih plinova i stvaranje jaza između sjeverne i južne hemisfere te da mora djelovati u skladu s tom odgovornosti; |
| --- | --- |

AE.

budući da EU mora prihvatiti svoju odgovornost za povijesne razine emisija stakleničkih plinova i stvaranje jaza između sjeverne i južne hemisfere te da mora djelovati u skladu s tom odgovornosti;

| AF. | budući da su u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na smanjenje emisija stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene ključni za suzbijanje prijetnje u pogledu klimatskih promjena; |
| --- | --- |

AF.

budući da su u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na smanjenje emisija stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene ključni za suzbijanje prijetnje u pogledu klimatskih promjena;

| AG. | budući da raste informiranost javnosti o djelovanju u području klime i sudjelovanje građana u tom djelovanju; budući da građani zahtijevaju veći angažman vlada i ambiciozne mjere za rješavanje problema klimatskih promjena; |
| --- | --- |

AG.

budući da raste informiranost javnosti o djelovanju u području klime i sudjelovanje građana u tom djelovanju; budući da građani zahtijevaju veći angažman vlada i ambiciozne mjere za rješavanje problema klimatskih promjena;

| AH. | budući da je drugo obvezujuće razdoblje Kyotskog protokola završilo 31. prosinca 2020.; budući da je odgođena izrada smjernica o tome kako razmatrati smanjivanje emisija aktivnosti mehanizma čistog razvoja nakon 31. prosinca 2020.; budući da su uvedene privremene mjere za proširenje aktivnosti mehanizma čistog razvoja nakon 2020.; budući da će se sastanak stranaka Kyotskog protokola održati u okviru konferencije COP26 u Glasgowu; |
| --- | --- |

AH.

budući da je drugo obvezujuće razdoblje Kyotskog protokola završilo 31. prosinca 2020.; budući da je odgođena izrada smjernica o tome kako razmatrati smanjivanje emisija aktivnosti mehanizma čistog razvoja nakon 31. prosinca 2020.; budući da su uvedene privremene mjere za proširenje aktivnosti mehanizma čistog razvoja nakon 2020.; budući da će se sastanak stranaka Kyotskog protokola održati u okviru konferencije COP26 u Glasgowu;

1.

podsjeća da su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti među najvažnijim izazovima s kojima se čovječanstvo suočava te da sve vlade u svijetu čim prije moraju učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi ih suzbili; naglašava da su za ostvarenje naše kolektivne odgovornosti da ograničimo globalno zagrijavanje i spriječimo gubitak biološke raznolikosti te na taj način zaštitimo cijeli planet i dobrobit svih potrebni međunarodna suradnja, sudjelovanje nedržavnih aktera, solidarnost te dosljedno djelovanje koje će se temeljiti na znanosti kao i nepokolebljiva predanost povećanju ambicija; pozdravlja u tom smislu poziv glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa kojim se sve vlade širom svijeta potiču da proglase izvanredno stanje u području klime do postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u svijetu;

2.

izražava zabrinutost zbog zaključaka UNEP-ova izvješća o odstupanjima u vrijednostima emisija iz 2020., posebno zbog zaključka da će se unatoč kratkotrajnom padu emisija CO2 uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19, predviđene razine emisija u skladu s podnesenim bezuvjetnim nacionalno utvrđenim doprinosima, ako se oni u potpunosti provedu, dovesti do globalnog porasta temperature od 3,2 oC; pozdravlja dosad najavljene ažurirane verzije nacionalno utvrđenih doprinosa kojima su povećane klimatske ambicije; međutim, sa zabrinutošću primjećuje da ti doprinosi i dalje neće biti dovoljni da bi se emisije dovele u okvire koji bi omogućili postizanje cilja iz Pariškog sporazuma; zabrinut je zbog objedinjenog izvješća UNFCCC-a o nacionalno utvrđenim doprinosima iz rujna 2021. u kojem je utvrđeno da svi nacionalno utvrđeni doprinosi koji su dostavljeni do 30. srpnja 2021. zajedno upućuju na znatno povećanje globalnih emisija stakleničkih plinova 2030. u odnosu na 2010. – oko 16 %; ističe da prema mišljenju IPCC-a, zadržavanje porasta temperature na 1,5 oC vodi smanjenju emisija na globalnoj razini od najmanje 45 % do 2030. u odnosu na razine iz 2010.;

3.

podsjeća na nedavnu odluku Ustavnog suda, tj. presudu u kojoj se navodi da se zaštita klime ne provodi prema političkoj volji i da se ustavnim odredbama o zaštiti okoliša predviđa ustavna obveza države da ostvari klimatsku neutralnost;

4.

naglašava da se u izvješću o razlici u emisijama iz 2020. navodi da bi se, zahvaljujući zelenom oporavku od pandemije, do 2030. emisije stakleničkih plinova mogle smanjiti za oko 25 % i na taj način spustiti na razinu koja, uz vjerojatnost od 66 %, omogućuje da se porast temperature zadrži na manje od 2 oC, iako to i dalje ne bi bilo dovoljno da se globalno zagrijavanje ograniči na 1,5 oC; ističe da bi se paketima za oporavak moglo snažno utjecati na ostvarivanje ciljeva iz Pariškog sporazuma; poziva vlade da poduzmu sve korake za provedbu zelenog oporavka i istodobno povećaju svoje obveze u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te da usvajajući politike koje se temelje na znanosti povećaju svoje nacionalno utvrđene doprinose prije konferencije COP26, naglašava da, prema nedavnim istraživanjima, postizanje cilja Pariškog sporazuma u pogledu temperature predstavlja „ekonomski optimalnu” klimatsku politiku (14);

5.

pozdravlja predanost skupine G7 ambicioznim i ubrzanim naporima za smanjenje emisija kako bi se porast temperature ograničio na 1,5 oC (15); podsjeća da bi to dovelo do brojnih dodatnih koristi za okoliš, gospodarstvo, društvo i javno zdravlje; ističe da se sve veći broj zemalja obvezao na postizanje nulte neto stope emisija do sredine stoljeća; naglašava, međutim, da se te obveze moraju hitno prenijeti u snažne kratkoročne politike, mjere i financijska sredstva te da se moraju odražavati u njihovim revidiranim nacionalno utvrđenim doprinosima koje treba podnijeti prije konferencije COP26 u obliku povećanih klimatskih ciljeva za 2030. kako bi globalne emisije što prije dosegnule svoj vrhunac; potiče skupinu G20 da preuzme vodeću ulogu u povećanju kratkoročne i dugoročne ambicije;

6.

pozdravlja činjenicu da pet godina nakon stupanja na snagu Pariškog sporazuma najveća svjetska gospodarstva započinju utrku prema klimatskoj neutralnosti; skreće pozornost na činjenicu da obveze postizanja nulte neto stope emisija moraju biti potkrijepljene dugoročnim strategijama podnesenima UNFCCC-u; naglašava da je potrebno da se te obveze pretvore u učinkovite mjere i politike na svim razinama i u svim sektorima;

7.

ističe da je važno što je prije moguće postupno ukinuti sva fosilna goriva; prima na znanje zaključke izvješća Međunarodne agencije za energiju naslovljenog „Nulta neto stopa do 2050.”, u kojem se bilježi nagli pad potražnje za fosilnim gorivima, čime se negira potreba za ulaganjem u opskrbu novim fosilnim gorivima, kao i to da je za postizanje cilja od 1,5 oC potrebno da se ne odobri razvoj novih naftnih i plinskih polja te da se nakon 2021. ne grade novi rudnici ugljena niti produžuje rad postojećih; podržava obvezu skupine G7 da do kraja 2021. okonča financiranje ugljena s nesmanjenim emisijama; poziva zemlje skupine G7 da budu primjer energetske tranzicije i obustave sva nova ulaganja u vađenje fosilnih goriva; podržava predsjedništvo konferencije COP26, Ujedinjenu Kraljevinu i Savez za proizvodnju energije bez ugljena u traženju dogovora o zaustavljanju izgradnje novih elektrana na ugljen s nesmanjenim emisijama; uviđa da fosilna goriva nemaju dugoročnu ulogu u kombinaciji izvora energije u EU-u te poziva države članice da u suradnji s Komisijom usvoje nacionalne planove kako bi se što prije postupno ukinula sva fosilna goriva i klimatska neutralnost postigla najkasnije do 2050.;

8.

izričito podržava inicijativu Danske i Kostarike za stvaranje saveza zemalja koje su spremne postupno ukinuti proizvodnju nafte i plina i prestati dodjeljivati dozvole za novo istraživanje; podsjeća na zaključke iz izvješća Međunarodne agencije za energiju naslovljenog „Nulta neto stopa do 2050.: plan za globalni energetski sektor”, u kojima se potvrđuje da su takve mjere potrebne kako bi se postigao cilj od 1,5 oC;

9.

podsjeća da bi sve stranke trebale uskladiti financijske tokove – javne i privatne, domaće i međunarodne – s ciljem od 1,5 oC te s razvojem otpornim na klimatske promjene; potiče Komisiju da u okviru predstojećeg klimatskog i energetskog paketa koji će se objaviti 14. prosinca 2021. predloži sveobuhvatnu reviziju trenutačnog stanja u pogledu usklađenosti Unije i država članica s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma te da poduzme sve potrebne mjere za uklanjanje mogućih nedostataka;

10.

izražava veliku zabrinutost zbog sve većeg globalnog interesa za rezerve fosilnih goriva na Arktiku, koje su sve pristupačnije kako se ledeni pokrov smanjuje zbog klimatskih promjena; naglašava osjetljivost arktičke prirode i činjenicu da je čišćenje ekosustava nakon izlijevanja nafte zbog ispuhivanja, curenja cjevovoda ili pomorskih nesreća iznimno teško; poziva EU i njegove države članice da pozovu na globalni moratorij na odobalno istraživanje nafte na Arktiku;

11.

ističe potrebu za ponovnim osnivanjem međunarodnih koalicija kako bi se na konferenciji COP26 postigao rezultat koji će obilježiti velika ambicija i veliki okolišni integritet; poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju s velikim emiterima, zemljama osjetljivima na klimatske promjene, transatlantskim partnerima i predsjedništvom konferencije COP26 iz Ujedinjene Kraljevine kako bi se na konferenciji predstavili politički prijedlozi o tome kako bi zemlje trebale ubrzati djelovanje u smjeru uklanjanja razlika u ambicioznosti s ciljem da se globalno zagrijavanje zadrži na razini nižoj od 1,5 oC; potiče EU da poveća svoj diplomatski doseg i uspostavu savezništava sa zemljama u razvoju i najranjivijim zemljama kako bi mogao djelovati kao promicatelj suradnje između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, što se u prošlosti pokazalo ključnim za postizanje najambicioznijih rezultata na konferencijama stranaka;

12.

pozdravlja činjenicu da je predsjednik Biden prvog dana dužnosti poduzeo mjere da vrati Sjedinjene Države u okrilje Pariškog sporazuma te da je preuzeo obvezu da će do 2030. prepoloviti emisije stakleničkih plinova u SAD-u u odnosu na razine iz 2005. i težiti ostvarenju nulte stope emisija do 2050.; očekuje konkretne mjere u području politike i financijska sredstva kako bi se obveze SAD-a ispunile na vrijeme; ističe važnost partnerstva između EU-a i SAD-a te njihova vodstva kako bi se ostvarili ciljevi Pariškog sporazuma; naglašava da su borba protiv klimatskih promjena, uništavanja okoliša i gubitka biološke raznolikosti, promicanje zelenog rasta i zaštita naših oceana u središtu nove zajedničke transatlantske agende te da su se EU i SAD zajednički obvezali da će uložiti sve napore kako bi se moglo ostvariti ograničenje globalnog porasta temperature od 1,5 oC; prepoznaje napore predsjednika Bidena da poveća globalne ambicije u pogledu klimatskog djelovanja, među ostalim održavanjem sastanka na vrhu čelnika o klimi u travnju 2021.;

13.

ističe ulogu Kine kao drugog po redu najvećeg svjetskog gospodarstva i zemlje s najvišim ukupnim emisijama stakleničkih plinova; prepoznaje spremnost Kine da služi kao konstruktivna sila u globalnim pregovorima o klimi; s posebnom zabrinutošću primjećuje njezinu kontinuirano visoku razinu ovisnosti o ugljenu te potiče njezinu vladu da poduzme veće napore kako bi se ubrzao prijelaz na zeleno gospodarstvo kao ključni preduvjet za postizanje globalnih ciljeva Pariškog sporazuma; prima na znanje najavu predsjednika Sija Đinpinga iz rujna 2020. da bi Kina mogla postići najvišu razinu emisija CO2 prije 2030., a ugljičnu neutralnost prije 2060.; ističe da bi se tim obvezama trebale obuhvatiti sve emisije stakleničkih plinova; očekuje daljnje preuzimanje obveza, kao i konkretne mjere u području politike te usklađene financijske tokove kako bi ih se ispunilo;

14.

ističe da su prema mišljenju IPBES-a temeljni uzroci pandemije iste globalne promjene u okolišu koje uzrokuju gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene, uključujući prenamjenu zemljišta, širenje i intenziviranje poljoprivrede te trgovinu i konzumaciju divljih životinja, kao i druge uzročnike; ističe da je pandemija ukazala na važnost poštovanja načela „jedno zdravlje” i „zdravlje u svim politikama” pri donošenju politika te da su potrebne korjenite promjene; podsjeća da je u preambuli Pariškog sporazuma „pravo na zdravlje” priznato kao jedno od ključnih ljudskih prava; ističe da je u članku 4. stavku 1. točki (f) UNFCCC-a navedeno da bi sve stranke trebale „koristiti odgovarajuće metode, kao što su procjena utjecaja na okoliš, koja se formulira i utvrđuje na razini države, s ciljem da se negativne posljedice provedenih projekata i mjera za gospodarstvo, zdravstvo i kvalitetu okoliša svedu na minimum ili prilagode promjeni klime”; smatra da bi zdravlje trebalo biti uključeno u nacionalne planove prilagodbe i nacionalnu komunikaciju prema UNFCCC-u;

15.

ističe da postizanje ciljeva Pariškog sporazuma i njegovih ciljeva klimatske neutralnosti zahtijeva golema ulaganja i nezapamćenu preobrazbu svih sektora našeg gospodarstva; smatra da se ta preobrazba na novi model održivog gospodarstva može postići jedino ako se njome jamči pravedna tranzicija u kojoj se kombiniraju društveni i gospodarski napredak, poboljšava dobrobit ljudi te se nikoga ne zapostavlja;

Konferencija COP26 u Glasgowu

Konferencija COP26 u Glasgowu

16.

izražava žaljenje zbog nedostatnog napretka ostvarenog na konferenciji COP25 u Madridu, održanoj 2019., te zbog nedostatka preuzimanja obveza i transparentnosti koji su pokazale neke stranke; izražava žaljenje zbog odgađanja dovršenja Pravilnika iz Pariškog sporazuma za sljedeću konferenciju COP i zbog nedovoljno ambicioznog ishoda rasprava o gubicima i šteti; unatoč poteškoćama u organizaciji, prepoznaje napredak koji je ostvaren u važnim aspektima kao što su promicanje socijalne dimenzije klimatskog programa i ogromna mobilizacija nedržavnih aktera;

17.

ističe da je od ključne važnosti da se na konferenciji COP26 postigne novi konsenzus o potrebnom klimatskom djelovanju i ambiciji za postizanje globalne klimatske neutralnosti do sredine stoljeća te o čvrstim kratkoročnim i srednjoročnim mjerama u području politike;

18.

poziva sve stranke UNFCCC-a da u suradnji s regijama te državnim i nedržavnim akterima, a posebno civilnim društvom, daju konstruktivan doprinos procesu koji prethodi konferenciji COP26, tijekom kojeg se nacionalno utvrđeni doprinosi moraju povećati kako bi se osigurala njihova usklađenost s dugoročnim ciljem Pariškog sporazuma u pogledu temperature i s najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama te kako bi se u njima odražavala najveća moguća razina ambicije stranaka; naglašava da bi, s obzirom na to da trenutačne obveze nisu dovoljne za postizanje ciljeva Sporazuma i s obzirom na to da globalne emisije stakleničkih plinova moraju hitno doseći vrhunac i zatim se drastično smanjiti, sve stranke trebale pojačati svoje napore i ažurirati svoje nacionalno utvrđene doprinose, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, te posebno poziva EU i sve zemlje skupine G20 da pokažu globalno vodstvo u tom pogledu i obvežu se na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.;

19.

ističe da, prema podacima iz izvješća UNEP-a o odstupanjima u vrijednostima emisija iz 2020., emisije 1 % najbogatijeg svjetskog stanovništva čine više od dvostrukog kombiniranog udjela emisija 50 % najsiromašnijih; primjećuje da daljnje istraživanje (16) sugerira da je 10 % najbogatijih građana EU-a bilo odgovorno za gotovo trećinu kumulativnih emisija potrošnje EU-a između 1990. i 2015. te da su u istom razdoblju ukupne godišnje emisije potrošnje 50 % najsiromašnijih građana EU-a pale za 24 %, dok su one 10 % najbogatijih narasle za 3 %; ističe potrebu da se u potpunosti riješi pitanje jednakosti u provedbi Pariškog sporazuma te da Unija obuzda i drastično smanji emisije koje proizvodi, pružajući pritom potporu najsiromašnijim kućanstvima kako bi se osigurala pravedna tranzicija;

20.

poziva Komisiju na suradnju s drugim glavnim emiterima CO2 u cilju stvaranja međunarodnog klimatskog kluba zemalja koje predvode put prema klimatskoj neutralnosti, sa zajedničkim ciljevima u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050., donošenja definicije jedinstvenih standarda za mjerenje emisija i usporedivih eksplicitnih i implicitnih cijena CO2 u energetskim i industrijskim sektorima te u pogledu zaštite zemalja koje su spremne provesti mjere za zaštitu klime od nepovoljnog položaja unutar međunarodnog tržišnog natjecanja s pomoću zajedničkog mehanizma za ugljičnu prilagodbu na granicama;

21.

ističe potrebu za daljnjim jačanjem i koordiniranjem mjera sektorske dekarbonizacije kroz usklađivanje ciljeva i suradnju među strankama i drugim akterima; poziva stranke na jačanje partnerstva iz Marakeša za globalno djelovanje u području klime kao prostora za poticanje nedržavnih aktera i podnacionalnih razina vlasti na hitno djelovanje u području klime koje se temelji na znanstvenim spoznajama i visokoambicioznim ciljevima te na jačanje zajedničkog učenja među svim biračima, zemljopisnim područjima i sektorima kako bi se ubrzalo djelovanje i poticajno donošenje politika usmjereno prema postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma;

22.

ističe potrebu da se na konferenciji COP26 riješe otvorena pitanja iz programa rada Pariškog sporazuma kako bi se naglasak u nadolazećih pet godina mogao staviti na daljnji razvoj i jačanje njegove provedbe i operacionalizacije; poziva sve stranke da zaključe otvorena pitanja kako bi se mogao dovršiti Pravilnik Pariškog sporazuma, posebno u pogledu transparentnosti, zajedničkih rokova i mehanizama suradnje temeljem članka 6., s ciljem osiguravanja transparentnosti i snažnog okolišnog integriteta te ostvarivanja najviše razine ambicije;

23.

poziva Komisiju i države članice da se zalažu za stroga i čvrsta međunarodna pravila u vezi s člankom 6. Pariškog sporazuma, nadovezujući se na načela iz San Josea; posebno naglašava da je potrebno potaknuti međunarodnu suradnju te pritom izbjeći sve oblike dvostrukog računanja kako bi se zajamčio okolišni integritet uz stvarno, dodatno, mjerljivo i trajno smanjenje emisija koje će se provjeravati neovisno, zatim osigurati da se jedinice izdane temeljem Kyotskog protokola ne mogu uračunavati u postojeće i buduće nacionalno utvrđene doprinose, te zajamčiti zaštitu ljudskih prava; ponovno izražava svoju podršku korištenju udjela u prihodu temeljem mehanizama iz članka 6. za financiranje Fonda za prilagodbu; ponavlja svoju potporu uvođenju petogodišnjeg vremenskog okvira i poziva EU da zauzme stajalište kojim bi se podržao dogovor o zajedničkom petogodišnjem vremenskom okviru kako bi se ubrzao tempo djelovanja u području klime;

24.

poziva na operacionalizaciju pojačanog okvira transparentnosti koji sadržava načela transparentnosti, točnosti, dosljednosti, usporedivosti i potpunosti;

25.

ističe da klimatske promjene na ljude utječu na različite načine zbog čimbenika kao što su spol, dob, invaliditet, etnička pripadnost i siromaštvo te da postojeće nejednakosti koje se temelje na spolu osobe mogu povećati njezinu osjetljivost na neizbježne učinke klimatskih promjena, uključujući prirodne opasnosti; stoga pozdravlja donošenje poboljšanog Programa rada u području roda iz Lime i Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost na konferenciji COP25 u Madridu te poziva na njihovu brzu provedbu; vjeruje da se preobrazba u održivo društvo mora provesti na uključiv, pošten i jednak način te da su rodna ravnoteža i osnaživanje žena i djevojčica ključni za tu preobrazbu; naglašava potrebu za učinkovitijom rodno osviještenom politikom u svim relevantnim ciljevima; ponavlja svoj poziv Komisiji da osmisli konkretan akcijski plan za ispunjavanje obveza navedenih u novom Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost i da uspostavi trajni središnji centar EU-a za rodna i klimatska pitanja kojemu će na raspolaganju biti dostatna proračunska sredstva za provedbu i praćenje rodno osviještenih klimatskih mjera u EU-u i na globalnoj razini (17); smatra da bi to mogao biti primjer drugim strankama za donošenje sličnih mjera;

26.

pozdravlja činjenicu da stranke u svojim nacionalno utvrđenim doprinosima sve više uzimaju u obzir pitanja rodne ravnopravnosti i poziva ih da donesu rodno osjetljive i socijalno pravedne nacionalno utvrđene doprinose i klimatsko financiranje kako bi se postigla klimatska pravda; poziva Komisiju i države članice na povećanje usklađenosti između potpore rodnim i klimatskim politikama putem instrumenata vanjskog djelovanja i putem Europske investicijske banke (EIB-a), među ostalim kroz povećanje sudjelovanja žena i ženskih organizacija u upravljanju i donošenju odluka, poboljšanje njihova pristupa financiranju i programima kojima se podupire uloga žena u upravljanju u području klime i u posebnim sektorima kao što su poljoprivreda i šumarstvo, uz poseban naglasak na pripadnicama autohtonih naroda;

27.

izražava zabrinutost zbog mogućeg utjecaja ograničenja putovanja i drugih ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 na pravedno i uravnoteženo prisustvovanje konferenciji COP26; poziva predsjedništvo konferencije COP26 iz Ujedinjene Kraljevine da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osiguralo široko i uključivo prisustvovanje, uz potpuno poštovanje sanitarnih mjera; smatra da je potrebno uložiti sve napore kako bi se zajamčilo da sve zemlje u razvoju, posebno najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju, mogu sudjelovati na konferenciji COP26 te poziva predsjedništvo iz Ujedinjene Kraljevine da prevlada prepreke sudjelovanju povezane s pandemijom;

28.

podsjeća na važnost sudjelovanja svih zemalja u postupku donošenja odluka u okviru UNFCCC-a; naglašava da je trenutačni postupak donošenja odluka u okviru UNFCCC-a potrebno poboljšati kako bi se više uključili izaslanici siromašnih i ugroženih zemalja; ponovno poziva izaslanstvo EU-a na konferencijama stranaka da pojača suradnju s izaslanicima ugroženih zemalja;

29.

ponavlja svoju potporu uvođenju posebne politike o sprečavanju sukobu interesa u okviru UNFCCC-a te poziva Komisiju i države članice da preuzmu vodeću ulogu u tom procesu;

30.

smatra da Unija ima povijesnu odgovornost da bude najambicioznija potpisnica Pariškog sporazuma, kako kroz vlastite obveze, tako i kroz pružanje pomoći drugima, te da bi trebala prihvatiti svoje obveze u pogledu klime i okoliša i djelovati na način da pruži vjerodostojan primjer; podsjeća na načelo „zajedničke, ali različite odgovornosti i odgovarajućih mogućnosti” u skladu s kojim se Uniji i državama članicama dodjeljuje konkretna odgovornost, kao i sposobnost djelovanja;

Ambiciozna klimatska politika EU-a i dugoročna vizija

Ambiciozna klimatska politika EU-a i dugoročna vizija

| 31. | naglašava donošenje Europskog propisa o klimi; očekuje da se europskim zelenim planom, a posebno zakonodavnim paketom „Fit for 2030”, uvedu nužne mjere kako bi EU i njegove države članice u potpunosti bili u skladu s Pariškim sporazumom; smatra da je od iznimne važnosti da EU posluži kao primjer i da na konferenciji COP26 pošalje jasnu poruku da je spreman povećati svoje nacionalno utvrđene doprinose i doprinos Pariškom sporazumu te na istu razinu preuzimanja obveze poziva i ostale stranke; |
| --- | --- |

31.

naglašava donošenje Europskog propisa o klimi; očekuje da se europskim zelenim planom, a posebno zakonodavnim paketom „Fit for 2030”, uvedu nužne mjere kako bi EU i njegove države članice u potpunosti bili u skladu s Pariškim sporazumom; smatra da je od iznimne važnosti da EU posluži kao primjer i da na konferenciji COP26 pošalje jasnu poruku da je spreman povećati svoje nacionalno utvrđene doprinose i doprinos Pariškom sporazumu te na istu razinu preuzimanja obveze poziva i ostale stranke;

| 32. | ističe da dio EU-a pripada regijama u svijetu koje su najviše pogođene klimatskim promjenama; primjećuje da se područje sredozemnog bazena zagrijava 20 % brže od globalnog prosjeka i da je riječ o regiji koja je jedno od glavnih žarišta klimatskih promjena na svijetu te se predviđa da će u roku od 20 godina 250 milijuna ljudi u tom području oskudijevati vodom (18); naglašava da Sredozemno more postaje more koje se najbrže zagrijava na svijetu (19), što utječe na važne gospodarske sektore i morski ekosustav u cjelini te prouzročuje nepovratne promjene za ekosustav i vrste; poziva EU na hitno djelovanje i suradnju s njegovim sredozemnim partnerima na izradi ambicioznih mjera prilagodbe i provedbi aktivnosti ublažavanja; |
| --- | --- |

32.

ističe da dio EU-a pripada regijama u svijetu koje su najviše pogođene klimatskim promjenama; primjećuje da se područje sredozemnog bazena zagrijava 20 % brže od globalnog prosjeka i da je riječ o regiji koja je jedno od glavnih žarišta klimatskih promjena na svijetu te se predviđa da će u roku od 20 godina 250 milijuna ljudi u tom području oskudijevati vodom (18

19

| 33. | ističe da uspjeh europskog zelenog plana ovisi o učinkovitoj globalizaciji njegovih relevantnih standarda i normi u pogledu partnerstva s trećim zemljama; podsjeća na zaključke Vijeća iz siječnja 2021. i cilj Komisije da ojača ulogu Unije kao aktera na svjetskoj sceni; poziva na razvoj operativne i koherentne diplomatske strategije u pogledu europskog zelenog plana prije održavanja afričke konferencije COP27; |
| --- | --- |

33.

ističe da uspjeh europskog zelenog plana ovisi o učinkovitoj globalizaciji njegovih relevantnih standarda i normi u pogledu partnerstva s trećim zemljama; podsjeća na zaključke Vijeća iz siječnja 2021. i cilj Komisije da ojača ulogu Unije kao aktera na svjetskoj sceni; poziva na razvoj operativne i koherentne diplomatske strategije u pogledu europskog zelenog plana prije održavanja afričke konferencije COP27;

| 34. | ističe važnost stvarnog smanjenja ekološkog otiska EU-a kako bi se ispunila naša klimatska obveza na globalnoj razini; napominje da ne postoji službeni pokazatelj EU-a za mjerenje našeg trenutačnog ekološkog otiska i poziva Komisiju i Europsku agenciju za okoliš na donošenje takvog pokazatelja; |
| --- | --- |

34.

ističe važnost stvarnog smanjenja ekološkog otiska EU-a kako bi se ispunila naša klimatska obveza na globalnoj razini; napominje da ne postoji službeni pokazatelj EU-a za mjerenje našeg trenutačnog ekološkog otiska i poziva Komisiju i Europsku agenciju za okoliš na donošenje takvog pokazatelja;

| 35. | ponovno poziva Komisiju da, nakon donošenja Europskog zakona o klimi i uzimajući u obzir važnu ulogu prirodnih ponora ugljika u postizanju klimatske neutralnosti, predloži ambiciozan znanstveno utemeljen cilj EU-a za 2030. za uklanjanje emisija stakleničkih plinova prirodnim ponorima ugljika, koji bi trebao biti usklađen sa Strategijom za bioraznolikost za 2030. i utvrđen u zakonodavstvu; nadalje podsjeća da brzo smanjenje emisija mora ostati prioritet; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva Komisiju da, nakon donošenja Europskog zakona o klimi i uzimajući u obzir važnu ulogu prirodnih ponora ugljika u postizanju klimatske neutralnosti, predloži ambiciozan znanstveno utemeljen cilj EU-a za 2030. za uklanjanje emisija stakleničkih plinova prirodnim ponorima ugljika, koji bi trebao biti usklađen sa Strategijom za bioraznolikost za 2030. i utvrđen u zakonodavstvu; nadalje podsjeća da brzo smanjenje emisija mora ostati prioritet;

| 36. | naglašava potrebu da se klimatske ambicije uključe u sve politike EU-a; poziva Komisiju da ažurira svoj način provođenja procjena učinka u svim područjima politike EU-a kako bi osigurala punu provedbu članka 6. stavka 4. Europskog zakona o klimi; smatra da su nove inicijative u nedavnoj komunikaciji Komisije naslovljenoj „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (20), osobito uključivanje analize o nenanošenju bitne štete u procjenu učinka, pozitivan prvi korak u tom pogledu; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu da se klimatske ambicije uključe u sve politike EU-a; poziva Komisiju da ažurira svoj način provođenja procjena učinka u svim područjima politike EU-a kako bi osigurala punu provedbu članka 6. stavka 4. Europskog zakona o klimi; smatra da su nove inicijative u nedavnoj komunikaciji Komisije naslovljenoj „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (20

| 37. | ističe središnju ulogu obnovljive energije i energetske učinkovitosti u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo; prepoznaje napredak postignut u izgradnji obnovljivih izvora energije; prima na znanje prijedlog Komisije o reviziji Direktive o obnovljivoj energiji u okviru paketa „Fit for 55” i naglašava važnost povećanja ciljeva u pogledu obnovljive energije i energetske učinkovitosti kako bi se klimatska neutralnost postigla najkasnije do 2050. i kako bi se poštovao Pariški sporazum, čime bi se iskoristila prilika za trenutačno smanjenje troškova obnovljivih izvora energije i tehnologija skladištenja; |
| --- | --- |

37.

ističe središnju ulogu obnovljive energije i energetske učinkovitosti u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo; prepoznaje napredak postignut u izgradnji obnovljivih izvora energije; prima na znanje prijedlog Komisije o reviziji Direktive o obnovljivoj energiji u okviru paketa „Fit for 55” i naglašava važnost povećanja ciljeva u pogledu obnovljive energije i energetske učinkovitosti kako bi se klimatska neutralnost postigla najkasnije do 2050. i kako bi se poštovao Pariški sporazum, čime bi se iskoristila prilika za trenutačno smanjenje troškova obnovljivih izvora energije i tehnologija skladištenja;

| 38. | prima na znanje prijedlog Komisije o reviziji okvira za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okviru paketa „Fit for 55” i naglašava važnost povećanja prirodnih ponora, poticanja rješenja temeljenih na ekosustavu i istodobnog uzimanja u obzir vrijednosti različitih ekosustava za biološku raznolikost, kao i količinu ugljika koja se i dalje uklanja i pohranjuje, kako bi se klimatska neutralnost postigla najkasnije do 2050.; |
| --- | --- |

38.

prima na znanje prijedlog Komisije o reviziji okvira za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okviru paketa „Fit for 55” i naglašava važnost povećanja prirodnih ponora, poticanja rješenja temeljenih na ekosustavu i istodobnog uzimanja u obzir vrijednosti različitih ekosustava za biološku raznolikost, kao i količinu ugljika koja se i dalje uklanja i pohranjuje, kako bi se klimatska neutralnost postigla najkasnije do 2050.;

| 39. | smatra da bi sve klimatske i povezane energetske politike trebale odražavati najnovije znanstvene spoznaje koje se odnose na ekosustave i različite spremnike ugljika te njihovu pravu vrijednost za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama; smatra da su rješenja utemeljena na prirodi i pristupi utemeljeni na ekosustavima te obnova i očuvanje ekosustava i biološke raznolikosti ključni elementi koji mogu doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama; poziva na prikupljanje više podataka o područjima unutar i izvan ekosustava bogatih ugljikom i vrstama te o kvaliteti upravljanja očuvanjem i mjerama zaštite i obnove kako bi se oblikovatelje odluka informiralo o prioritetima obnove te o mjerama i politikama za borbu protiv klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi sve klimatske i povezane energetske politike trebale odražavati najnovije znanstvene spoznaje koje se odnose na ekosustave i različite spremnike ugljika te njihovu pravu vrijednost za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama; smatra da su rješenja utemeljena na prirodi i pristupi utemeljeni na ekosustavima te obnova i očuvanje ekosustava i biološke raznolikosti ključni elementi koji mogu doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama; poziva na prikupljanje više podataka o područjima unutar i izvan ekosustava bogatih ugljikom i vrstama te o kvaliteti upravljanja očuvanjem i mjerama zaštite i obnove kako bi se oblikovatelje odluka informiralo o prioritetima obnove te o mjerama i politikama za borbu protiv klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;

| 40. | ističe da bi se te klimatske politike trebale voditi u skladu s načelom pravedne tranzicije i načelom „onečišćivač plaća”, postupnim ukidanjem svih subvencija koje su štetne za okoliš te u tijesnoj suradnji sa svim dionicima, uključujući civilno društvo, socijalne partnere i privatni sektor te da se pritom nikoga ne bi smjelo zapostaviti; stoga smatra da su veća transparentnost, čvršće socijalno partnerstvo i sudjelovanje civilnog društva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a ključni za postizanje klimatske neutralnosti u svim sektorima društva na pravedan, uključiv i socijalno održiv način; podsjeća da se u članku 10. Europskog zakona o klimi predviđaju alati usmjereni na izradu dobrovoljnih indikativnih sektorskih planova dekarbonizacije za sektore koji stvaraju najviše emisija unutar EU-a i potiče Komisiju na suradnju s tim sektorima kako bi se olakšala izrada tih planova; |
| --- | --- |

40.

ističe da bi se te klimatske politike trebale voditi u skladu s načelom pravedne tranzicije i načelom „onečišćivač plaća”, postupnim ukidanjem svih subvencija koje su štetne za okoliš te u tijesnoj suradnji sa svim dionicima, uključujući civilno društvo, socijalne partnere i privatni sektor te da se pritom nikoga ne bi smjelo zapostaviti; stoga smatra da su veća transparentnost, čvršće socijalno partnerstvo i sudjelovanje civilnog društva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a ključni za postizanje klimatske neutralnosti u svim sektorima društva na pravedan, uključiv i socijalno održiv način; podsjeća da se u članku 10. Europskog zakona o klimi predviđaju alati usmjereni na izradu dobrovoljnih indikativnih sektorskih planova dekarbonizacije za sektore koji stvaraju najviše emisija unutar EU-a i potiče Komisiju na suradnju s tim sektorima kako bi se olakšala izrada tih planova;

| 41. | naglašava da mjere poduzete za ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu na njih u EU-u ili u trećim zemljama ne smiju dovesti do pogoršanja drugih postojećih ekoloških problema ili pak do stvaranja novih; u tom pogledu skreće pozornost na ekološke rizike povezane sa sve većom potražnjom za određenim ključnim sirovinama potrebnima za prijelaz na niskougljično gospodarstvo ili za tzv. klimatski inženjering te poziva Komisiju da te rizike uzme u obzir u svojim aktivnostima te da ih u skladu s načelom opreznosti nastoji svesti na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

41.

naglašava da mjere poduzete za ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodbu na njih u EU-u ili u trećim zemljama ne smiju dovesti do pogoršanja drugih postojećih ekoloških problema ili pak do stvaranja novih; u tom pogledu skreće pozornost na ekološke rizike povezane sa sve većom potražnjom za određenim ključnim sirovinama potrebnima za prijelaz na niskougljično gospodarstvo ili za tzv. klimatski inženjering te poziva Komisiju da te rizike uzme u obzir u svojim aktivnostima te da ih u skladu s načelom opreznosti nastoji svesti na najmanju moguću mjeru;

| 42. | smatra da ambiciozna provedba paketa za oporavak Next Generation EU u obliku održivih politika nudi nekoliko prednosti kojima se potiče rast u situaciji gospodarskog pada, kao što je otvaranje novih radnih mjesta, pružanje viših kratkoročnih fiskalnih multiplikatora i veće dugoročne uštede troškova te predstavlja priliku da se drugim zemljama pokažu pogodnosti za njihova gospodarstva; potiče Komisiju, Vijeće i države članice da maksimalno povećaju potencijal tog paketa za potporu zelenoj tranziciji; |
| --- | --- |

42.

smatra da ambiciozna provedba paketa za oporavak Next Generation EU u obliku održivih politika nudi nekoliko prednosti kojima se potiče rast u situaciji gospodarskog pada, kao što je otvaranje novih radnih mjesta, pružanje viših kratkoročnih fiskalnih multiplikatora i veće dugoročne uštede troškova te predstavlja priliku da se drugim zemljama pokažu pogodnosti za njihova gospodarstva; potiče Komisiju, Vijeće i države članice da maksimalno povećaju potencijal tog paketa za potporu zelenoj tranziciji;

| 43. | ističe da bi trebalo poduprijeti održiv gospodarski rast i razvoj novih zelenih tehnologija, s obzirom na to da mogu poslužiti kao značajni pokretači ublažavanja klimatskih promjena; |
| --- | --- |

43.

ističe da bi trebalo poduprijeti održiv gospodarski rast i razvoj novih zelenih tehnologija, s obzirom na to da mogu poslužiti kao značajni pokretači ublažavanja klimatskih promjena;

Prilagodba klimatskim promjenama, gubicima i šteti

Prilagodba klimatskim promjenama, gubicima i šteti

| 44. | ponovno ističe da su mjere za prilagodbu neizbježna nužnost za sve države koje žele maksimalno smanjiti negativne učinke klimatskih promjena i postići otpornost na klimatske promjene i održiv razvoj te primjećuje konkretne osjetljivosti zemalja u razvoju na učinke klimatskih promjena, što se posebno odnosi na najslabije razvijene zemlje i male otočne države u razvoju; poziva EU i države članice da pojačaju mjere za prilagodbu i uključe lokalne vlasti, kako bi u cijelosti ispoštovale obveze preuzete temeljem Pariškog sporazuma i osigurale usklađenost politika EU-a za prilagodbu s vodećom ulogom EU-a u svijetu u ublažavanju klimatskih promjena; u tom pogledu pozdravlja novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, povezanost strategije EU-a za biološku raznolikost i novog regulatornog okvira za prilagodbu koje proizlaze iz Europskog zakona o klimi te poziva na njihovu ambicioznu provedbu, uključujući njihove međunarodne komponente; |
| --- | --- |

44.

ponovno ističe da su mjere za prilagodbu neizbježna nužnost za sve države koje žele maksimalno smanjiti negativne učinke klimatskih promjena i postići otpornost na klimatske promjene i održiv razvoj te primjećuje konkretne osjetljivosti zemalja u razvoju na učinke klimatskih promjena, što se posebno odnosi na najslabije razvijene zemlje i male otočne države u razvoju; poziva EU i države članice da pojačaju mjere za prilagodbu i uključe lokalne vlasti, kako bi u cijelosti ispoštovale obveze preuzete temeljem Pariškog sporazuma i osigurale usklađenost politika EU-a za prilagodbu s vodećom ulogom EU-a u svijetu u ublažavanju klimatskih promjena; u tom pogledu pozdravlja novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, povezanost strategije EU-a za biološku raznolikost i novog regulatornog okvira za prilagodbu koje proizlaze iz Europskog zakona o klimi te poziva na njihovu ambicioznu provedbu, uključujući njihove međunarodne komponente;

| 45. | ističe da se u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama koju je Komisija donijela 24. veljače 2021. izražava cilj Komisije da poveća resurse i dodatno mobilizira veća financijska sredstva za prilagodbu te da je potrebna posebna pozornost kako bi se zajamčilo da financijska sredstva dođu do najosjetljivijih zajednica u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

45.

ističe da se u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama koju je Komisija donijela 24. veljače 2021. izražava cilj Komisije da poveća resurse i dodatno mobilizira veća financijska sredstva za prilagodbu te da je potrebna posebna pozornost kako bi se zajamčilo da financijska sredstva dođu do najosjetljivijih zajednica u zemljama u razvoju;

| 46. | pozdravlja novi regulatorni okvir za prilagodbu klimatskim promjenama u skladu s člankom 4. Europskog zakona o klimi; ističe da su za povećanje kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjivanje osjetljivosti na klimatske promjene na najmanju moguću mjeru potrebne dodatne regulatorne mjere, s jasnim ciljevima i ključnim točkama; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja novi regulatorni okvir za prilagodbu klimatskim promjenama u skladu s člankom 4. Europskog zakona o klimi; ističe da su za povećanje kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjivanje osjetljivosti na klimatske promjene na najmanju moguću mjeru potrebne dodatne regulatorne mjere, s jasnim ciljevima i ključnim točkama;

| 47. | naglašava da će, iako klimatske promjene predstavljaju problem na globalnoj razini, svaka regija biti pogođena na drugačiji način i da su zbog svoje bliskosti sa stanovništvom upravo lokalne vlasti tijela koja su najprikladnija za osmišljavanje strategija prilagodbe kojima će se riješiti taj problem; |
| --- | --- |

47.

naglašava da će, iako klimatske promjene predstavljaju problem na globalnoj razini, svaka regija biti pogođena na drugačiji način i da su zbog svoje bliskosti sa stanovništvom upravo lokalne vlasti tijela koja su najprikladnija za osmišljavanje strategija prilagodbe kojima će se riješiti taj problem;

| 48. | naglašava da zelena infrastruktura doprinosi prilagodbi klimatskim promjenama jer se njome štiti prirodni kapital, čuvaju prirodna staništa i vrste, osiguravaju dobro ekološko stanje, upravljanje vodama i sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

48.

naglašava da zelena infrastruktura doprinosi prilagodbi klimatskim promjenama jer se njome štiti prirodni kapital, čuvaju prirodna staništa i vrste, osiguravaju dobro ekološko stanje, upravljanje vodama i sigurnost opskrbe hranom;

| 49. | naglašava razorne ekološke, socijalne i gospodarske učinke dezertifikacije i potrebu za zajedničkim pristupima s ciljem odgovarajuće prevencije tog fenomena te prilagodbe njemu, tj. njegova rješavanja; stoga naglašava važnost dostupnosti vode u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama jer voda u tlu omogućuje rast biljaka koje hvataju i zadržavaju ugljik, doprinosi životu mikroorganizama i povećava udio organske tvari u tlu te samim time i njegov kapacitet za zadržavanje ugljika u tlu; naglašava da se u kontekstu prilagodbe posebna pozornost treba posvetiti upravljanju vodama; naglašava potrebu za brzom i potpunom provedbom Okvirne direktive EU-a o vodama (21) kako bi se postigli njezini ciljevi i bolje upravljalo tim resursima; |
| --- | --- |

49.

naglašava razorne ekološke, socijalne i gospodarske učinke dezertifikacije i potrebu za zajedničkim pristupima s ciljem odgovarajuće prevencije tog fenomena te prilagodbe njemu, tj. njegova rješavanja; stoga naglašava važnost dostupnosti vode u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama jer voda u tlu omogućuje rast biljaka koje hvataju i zadržavaju ugljik, doprinosi životu mikroorganizama i povećava udio organske tvari u tlu te samim time i njegov kapacitet za zadržavanje ugljika u tlu; naglašava da se u kontekstu prilagodbe posebna pozornost treba posvetiti upravljanju vodama; naglašava potrebu za brzom i potpunom provedbom Okvirne direktive EU-a o vodama (21

| 50. | ističe da je prepoznavanje istinske vrijednosti vode i njezine uloge u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama ključno za rješavanje problema učinka klime na kvalitetu vode i postizanje klimatske neutralnosti. svjestan je da diversifikacija izvora vode, učinkovita potrošnja vode, kružno gospodarenje vodom, rješenja koja se temelje na prirodi, digitalna rješenja za praćenje, nadzor i analizu vode te pristup pitkoj vodi i sanitarnim usluga doprinose smanjenju onečišćenja i emisija CO2; |
| --- | --- |

50.

ističe da je prepoznavanje istinske vrijednosti vode i njezine uloge u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama ključno za rješavanje problema učinka klime na kvalitetu vode i postizanje klimatske neutralnosti. svjestan je da diversifikacija izvora vode, učinkovita potrošnja vode, kružno gospodarenje vodom, rješenja koja se temelje na prirodi, digitalna rješenja za praćenje, nadzor i analizu vode te pristup pitkoj vodi i sanitarnim usluga doprinose smanjenju onečišćenja i emisija CO2

| 51. | ističe da je u preambuli Pariškog sporazuma prepoznat apsolutan prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi, a posebno aspekti sustava za proizvodnju hrane koji su prije svega osjetljivi na negativne učinke klimatskih promjena; podsjeća da se u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b) UNFCCC-a navodi da bi povećavanje sposobnosti prilagodbe negativnim utjecajima klimatskih promjena te poticanje otpornosti na klimatske promjene i razvoja s niskim razinama emisija stakleničkih plinova (GHG) trebalo provesti na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane; poziva sve stranke da pravilno razmotre sigurnost hrane u svojim nacionalnim planovima prilagodbe; |
| --- | --- |

51.

ističe da je u preambuli Pariškog sporazuma prepoznat apsolutan prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi, a posebno aspekti sustava za proizvodnju hrane koji su prije svega osjetljivi na negativne učinke klimatskih promjena; podsjeća da se u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (b) UNFCCC-a navodi da bi povećavanje sposobnosti prilagodbe negativnim utjecajima klimatskih promjena te poticanje otpornosti na klimatske promjene i razvoja s niskim razinama emisija stakleničkih plinova (GHG) trebalo provesti na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane; poziva sve stranke da pravilno razmotre sigurnost hrane u svojim nacionalnim planovima prilagodbe;

| 52. | ističe važnost pristupa procjeni klimatskih rizika te potreba i mjera povezanih s prilagodbom, koji uključuje više opasnosti i obuhvaća cijeli sustav, potrebe za poboljšanjem parametara za mjerenje prilagodbe koja se temelji na informacijama o rizicima i poboljšanjem tehničke i financijske potpore zemljama kako bi osmislile projekte koji su prihvatljivi za financiranje, a čiji je cilj osigurati pristup većoj količini sredstava za prilagodbu; |
| --- | --- |

52.

ističe važnost pristupa procjeni klimatskih rizika te potreba i mjera povezanih s prilagodbom, koji uključuje više opasnosti i obuhvaća cijeli sustav, potrebe za poboljšanjem parametara za mjerenje prilagodbe koja se temelji na informacijama o rizicima i poboljšanjem tehničke i financijske potpore zemljama kako bi osmislile projekte koji su prihvatljivi za financiranje, a čiji je cilj osigurati pristup većoj količini sredstava za prilagodbu;

| 53. | podupire preispitivanje globalnog cilja u pogledu prilagodbe i ističe potrebu da se taj cilj pretoči u mjerljive ishode koji se temelje na detaljnom razumijevanju rizika na više razina, dostupnosti dosljednih i usporedivih podataka te upotrebi kvantitativnog i kvalitativnog napretka u pogledu otpornosti tijekom vremena. |
| --- | --- |

53.

podupire preispitivanje globalnog cilja u pogledu prilagodbe i ističe potrebu da se taj cilj pretoči u mjerljive ishode koji se temelje na detaljnom razumijevanju rizika na više razina, dostupnosti dosljednih i usporedivih podataka te upotrebi kvantitativnog i kvalitativnog napretka u pogledu otpornosti tijekom vremena.

| 54. | poziva da se na konferenciji COP26 u potpunosti operacionalizira mreža iz Santiaga o gubicima i šteti koja je pokrenuta na konferenciji COP25 kako bi učinkovito katalizirala tehničku pomoć za zemlje u razvoju u cilju sprečavanja, ublažavanja i pronalaženja rješenja za gubitke i štetu te kako bi se osigurale funkcije koje se temelje na najčešćim izazovima i nedostacima s kojima se suočavaju zemlje u razvoju, kao što su manjaak kapaciteta, sredstava i potpore; smatra da bi funkcioniranje mreže iz Santiaga trebalo biti uključeno u strukture UNFCCC-a, što podrazumijeva predvidljivo i pouzdano financiranje sredstvima razvijenih zemalja, na temelju informacija dobivenih od stranaka i promatrača UNFCCC-a; |
| --- | --- |

54.

poziva da se na konferenciji COP26 u potpunosti operacionalizira mreža iz Santiaga o gubicima i šteti koja je pokrenuta na konferenciji COP25 kako bi učinkovito katalizirala tehničku pomoć za zemlje u razvoju u cilju sprečavanja, ublažavanja i pronalaženja rješenja za gubitke i štetu te kako bi se osigurale funkcije koje se temelje na najčešćim izazovima i nedostacima s kojima se suočavaju zemlje u razvoju, kao što su manjaak kapaciteta, sredstava i potpore; smatra da bi funkcioniranje mreže iz Santiaga trebalo biti uključeno u strukture UNFCCC-a, što podrazumijeva predvidljivo i pouzdano financiranje sredstvima razvijenih zemalja, na temelju informacija dobivenih od stranaka i promatrača UNFCCC-a;

| 55. | napominje da se u članku 8. Pariškog sporazuma o gubicima i šteti navodi da bi stranke trebale zauzeti pristup zasnovan na suradnji u pogledu gubitaka i štete povezanih s negativnim utjecajima klimatskih promjena; stoga naglašava važnost globalnog potpornog djelovanja u područjima koja su posebno osjetljiva na učinke klimatskih promjena, kao što su obalna područja i otoci te područja ograničenog kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

55.

napominje da se u članku 8. Pariškog sporazuma o gubicima i šteti navodi da bi stranke trebale zauzeti pristup zasnovan na suradnji u pogledu gubitaka i štete povezanih s negativnim utjecajima klimatskih promjena; stoga naglašava važnost globalnog potpornog djelovanja u područjima koja su posebno osjetljiva na učinke klimatskih promjena, kao što su obalna područja i otoci te područja ograničenog kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama;

| 56. | ističe da su klimatske promjene i uništavanje okoliša sve više u interakciji s pokretačima raseljavanja ljudi; izražava potporu radnoj skupini za raseljavanje Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu (WIM Excom) i poziva je da pojača svoje aktivnosti i osigura veću uključenost najmanje razvijenih zemalja i malih otočnih država u razvoju; poziva na stavljanje većeg naglaska na raseljavanje uzrokovano klimatskim promjenama na budućim konferencijama COP; |
| --- | --- |

56.

ističe da su klimatske promjene i uništavanje okoliša sve više u interakciji s pokretačima raseljavanja ljudi; izražava potporu radnoj skupini za raseljavanje Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu (WIM Excom) i poziva je da pojača svoje aktivnosti i osigura veću uključenost najmanje razvijenih zemalja i malih otočnih država u razvoju; poziva na stavljanje većeg naglaska na raseljavanje uzrokovano klimatskim promjenama na budućim konferencijama COP;

Rješenja utemeljena na prirodi i pristupi utemeljeni na ekosustavima za klimatske promjene

Rješenja utemeljena na prirodi i pristupi utemeljeni na ekosustavima za klimatske promjene

| 57. | podsjeća na to da su klimatske promjene jedan od glavnih čimbenika koji izravno utječu na gubitak bioraznolikosti i degradaciju zemljišta te da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani, da negativno utječu jedan na drugog i da predstavljaju jednaku prijetnju našem planetu; naglašava da se predviđa kako će negativni učinci klimatskih promjena na prirodu i bioraznolikost, na ekosustave te na dostupnost vode, na oceane i na sigurnost opskrbe hranom u nadolazećim desetljećima postati kritični; ponovno ističe da je strogo očuvanje i obnova ekosustava s visokim udjelom ugljika poput tresetišta, močvarnih područja, pašnjaka i ekosustava plavog ugljika poput slanih močvara, morske trave i mangrova te netaknutih šuma, opcija za djelovanje s trenutnim učinkom te da nudi niz koristi u pogledu ublažavanja i prilagodbe; budući da u slučaju degradiranja ili uništenja plavougljični ekosustavi stoljećima ispuštaju ugljik koji su uskladištili u atmosferu i ocean, koji zatim postaju izvor emisija stakleničkih plinova; ističe da bi neke mjere kojima bi se mogla ublažiti klimatska kriza mogle biti štetne za biološku raznolikost te naglašava potrebu za zajedničkim rješavanjem klimatske krize i krize gubitka biološke raznolikosti; stoga predlaže primjereno financiran zajednički program rada CBD-a i UNFCCC-a kako bi se utvrdilo i potaknulo sinergijsko djelovanje; |
| --- | --- |

57.

podsjeća na to da su klimatske promjene jedan od glavnih čimbenika koji izravno utječu na gubitak bioraznolikosti i degradaciju zemljišta te da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani, da negativno utječu jedan na drugog i da predstavljaju jednaku prijetnju našem planetu; naglašava da se predviđa kako će negativni učinci klimatskih promjena na prirodu i bioraznolikost, na ekosustave te na dostupnost vode, na oceane i na sigurnost opskrbe hranom u nadolazećim desetljećima postati kritični; ponovno ističe da je strogo očuvanje i obnova ekosustava s visokim udjelom ugljika poput tresetišta, močvarnih područja, pašnjaka i ekosustava plavog ugljika poput slanih močvara, morske trave i mangrova te netaknutih šuma, opcija za djelovanje s trenutnim učinkom te da nudi niz koristi u pogledu ublažavanja i prilagodbe; budući da u slučaju degradiranja ili uništenja plavougljični ekosustavi stoljećima ispuštaju ugljik koji su uskladištili u atmosferu i ocean, koji zatim postaju izvor emisija stakleničkih plinova; ističe da bi neke mjere kojima bi se mogla ublažiti klimatska kriza mogle biti štetne za biološku raznolikost te naglašava potrebu za zajedničkim rješavanjem klimatske krize i krize gubitka biološke raznolikosti; stoga predlaže primjereno financiran zajednički program rada CBD-a i UNFCCC-a kako bi se utvrdilo i potaknulo sinergijsko djelovanje;

| 58. | naglašava da, unatoč rastućem konsenzusu u Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Konvenciji o biološkoj raznolikosti (CBD) o potrebi za integriranim djelovanjem na državnim i lokalnim razinama za zajedničko rješavanje problema bioraznolikosti i klimatske krize, prirodna rješenja i dalje nisu prisutna u mnogim nacionalnim klimatskim obećanjima i strategijama zemalja; smatra da bi platforma posvećena prirodnim rješenjima s većim brojem dionika mogla pomoći u osnaživanju sinergija u multilateralnim međunarodnim konvencijama o bioraznolikosti i klimatskim promjenama te omogućiti postizanje ciljeva održivog razvoja UN-a; |
| --- | --- |

58.

naglašava da, unatoč rastućem konsenzusu u Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Konvenciji o biološkoj raznolikosti (CBD) o potrebi za integriranim djelovanjem na državnim i lokalnim razinama za zajedničko rješavanje problema bioraznolikosti i klimatske krize, prirodna rješenja i dalje nisu prisutna u mnogim nacionalnim klimatskim obećanjima i strategijama zemalja; smatra da bi platforma posvećena prirodnim rješenjima s većim brojem dionika mogla pomoći u osnaživanju sinergija u multilateralnim međunarodnim konvencijama o bioraznolikosti i klimatskim promjenama te omogućiti postizanje ciljeva održivog razvoja UN-a;

| 59. | ističe potrebu za sinergijama između strategije EU-a za biološku raznolikost za 2030. i djelovanja koje se odnosi i na ublažavanje klimatskih promjena i na prilagodbu tim promjenama; |
| --- | --- |

59.

ističe potrebu za sinergijama između strategije EU-a za biološku raznolikost za 2030. i djelovanja koje se odnosi i na ublažavanje klimatskih promjena i na prilagodbu tim promjenama;

| 60. | također podsjeća da bioraznolikost ima ključnu ulogu u smislu da ljudima omogućuje borbu protiv globalnog zagrijavanja i prilagodbu tom zagrijavanju te povećanje njihove razine otpornosti; naglašava da pristupima koji se temelje na ekosustavu, kao što su utvrđeni u skladu s CBD-om i rješenjima utemeljenima na prirodi iskorištava potencijal prirode i biološke raznolikosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinos prilagodbi učincima klimatskih promjena i da su to rješenja od kojih svi imaju koristi i koja uključuju zaštitu, obnovu i upravljanje na održiv način te poboljšanje usluga i funkcija ekosustava s ciljem rješavanja izazova u društvu i promicanja dobrobiti ljudi; naglašava da rješenja utemeljena na prirodi mogu biti najdjelotvornija ako se planiraju za dugovječnost, a ne samo usko usmjeravaju na brzu sekvestraciju ugljika (22); |
| --- | --- |

60.

također podsjeća da bioraznolikost ima ključnu ulogu u smislu da ljudima omogućuje borbu protiv globalnog zagrijavanja i prilagodbu tom zagrijavanju te povećanje njihove razine otpornosti; naglašava da pristupima koji se temelje na ekosustavu, kao što su utvrđeni u skladu s CBD-om i rješenjima utemeljenima na prirodi iskorištava potencijal prirode i biološke raznolikosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinos prilagodbi učincima klimatskih promjena i da su to rješenja od kojih svi imaju koristi i koja uključuju zaštitu, obnovu i upravljanje na održiv način te poboljšanje usluga i funkcija ekosustava s ciljem rješavanja izazova u društvu i promicanja dobrobiti ljudi; naglašava da rješenja utemeljena na prirodi mogu biti najdjelotvornija ako se planiraju za dugovječnost, a ne samo usko usmjeravaju na brzu sekvestraciju ugljika (22

| 61. | pozdravlja inicijativu predsjedništva konferencije COP26 za pokretanje dijaloga o šumama, poljoprivredi i trgovini robom, koji će okupiti ključne zemlje koje izvoze poljoprivredne proizvode i zemlje koje te proizvode konzumiraju kako bi raspravile na koji način učiniti taj proces održivijim; podsjeća na svoje stajalište izneseno u Rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (23) koji bi trebao biti uvršten u doprinos EU-a; poziva Komisiju da hitno iznese prijedlog pravnog okvira EU koji se temelji na obveznoj dužnoj pažnji i kojim se osigurava da su vrijednosni lanci održivi i da proizvodi ili roba koji se stavljaju na tržište EU-a nisu uzrok ili produkt krčenja šuma, uništavanja šuma, uništavanja ili prenamjene ekosustava ili kršenja ljudskih prava; napominje da bi taj pravni okvir EU-a također trebalo proširiti na ekosustave s velikim zalihama ugljika i bogatom bioraznolikošću, a koji nisu šume, kao što su morski i obalni ekosustavi, močvarna područja, tresetišta i savane, kako bi se izbjeglo prebacivanje pritiska na te ekosustave; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja inicijativu predsjedništva konferencije COP26 za pokretanje dijaloga o šumama, poljoprivredi i trgovini robom, koji će okupiti ključne zemlje koje izvoze poljoprivredne proizvode i zemlje koje te proizvode konzumiraju kako bi raspravile na koji način učiniti taj proces održivijim; podsjeća na svoje stajalište izneseno u Rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (23

| 62. | skreće pozornost na činjenicu da se potencijalne emisije iz permafrosta ne obračunavaju u potpunosti u proračunima globalnih emisija te da nisu uključene u nacionalno utvrđene doprinose; naglašava potrebu za ubrzanim radom znanstvenika kako bi se točnije procijenile i priopćile razmjere povećanja emisija ugljikova dioksida i metana iz sve toplijeg Arktika u cilju donošenja informiranijih odluka o povećanoj ambiciji koja je potrebna kako bi se globalna temperatura zadržala unutar ciljeva Pariškog sporazuma; poziva EU da pokrene i vodi globalnu koaliciju za permafrost usmjerenu na financiranje istraživanja kako bi se bolje procijenio trenutačni status problema te na financiranje mjera za hitno zaustavljanje otapanja permafrosta; |
| --- | --- |

62.

skreće pozornost na činjenicu da se potencijalne emisije iz permafrosta ne obračunavaju u potpunosti u proračunima globalnih emisija te da nisu uključene u nacionalno utvrđene doprinose; naglašava potrebu za ubrzanim radom znanstvenika kako bi se točnije procijenile i priopćile razmjere povećanja emisija ugljikova dioksida i metana iz sve toplijeg Arktika u cilju donošenja informiranijih odluka o povećanoj ambiciji koja je potrebna kako bi se globalna temperatura zadržala unutar ciljeva Pariškog sporazuma; poziva EU da pokrene i vodi globalnu koaliciju za permafrost usmjerenu na financiranje istraživanja kako bi se bolje procijenio trenutačni status problema te na financiranje mjera za hitno zaustavljanje otapanja permafrosta;

| 63. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim mapiranjem područja bogatih ugljikom i bogatih prirodnih područja, učinaka i kvalitete upravljanja, uvjeta staništa i drugih faktora s ciljem informiranog odlučivanja o prioritetima obnove; |
| --- | --- |

63.

naglašava potrebu za sveobuhvatnim mapiranjem područja bogatih ugljikom i bogatih prirodnih područja, učinaka i kvalitete upravljanja, uvjeta staništa i drugih faktora s ciljem informiranog odlučivanja o prioritetima obnove;

| 64. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da tržišta i obrasci potrošnje u Uniji ne utječu štetno na šume, prirodne ekosustave i biološku raznolikost, ni na prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica |
| --- | --- |

64.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju da tržišta i obrasci potrošnje u Uniji ne utječu štetno na šume, prirodne ekosustave i biološku raznolikost, ni na prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica

| 65. | potvrđuje važnost Konferencije o bioraznolikosti koja se održava u Kunmingu u Kini u listopadu 2021. te u travnju i svibnju 2022.; ističe da je potreban čvršći i ambiciozniji međunarodni okvir za zaštitu bioraznolikosti na globalnoj razini, što predstavlja vrijednost koju je nemoguće nadomjestiti, zaustavljanje njezina trenutačnog pada i njezinu maksimalnu obnovu; smatra da bi se taj okvir trebao temeljiti na ciljevima, mjerljivim pokazateljima, učinkovitim mehanizmima praćenja i čvrstim obvezama koje će obuhvaćati nacionalno utvrđene doprinose i druge odgovarajuće instrumente, financijske obveze i poboljšana jamstva za izgradnju kapaciteta, kao i mehanizam za reviziju koja će se provoditi svakih pet godina, pri čemu bi ambicioznost trebala biti na visokoj razini i stalno se povećavati; ponavlja svoj poziv EU-u da se tijekom pregovora založi za jednako visoku razinu ambicije kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti na svjetskoj razini, uključujući pravno obvezujuće međunarodne ciljeve obnove i zaštite od najmanje 30 % do 2030. ne bi li se njima odrazile domaće ambicije EU-a utvrđene u njegovoj strategiji za biološku raznolikost za 2030.; |
| --- | --- |

65.

potvrđuje važnost Konferencije o bioraznolikosti koja se održava u Kunmingu u Kini u listopadu 2021. te u travnju i svibnju 2022.; ističe da je potreban čvršći i ambiciozniji međunarodni okvir za zaštitu bioraznolikosti na globalnoj razini, što predstavlja vrijednost koju je nemoguće nadomjestiti, zaustavljanje njezina trenutačnog pada i njezinu maksimalnu obnovu; smatra da bi se taj okvir trebao temeljiti na ciljevima, mjerljivim pokazateljima, učinkovitim mehanizmima praćenja i čvrstim obvezama koje će obuhvaćati nacionalno utvrđene doprinose i druge odgovarajuće instrumente, financijske obveze i poboljšana jamstva za izgradnju kapaciteta, kao i mehanizam za reviziju koja će se provoditi svakih pet godina, pri čemu bi ambicioznost trebala biti na visokoj razini i stalno se povećavati; ponavlja svoj poziv EU-u da se tijekom pregovora založi za jednako visoku razinu ambicije kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti na svjetskoj razini, uključujući pravno obvezujuće međunarodne ciljeve obnove i zaštite od najmanje 30 % do 2030. ne bi li se njima odrazile domaće ambicije EU-a utvrđene u njegovoj strategiji za biološku raznolikost za 2030.;

| 66. | u tom kontekstu ističe da je u reviziji provedbe ciljeva održivog razvoja (24) iz 2018. zaključeno da okvir za praćenje cilja održivog razvoja br. 15 ne obuhvaća bitne točke povezane s kvalitetom koji su ključni za postizanje značajnijih rezultata, naglašavajući potrebu za dodatnim pokazateljima u područjima kao što su netaknutost šuma, upravljanje učinkovitošću zaštićenih područja i značajna integracija biološke raznolikosti u druge procese; |
| --- | --- |

66.

u tom kontekstu ističe da je u reviziji provedbe ciljeva održivog razvoja (24

| 67. | ističe da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; ističe da Međuvladin panel o klimatskim promjenama podsjeća na to da su oceani dio rješenja za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima; |
| --- | --- |

67.

ističe da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; ističe da Međuvladin panel o klimatskim promjenama podsjeća na to da su oceani dio rješenja za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima;

| 68. | naglašava da se okvirom za globalnu bioraznolikost u razdoblju nakon 2020. treba obvezati potpisnice da uključe prirodna rješenja koja štite i obnavljaju bioraznolikost i cjelovitost ekosustava u nacionalne strategije i akcijske planove za bioraznolikost i nacionalno utvrđene doprinose s ciljem usklađivanja s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

68.

naglašava da se okvirom za globalnu bioraznolikost u razdoblju nakon 2020. treba obvezati potpisnice da uključe prirodna rješenja koja štite i obnavljaju bioraznolikost i cjelovitost ekosustava u nacionalne strategije i akcijske planove za bioraznolikost i nacionalno utvrđene doprinose s ciljem usklađivanja s Pariškim sporazumom;

| 69. | prepoznaje važnu ulogu zdravog tla, kao najvećeg kopnenog ponora ugljika, u ublažavanju klimatskih promjena; ponovno poziva države članice da ojačaju održivo oporavljanje i korištenje tla kao alat za klimatsku politiku u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, a posebno u mjerama koje se primjenjuju na poljoprivredni sektor i sektor korištenja i prenamjene zemljišta i šumarstva kako bi se očuvali, obnovili i povećali ponori ugljika, posebno u područjima s tlima bogatim ugljikom, poput travnjaka i tresetišta, uz mjere za promicanje održivog korištenja tla u poljoprivrednoj politici i za smanjenje emisija iz poljoprivrednog sektora; ponavlja poziv Komisiji za izradu zakonodavnog prijedloga za uspostavu zajedničkog pravnog okvira za zaštitu i održivu upotrebu tla u cijelom EU-u, kojim će se riješiti sve velike prijetnje tlu; |
| --- | --- |

69.

prepoznaje važnu ulogu zdravog tla, kao najvećeg kopnenog ponora ugljika, u ublažavanju klimatskih promjena; ponovno poziva države članice da ojačaju održivo oporavljanje i korištenje tla kao alat za klimatsku politiku u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, a posebno u mjerama koje se primjenjuju na poljoprivredni sektor i sektor korištenja i prenamjene zemljišta i šumarstva kako bi se očuvali, obnovili i povećali ponori ugljika, posebno u područjima s tlima bogatim ugljikom, poput travnjaka i tresetišta, uz mjere za promicanje održivog korištenja tla u poljoprivrednoj politici i za smanjenje emisija iz poljoprivrednog sektora; ponavlja poziv Komisiji za izradu zakonodavnog prijedloga za uspostavu zajedničkog pravnog okvira za zaštitu i održivu upotrebu tla u cijelom EU-u, kojim će se riješiti sve velike prijetnje tlu;

Održivo financiranje u području klime

Održivo financiranje u području klime

| 70. | ističe da su EU i njegove države članice zaslužni za najveći dio javnog financiranja u području klime; prepoznaje važnost financiranja u području klime za djelovanje povezano s klimom, s obzirom na to da mnoge zemlje u razvoju imaju uvjetne nacionalno utvrđene doprinose čije ostvarivanje ovisi o financijskoj potpori; pozdravlja stoga odluku donesenu na konferenciji COP24 da se postavi ambiciozniji cilj za razdoblje nakon 2025., koji premašuju trenutačnu obezu mobilizacije 100 milijardi USD godišnje od 2020., ali izražava zabrinutost da stvarne obveze razvijenih zemalja i dalje uvelike zaostaju za kolektivnim ciljem od 100 milijardi USD godišnje te poziva na nadoknadu te razlike; potiče EU i njegove države članice da povećaju svoje zalaganje za mobilizaciju međunarodnog financiranja u području klime namijenjenog zemljama u razvoju i izradu međunarodnog plana u kojem se navodi pošten udio svake razvijene zemlje u financijskoj obvezi u iznosu od 100 milijardi USD i mehanizmi kojima se osigurava da će se obveze ispuniti; očekuje da će od 2025. nadalje gospodarstva u usponu doprinositi većoj svoti međunarodnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; u tom kontekstu podupire pokretanje pregovora o novom financijskom cilju za razdoblje poslije 2025., istražujući pristup matrici ciljeva s odvojenim podciljevima, između ostalog za financiranje koje se temelji na bespovratnim sredstvima, čime se odražavaju sve veća ozbiljnost negativnih klimatskih učinaka i hitna potreba da se djelovanje u području klime do kraja ubrza u ovom desetljeću; |
| --- | --- |

70.

ističe da su EU i njegove države članice zaslužni za najveći dio javnog financiranja u području klime; prepoznaje važnost financiranja u području klime za djelovanje povezano s klimom, s obzirom na to da mnoge zemlje u razvoju imaju uvjetne nacionalno utvrđene doprinose čije ostvarivanje ovisi o financijskoj potpori; pozdravlja stoga odluku donesenu na konferenciji COP24 da se postavi ambiciozniji cilj za razdoblje nakon 2025., koji premašuju trenutačnu obezu mobilizacije 100 milijardi USD godišnje od 2020., ali izražava zabrinutost da stvarne obveze razvijenih zemalja i dalje uvelike zaostaju za kolektivnim ciljem od 100 milijardi USD godišnje te poziva na nadoknadu te razlike; potiče EU i njegove države članice da povećaju svoje zalaganje za mobilizaciju međunarodnog financiranja u području klime namijenjenog zemljama u razvoju i izradu međunarodnog plana u kojem se navodi pošten udio svake razvijene zemlje u financijskoj obvezi u iznosu od 100 milijardi USD i mehanizmi kojima se osigurava da će se obveze ispuniti; očekuje da će od 2025. nadalje gospodarstva u usponu doprinositi većoj svoti međunarodnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; u tom kontekstu podupire pokretanje pregovora o novom financijskom cilju za razdoblje poslije 2025., istražujući pristup matrici ciljeva s odvojenim podciljevima, između ostalog za financiranje koje se temelji na bespovratnim sredstvima, čime se odražavaju sve veća ozbiljnost negativnih klimatskih učinaka i hitna potreba da se djelovanje u području klime do kraja ubrza u ovom desetljeću;

| 71. | ističe da da su financijski tokovi ključni za prilagodbu klimatskim promjenama; naglašava važnost operacionalizacije globalnog cilja u pogledu prilagodbe i važnost mobilizacije znatne količine novih sredstava za prilagodbu u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da se obvežu na znatno dodatno povećanje sredstava koja izdvajaju za prilagodbu kako bi se postigla ravnoteža između sredstava za prilagodbu i sredstava za ublažavanje davanjem prioriteta financiranju na temelju bespovratnih sredstava te kako bi se pripremile odgovarajuće obveze koje će se preuzeti na konferenciji COP26; |
| --- | --- |

71.

ističe da da su financijski tokovi ključni za prilagodbu klimatskim promjenama; naglašava važnost operacionalizacije globalnog cilja u pogledu prilagodbe i važnost mobilizacije znatne količine novih sredstava za prilagodbu u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da se obvežu na znatno dodatno povećanje sredstava koja izdvajaju za prilagodbu kako bi se postigla ravnoteža između sredstava za prilagodbu i sredstava za ublažavanje davanjem prioriteta financiranju na temelju bespovratnih sredstava te kako bi se pripremile odgovarajuće obveze koje će se preuzeti na konferenciji COP26;

| 72. | potvrđuje da bi se prihodi od mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika mogli iskoristiti za povećanje financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju, posebno za prilagodbu, ali i za smanjenje intenziteta iskorištavanja ugljika u njihovu izvozu i proizvodima koji se prodaju na domaćem tržištu; |
| --- | --- |

72.

potvrđuje da bi se prihodi od mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika mogli iskoristiti za povećanje financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju, posebno za prilagodbu, ali i za smanjenje intenziteta iskorištavanja ugljika u njihovu izvozu i proizvodima koji se prodaju na domaćem tržištu;

| 73. | prepoznaje potrebu za napretkom u pogledu gubitaka i štete, za koje bi se trebala prikupiti prikladna dodatna sredstva iz inovativnih izvora javnog financiranja u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma i za koje bi EU trebao podržati mandat konferencije COP26 za osnivanje nove Stručne skupine za djelovanje i potporu u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma kako bi istražila i pronašla takve izvore; |
| --- | --- |

73.

prepoznaje potrebu za napretkom u pogledu gubitaka i štete, za koje bi se trebala prikupiti prikladna dodatna sredstva iz inovativnih izvora javnog financiranja u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma i za koje bi EU trebao podržati mandat konferencije COP26 za osnivanje nove Stručne skupine za djelovanje i potporu u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma kako bi istražila i pronašla takve izvore;

| 74. | ukazuje na činjenicu da je kriza izazvana bolešću COVID-19 još jednom pokazala da se oslanjamo jedni na druge kako bismo prevladali globalne izazove te da bi je trebalo promatrati kao poziv na ambicioznije i kolektivno djelovanje; ističe potrebu za izgradnjom otpornosti kroz učenje iz iskustava stečenih tijekom trenutačne krize u smislu nedostatnog planiranja i kapaciteta za odgovor u slučaju izvanrednih situacija; upozorava da se zbog krize bolesti COVID-19 poništava napredak prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja i povećava ekstremno siromaštvo u zemljama u razvoju te da se pogoršavaju razine duga; naglašava da je za olakšavanje zelenog oporavka na globalnoj razini nužno znatno povećati financiranje u području klime i hitno osigurati prihvatljiva rješenja za otpis dugova zemalja u razvoju unutar međunarodnih foruma; |
| --- | --- |

74.

ukazuje na činjenicu da je kriza izazvana bolešću COVID-19 još jednom pokazala da se oslanjamo jedni na druge kako bismo prevladali globalne izazove te da bi je trebalo promatrati kao poziv na ambicioznije i kolektivno djelovanje; ističe potrebu za izgradnjom otpornosti kroz učenje iz iskustava stečenih tijekom trenutačne krize u smislu nedostatnog planiranja i kapaciteta za odgovor u slučaju izvanrednih situacija; upozorava da se zbog krize bolesti COVID-19 poništava napredak prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja i povećava ekstremno siromaštvo u zemljama u razvoju te da se pogoršavaju razine duga; naglašava da je za olakšavanje zelenog oporavka na globalnoj razini nužno znatno povećati financiranje u području klime i hitno osigurati prihvatljiva rješenja za otpis dugova zemalja u razvoju unutar međunarodnih foruma;

| 75. | smatra neophodnim da velike međunarodne financijske institucije brzo usvoje i razviju zeleno financiranje kako bi se svjetsko gospodarstvo uspješno dekarboniziralo; podsjeća na ulogu EIB-a kao banke EU-a za klimu te na njegov nedavno usvojen plan za klimatsku banku i ažuriranu politiku kreditiranja u području energije; poziva multilateralne razvojne banke, uključujući EIB i institucije za financiranje razvoja da financiraju više ulaganja u području klime, da usklade svoje portfelje s Pariškim sporazumom i podupru zemlje u razvoju u njihovu oporavku od bolesti COVID-19 na način koji je zelen, uključiv i kojim se promiče otpornost; ističe potrebu za stvaranjem platformi i alata za promicanje i razmjenu najboljih praksi za održiv oporavak te za promicanjem praktične suradnje u odvajanju emisija stakleničkih plinova od gospodarskog rasta uz istodobno povećanje blagostanja; poziva na razvoj i potporu globalnog sporazuma o načelima održivog financiranja, uključujući međunarodne računovodstvene standarde financijskog izvještavanja o održivosti; |
| --- | --- |

75.

smatra neophodnim da velike međunarodne financijske institucije brzo usvoje i razviju zeleno financiranje kako bi se svjetsko gospodarstvo uspješno dekarboniziralo; podsjeća na ulogu EIB-a kao banke EU-a za klimu te na njegov nedavno usvojen plan za klimatsku banku i ažuriranu politiku kreditiranja u području energije; poziva multilateralne razvojne banke, uključujući EIB i institucije za financiranje razvoja da financiraju više ulaganja u području klime, da usklade svoje portfelje s Pariškim sporazumom i podupru zemlje u razvoju u njihovu oporavku od bolesti COVID-19 na način koji je zelen, uključiv i kojim se promiče otpornost; ističe potrebu za stvaranjem platformi i alata za promicanje i razmjenu najboljih praksi za održiv oporavak te za promicanjem praktične suradnje u odvajanju emisija stakleničkih plinova od gospodarskog rasta uz istodobno povećanje blagostanja; poziva na razvoj i potporu globalnog sporazuma o načelima održivog financiranja, uključujući međunarodne računovodstvene standarde financijskog izvještavanja o održivosti;

| 76. | pozdravlja činjenicu da će Fond za prilagodbu nastavi služiti za potrebe provedbe Pariškog sporazuma; prepoznaje važnost tog fonda za zajednice koje su najosjetljivije na klimatske promjene i napominje da je u okviru tog fonda od 2010. izdvojeno više od 830 milijuna USD za projekte i programe u području prilagodbe klimatskim promjenama i otpornosti na te promjene, uključujući više od 120 konkretnih lokalnih projekata u najosjetljivijim zajednicama u zemljama u razvoju diljem svijeta; ipak napominje da taj iznos nije dostatan i poziva zemlje donatorice da znatno povećaju svoje doprinose Fondu za prilagodbu u okviru predvidljivijeg višegodišnjeg pristupa; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja činjenicu da će Fond za prilagodbu nastavi služiti za potrebe provedbe Pariškog sporazuma; prepoznaje važnost tog fonda za zajednice koje su najosjetljivije na klimatske promjene i napominje da je u okviru tog fonda od 2010. izdvojeno više od 830 milijuna USD za projekte i programe u području prilagodbe klimatskim promjenama i otpornosti na te promjene, uključujući više od 120 konkretnih lokalnih projekata u najosjetljivijim zajednicama u zemljama u razvoju diljem svijeta; ipak napominje da taj iznos nije dostatan i poziva zemlje donatorice da znatno povećaju svoje doprinose Fondu za prilagodbu u okviru predvidljivijeg višegodišnjeg pristupa;

| 77. | ponovo ističe da je hitno potrebno ukinuti subvencije za fosilna goriva i druge subvencije štetne za okoliš u EU-u i u cijelom svijetu; napominje da se fosilna goriva u EU-u subvencioniraju s oko 50 milijardi EUR i poziva sve države članice na provedbu konkretnih politika, rokova i mjera za postupno ukidanje svih izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva najkasnije do 2025.; poziva sve ostale stranke da donesu slične mjere; |
| --- | --- |

77.

ponovo ističe da je hitno potrebno ukinuti subvencije za fosilna goriva i druge subvencije štetne za okoliš u EU-u i u cijelom svijetu; napominje da se fosilna goriva u EU-u subvencioniraju s oko 50 milijardi EUR i poziva sve države članice na provedbu konkretnih politika, rokova i mjera za postupno ukidanje svih izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva najkasnije do 2025.; poziva sve ostale stranke da donesu slične mjere;

| 78. | podržava rad Koalicije ministara financija za djelovanje u području klime i potiče sve vlade da usvoje obveze te koalicije da sve politike i prakse u nadležnosti ministarstava financija usklade s ciljevima Pariškog sporazuma i da usvoje učinkovito određivanje cijena ugljika, kao što je utvrđeno u „načelima iz Helsinkija”; |
| --- | --- |

78.

podržava rad Koalicije ministara financija za djelovanje u području klime i potiče sve vlade da usvoje obveze te koalicije da sve politike i prakse u nadležnosti ministarstava financija usklade s ciljevima Pariškog sporazuma i da usvoje učinkovito određivanje cijena ugljika, kao što je utvrđeno u „načelima iz Helsinkija”;

| 79. | naglašava važnu ulogu koju privatni sektor, uključujući korporacije i financijska tržišta, mora imati u vođenju gospodarstva u smjeru koji je u skladu s Pariškim sporazumom; pozdravlja inicijativu u okviru konferencije COP26 za središte za privatno financiranje, s naglaskom na izgradnju sustava kojim se mobilizira privatno financiranje za potporu preustroju naših gospodarstava u skladu s ciljem nulte neto razine emisija; prepoznaje širok javni interes i sudjelovanje u održivim ulaganjima; pozdravlja sve veće sudjelovanje velikih međunarodnih financijskih institucija u razvoju zelenog financiranja i smatra da je važno poticati taj trend kako bi se svjetsko gospodarstvo uspješno dekarboniziralo; pozdravlja Savez iz Glasgowa za nultu neto stopu emisija i njegovu obvezu u pogledu mobilizacije globalnih ulaganja nužnih za postizanje nulte neto stope emisija najkasnije do 2050., na temelju znanstvenih kriterija; |
| --- | --- |

79.

naglašava važnu ulogu koju privatni sektor, uključujući korporacije i financijska tržišta, mora imati u vođenju gospodarstva u smjeru koji je u skladu s Pariškim sporazumom; pozdravlja inicijativu u okviru konferencije COP26 za središte za privatno financiranje, s naglaskom na izgradnju sustava kojim se mobilizira privatno financiranje za potporu preustroju naših gospodarstava u skladu s ciljem nulte neto razine emisija; prepoznaje širok javni interes i sudjelovanje u održivim ulaganjima; pozdravlja sve veće sudjelovanje velikih međunarodnih financijskih institucija u razvoju zelenog financiranja i smatra da je važno poticati taj trend kako bi se svjetsko gospodarstvo uspješno dekarboniziralo; pozdravlja Savez iz Glasgowa za nultu neto stopu emisija i njegovu obvezu u pogledu mobilizacije globalnih ulaganja nužnih za postizanje nulte neto stope emisija najkasnije do 2050., na temelju znanstvenih kriterija;

| 80. | ističe činjenicu da mehanizam čistog razvoja nije uspio dovesti do stvarnog, dodatnog smanjenja emisija; poziva stranke da razmotre odluku o trenutnoj obustavi mehanizma čistog razvoja; ističe da bi se nastavkom aktivnosti mehanizma čistog razvoja potkopali ciljevi Pariškog sporazuma i kolektivno zalaganje za smanjenje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

80.

ističe činjenicu da mehanizam čistog razvoja nije uspio dovesti do stvarnog, dodatnog smanjenja emisija; poziva stranke da razmotre odluku o trenutnoj obustavi mehanizma čistog razvoja; ističe da bi se nastavkom aktivnosti mehanizma čistog razvoja potkopali ciljevi Pariškog sporazuma i kolektivno zalaganje za smanjenje emisija stakleničkih plinova;

| 81. | ističe da se stari krediti koji su nastali u prošlosti ne smiju koristiti u okviru Pariškog sporazuma; naglašava da se stari krediti ne smiju koristiti za postizanje klimatskih ciljevi nakon 2020.; |
| --- | --- |

81.

ističe da se stari krediti koji su nastali u prošlosti ne smiju koristiti u okviru Pariškog sporazuma; naglašava da se stari krediti ne smiju koristiti za postizanje klimatskih ciljevi nakon 2020.;

| 82. | naglašava potrebu za daljnjim razvojem i promicanjem financijskih objava institucija i poduzeća, koje se odnose na klimu i održivost; |
| --- | --- |

82.

naglašava potrebu za daljnjim razvojem i promicanjem financijskih objava institucija i poduzeća, koje se odnose na klimu i održivost;

Sveobuhvatni napori svih sektora

Sveobuhvatni napori svih sektora

| 83. | naglašava činjenicu da je sektor prometa jedini sektor u kojem su emisije na razini EU-a porasle od 1990. i da to nije spojivo s dugoročnim ciljem klimatske neutralnosti, koji zahtijeva veća i brža smanjenja emisija svih sektora u društvu, uključujući sektore zračnog i pomorskog prometa; smatra da bi, kako bi se zajamčila usklađenost nacionalno utvrđenih doprinosa s obvezama u cijelom gospodarstvu utvrđenima Pariškim sporazumom, stranke trebalo poticati da u svoje nacionalno utvrđene doprinose uključe emisije iz međunarodnog pomorskog i zračnog prometa te da dogovore i provode mjere na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se smanjile emisije iz tih sektora, uključujući utjecaje zračnog prometa koji se ne odnose na CO2; u tom kontekstu ponovno ističe da je te sektore potrebno regulirati u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, koji bi isto tako mogao poslužiti kao primjer za paralelni rad na većoj globalnoj ambiciji na međunarodnoj razini, među ostalim u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) i Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO); izražava zabrinutost zbog sporog napretka koji je postignut u okviru Međunarodne pomorske organizacije i Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva za rješavanje pitanja emisija iz međunarodnog pomorskog i zračnog prometa; naglašava da je zrakoplovstvo odgovorno za otprilike 2,1 % emisija CO2 na globalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi ojačale mehanizam za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljikova dioksida za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA) i da podupru da ICAO donese dugoročni cilj smanjenja emisija u sektoru uz istodobno očuvanje zakonodavne autonomije EU-a u provedbi Direktive o ETS-u; |
| --- | --- |

83.

naglašava činjenicu da je sektor prometa jedini sektor u kojem su emisije na razini EU-a porasle od 1990. i da to nije spojivo s dugoročnim ciljem klimatske neutralnosti, koji zahtijeva veća i brža smanjenja emisija svih sektora u društvu, uključujući sektore zračnog i pomorskog prometa; smatra da bi, kako bi se zajamčila usklađenost nacionalno utvrđenih doprinosa s obvezama u cijelom gospodarstvu utvrđenima Pariškim sporazumom, stranke trebalo poticati da u svoje nacionalno utvrđene doprinose uključe emisije iz međunarodnog pomorskog i zračnog prometa te da dogovore i provode mjere na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se smanjile emisije iz tih sektora, uključujući utjecaje zračnog prometa koji se ne odnose na CO2

2

| 84. | podsjeća na mišljenje Međunarodne agencije za energiju u kojem se navodi da, kako bi se postigla nulta neto stopa emisije do 2050., svi novi osobni automobili koji se stavljaju na tržište na globalnoj razini moraju imati nultu neto stopu emisije do 2035.; dodatno ističe da, kako bi Europa bila klimatski neutralna do 2050., praktički svi automobili na europskim cestama moraju do tada imati nultu stopu emisije; naglašava da prometni sektor može znatno olakšati uvođenje energije iz obnovljivih izvora; naglašava ulogu koju električna mobilnost može imati kao oblik pametne integracije energetskog i prometnog sektora oslobađanjem fleksibilnih kapaciteta, ističući važnost uvođenja pametnog punjenja diljem EU-a; |
| --- | --- |

84.

podsjeća na mišljenje Međunarodne agencije za energiju u kojem se navodi da, kako bi se postigla nulta neto stopa emisije do 2050., svi novi osobni automobili koji se stavljaju na tržište na globalnoj razini moraju imati nultu neto stopu emisije do 2035.; dodatno ističe da, kako bi Europa bila klimatski neutralna do 2050., praktički svi automobili na europskim cestama moraju do tada imati nultu stopu emisije; naglašava da prometni sektor može znatno olakšati uvođenje energije iz obnovljivih izvora; naglašava ulogu koju električna mobilnost može imati kao oblik pametne integracije energetskog i prometnog sektora oslobađanjem fleksibilnih kapaciteta, ističući važnost uvođenja pametnog punjenja diljem EU-a;

| 85. | primjećuje da su emisije crnog ugljika iz pomorskog prometa porasle za 12 % od 2012. do 2018. na globalnoj razini te za 85 % od 2015. do 2019. na Arktiku; ističe da se procjenjuje da na crni ugljik otpada oko 21 % emisija iz pomorskog prometa u razdoblju od 20 godina; uzimajući u obzir hitnost borbe protiv klimatskih promjena, a posebno zabrinjavajuću stopu otapanja Arktika; poziva na hitno djelovanje kako bi se zaustavilo trenutačno povećanje emisija crnog ugljika iz arktičkog pomorskog prometa; snažno osuđuje činjenicu da zabrana upotrebe teško loživog ulja na Arktiku koju je uvela Međunarodna pomorska organizacija sadrži previše nedostataka te da je proglašena neučinkovitom za zaštitu Arktika; potiče Komisiju da osigura da se svi brodovi koji pristaju u luke EU-a i putuju na Arktik ili blizu njega prebace na čišće destilate i ugrade filtre za čestice koji bi smanjili emisije crnog ugljika za više od 90 %; |
| --- | --- |

85.

primjećuje da su emisije crnog ugljika iz pomorskog prometa porasle za 12 % od 2012. do 2018. na globalnoj razini te za 85 % od 2015. do 2019. na Arktiku; ističe da se procjenjuje da na crni ugljik otpada oko 21 % emisija iz pomorskog prometa u razdoblju od 20 godina; uzimajući u obzir hitnost borbe protiv klimatskih promjena, a posebno zabrinjavajuću stopu otapanja Arktika; poziva na hitno djelovanje kako bi se zaustavilo trenutačno povećanje emisija crnog ugljika iz arktičkog pomorskog prometa; snažno osuđuje činjenicu da zabrana upotrebe teško loživog ulja na Arktiku koju je uvela Međunarodna pomorska organizacija sadrži previše nedostataka te da je proglašena neučinkovitom za zaštitu Arktika; potiče Komisiju da osigura da se svi brodovi koji pristaju u luke EU-a i putuju na Arktik ili blizu njega prebace na čišće destilate i ugrade filtre za čestice koji bi smanjili emisije crnog ugljika za više od 90 %;

| 86. | ističe činjenicu da je 2012. pomorski promet bio odgovoran za oko 2,5 % globalnih emisija stakleničkih plinova (25); izražava zabrinutost zbog činjenice da je pomorski promet izuzet i iz međunarodnih klimatskih ciljeva (UNFCCC) i iz klimatskih ciljeva EU-a te skreće pozornost na činjenicu da će se, prema procjenama, te emisije od 2018. do 2050. povećati za do 50 %, ako ostanu bez nadzora (26); pozdravlja činjenicu da je Međunarodna pomorska organizacija 2018. donijela početnu strategiju u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova iz brodova koje bi svoj vrhunac trebale postići što prije i pasti za najmanje 50 % do 2050. u odnosu na 2008., dok teži njihovu potpunom ukidanju, ali izražava zabrinutost zbog sporog napretka koji je dosad postignut i potiče Međunarodnu pomorsku organizaciju na brzo daljnje djelovanje donošenjem ambicioznih kratkoročnih i dugoročnih mjera; |
| --- | --- |

86.

ističe činjenicu da je 2012. pomorski promet bio odgovoran za oko 2,5 % globalnih emisija stakleničkih plinova (25

26

| 87. | podsjeća da gradovi imaju ključnu ulogu u smanjivanju emisija stakleničkih plinova; ističe da gradovi moraju biti lokalni i globalni predvodnici zelene tranzicije; poziva Komisiju da uzme u obzir konkretne mjere za potporu smanjenju emisija CO2 u gradovima, koje će se provoditi u suradnji s industrijom, građanima i lokalnim vlastima; ističe da gradovi mogu poslužiti kao kolijevka novih tehnologija elektrifikacije, automatizacije i digitalizacije podupiranjem inovacija i aktivnosti tržišnih predvodnika; |
| --- | --- |

87.

podsjeća da gradovi imaju ključnu ulogu u smanjivanju emisija stakleničkih plinova; ističe da gradovi moraju biti lokalni i globalni predvodnici zelene tranzicije; poziva Komisiju da uzme u obzir konkretne mjere za potporu smanjenju emisija CO2

| 88. | ističe potrebu za integriranjem napora u cilju postizanja napretka u području klimatskih promjena i kvalitete zraka; smatra da je za smanjenje emisija na izvoru u svim sektorima potreban holistički pristup, osobito u sektorima cestovnog i pomorskog prometa, zrakoplovstva, industrijskih postrojenja, zgrada, poljoprivrede i proizvodnje energije, kako bi se bolje zaštitilo zdravlje naših građana i našeg planeta; |
| --- | --- |

88.

ističe potrebu za integriranjem napora u cilju postizanja napretka u području klimatskih promjena i kvalitete zraka; smatra da je za smanjenje emisija na izvoru u svim sektorima potreban holistički pristup, osobito u sektorima cestovnog i pomorskog prometa, zrakoplovstva, industrijskih postrojenja, zgrada, poljoprivrede i proizvodnje energije, kako bi se bolje zaštitilo zdravlje naših građana i našeg planeta;

| 89. | podsjeća na to da oko 23 % globalnih emisija stakleničkih plinova i oko 10 % emisija stakleničkih plinova u EU-u potječe iz poljoprivrede te prepoznaje znatan potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova te za pozitivan doprinos borbi protiv klimatskih promjena povećanjem sekvestracije ugljika u poljoprivrednom sektoru; ističe da bi se prijelazom na obnavljajuću poljoprivredu, kraće lance opskrbe i zdraviju, uravnoteženiju i održiviju prehranu, između ostalog većom konzumacijom održivo proizvedenih biljaka i namirnica biljnog podrijetla, doprinijelo znatnom smanjenju emisija iz poljoprivrede, pritom smanjujući pritisak na zemljište i pomažući u obnovi ekosustava; |
| --- | --- |

89.

podsjeća na to da oko 23 % globalnih emisija stakleničkih plinova i oko 10 % emisija stakleničkih plinova u EU-u potječe iz poljoprivrede te prepoznaje znatan potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova te za pozitivan doprinos borbi protiv klimatskih promjena povećanjem sekvestracije ugljika u poljoprivrednom sektoru; ističe da bi se prijelazom na obnavljajuću poljoprivredu, kraće lance opskrbe i zdraviju, uravnoteženiju i održiviju prehranu, između ostalog većom konzumacijom održivo proizvedenih biljaka i namirnica biljnog podrijetla, doprinijelo znatnom smanjenju emisija iz poljoprivrede, pritom smanjujući pritisak na zemljište i pomažući u obnovi ekosustava;

| 90. | napominje da su velike prednosti agroekologije u području klime, biološke raznolikosti i sigurnosti opskrbe hranom prepoznate u izvješćima IPCC-a, IPBES-a i posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu te u Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj pod vodstvom FAO-a; ponavlja da bi agroekologiju i obiteljsku poljoprivrednu gospodarstva trebalo staviti u središte djelovanja u području klime; |
| --- | --- |

90.

napominje da su velike prednosti agroekologije u području klime, biološke raznolikosti i sigurnosti opskrbe hranom prepoznate u izvješćima IPCC-a, IPBES-a i posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu te u Međunarodnoj procjeni poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj pod vodstvom FAO-a; ponavlja da bi agroekologiju i obiteljsku poljoprivrednu gospodarstva trebalo staviti u središte djelovanja u području klime;

| 91. | napominje da otprilike 60 % svjetskih emisija metana potječe iz izvora kao što su poljoprivreda, odlagališta otpada i postrojenja za otpadne vode te iz proizvodnje fosilnih goriva i njihova prijenosa cjevovodima; podsjeća da je metan snažan staklenički plin s potencijalom globalnog zagrijavanja više od 80 puta snažnijim od CO2 u razdoblju od 20 godina i najveći čimbenik klimatskih promjena izuzme li se ugljikov dioksid; stoga naglašava važnost trenutačnih i brzih smanjenja emisija metana u ovom desetljeću kao jedne od najučinkovitijih mjera u okviru djelovanja EU-a u području klime; napominje da su mnoge troškovno učinkovite tehnologije i prakse već dostupne za ublažavanje emisija metana, posebno iz energetskog sektora; naglašava da smanjenja emisija metana nadopunjuju potrebna smanjenja emisija ugljikova dioksida te da bi se 15 % smanjenja emisija koje zahtijeva Pariški sporazum moglo već postići jeftinim i tehnički izvedivim ublažavanjem emisija metana; u tom kontekstu pozdravlja novu strategiju EU-a za smanjenje emisija metana koju je Komisija predstavila u listopadu 2020. te poziva sve stranke na poduzimanje brzih i ambicioznih mjera za znatno smanjenje emisija metana; poziva Komisiju da predloži pravedan, sveobuhvatan i jasan zakonodavni okvir kojim bi se utvrdile obvezujuće mjere i ciljevi smanjenja metana, što bi dovelo do znatnog smanjenja emisija metana u EU-u do 2030.; poziva Komisiju i države članice da stanu na čelo međunarodne suradnje i koordinacije u području ublažavanja emisija metana te da na konferenciji COP26 predvode globalni sporazum o ublažavanju emisija metana kojim će se definirati nove ambicije u pogledu globalnog ublažavanja emisija metana u skladu s izvješćem Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 oC, globalnim izvješćem o procjeni metana UNEP-a i šestim izvješćem o procjeni Međuvladinog panela o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

91.

napominje da otprilike 60 % svjetskih emisija metana potječe iz izvora kao što su poljoprivreda, odlagališta otpada i postrojenja za otpadne vode te iz proizvodnje fosilnih goriva i njihova prijenosa cjevovodima; podsjeća da je metan snažan staklenički plin s potencijalom globalnog zagrijavanja više od 80 puta snažnijim od CO2

o

| 92. | podsjeća da, kao što je navedeno u procjeni učinka klimatskog plana (27) za 2030., cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. zahtijeva rješavanje emisija metana u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

92.

podsjeća da, kao što je navedeno u procjeni učinka klimatskog plana (27

| 93. | podupire Komisijin rad na zagovaranju pravno obvezujućeg okvira na međunarodnoj razini za smanjenje emisija metana u okviru UN-a; |
| --- | --- |

93.

podupire Komisijin rad na zagovaranju pravno obvezujućeg okvira na međunarodnoj razini za smanjenje emisija metana u okviru UN-a;

| 94. | pozdravlja najavljenu namjeru administracije američkog predsjednika Bidena i kineskog predsjednika Sija Đinpinga da ratificiraju Kigalijsku izmjenu Montrealskog protokola što, zajedno s nadolazećim preispitivanjem pravila EU-a o fluoriranim stakleničkim plinovima, predstavlja jedinstvenu mogućnost da se svijet približi ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma; poziva Komisiju da do kraja 2021. predstavi ambicioznu reviziju Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima kako bi se ubrzalo postupno ukidanje fluorougljikovodika; smatra da bi trebalo poduzeti dodatne mjere protiv upotrebe sumporovog heksaflourida (SF6); |
| --- | --- |

94.

pozdravlja najavljenu namjeru administracije američkog predsjednika Bidena i kineskog predsjednika Sija Đinpinga da ratificiraju Kigalijsku izmjenu Montrealskog protokola što, zajedno s nadolazećim preispitivanjem pravila EU-a o fluoriranim stakleničkim plinovima, predstavlja jedinstvenu mogućnost da se svijet približi ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma; poziva Komisiju da do kraja 2021. predstavi ambicioznu reviziju Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima kako bi se ubrzalo postupno ukidanje fluorougljikovodika; smatra da bi trebalo poduzeti dodatne mjere protiv upotrebe sumporovog heksaflourida (SF6

| 95. | potiče EU da preuzme vodeću ulogu u promicanju tržišta ugljika kao učinkovitog alata klimatske politike i dijela šireg zakonodavnog okvira te da istraži veze i ostale oblike suradnje s postojećim tržištima ugljika u trećim zemljama i regijama, ubrza troškovno učinkovita smanjenja emisija u cijelom svijetu i istovremeno smanji rizik od izmještanja emisija ugljika, čime bi se trebalo doprinijeti stvaranju jednakih uvjeta na globalnoj razini; poziva Komisiju da odredi zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da svako povezivanje sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama i dalje dodatno i trajno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i da ne ugrožava obveze EU-a u pogledu smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova; ističe da je uvođenje EU-ova mehanizma poreza na ugljik na granici koji je usklađen s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) ključni dio zelenog plana i trebalo bi biti ključni prioritet; naglašava da bi se mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika trebao upotrebljavati kao nacrt za snažnije djelovanje u području klime u EU-u i svijetu, uz istodobno jamčenje poštenog tržišnog natjecanja između domaćih i stranih proizvođača u EU-u; |
| --- | --- |

95.

potiče EU da preuzme vodeću ulogu u promicanju tržišta ugljika kao učinkovitog alata klimatske politike i dijela šireg zakonodavnog okvira te da istraži veze i ostale oblike suradnje s postojećim tržištima ugljika u trećim zemljama i regijama, ubrza troškovno učinkovita smanjenja emisija u cijelom svijetu i istovremeno smanji rizik od izmještanja emisija ugljika, čime bi se trebalo doprinijeti stvaranju jednakih uvjeta na globalnoj razini; poziva Komisiju da odredi zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da svako povezivanje sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama i dalje dodatno i trajno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i da ne ugrožava obveze EU-a u pogledu smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova; ističe da je uvođenje EU-ova mehanizma poreza na ugljik na granici koji je usklađen s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) ključni dio zelenog plana i trebalo bi biti ključni prioritet; naglašava da bi se mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika trebao upotrebljavati kao nacrt za snažnije djelovanje u području klime u EU-u i svijetu, uz istodobno jamčenje poštenog tržišnog natjecanja između domaćih i stranih proizvođača u EU-u;

| 96. | ističe važnost velike predanosti borbi protiv deforestacije; primjećuje da, unatoč tome što se šumska područja u EU-u posljednjih godina šire, u drugim regijama, osobito u gospodarstvu u usponu koja su ovisna o robi, masovna deforestacija, uglavnom zbog sektora poljoprivrede i stočarstva, predstavlja problem koji je potrebno riješiti na odgovarajući način. |
| --- | --- |

96.

ističe važnost velike predanosti borbi protiv deforestacije; primjećuje da, unatoč tome što se šumska područja u EU-u posljednjih godina šire, u drugim regijama, osobito u gospodarstvu u usponu koja su ovisna o robi, masovna deforestacija, uglavnom zbog sektora poljoprivrede i stočarstva, predstavlja problem koji je potrebno riješiti na odgovarajući način.

Industrija i konkurentnost

Industrija i konkurentnost

| 97. | smatra da je konferencija COP26 najvažnija za europske industrijske i energetske sektore od potpisivanja Pariškog sporazuma 2015., s obzirom na to da je Unija uvela put prema postizanju klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i pokrenula paket „Fit for 55”; smatra da bi se gospodarsko blagostanje, socijalna kohezija, stvaranje radnih mjesta, održivi industrijski razvoj i klimatska politika trebali uzajamno podupirati; ističe činjenicu da borba protiv klimatskih promjena pruža ostvarljive mogućnosti industriji EU-a ako se zakonodavci obvežu na pravodoban, prilagođen, solidaran i prikladan politički odgovor; naglašava potrebu za sveobuhvatnom strategijom kako bi se postigli ciljevi postavljeni za 2030. i razdoblje nakon usklađivanja javnih i privatnih financijskih tokova; smatra da je od iznimne važnosti da EU osigura prednost prvog ulaska i da bude primjer drugima; |
| --- | --- |

97.

smatra da je konferencija COP26 najvažnija za europske industrijske i energetske sektore od potpisivanja Pariškog sporazuma 2015., s obzirom na to da je Unija uvela put prema postizanju klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i pokrenula paket „Fit for 55”; smatra da bi se gospodarsko blagostanje, socijalna kohezija, stvaranje radnih mjesta, održivi industrijski razvoj i klimatska politika trebali uzajamno podupirati; ističe činjenicu da borba protiv klimatskih promjena pruža ostvarljive mogućnosti industriji EU-a ako se zakonodavci obvežu na pravodoban, prilagođen, solidaran i prikladan politički odgovor; naglašava potrebu za sveobuhvatnom strategijom kako bi se postigli ciljevi postavljeni za 2030. i razdoblje nakon usklađivanja javnih i privatnih financijskih tokova; smatra da je od iznimne važnosti da EU osigura prednost prvog ulaska i da bude primjer drugima;

| 98. | naglašava da bi EU trebao učiniti sve što je u njegovoj moći kako bi zadržao vodeći položaj svoje industrije i globalnu konkurentnost u prijelazu na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; ističe da je potrebno koristiti dostupne i inovativne političke alate kako bi se održala i proširila vodeća područja EU-a; ističe da je potrebno dodatno dekarbonizirati europsku industriju i nastaviti pružati potporu EU-a tom pothvatu; pozdravlja pokrenute inicijative za strateške lance vrijednosti; prepoznaje pozitivne učinke ranog djelovanja na europske industrije u borbi protiv klimatskih promjena, kao i iz toga što EU daje primjer u postizanju klimatske neutralnosti, čime se otvara put manje naprednim ili manje ambicioznim zemljama i štiti vrlo korisna konkurentska prednost za industrije i poduzeća EU-a; naglašava potrebu za uspostavom provedivih multilateralnih i bilateralnih sporazuma između EU-a i njegovih partnera čiji je cilj izvoz ekoloških standarda Unije i jamčenje jednakih uvjeta u trgovini i ulaganjima; naglašava da je potrebno spriječiti premještanje proizvodnje i ulaganja u europsku industriju zbog manje ambicioznih klimatskih mjera izvan Unije te stoga potiče međunarodne partnere da usklade napore u borbi protiv klimatskih promjena; smatra da bi se zelenom taksonomijom EU-a trebala stvoriti transparentnost i jasnoća kako bi se vladama i poduzećima omogućilo da daju poticaje za ulaganja kojima se doprinosi postizanju ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

98.

naglašava da bi EU trebao učiniti sve što je u njegovoj moći kako bi zadržao vodeći položaj svoje industrije i globalnu konkurentnost u prijelazu na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; ističe da je potrebno koristiti dostupne i inovativne političke alate kako bi se održala i proširila vodeća područja EU-a; ističe da je potrebno dodatno dekarbonizirati europsku industriju i nastaviti pružati potporu EU-a tom pothvatu; pozdravlja pokrenute inicijative za strateške lance vrijednosti; prepoznaje pozitivne učinke ranog djelovanja na europske industrije u borbi protiv klimatskih promjena, kao i iz toga što EU daje primjer u postizanju klimatske neutralnosti, čime se otvara put manje naprednim ili manje ambicioznim zemljama i štiti vrlo korisna konkurentska prednost za industrije i poduzeća EU-a; naglašava potrebu za uspostavom provedivih multilateralnih i bilateralnih sporazuma između EU-a i njegovih partnera čiji je cilj izvoz ekoloških standarda Unije i jamčenje jednakih uvjeta u trgovini i ulaganjima; naglašava da je potrebno spriječiti premještanje proizvodnje i ulaganja u europsku industriju zbog manje ambicioznih klimatskih mjera izvan Unije te stoga potiče međunarodne partnere da usklade napore u borbi protiv klimatskih promjena; smatra da bi se zelenom taksonomijom EU-a trebala stvoriti transparentnost i jasnoća kako bi se vladama i poduzećima omogućilo da daju poticaje za ulaganja kojima se doprinosi postizanju ciljeva Pariškog sporazuma;

| 99. | prepoznaje ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća, posebno mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća, u pokretanju i ostvarivanju zapošljavanja i rasta, kao i u vodstvu u digitalnoj i zelenoj tranziciji; podsjeća da su mala i srednja poduzeća ključan dio europske gospodarske i društvene strukture te da ih zakonodavci moraju podupirati i poticati u toj tranziciji, posebno osiguravanjem pristupa financiranju za održive tehnologije, usluge i procese te pojednostavnjenjem administrativnih postupaka; zabrinut je zbog toga što mnoga mala i srednja poduzeća još uvijek nisu svjesna mogućnosti zelene tranzicije te stoga poziva da se taj jaz u znanju ukloni uz potporu savjetnika za održivost i usluga održivosti Europske poduzetničke mreže; |
| --- | --- |

99.

prepoznaje ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća, posebno mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća, u pokretanju i ostvarivanju zapošljavanja i rasta, kao i u vodstvu u digitalnoj i zelenoj tranziciji; podsjeća da su mala i srednja poduzeća ključan dio europske gospodarske i društvene strukture te da ih zakonodavci moraju podupirati i poticati u toj tranziciji, posebno osiguravanjem pristupa financiranju za održive tehnologije, usluge i procese te pojednostavnjenjem administrativnih postupaka; zabrinut je zbog toga što mnoga mala i srednja poduzeća još uvijek nisu svjesna mogućnosti zelene tranzicije te stoga poziva da se taj jaz u znanju ukloni uz potporu savjetnika za održivost i usluga održivosti Europske poduzetničke mreže;

| 100. | pozdravlja dosadašnju predanost, napore i napredak europskih građana, zajednica, općina, gradova, regija, industrija i institucija u ispunjavanju obveza iz Pariškog sporazuma; istodobno napominje da je potrebno brzo pojačati mjere kako bi bile u potpunosti u skladu s Pariškim sporazumom; stoga potiče sve uključene aktere, unutar i izvan Unije, da svoje ambicije i ponašanje prilagode višim standardima kako bi se suočili s klimatskim izazovima; |
| --- | --- |

100.

pozdravlja dosadašnju predanost, napore i napredak europskih građana, zajednica, općina, gradova, regija, industrija i institucija u ispunjavanju obveza iz Pariškog sporazuma; istodobno napominje da je potrebno brzo pojačati mjere kako bi bile u potpunosti u skladu s Pariškim sporazumom; stoga potiče sve uključene aktere, unutar i izvan Unije, da svoje ambicije i ponašanje prilagode višim standardima kako bi se suočili s klimatskim izazovima;

| 101. | ističe mogućnosti koje čvrsta strategija rasta za oporavak nakon COVID-a pruža ne samo za prevladavanje gospodarske krize nego i za daljnji razvoj zelenog i održivog gospodarstva EU-a ostvarivanjem digitalne i zelene tranzicije; sa zabrinutošću napominje da bi zanemarivanje prednosti koju donosi hvatanje zamaha bilo štetno za industriju EU-a s obzirom na opseg industrijske preobrazbe potrebne za postizanje ciljeva za 2030. u vrlo konkurentnom okruženju koje se brzo razvija; |
| --- | --- |

101.

ističe mogućnosti koje čvrsta strategija rasta za oporavak nakon COVID-a pruža ne samo za prevladavanje gospodarske krize nego i za daljnji razvoj zelenog i održivog gospodarstva EU-a ostvarivanjem digitalne i zelene tranzicije; sa zabrinutošću napominje da bi zanemarivanje prednosti koju donosi hvatanje zamaha bilo štetno za industriju EU-a s obzirom na opseg industrijske preobrazbe potrebne za postizanje ciljeva za 2030. u vrlo konkurentnom okruženju koje se brzo razvija;

| 102. | pozdravlja činjenicu da je nekoliko trgovinskih partnera EU-a uvelo trgovanje emisijama ugljika ili druge mehanizme određivanja cijena; pozdravlja socijalno pravedan mehanizam EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika u skladu s prijedlozima iz rezolucije Europskog parlamenta o mehanizmu EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika usklađenom s WTO-om, koji uključuje uspostavu učinkovitog mehanizma za izmještanje ugljika, te njegov učinak poticanja globalne cijene ugljika; poziva stranke na konferenciji COP26 da postignu dogovor o jasnim, pravednim te ekološki i socijalno prihvatljivim pravilima o tržištima ugljika kojima se ostvaruju konkretni i mjerljivi doprinosi održivom razvoju; |
| --- | --- |

102.

pozdravlja činjenicu da je nekoliko trgovinskih partnera EU-a uvelo trgovanje emisijama ugljika ili druge mehanizme određivanja cijena; pozdravlja socijalno pravedan mehanizam EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika u skladu s prijedlozima iz rezolucije Europskog parlamenta o mehanizmu EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika usklađenom s WTO-om, koji uključuje uspostavu učinkovitog mehanizma za izmještanje ugljika, te njegov učinak poticanja globalne cijene ugljika; poziva stranke na konferenciji COP26 da postignu dogovor o jasnim, pravednim te ekološki i socijalno prihvatljivim pravilima o tržištima ugljika kojima se ostvaruju konkretni i mjerljivi doprinosi održivom razvoju;

Energetska politika

Energetska politika

| 103. | pozdravlja reviziju energetskog zakonodavstva u okviru paketa „Fit for 55” radi usklađivanja s Unijinim povećanim ciljem smanjenja emisije za najmanje 55 % do 2030. kako bi se najkasnije do 2050. postigla klimatska neutralnost; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja reviziju energetskog zakonodavstva u okviru paketa „Fit for 55” radi usklađivanja s Unijinim povećanim ciljem smanjenja emisije za najmanje 55 % do 2030. kako bi se najkasnije do 2050. postigla klimatska neutralnost;

| 104. | podsjeća na Unijinu predanost načelu „energetska učinkovitost na prvom mjestu”; naglašava važnost uključivanja tog načela u sve relevantno zakonodavstvo i inicijative; ističe neiskorišteni potencijal energetske učinkovitosti u sektorima kao što su promet i zgrade, uključujući grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

104.

podsjeća na Unijinu predanost načelu „energetska učinkovitost na prvom mjestu”; naglašava važnost uključivanja tog načela u sve relevantno zakonodavstvo i inicijative; ističe neiskorišteni potencijal energetske učinkovitosti u sektorima kao što su promet i zgrade, uključujući grijanje i hlađenje;

| 105. | podsjeća da je u Uniji 2018. na subvencije za fosilna goriva potrošeno 50 milijardi EUR, što je otprilike trećina svih energetskih subvencija u Uniji; smatra da se subvencijama za fosilna goriva ugrožavaju ciljevi europskog zelenog plana i obveze iz Pariškog sporazuma; naglašava hitnu potrebu za dosljednijim cjenovnim signalima u energetskim sektorima i državama članicama te činjenicu da vanjski troškovi nisu internalizirani; poziva države članice i druge strane konferencije COP26 da daju prednost ulaganjima u zelenu energiju i infrastrukturu te da postupno ukinu izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

105.

podsjeća da je u Uniji 2018. na subvencije za fosilna goriva potrošeno 50 milijardi EUR, što je otprilike trećina svih energetskih subvencija u Uniji; smatra da se subvencijama za fosilna goriva ugrožavaju ciljevi europskog zelenog plana i obveze iz Pariškog sporazuma; naglašava hitnu potrebu za dosljednijim cjenovnim signalima u energetskim sektorima i državama članicama te činjenicu da vanjski troškovi nisu internalizirani; poziva države članice i druge strane konferencije COP26 da daju prednost ulaganjima u zelenu energiju i infrastrukturu te da postupno ukinu izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva;

| 106. | smatra da bi, kako bi EU postigao klimatsku neutralnost, njegov energetski sustav trebao biti integriran i temeljiti se na kaskadnom prioritetu počevši od provedbe načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, čime bi se ostvarile uštede energije, zatim dekarbonizacije krajnje potrošnje s pomoću izravne elektrifikacije, goriva koja se temelje na obnovljivim izvorima energije i, tijekom prijelazne faze, goriva s niskim udjelom ugljika za primjene koje nemaju drugu alternativu, zadržavajući pritom dostupnost energije, cjenovnu pristupačnost i sigurnost opskrbe razvojem kružnog, energetski visokoučinkovitog, integriranog, međusobno povezanog, otpornog i multimodalnog energetskog sustava; |
| --- | --- |

106.

smatra da bi, kako bi EU postigao klimatsku neutralnost, njegov energetski sustav trebao biti integriran i temeljiti se na kaskadnom prioritetu počevši od provedbe načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, čime bi se ostvarile uštede energije, zatim dekarbonizacije krajnje potrošnje s pomoću izravne elektrifikacije, goriva koja se temelje na obnovljivim izvorima energije i, tijekom prijelazne faze, goriva s niskim udjelom ugljika za primjene koje nemaju drugu alternativu, zadržavajući pritom dostupnost energije, cjenovnu pristupačnost i sigurnost opskrbe razvojem kružnog, energetski visokoučinkovitog, integriranog, međusobno povezanog, otpornog i multimodalnog energetskog sustava;

| 107. | podsjeća na važnost uzimanja u obzir raznolikosti nacionalnih energetskih sustava i izazova; ističe potrebu za pravednom tranzicijom i ponavlja obećanje iz novog zelenog plana da nitko ne smije biti zapostavljen; zabrinut je zbog činjenice da oko 50 milijuna kućanstava u EU-u i dalje živi u energetskom siromaštvu; ističe važnost socijalne dimenzije ambicioznijeg pristupa u području klime, pri čemu bi trebalo usvojiti politike za sprečavanje i okončanje energetskog siromaštva što je prije moguće; naglašava da bi se energetske politike trebale voditi u skladu s načelom poštene i pravedne tranzicije tei u tijesnoj suradnji s civilnim društvom i socijalnim partnerima; stoga smatra da su javno planiranje i čvršće socijalno partnerstvo i sudjelovanje civilnog društva na lokalnoj i nacionalnoj i europskoj razini ključni za postizanje klimatske neutralnosti u svim sektorima društva na pravedan, uključiv i socijalno održiv način; |
| --- | --- |

107.

podsjeća na važnost uzimanja u obzir raznolikosti nacionalnih energetskih sustava i izazova; ističe potrebu za pravednom tranzicijom i ponavlja obećanje iz novog zelenog plana da nitko ne smije biti zapostavljen; zabrinut je zbog činjenice da oko 50 milijuna kućanstava u EU-u i dalje živi u energetskom siromaštvu; ističe važnost socijalne dimenzije ambicioznijeg pristupa u području klime, pri čemu bi trebalo usvojiti politike za sprečavanje i okončanje energetskog siromaštva što je prije moguće; naglašava da bi se energetske politike trebale voditi u skladu s načelom poštene i pravedne tranzicije tei u tijesnoj suradnji s civilnim društvom i socijalnim partnerima; stoga smatra da su javno planiranje i čvršće socijalno partnerstvo i sudjelovanje civilnog društva na lokalnoj i nacionalnoj i europskoj razini ključni za postizanje klimatske neutralnosti u svim sektorima društva na pravedan, uključiv i socijalno održiv način;

| 108. | pozdravlja donošenje europske strategije za vodik kojom se postavljaju ciljevi za ugradnju najmanje 6 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora u Uniji do 2024. i 40 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora do 2030.; podsjeća da je potrebno ubrzati dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika povećanjem proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora; naglašava važnost što skorijeg postupnog ukidanja vodika koji se temelji na fosilnim gorivima, s naglaskom na sigurnim i održivim tehnologijama; potiče Komisiju i države članice da odmah počnu pažljivo planirati to ukidanje kako bi se proizvodnja vodika iz fosilnih goriva počela smanjivati brzo, predvidljivo i nepovratno te kako bi se izbjeglo produljenje životnog vijeka proizvodnih postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima; napominje da se niz postrojenja za proizvodnju vodika iz fosilnih goriva nalazi na područjima pravedne tranzicije i stoga ističe činjenicu da su potrebne djelotvorne mjere potpore kojima se olakšava smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinosi prekvalifikaciji i dodatnoj zapošljivosti lokalne radne snage; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja donošenje europske strategije za vodik kojom se postavljaju ciljevi za ugradnju najmanje 6 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora u Uniji do 2024. i 40 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora do 2030.; podsjeća da je potrebno ubrzati dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika povećanjem proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora; naglašava važnost što skorijeg postupnog ukidanja vodika koji se temelji na fosilnim gorivima, s naglaskom na sigurnim i održivim tehnologijama; potiče Komisiju i države članice da odmah počnu pažljivo planirati to ukidanje kako bi se proizvodnja vodika iz fosilnih goriva počela smanjivati brzo, predvidljivo i nepovratno te kako bi se izbjeglo produljenje životnog vijeka proizvodnih postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima; napominje da se niz postrojenja za proizvodnju vodika iz fosilnih goriva nalazi na područjima pravedne tranzicije i stoga ističe činjenicu da su potrebne djelotvorne mjere potpore kojima se olakšava smanjenje emisija stakleničkih plinova i doprinosi prekvalifikaciji i dodatnoj zapošljivosti lokalne radne snage;

| 109. | pozdravlja odobalnu strategiju EU-a za obnovljivu energiju i njezinu ambiciju da se odobalni kapacitet Europe poveća na najmanje 60 GW do 2030. i na 340 GW do 2050.; naglašava potrebu da se osigura da provedba strategije koristi cijeloj Uniji, uključujući države članice bez izlaza na more; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja odobalnu strategiju EU-a za obnovljivu energiju i njezinu ambiciju da se odobalni kapacitet Europe poveća na najmanje 60 GW do 2030. i na 340 GW do 2050.; naglašava potrebu da se osigura da provedba strategije koristi cijeloj Uniji, uključujući države članice bez izlaza na more;

| 110. | uvjeren je da je potrebno stvoriti uvjete za potrošače kako bi imali više poticaja za odabir održivijih oblika energije i bili aktivniji; poziva Komisiju da procijeni preostale prepreke potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednicama energije iz obnovljivih izvora, posebno u kućanstvima s niskim prihodima ili ugroženim kućanstvima; |
| --- | --- |

110.

uvjeren je da je potrebno stvoriti uvjete za potrošače kako bi imali više poticaja za odabir održivijih oblika energije i bili aktivniji; poziva Komisiju da procijeni preostale prepreke potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednicama energije iz obnovljivih izvora, posebno u kućanstvima s niskim prihodima ili ugroženim kućanstvima;

| 111. | pozdravlja inicijativu za reviziju Direktive o oporezivanju energije (2003/96/EZ) kako bi se ona pretvorila u instrument kojim se porezne politike usklađuju s energetskim i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050., uz istodobnu procjenu negativnih učinaka, uključujući učinke na potrošače, energetsko siromaštvo i siromaštvo u prometu; poziva države članice da razmotre mogućnost smanjenja poreza i pristojbi na obnovljivu energiju diljem Unije, prema potrebi, te da ojačaju financijske poticaje za proizvodnju obnovljive energije; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja inicijativu za reviziju Direktive o oporezivanju energije (2003/96/EZ) kako bi se ona pretvorila u instrument kojim se porezne politike usklađuju s energetskim i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050., uz istodobnu procjenu negativnih učinaka, uključujući učinke na potrošače, energetsko siromaštvo i siromaštvo u prometu; poziva države članice da razmotre mogućnost smanjenja poreza i pristojbi na obnovljivu energiju diljem Unije, prema potrebi, te da ojačaju financijske poticaje za proizvodnju obnovljive energije;

| 112. | naglašava da će, iako Europa radi na ostvarenju svojih ambicioznih ciljeva, postizanje globalne nulte neto stope emisija najkasnije do 2050. zahtijevati koordinirano globalno djelovanje; ističe da će zemlje u razvoju trebati različite razine međunarodne pomoći kako bi ostvarile svoju zelenu tranziciju; naglašava važnost jačanja bliske prekogranične suradnje i razmjene najboljih praksi s međunarodnim partnerima u području donošenja politika i znanosti, uključujući prijenos tehnologije, kako bi se promicala energetska učinkovitost i ulaganja u održive energetske tehnologije i infrastrukturu; |
| --- | --- |

112.

naglašava da će, iako Europa radi na ostvarenju svojih ambicioznih ciljeva, postizanje globalne nulte neto stope emisija najkasnije do 2050. zahtijevati koordinirano globalno djelovanje; ističe da će zemlje u razvoju trebati različite razine međunarodne pomoći kako bi ostvarile svoju zelenu tranziciju; naglašava važnost jačanja bliske prekogranične suradnje i razmjene najboljih praksi s međunarodnim partnerima u području donošenja politika i znanosti, uključujući prijenos tehnologije, kako bi se promicala energetska učinkovitost i ulaganja u održive energetske tehnologije i infrastrukturu;

| 113. | pozdravlja namjeru Komisije da donese akcijski plan za digitalizaciju energetskog sektora kako bi EU postao tehnološki predvodnik i kako bi se omogućio integriraniji energetski sustav s inteligentnim rješenjima u određenim sektorima i boljim financiranjem za razdoblje 2021. 2027.; podsjeća na važnost rješavanja problema rizika u pogledu kibersigurnosti u energetskom sektoru kako bi se zajamčila otpornost energetskih sustava; |
| --- | --- |

113.

pozdravlja namjeru Komisije da donese akcijski plan za digitalizaciju energetskog sektora kako bi EU postao tehnološki predvodnik i kako bi se omogućio integriraniji energetski sustav s inteligentnim rješenjima u određenim sektorima i boljim financiranjem za razdoblje 2021. 2027.; podsjeća na važnost rješavanja problema rizika u pogledu kibersigurnosti u energetskom sektoru kako bi se zajamčila otpornost energetskih sustava;

Istraživanje, inovacije, digitalne tehnologije i svemirska politika

Istraživanje, inovacije, digitalne tehnologije i svemirska politika

| 114. | pozdravlja ulogu programa Obzor Europa i njegov doprinos klimatskoj neutralnosti; mišljenja je da će se partnerstvima u okviru programa Obzor Europa, među ostalim zajedničkim poduzećima, poticati suradnja između javnog i privatnog sektora kako bi se doprinijelo ostvarenju zelene tranzicije, istodobno osiguravajući da održive inovacije budu dostupne, raspoložive i cjenovno pristupačne; ističe važnost poboljšanja komunikacije s građanima o rezultatima europskih projekata istraživanja i inovacija te o novim tehnologijama, uključujući ogledne projekte, kako bi ih javnost bolje prihvatila, a uloga Unije njezinim građanima postala vidljivija; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja ulogu programa Obzor Europa i njegov doprinos klimatskoj neutralnosti; mišljenja je da će se partnerstvima u okviru programa Obzor Europa, među ostalim zajedničkim poduzećima, poticati suradnja između javnog i privatnog sektora kako bi se doprinijelo ostvarenju zelene tranzicije, istodobno osiguravajući da održive inovacije budu dostupne, raspoložive i cjenovno pristupačne; ističe važnost poboljšanja komunikacije s građanima o rezultatima europskih projekata istraživanja i inovacija te o novim tehnologijama, uključujući ogledne projekte, kako bi ih javnost bolje prihvatila, a uloga Unije njezinim građanima postala vidljivija;

| 115. | ističe da je potrebno privući više javnih i privatnih ulaganja za istraživanje, inovacije i uvođenje novih održivih tehnologija, među ostalim u radno intenzivne industrije, u potrebne nove infrastrukturne mreže i projekte kojima se doprinosi ciljevima europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

115.

ističe da je potrebno privući više javnih i privatnih ulaganja za istraživanje, inovacije i uvođenje novih održivih tehnologija, među ostalim u radno intenzivne industrije, u potrebne nove infrastrukturne mreže i projekte kojima se doprinosi ciljevima europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma;

| 116. | ističe da je važno postići usklađenost i dosljednost u pogledu poticanja inovativnih tehnologija kako bi se postigli ciljevi za 2030. i 2050., razmotriti uvođenje već zrelih tehnologija, kao i ulaganja u nove tehnologije koje je potrebno razviti kako bi se najkasnije do 2050. postigao cilj klimatske neutralnosti Unije; |
| --- | --- |

116.

ističe da je važno postići usklađenost i dosljednost u pogledu poticanja inovativnih tehnologija kako bi se postigli ciljevi za 2030. i 2050., razmotriti uvođenje već zrelih tehnologija, kao i ulaganja u nove tehnologije koje je potrebno razviti kako bi se najkasnije do 2050. postigao cilj klimatske neutralnosti Unije;

| 117. | ističe temeljnu ulogu koju digitalne tehnologije mogu imati u podupiranju zelene tranzicije EU-a; naglašava da oporavak EU-a zahtijeva stvaranje stabilnog regulatornog okvira i financijskih poticaja i za privatne subjekte kako bi se uspostavio i osigurao tržišno usmjeren napredak prema istraživanju, inovacijama i razvoju održivih tehnologija; |
| --- | --- |

117.

ističe temeljnu ulogu koju digitalne tehnologije mogu imati u podupiranju zelene tranzicije EU-a; naglašava da oporavak EU-a zahtijeva stvaranje stabilnog regulatornog okvira i financijskih poticaja i za privatne subjekte kako bi se uspostavio i osigurao tržišno usmjeren napredak prema istraživanju, inovacijama i razvoju održivih tehnologija;

| 118. | ističe da je digitalizacija jedan od ključnih faktora integracije energetskog sustava jer omogućuje dinamičke i međusobno povezane tokove nositelja energije i međusobno povezivanje raznolikijih tržišta te pruža potrebne podatke za usklađivanje ponude i potražnje; ističe potencijal digitalnih tehnologija za povećanje energetske učinkovitosti, a time i za smanjenje ukupnih emisija stakleničkih plinova; podsjeća da Komisija procjenjuje da ekološki otisak IKT-a čini između 5 % i 9 % globalne potrošnje električne energije i više od 2 % globalnih emisija stakleničkih plinova; ističe da bi, prema studiji o umjetnoj inteligenciji Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2018., podatkovni centri i prijenos podataka mogli činiti između 3 % i 4 % ukupne potrošnje električne energije u Uniji; naglašava da Komisija očekuje povećanje potrošnje podatkovnih centara za 28 % u razdoblju od 2018. do 2030.; naglašava da je za 47 % emisija ugljika iz digitalnog sektora odgovorna korisnička oprema kao što su računala, pametni telefoni, tableti i ostali s njima povezani predmeti; stoga poziva na donošenje mjera za smanjenje ugljičnog otiska sektora IKT-a jamčenjem energetske učinkovitosti i učinkovitosti resursa te ponovno ističe cilj da podatkovni centri najkasnije do 2030. postanu klimatski neutralni i visoko energetski učinkoviti, kako je navedeno u digitalnoj strategiji; |
| --- | --- |

118.

ističe da je digitalizacija jedan od ključnih faktora integracije energetskog sustava jer omogućuje dinamičke i međusobno povezane tokove nositelja energije i međusobno povezivanje raznolikijih tržišta te pruža potrebne podatke za usklađivanje ponude i potražnje; ističe potencijal digitalnih tehnologija za povećanje energetske učinkovitosti, a time i za smanjenje ukupnih emisija stakleničkih plinova; podsjeća da Komisija procjenjuje da ekološki otisak IKT-a čini između 5 % i 9 % globalne potrošnje električne energije i više od 2 % globalnih emisija stakleničkih plinova; ističe da bi, prema studiji o umjetnoj inteligenciji Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2018., podatkovni centri i prijenos podataka mogli činiti između 3 % i 4 % ukupne potrošnje električne energije u Uniji; naglašava da Komisija očekuje povećanje potrošnje podatkovnih centara za 28 % u razdoblju od 2018. do 2030.; naglašava da je za 47 % emisija ugljika iz digitalnog sektora odgovorna korisnička oprema kao što su računala, pametni telefoni, tableti i ostali s njima povezani predmeti; stoga poziva na donošenje mjera za smanjenje ugljičnog otiska sektora IKT-a jamčenjem energetske učinkovitosti i učinkovitosti resursa te ponovno ističe cilj da podatkovni centri najkasnije do 2030. postanu klimatski neutralni i visoko energetski učinkoviti, kako je navedeno u digitalnoj strategiji;

| 119. | podsjeća na važnost doprinosa istraživanja i inovacija u postizanju ciljeva utvrđenih Pariškim sporazumom i ciljeva iz europskog zelenog plana; poziva Komisiju i države članice da podrže istraživanje i inovacije te ukupno povećanje proračuna EU-a i nacionalnih proračuna namijenjenih istraživanju i inovacijama u održivim i sigurnim energetskim tehnologijama i inovacijama; poziva Komisiju da razmotri dodatne popratne tehnologije i inovativna rješenja kojima će se doprinijeti integriranom energetskom sustavu otpornom na klimatske promjene, među ostalim one u kojima Europa ima vodeću ulogu na svjetskoj razini i domaće vrijednosne lance; smatra da je bitno imati ključne segmente vrijednosnih lanaca obnovljive energije unutar Unije kako bi se postigli klimatski ciljevi i ostvarile znatne gospodarske koristi za Europljane te poziva na donošenje odgovarajućih mjera za podupiranje uloge sadržaja smještenog u Europi u lancu opskrbe energijom iz obnovljivih izvora i zakonodavstvu; |
| --- | --- |

119.

podsjeća na važnost doprinosa istraživanja i inovacija u postizanju ciljeva utvrđenih Pariškim sporazumom i ciljeva iz europskog zelenog plana; poziva Komisiju i države članice da podrže istraživanje i inovacije te ukupno povećanje proračuna EU-a i nacionalnih proračuna namijenjenih istraživanju i inovacijama u održivim i sigurnim energetskim tehnologijama i inovacijama; poziva Komisiju da razmotri dodatne popratne tehnologije i inovativna rješenja kojima će se doprinijeti integriranom energetskom sustavu otpornom na klimatske promjene, među ostalim one u kojima Europa ima vodeću ulogu na svjetskoj razini i domaće vrijednosne lance; smatra da je bitno imati ključne segmente vrijednosnih lanaca obnovljive energije unutar Unije kako bi se postigli klimatski ciljevi i ostvarile znatne gospodarske koristi za Europljane te poziva na donošenje odgovarajućih mjera za podupiranje uloge sadržaja smještenog u Europi u lancu opskrbe energijom iz obnovljivih izvora i zakonodavstvu;

Klimatske promjene i razvoj

Klimatske promjene i razvoj

| 120. | smatra da je konferencija COP26 prilika za obnovu napora za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 13 (klimatsko djelovanje); smatra da Program održivog razvoja do 2030. mora djelovati kao plan za zeleniju, pravedniju i održiviju budućnost; |
| --- | --- |

120.

smatra da je konferencija COP26 prilika za obnovu napora za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 13 (klimatsko djelovanje); smatra da Program održivog razvoja do 2030. mora djelovati kao plan za zeleniju, pravedniju i održiviju budućnost;

| 121. | naglašava važnost pristupa koji se temelji na ljudskim pravima u borbi protiv klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se svim mjerama poštuju i podupiru ljudska prava svih; |
| --- | --- |

121.

naglašava važnost pristupa koji se temelji na ljudskim pravima u borbi protiv klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se svim mjerama poštuju i podupiru ljudska prava svih;

| 122. | poziva stranke UNFCCC-a da nastave povećavati svoje ambicije ublažavanja i prilagodbe u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te da u svoje nacionalno utvrđene doprinose te u komunikaciju o prilagodbi uključe dimenziju ljudskih prava; poziva tajništvo UNFCCC-a da u suradnji s visokom povjerenicom UN-a za ljudska prava izradi smjernice o tome kako uključiti zaštitu ljudskih prava u komunikaciju o nacionalno utvrđenim doprinosima i prilagodbi; |
| --- | --- |

122.

poziva stranke UNFCCC-a da nastave povećavati svoje ambicije ublažavanja i prilagodbe u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te da u svoje nacionalno utvrđene doprinose te u komunikaciju o prilagodbi uključe dimenziju ljudskih prava; poziva tajništvo UNFCCC-a da u suradnji s visokom povjerenicom UN-a za ljudska prava izradi smjernice o tome kako uključiti zaštitu ljudskih prava u komunikaciju o nacionalno utvrđenim doprinosima i prilagodbi;

| 123. | svjestan je brojnih dokaza da učinci klimatskih promjena uzrokuju i pogoršavaju oskudicu ključnih resursa kao što su obradivo zemljište, oštećuju ili uništavaju ekosustave kojima se održava izvor egzistencije te povećavaju učestalost i ozbiljnost prirodnih katastrofa, čime se potiču sukobi, raseljavanje stanovništva i humanitarne krize; |
| --- | --- |

123.

svjestan je brojnih dokaza da učinci klimatskih promjena uzrokuju i pogoršavaju oskudicu ključnih resursa kao što su obradivo zemljište, oštećuju ili uništavaju ekosustave kojima se održava izvor egzistencije te povećavaju učestalost i ozbiljnost prirodnih katastrofa, čime se potiču sukobi, raseljavanje stanovništva i humanitarne krize;

| 124. | ističe da su prema petom izvješću o procjeni IPCC-a autohtoni, lokalni i tradicionalni oblici znanja važan resurs za prilagodbu klimatskim promjenama; žali zbog činjenice da se autohtono znanje ne koristi učinkovito, a u pravne, političke i institucionalne okvire mnogih država još uvijek nije uključeno izričito priznavanje autohtonih i plemenskih naroda ni njihovih prava, a provedba prava i dalje je veliki problem; |
| --- | --- |

124.

ističe da su prema petom izvješću o procjeni IPCC-a autohtoni, lokalni i tradicionalni oblici znanja važan resurs za prilagodbu klimatskim promjenama; žali zbog činjenice da se autohtono znanje ne koristi učinkovito, a u pravne, političke i institucionalne okvire mnogih država još uvijek nije uključeno izričito priznavanje autohtonih i plemenskih naroda ni njihovih prava, a provedba prava i dalje je veliki problem;

| 125. | ustraje u tome da je nužno u operativna pravila Mehanizma održivog razvoja uključiti čvrsta jamstva ublažavanja i zaštite prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica u svaki projekt u okviru tog mehanizma; naglašava važnost iskorištavanja znanja autohtonih i lokalnih zajednica o zaštiti okoliša i brige za to da se njihov glas čuje u okviru međunarodnih napora u borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

125.

ustraje u tome da je nužno u operativna pravila Mehanizma održivog razvoja uključiti čvrsta jamstva ublažavanja i zaštite prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica u svaki projekt u okviru tog mehanizma; naglašava važnost iskorištavanja znanja autohtonih i lokalnih zajednica o zaštiti okoliša i brige za to da se njihov glas čuje u okviru međunarodnih napora u borbi protiv klimatskih promjena;

| 126. | poziva EU da preuzme vodeću ulogu u potpunom usklađivanju sporazuma WTO-a s Pariškim sporazumom i da se pobrine da njegovi trgovinski i ulagački sporazumi ne stvaraju nikakve prepreke provedbi Pariškog sporazuma i postignućima ciljeva održivog razvoja UN-a, nego da ih u potpunosti podupiru; |
| --- | --- |

126.

poziva EU da preuzme vodeću ulogu u potpunom usklađivanju sporazuma WTO-a s Pariškim sporazumom i da se pobrine da njegovi trgovinski i ulagački sporazumi ne stvaraju nikakve prepreke provedbi Pariškog sporazuma i postignućima ciljeva održivog razvoja UN-a, nego da ih u potpunosti podupiru;

Uloga Europskog parlamenta

Uloga Europskog parlamenta

| 127. | smatra da bi Europski parlament trebao biti sastavni dio izaslanstva EU-a jer kao suzakonodavac mora dati suglasnost za međunarodne sporazume i ima ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma unutar Unije; stoga insistira da mu se dopusti sudjelovanje na koordinacijskim sastancima EU-a na konferenciji COP26 u Glasgowu i da mu se zajamči pristup svim pripremnim dokumentima od samog početka pregovora; |
| --- | --- |

127.

smatra da bi Europski parlament trebao biti sastavni dio izaslanstva EU-a jer kao suzakonodavac mora dati suglasnost za međunarodne sporazume i ima ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma unutar Unije; stoga insistira da mu se dopusti sudjelovanje na koordinacijskim sastancima EU-a na konferenciji COP26 u Glasgowu i da mu se zajamči pristup svim pripremnim dokumentima od samog početka pregovora;

o

o o

| 128. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, sa zahtjevom da se proslijedi svim strankama Konvencije koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

128.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, sa zahtjevom da se proslijedi svim strankama Konvencije koje nisu članice EU-a.

---

(1)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

1

(2)  SL C 232, 16.6.2021., str. 30.

2

(3)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

3

(4)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  Izvješće o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama od 10. lipnja 2021. s radionice pod zajedničkim pokroviteljstvom IPBES-a i IPCC-a.

9

(10)  Natali, S. M., i dr., „Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals” („Oslobađanje ugljika iz permafrosta prijeti ostvarenju globalnih klimatskih ciljeva”), Zbornik radova Nacionalne akademije znanosti Sjedinjenih Američkih Država, 118 (21), 25. svibnja 2021.

10

(11)  Rigaud, K. K. i dr., „Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration” („Bujica: priprema za unutarnje klimatske migracije”), Grupa Svjetske banke, 19. ožujka 2018.

11

(12)  Program UN-a za razvoj, „The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)” („Izazov (i prilika) za klimatsko financiranje u iznosu od bilijun dolara”), 27. lipnja 2021.

12

(13)  Europska agencija za okoliš, „Izgradnja temelja za temeljne promjene”, 4. lipnja 2021.

13

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. i Sterner, T., „Climate economics support for the UN climate targets” („Klimatsko-gospodarska potpora klimatskim ciljevima UN-a”), Nature Climate Change, 10, str. 781. – 789., 2020.

14

Nature Climate Change,

(15)  Priopćenje sa sastanka na vrhu koji je održan u Corbis Bayu od 11. do 13. lipnja 2021.

15

(16)  Oxfam, „Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions.” („Suočavanje s nejednakošću u pogledu emisija ugljika u Europskoj uniji. Zašto se europskim zelenim planom mora riješiti problem nejednakosti pri smanjenju emisija”), 7. prosinca 2020.

16

(17)  Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change, „Risks associated to climate and environmental change in the Mediterranean region” („Sredozemni stručnjaci za klimu i promjene okoliša, Rizici povezani s klimatskim promjenama i promjenama u okolišu u sredozemnoj regiji”), 2019.

18

(19)  Mediteranska morska inicijativa Svjetskog fonda za zaštitu prirode (WWF), „The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea” („Učinak klimatskih promjena na Sredozemlju. Šest priča iz pregrijanog mora”) Rim, Italija, 2021.;

19

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

21

(22)  Izvješće o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama od 10. lipnja 2021. s radionice pod zajedničkim pokroviteljstvom IPBES-a i IPCC-a.

22

(23)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Politički forum na visokoj razini, Pregled provedbe ciljeva održivog razvoja na visokoj razini 2018.

24

Pregled provedbe ciljeva održivog razvoja na visokoj razini 2018.

(25)  Klimatska politika EU-a, odgovor na globalnu krizu, Glavna uprava Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (EPRS), ožujak 2021.

25

(26)  ESVD, ožujak 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandorini dokumenti: implikacije za napore uložene u borbu protiv pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Pandorinim dokumentima: implikacije za napore uložene u borbu protiv pranja novca, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 8. listopada 2021. iz Uključivog okvira OECD-a / skupine G20 za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti o rješenju s dva stupa kojim se odgovara na porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 8. listopada 2021. iz Uključivog okvira OECD-a / skupine G20 za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti o rješenju s dva stupa kojim se odgovara na porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (2) (TAXE 2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (2) (TAXE 2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (3) (rezolucija TAXE 2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (3) (rezolucija TAXE 2),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (preporuka odbora PANA) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (preporuka odbora PANA) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (5) (rezolucija TAX3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (5) (rezolucija TAX3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (6),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. svibnja 2020. o akcijskom planu za sveobuhvatnu politiku Unije o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. svibnja 2020. o akcijskom planu za sveobuhvatnu politiku Unije o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (C(2020)2800),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma – akcijski plan Komisije i druga nedavna događanja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma – akcijski plan Komisije i druga nedavna događanja (7),

| — | uzimajući u obzir izvješća o nacrtima prvog i drugog stupa koji su usvojeni 14. listopada 2020. u sklopu Uključivog okvira skupine G20 i OECD-a, kao i rezultate gospodarske analize i procjene učinka prijedloga koje je proveo OECD, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o nacrtima prvog i drugog stupa koji su usvojeni 14. listopada 2020. u sklopu Uključivog okvira skupine G20 i OECD-a, kao i rezultate gospodarske analize i procjene učinka prijedloga koje je proveo OECD,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza (8),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 03/2021 od 26. siječnja 2021. naslovljeno „Razmjena poreznih informacija u EU-u: postavljen je čvrst temelj, ali postoje nedostatci u primjeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 03/2021 od 26. siječnja 2021. naslovljeno „Razmjena poreznih informacija u EU-u: postavljen je čvrst temelj, ali postoje nedostatci u primjeni”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 13/2021 od 28. lipnja 2021. naslovljeno „Napori koje EU ulaže u borbu protiv pranja novca u bankarskom sektoru nisu usustavljeni, a provedba je nedostatna”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 13/2021 od 28. lipnja 2021. naslovljeno „Napori koje EU ulaže u borbu protiv pranja novca u bankarskom sektoru nisu usustavljeni, a provedba je nedostatna”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” (COM(2021)0251),

| — | uzimajući u obzir zakonodavni paket koji je Komisija predstavila 20. srpnja 2021. za jačanje pravila EU-a o sprečavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavni paket koji je Komisija predstavila 20. srpnja 2021. za jačanje pravila EU-a o sprečavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (9); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (9);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o reformi politike EU-a u području štetnih poreznih praksi (uključujući reformu Skupine za kodeks o postupanju) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o reformi politike EU-a u području štetnih poreznih praksi (uključujući reformu Skupine za kodeks o postupanju) (10),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da Pandorini dokumenti predstavljaju masovno curenje podataka, koje je po veličini bez presedana i u kojima su identificirani stvarni vlasnici poslovnih subjekata s poslovnim nastanom u jurisdikcijama sa strogom poslovnom tajnom; budući da je Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara (ICIJ) Pandorine dokumente počeo objavljivati 3. listopada 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da Pandorini dokumenti predstavljaju masovno curenje podataka, koje je po veličini bez presedana i u kojima su identificirani stvarni vlasnici poslovnih subjekata s poslovnim nastanom u jurisdikcijama sa strogom poslovnom tajnom; budući da je Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara (ICIJ) Pandorine dokumente počeo objavljivati 3. listopada 2021.;

| B. | budući da je 2,94 terabajta podataka upućeno ICIJ-u i podijeljeno s medijskim partnerima diljem svijeta; budući da neki dosjei potječu iz 1970-ih, ali je većina dosjea koje je revidirao ICIJ stvorena između 1996. i 2020.; budući da se novo curenje podataka navodno odnosi na više od 330 političara i javnih dužnosnika iz gotovo 100 zemalja, uključujući 35 sadašnjih ili bivših šefova država ili vlada; |
| --- | --- |

B.

budući da je 2,94 terabajta podataka upućeno ICIJ-u i podijeljeno s medijskim partnerima diljem svijeta; budući da neki dosjei potječu iz 1970-ih, ali je većina dosjea koje je revidirao ICIJ stvorena između 1996. i 2020.; budući da se novo curenje podataka navodno odnosi na više od 330 političara i javnih dužnosnika iz gotovo 100 zemalja, uključujući 35 sadašnjih ili bivših šefova država ili vlada;

| C. | budući da Pandorini dokumenti otkrivaju kako posrednici, kao što su banke, računovođe i odvjetnička društva, pomažu imućnim pojedincima, uključujući političare, kriminalce, javne dužnosnike i slavne osobe u osmišljavanju složenih korporativnih struktura registriranih u jurisdikcijama sa strogom poslovnom tajnom ili poreznim oazama u bliskoj suradnji s offshore profesionalnim pružateljima usluga kako bi prihode i imovinu sakrili od pravednog oporezivanja i nadzora; |
| --- | --- |

C.

budući da Pandorini dokumenti otkrivaju kako posrednici, kao što su banke, računovođe i odvjetnička društva, pomažu imućnim pojedincima, uključujući političare, kriminalce, javne dužnosnike i slavne osobe u osmišljavanju složenih korporativnih struktura registriranih u jurisdikcijama sa strogom poslovnom tajnom ili poreznim oazama u bliskoj suradnji s offshore profesionalnim pružateljima usluga kako bi prihode i imovinu sakrili od pravednog oporezivanja i nadzora;

| D. | budući da su Pandorini dokumenti najnoviji u nizu velikih curenja podataka koji razotkrivaju unutarnje funkcioniranje offshore financijskog svijeta, a prethodili su im Lux Leaks 2014., Swiss Leaks 2015., Panamski dokumenti 2016., Rajski dokumenti 2017., Mauritius Leaks 2019., Luanda Leaks i FinCEN 2020. i Lux letters 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da su Pandorini dokumenti najnoviji u nizu velikih curenja podataka koji razotkrivaju unutarnje funkcioniranje offshore financijskog svijeta, a prethodili su im Lux Leaks 2014., Swiss Leaks 2015., Panamski dokumenti 2016., Rajski dokumenti 2017., Mauritius Leaks 2019., Luanda Leaks i FinCEN 2020. i Lux letters 2021.;

| E. | budući da Pandorini dokumenti ukazuju na ključnu ulogu informacija o stvarnom vlasništvu kada je riječ o podupiranju borbe protiv pranja novca i drugih financijskih kaznenih djela, te na hitnu potrebu za javnom dostupnošću i točnijim informacijama; |
| --- | --- |

E.

budući da Pandorini dokumenti ukazuju na ključnu ulogu informacija o stvarnom vlasništvu kada je riječ o podupiranju borbe protiv pranja novca i drugih financijskih kaznenih djela, te na hitnu potrebu za javnom dostupnošću i točnijim informacijama;

| F. | budući da aktivnosti navedene u Pandorinim dokumentima uključuju osnivanje fiktivnih poduzeća, zaklada i trustova u sljedeće svrhe: anonimno kupovati nekretnine, jahte, mlažnjake i životno osiguranje, ulagati i premještati novac među bankovnim računima, izbjegavati poreze i izvršavati financijska kaznena djela, uključujući pranje novca; |
| --- | --- |

F.

budući da aktivnosti navedene u Pandorinim dokumentima uključuju osnivanje fiktivnih poduzeća, zaklada i trustova u sljedeće svrhe: anonimno kupovati nekretnine, jahte, mlažnjake i životno osiguranje, ulagati i premještati novac među bankovnim računima, izbjegavati poreze i izvršavati financijska kaznena djela, uključujući pranje novca;

| G. | budući da aktivnosti navedene u Pandorinim dokumentima, čak i ako nisu same po sebi nezakonite, predstavljaju izbjegavanje plaćanja poreza i zlouporabu poslovne tajne; |
| --- | --- |

G.

budući da aktivnosti navedene u Pandorinim dokumentima, čak i ako nisu same po sebi nezakonite, predstavljaju izbjegavanje plaćanja poreza i zlouporabu poslovne tajne;

| H. | budući da su porezna tijela navodno naplatila više od 1 milijarde EUR nakon otkrića iz Panamskih dokumenata (11); |
| --- | --- |

H.

budući da su porezna tijela navodno naplatila više od 1 milijarde EUR nakon otkrića iz Panamskih dokumenata (11);

| I. | budući da, ako se koristi najkonzervativnija formula raspodjele, EU bilježi najveće gubitke na svijetu zbog premještanja dobiti u porezne oaze te se procjenjuje da svake godine izgubi oko 20 % prihoda od poreza na dobit; |
| --- | --- |

I.

budući da, ako se koristi najkonzervativnija formula raspodjele, EU bilježi najveće gubitke na svijetu zbog premještanja dobiti u porezne oaze te se procjenjuje da svake godine izgubi oko 20 % prihoda od poreza na dobit;

| J. | budući da su se nakon financijske krize 2008. i 2009. te niza otkrića o različitim praksama utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, zemlje skupine G20 dogovorile da će te probleme rješavati na globalnoj razini u okviru OECD-a i u sklopu projekta sprječavanja smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS), temeljem kojeg je osmišljen akcijski plan za BEPS; |
| --- | --- |

J.

budući da su se nakon financijske krize 2008. i 2009. te niza otkrića o različitim praksama utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, zemlje skupine G20 dogovorile da će te probleme rješavati na globalnoj razini u okviru OECD-a i u sklopu projekta sprječavanja smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS), temeljem kojeg je osmišljen akcijski plan za BEPS;

| K. | budući da su adekvatni međunarodni porezni zakoni ključni za sprečavanje utaje poreza i praksi izbjegavanja plaćanja poreza te za oblikovanje pravednog i učinkovitog sustava oporezivanja kojim se odgovara na problem nejednakosti te jamči sigurnost i stabilnost, što je preduvjet za konkurentnost, kao i za ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja za poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove); |
| --- | --- |

K.

budući da su adekvatni međunarodni porezni zakoni ključni za sprečavanje utaje poreza i praksi izbjegavanja plaćanja poreza te za oblikovanje pravednog i učinkovitog sustava oporezivanja kojim se odgovara na problem nejednakosti te jamči sigurnost i stabilnost, što je preduvjet za konkurentnost, kao i za ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja za poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove);

| L. | budući da je prema podacima Promatračnice EU-a za porez 2017. iznos financijskog bogatstva u poreznim oazama iznosio 7 900 milijardi EUR; budući da taj iznos iznosi 8 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da to dovodi do gubitka poreznih prihoda u iznosu od oko 155 milijardi EUR godišnje na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema podacima Promatračnice EU-a za porez 2017. iznos financijskog bogatstva u poreznim oazama iznosio 7 900 milijardi EUR; budući da taj iznos iznosi 8 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da to dovodi do gubitka poreznih prihoda u iznosu od oko 155 milijardi EUR godišnje na svjetskoj razini;

| M. | budući da se procjenjuje da EU zbog izbjegavanja plaćanja poreza na dobit godišnje izgubi porezne prihode u iznosima između 50 i 70 milijardi EUR i budući da ta brojka doseže gotovo 190 milijardi EUR ako se uključe i drugi čimbenici, kao što su posebni porezni aranžmani i neučinkovitost naplate poreza; budući da se prema podacima Promatračnice EU-a za porez oko 11 % ukupnog neto bogatstva EU-a, odnosno 2 300 milijardi EUR, drži na offshore lokacijama; |
| --- | --- |

M.

budući da se procjenjuje da EU zbog izbjegavanja plaćanja poreza na dobit godišnje izgubi porezne prihode u iznosima između 50 i 70 milijardi EUR i budući da ta brojka doseže gotovo 190 milijardi EUR ako se uključe i drugi čimbenici, kao što su posebni porezni aranžmani i neučinkovitost naplate poreza; budući da se prema podacima Promatračnice EU-a za porez oko 11 % ukupnog neto bogatstva EU-a, odnosno 2 300 milijardi EUR, drži na offshore lokacijama;

| N. | budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama i preporukama TAXE, TAX2, PANA i TAX3, kao i u nedavnim rezolucijama donesenima na temelju izvješća svojeg Pododbora za porezna pitanja (FISC), opetovano pozivao na reformu međunarodnog sustava poreza na dobit u cilju borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

N.

budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama i preporukama TAXE, TAX2, PANA i TAX3, kao i u nedavnim rezolucijama donesenima na temelju izvješća svojeg Pododbora za porezna pitanja (FISC), opetovano pozivao na reformu međunarodnog sustava poreza na dobit u cilju borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza;

| O. | budući da se, prema podacima Europola, između 0,7 % i 1,28 % BDP-a Unije „povezuje sa sumnjivim financijskim aktivnostima” kao što je pranje novca povezano s korupcijom, trgovinom oružjem, trgovinom ljudima, prodajom droge, utajom poreza i poreznim prijevarama, financiranjem terorizma ili drugim nezakonitim aktivnostima koje utječu na građane EU-a u njihovu svakodnevnom životu; budući da su prema podacima Europola javna tijela od 1,1 milijuna prijava sumnjivih aktivnosti 2019. dodatno istražila njih samo 10 % (uz velike razlike među zemljama); |
| --- | --- |

O.

budući da se, prema podacima Europola, između 0,7 % i 1,28 % BDP-a Unije „povezuje sa sumnjivim financijskim aktivnostima” kao što je pranje novca povezano s korupcijom, trgovinom oružjem, trgovinom ljudima, prodajom droge, utajom poreza i poreznim prijevarama, financiranjem terorizma ili drugim nezakonitim aktivnostima koje utječu na građane EU-a u njihovu svakodnevnom životu; budući da su prema podacima Europola javna tijela od 1,1 milijuna prijava sumnjivih aktivnosti 2019. dodatno istražila njih samo 10 % (uz velike razlike među zemljama);

| P. | budući da, iako je teško procijeniti razmjer pranja novca jer se po samoj svojoj prirodi ta aktivnost ne otkriva ako se na nju ne naiđe, jasno je da se ona povećava na globalnoj razini; |
| --- | --- |

P.

budući da, iako je teško procijeniti razmjer pranja novca jer se po samoj svojoj prirodi ta aktivnost ne otkriva ako se na nju ne naiđe, jasno je da se ona povećava na globalnoj razini;

| Q. | budući da se prema podacima Ureda UN-a za droge i kriminal svake godine opere novac u iznosu ekvivalentom 2,7 % svjetskog BDP-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da se prema podacima Ureda UN-a za droge i kriminal svake godine opere novac u iznosu ekvivalentom 2,7 % svjetskog BDP-a;

| R. | budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv većine država članica zbog toga što nisu ispravno prenijele četvrtu i petu Direktivu o sprečavanju pranja novca (12) u svoje nacionalno pravo; |
| --- | --- |

R.

budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv većine država članica zbog toga što nisu ispravno prenijele četvrtu i petu Direktivu o sprečavanju pranja novca (12) u svoje nacionalno pravo;

| S. | budući da u okviru Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma postoje nedostaci u pogledu provedbe, u kombinaciji s manjkom učinkovitog nadzora; budući da se uzastopnim zakonodavnim reformama proteklih godina pokušalo ojačati taj okvir kako bi se riješili novi rizici i nedostaci; |
| --- | --- |

S.

budući da u okviru Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma postoje nedostaci u pogledu provedbe, u kombinaciji s manjkom učinkovitog nadzora; budući da se uzastopnim zakonodavnim reformama proteklih godina pokušalo ojačati taj okvir kako bi se riješili novi rizici i nedostaci;

| T. | budući da je EU u proteklom desetljeću donio niz zakonodavnih reformi za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i financijskog kriminala; budući da su te reforme imale pozitivne učinke na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i na zaštitu porezne osnovice i prihoda država članica, što su preduvjeti za otvaranje radnih mjesta, rast, a posebno za oporavak gospodarstva EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19; budući da, ipak, postoji sve veća potreba za boljom suradnjom upravnih i pravosudnih tijela te tijela kaznenog progona unutar EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da je EU u proteklom desetljeću donio niz zakonodavnih reformi za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i financijskog kriminala; budući da su te reforme imale pozitivne učinke na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i na zaštitu porezne osnovice i prihoda država članica, što su preduvjeti za otvaranje radnih mjesta, rast, a posebno za oporavak gospodarstva EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19; budući da, ipak, postoji sve veća potreba za boljom suradnjom upravnih i pravosudnih tijela te tijela kaznenog progona unutar EU-a;

| U. | budući da Ured europskog javnog tužitelja, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Europol, Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i nacionalne financijsko-obavještajne jedinice obavljaju neprocjenjiv rad u otkrivanju i suzbijanju prekograničnih prijevara, pranja novca i utaje poreza; budući da navedenim uredima i agencijama kronično nedostaje osoblja i financijskih sredstava zbog nespremnosti Vijeća, kao jednog od proračunskih tijela, da odobri dostatne ljudske i financijske resurse tijekom godišnjeg proračunskog postupka, između ostalog zbog preuskog okvira u pogledu osoblja višegodišnjeg financijskog okvira; budući da Vijeće, posebno u kontekstu objave Pandorinih dokumenata, treba preispitati i promijeniti svoje stajalište o godišnjem proračunskom postupku za proračun za 2022. i buduće proračune, s ciljem jačanja ljudskih i financijskih resursa Ureda europskog javnog tužitelja, OLAF-a, Europola i Eurojusta; |
| --- | --- |

U.

budući da Ured europskog javnog tužitelja, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Europol, Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) i nacionalne financijsko-obavještajne jedinice obavljaju neprocjenjiv rad u otkrivanju i suzbijanju prekograničnih prijevara, pranja novca i utaje poreza; budući da navedenim uredima i agencijama kronično nedostaje osoblja i financijskih sredstava zbog nespremnosti Vijeća, kao jednog od proračunskih tijela, da odobri dostatne ljudske i financijske resurse tijekom godišnjeg proračunskog postupka, između ostalog zbog preuskog okvira u pogledu osoblja višegodišnjeg financijskog okvira; budući da Vijeće, posebno u kontekstu objave Pandorinih dokumenata, treba preispitati i promijeniti svoje stajalište o godišnjem proračunskom postupku za proračun za 2022. i buduće proračune, s ciljem jačanja ljudskih i financijskih resursa Ureda europskog javnog tužitelja, OLAF-a, Europola i Eurojusta;

Opća razmatranja

| 1. | prima na znanje da je ICIJ 3. listopada 2021. objavio takozvane Pandorine dokumente; pohvaljuje istraživački rad ICIJ-a zbog njegova neprocjenjivog doprinosa otkrivanju tajnih offshore praksi i podizanju javne osviještenosti o pitanjima od jasnog javnog interesa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe ulogu međunarodnog istraživačkog novinarstva i zviždača u razotkrivanju nepravilnosti, korupcije, organiziranog kriminala, pranja novca i povreda dužnosti, posebno od strane politički izloženih osoba; ističe ključan doprinos istraživačkog novinarstva očuvanju demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je potrebno zaštititi povjerljivost izvora u istraživačkom novinarstvu, uključujući zviždače, te potvrđuje važnost zaštite javnog interesa za izvore koji se suočavaju sa sudskim postupcima ili progonom zbog objavljivanja informacija s jasnim javnim interesom; naglašava da je, u cilju zaštite nadzorne uloge istraživačkog novinarstva u demokratskom društvu, važno zaštiti pravo novinara da primaju povjerljive, tajne ili ograničene dokumente, skupove podataka ili druge materijale, bez obzira na njihovo podrijetlo, te da izvješćuju o pitanjima od javnog interesa, a da im pritom ne prijeti pokretanje skupih pravnih postupaka ili kaznenog progona; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom pogledu ponovno ističe da je istraživačko novinarstvo potrebno zaštiti od strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, kao i od osobnog uznemiravanja, zastrašivanja i prijetnji smrću; smatra da su u EU-u prijeko potrebna obvezujuća pravila EU-a kojima se neovisnim medijima i novinarima pruža snažna i dosljedna zaštita od zlonamjernih tužbi kojima je namjera ušutkati ili zastrašiti ih, kako bi se okončala takva praksa zastrašivanja; ističe svoj aktualni rad na izvješću o vlastitoj inicijativi na temu tužbi protiv javnog sudjelovanja; pozdravlja činjenicu da Komisija radi na inicijativi protiv zlouporabe sudskih postupaka usmjerenih protiv novinara i branitelja prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatira da je Direktiva EU-a o zviždačima (13) donesena 2019. godine i ističe da države članice moraju prenijeti tu direktivu u nacionalno zakonodavstvo do kraja 2021.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje zbog toga što unatoč desetljeću poreznih skandala i zakonodavnih reformi u EU-u Pandorini dokumenti pokazuju da na globalnoj razini nije ostvaren dovoljan napredak kako bi se stalo na kraj poslovnim tajnama i offshore utajama poreza i izbjegavanju plaćanja poreza; podsjeća da se tajnošću korporativnog vlasništva prikrivaju osobni financijski interesi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da Pandorini dokumenti otkrivaju kako su porezne oaze prilagodile štetne prakse novim standardima da bi i dalje ostale privlačne za svrhe izbjegavanja plaćanja poreza; smatra da ta prilagodba dovodi do utrke do dna i stalnog pojavljivanja novih poreznih oaza sa sve privlačnijim režimima na štetu drugih, koje postaju manje privlačne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog činjenice da se građani i donositelji odluka i dalje moraju oslanjati na curenja podataka kako bi mogli imati pristup informacijama o tajnim offshore praksama; apelira na države članice da ostvare napredak u pogledu stavljanja informacija o stvarnom vlasništvu na raspolaganje javnosti kao i stavljanju svih preostalih relevantnih informacija na raspolaganje parlamentima i nadležnim tijelima, uključujući porezne uprave, kada je to relevantno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da skriveni sustav otkriven u Pandorinim dokumentima kalja ugled legitimnih poduzeća, povećava gospodarske i socijalne nejednakosti, štetno utječe na učinkovito pružanje javnih usluga i pomoći najugroženijima, ugrožava gospodarski razvoj u slučaju gubitka prihoda te snažno narušava povjerenje građana u vladavinu prava te naš gospodarski i demokratski sustav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče nadležna tijela država članica, uključujući porezne uprave, da analiziraju skupove podataka Međunarodnog kaznenog suda i da pokrenu temeljite istrage svih prijestupa otkrivenih u Pandorinim dokumentima koji uključuju njihove jurisdikcije, uključujući revizije svih pojedinaca navedenih u dokumentima iz Pandore; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da prouči podatke iznesene u Pandorinim dokumentima i da razmotri jesu li potrebne daljnje zakonodavne mjere na razini EU-a kao i da ispita jesu li potrebni određeni provedbeni postupci u pogledu postojećeg zakonodavstva, te da o tome izvijesti Parlament; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Ured europskog javnog tužitelja da procijeni opravdavaju li podaci otkriveni u Pandorinim dokumentima posebne istrage u okviru njegova mandata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog činjenice da se nekoliko političara, uključujući donositelje odluka na visokoj razini EU-a, također pojavljuje u Pandorinim dokumentima te poziva vlasti uključenih država članica da provedu odgovarajuće istrage o svim prijestupima; posebno žali zbog činjenice da su političari kao što su češki premijer Andrej Babiš i predsjednik Cipra Nikos Anastasiades, koji obojica sjede u Europskom vijeću, uz nizozemskog ministra financija Wopkea Hoekstra i predsjednika Azerbajdžana Ilhama Alijeva, kao i bivši britanski premijer Tony Blair, predsjednik Crne Gore Milo Đukanović te bivši malteški ministar i bivši povjerenik EU-a John Dalli, svi bili spomenuti u Pandorinim dokumentima zbog navodnih veza s offshore praksama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost očuvanja visokih standarda integriteta, poštenja i odgovornosti među javnim dužnosnicima u EU-u; poziva države članice da osiguraju da imaju uspostavljene mjere i sustave kojima se od javnih službenika zahtijeva da prijave svoje vanjske aktivnosti, zaposlenje, ulaganja, imovinu i veće darove ili koristi od kojih može doći do sukoba interesa u pogledu njihovih funkcija javnih dužnosnika, kao što je preporučeno u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije; ponovno ističe da zastupnici u Europskom parlamentu već stavljaju na raspolaganje informacije o svojim financijskim interesima; posebno poziva političare da dobrovoljno objave sve udjele u fiktivnim poduzećima ako nema obveznih mjera; ponavlja da su te izjave preventivne prirode i usmjerene na poticanje transparentnosti i integriteta u javnoj sferi te da se ne bi trebale tumačiti kao stigmatiziranje političara kao da su uključeni u kriminalne aktivnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na države članice i svjetske čelnike okupljene u međuvladinom forumu skupine G20, Uključivom okviru za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti i Ujedinjenim narodima da poduzmu učinkovite mjere za obuzdavanje poreznih oaza i njihova modela poslovanja i to efektivnim ukidanjem fiktivnih poduzeća (trgovačka društva bez ekonomskog sadržaja, čija je jedina svrha izbjegavanje poreza ili drugih zakona) uvođenjem posebnih obveznih kriterija u pogledu transparentnosti i poslovne aktivnosti kako bi se spriječilo njihovo korištenje kao i zabranom drugih oblika financijske tajne te da se dogovore o minimalnoj efektivnoj stopi poreza na dobit i da je brzo provedu, istodobno proširujući i poboljšavajući globalnu automatsku i obveznu razmjenu informacija o raznim vrstama privatnih holdinga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja činjenicu da je 136 jurisdikcija koje sudjeluju u Uključivom okviru za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti pod okriljem OECD-a i skupine G20 potpisalo izjavu o rješenju koje se temelji na dva stupa za suočavanje s poreznim izazovima koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva i time postiglo sporazum o temeljitoj reformi međunarodnih poreznih pravila; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da će se sporazumom, tj. njegovom provedbom, osigurati pravednija raspodjela dobiti i prava oporezivanja među zemljama kada je riječ o najvećim i najprofitabilnijim multinacionalnim kompanijama te da će se uvesti globalna minimalna efektivna stopa poreza na dobit od 15 % koja će se primjenjivati na poduzeća s godišnjim prihodom većim od 750 milijuna EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja važnost multilateralnog djelovanja i međunarodne koordinacije u borbi protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva čelnike skupine G20 da na sastanku u Rimu 30. i 31. listopada 2021. ovlaste OECD da pokrene novu globalnu inicijativu s ciljem revizije automatske razmjene podataka i jačanja globalnog upravljanja u pogledu primjene standarda borbe protiv pranja novca; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na univerzalna načela pravednosti, transparentnosti i suradnje u području oporezivanja; ponovno poziva države članice da pojednostave svoje porezne sustave kako bi se osigurali pravednije oporezivanje, porezna sigurnost i ulaganje u realno gospodarstvo te kako bi se smanjio pritisak na porezna tijela koja koriste velika sredstva u borbi protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

20.

Trenutačno stanje u pogledu provedbe pravila o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma u EU-u, korporativne transparentnosti i razmjene informacija

| 21. | napominje da EU već ima neke od najviših zakonodavnih standarda korporativne transparentnosti u svijetu; naglašava, međutim, da su ti standardi i dalje nedovoljni s obzirom na sve veću mobilnost kapitala, osoba i imovine, brz razvoj digitalnih financija i sve sofisticiranije načine skrivanja vlasništva nad imovinom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da se petom Direktivom o borbi protiv pranja novca od država članica posebice zahtijeva da uspostave registre stvarnih vlasnika svih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u EU-u, uključujući trustove, i da se javnosti omogući pristup informacijama o stvarnom vlasništvu kada je riječ o većini korporativnih struktura; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje stalne revizije postojećih pravila EU-a u borbi protiv pranja novca, prekograničnih poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, koja imaju pozitivne učinke na pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta i na zaštitu poreznih osnovica i prihoda država članica, što su preduvjeti za otvaranje radnih mjesta, rast, a posebno za oporavak gospodarstva EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da države članice u skladu s pravom EU-a moraju propisati obvezu da informacije u tim registrima budu adekvatne, točne i aktualne te da povrh toga moraju u tu svrhu uspostaviti mehanizme provjere, što uključuje obvezu nadležnih tijela da prijavljuju nepodudarnosti; ističe da je potrebno pobrinuti se za to da nadležna tijela država članica imaju odgovarajuća sredstva za provjeru informacija o stvarnom vlasništvu u registrima te za to da se primjenjuju učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće mjere ili sankcije u slučajevima kada pravni subjekti, trustovi i druge vrste pravnih aranžmana ne pružaju adekvatne, točne i aktualne informacije o stvarnom vlasništvu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poziva Komisiju da nađe rješenje za problem izostanka dostatnih i točnih podataka u nacionalnim registrima koji se mogu koristiti za identifikaciju krajnjih stvarnih vlasnika, posebno u situacijama u kojima se koristi mreža fiktivnih poduzeća; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da Pandorini dokumenti otkrivaju potrebu za i korist od međusobno povezanih i javno dostupnih registara stvarnih vlasnika za trustove i slične aranžmane poput poduzeća, što novinarima i civilnom društvu omogućuje detaljniji nadzor i bolju unakrsnu provjeru informacija; ističe da je važno da takvi registri sadrže usklađene i strojno čitljive podatke te da imaju funkcije pretraživanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog toga što, prema podacima organizacija civilnog društva (14), godinu dana nakon roka za provedbu pete Direktive o borbi protiv pranja novca, devet zemalja nije uspostavilo javne registre, dok su druge uvele ograničenja pristupa na temelju geografskog položaja, čime krše pravila EU-a; osim toga, izražava žaljenje zbog toga što je, kako se čini, većina država članica EU-a uvela prepreke poput obveze plaćanja i registracije koje, iako su formalno u skladu s pravom EU-a, otežavaju pristup registrima; podržava napore koje Komisija ulaže u potpuno prenošenje i potpunu provedbu pete Direktive o borbi protiv pranja novca tako što pokreće postupke radi utvrđivanja povrede prava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava žaljenje zbog kašnjenja u uspostavi Sustava povezivanja registara stvarnog vlasništva (BORIS) do kojeg je došlo zbog tehničkih poteškoća; podsjeća Komisiju i države članice na činjenicu da je riječ o zakonskoj obvezi na temelju pete Direktive o borbi protiv pranja novca i da je apsolutno ključno da informacije o stvarnom vlasništvu budu dostupne financijsko-obavještajnim jedinicama, tijelima kaznenog progona, obveznicima i široj javnosti; žali zbog činjenice da neke države članice dovode u pitanje učinkovitost BORIS-a čak i prije nego što se on uvede tako što odgađaju uspostavu i neometano funkcioniranje svojih nacionalnih registara stvarnog vlasništva te poziva sve aktere da se hitno pozabave tim odgađanjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatira da su informacije otkrivene tijekom istrage OpenLux već ukazale na ograničenost mjera transparentnosti i na trenutačnu razinu provedbe javnih registara stvarnih vlasnika u državama članicama; također konstatira da su u Pandorinim dokumentima otkriveni primjeri pojedinaca koji zaobilaze pravila transparentnosti u pogledu stvarnog vlasništva u državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja da bi svi oni koji u konačnici posjeduju ili kontroliraju pravni subjekt preko izravnog ili neizravnog vlasništva trebali biti uneseni u registar kao stvarni vlasnici; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe složenost prenošenja EU-ova zakonodavstva za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u nacionalne pravne sustave, koje se dosad temeljilo na minimalnom usklađivanju; žali zbog nedostatka političke volje u nekim državama članicama da se pravilno prenese i provede zakonodavstvo za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; žali što određeni broj država članice nije ispoštovao rok za prenošenje pete Direktive o borbi protiv pranja novca u nacionalne pravne sustave, koji je bio 10. siječnja 2020., kao ni rok za registre stvarnog vlasništva za korporacijske i druge pravne subjekte, koji je bio 10. siječnja 2020., ni rok za trustove i slične pravne aranžmane, koji je bio 10. ožujka 2020.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | u tom pogledu pozdravlja novi paket mjera za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma koji je Komisija predložila u srpnju 2021., uključujući jedinstveni pravilnik za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, a posebno nova pravila o transparentnosti u pogledu stvarnog vlasništva; sa zadovoljstvom iščekuje rad na prijedlozima Komisije i ostaje predan daljnjem poboljšanju standarda korporativne transparentnosti u EU-u i osiguravanju učinkovitog okvira za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | posebno pozdravlja činjenicu da je Komisija uvela obvezu za pravne subjekte izvan EU-a koji stupaju u poslovni odnos sa subjektom koji podliježe obvezama EU-a ili stječu nekretnine u Uniji da svojeg stvarnog vlasnika ubilježe u registre stvarnog vlasništva EU-a, u skladu s prethodnim pozivima Parlamenta na donošenje takvih mjera, kako bi se uklonila velika rupa u sustavu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe prijedlog Komisije da se od država članica zatraži da nadležnim tijelima omoguće pristup postojećim registrima nekretnina kako bi se osigurala pravodobna identifikacija svih fizičkih ili pravnih osoba koje posjeduju nekretnine; pozdravlja taj prijedlog i obvezuje se da će u predstojećim zakonodavnim postupcima koji se odnose na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma raditi na daljnjem poboljšanju transparentnosti u pogledu vlasništva nad nekretninama u EU-u, koje su imućnim pojedincima i dalje privlačne kao način prekrivanja vrijednosti imovine, a kriminalcima kao način na koji mogu oprati imovinsku korist ostvarenu nezakonitim aktivnostima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nadalje pozdravlja prijedlog Komisije o uvođenju međupovezanosti centraliziranih automatiziranih mehanizama na razini EU-a koji sadrže informacije o plaćanjima i bankovnim računima preko jedinstvene pristupne točke kako bi se tijelima kaznenog progona i financijsko-obavještajnim jedinicama omogućio brži pristup financijskim informacijama tijekom različitih faza istrage te kako bi se olakšala prekogranična suradnja u skladu s pravilima o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja prijedlog Komisije o uspostavi novog europskog tijela za borbu protiv pranja novca kao jedinstvenog nadzornika odabranih obveznika financijskog sektora i jedinstvenog mehanizma za koordinaciju financijsko-obavještajnih jedinica u EU-u i potporu tim jedinicama; naglašava da bi novom tijelu trebalo dodijeliti više proračunskih sredstava i da bi ono trebalo raspolagati odgovarajućim resursima za izvršavanje nadzornih ovlasti nad financijskim subjektima i za provedbu stvarnog nadzora nad nefinancijskim obveznicima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prima na znanje činjenicu da će novo tijelo biti ovlašteno za uspostavu mehanizma za koordinaciju među financijsko-obavještajnim jedinicama i upravljanje njime; pozdravlja takav razvoj događaja i nada se da će novo tijelo imati važnu ulogu u poboljšanju razmjene informacija i suradnje među financijsko-obavještajnim jedinicama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja prijedlog Komisije da se uvede usklađeniji skup djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija na razini EU-a za nepoštovanje propisa za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osim toga, rado iščekuje brzu objavu prijedloga Komisije za borbu protiv zlouporabe fiktivnih poduzeća u porezne svrhe; odlučno poziva Komisiju da se ne ograniči na zahtjeve u pogledu sadržaja kao što je trenutačno slučaj s EU-ovim popisom nekooperativnih jurisdikcija (EU-ov popis), već da razvije čvrste i progresivne zahtjeve u pogledu stvarnog ekonomskog sadržaja; ističe da se ti subjekti često koriste za prijenos novca u jurisdikcije s niskim porezima putem neoporezivih dividendi, naknada za licenciju ili kamata; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog činjenice što unatoč cjelokupnom pozitivnom razvoju događaja i predstojećim reformama i dalje postoje rupe u zakonu te razlike i nedosljednosti među provedbenim praksama u državama članicama; nadalje, ističe da su ograničenja europskog okvira za razmjenu informacija djelomično posljedica nedostatka sredstava u poreznim upravama i financijsko-obavještajnim jedinicama; ponovno ističe potrebu za boljom suradnjom upravnih tijela, pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona u EU-u; |
| --- | --- |

40.

| 41. | odlučno poziva države članice da izdvoje odgovarajuću razinu sredstava za obradu i razmjenu informacija preko financijsko-obavještajnih jedinica i cijelog okvira za izvršavanje zakonodavstva; poziva Komisiju da ocijeni imaju li financijsko-obavještajne jedinice dovoljno sredstava za uspješno suočavanje s rizicima koji se odnose na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da bi trebalo dodatno razmotriti inicijative kojima bi se mogle provoditi mjere u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kao što su proširenje nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja kako bi se omogućio progon kaznenih djela koja nisu povezana s proračunom EU-a, proširenje nadležnosti Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) te jačanje postojećih agencija kao što su Europol i Eurojust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Europol da pojača suradnju s tijelima kaznenog progona u državama članicama u kontekstu istraga poreznih kaznenih djela; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe zaključke i preporuke iz tematskog izvješća Revizorskog suda br. 13/2021 prema kojima „napori koje EU ulaže u borbu protiv pranja novca u bankarskom sektoru nisu usustavljeni, a provedba je nedostatna”; žali zbog činjenice da je Revizorski sud utvrdio institucijsku rascjepkanost i lošu koordinaciju na razini EU-a kada je riječ o aktivnostima u cilju borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te poduzimanju mjera ondje gdje su utvrđeni rizici; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sa zabrinutošću konstatira da je Komisija bila spora u procjeni prenošenja direktiva u nacionalna zakonodavstva država članica zbog slabe komunikacije nekih država članica i ograničenih resursa u Komisiji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja činjenicu da je osoblje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) provelo temeljite istrage mogućih kršenja prava EU-a, ali žali zbog pretjeranih kašnjenja u tom procesu; žali zbog činjenice da EBA nije pokrenula više istraga na vlastitu inicijativu; žali zbog činjenice da Komisija nema interne smjernice za postavljanje zahtjeva kojim se od EBA-e traži da provede istragu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vrlo je zabrinut zbog dokaza koje je otkrio Revizorski sud i koji se odnose na pokušaje da se utječe na Odbor nadzornih tijela, koji je bio uključen u postupak rasprave u jednoj istrazi o kršenju prava EU-a; poziva EBA-u da spriječi daljnje pokušaje utjecanja na članove istražnog povjerenstva tijekom njihovih rasprava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju, EBA-u i Europsku središnju banku da se pozabave postavljenim pitanjima i preporukama Revizorskog suda u roku koji je odredio Revizorski sud; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponavlja svoj poziv državama članicama da osiguraju da svi postojeći programi za stjecanje državljanstva ili boravišta na temelju ulaganja budu transparentni i zasnovani na jasnim pravilima; zabrinut je zbog toga što su svi ti programi mogli povećati prijetnju od pranja novca i utaje poreza, istodobno ugrožavajući uzajamno povjerenje i integritet schengenskog područja i europodručja te predstavljajući druge političke, ekonomske i sigurnosne rizike za Uniju i njezine države članice; poziva Komisiju da predstavi prijedloge za reguliranje programa za stjecanje državljanstva i boravišta na temelju ulaganja čim Parlament donese svoje preporuke; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da u postupku sastavljanja EU-ova popisa visokorizičnih trećih zemalja, posebno jurisdikcija koje služe kao centri za osnivanje poduzeća i koje olakšavaju financijski kriminal, uzme u obzir podatke sadržane u Pandorinim dokumentima; ponavlja da bi se trebalo smatrati da treće zemlje koje ne surađuju s državama članicama u europskim istragama na visokoj razini, a koje se tiču borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma ispunjavaju uvjete za uvrštavanje na EU-ov popis; naglašava važnost neovisne procjene trećih zemalja u EU-u, koja ne bi trebala biti podložna geopolitičkom utjecaju, i važnost koju bi trebalo dati transparentnosti u pogledu stvarnog vlasništva kao kriteriju za procjenu trećih zemalja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sa zabrinutošću konstatira da, prema otkrivenim informacijama, obveznici ne ispunjavaju uvijek obvezu provođenja pojačane dubinske analize stranke kada je riječ o politički izloženim osobama, članovima njihovih obitelji i njihovim bliskim suradnicima; poziva Komisiju da ocijeni u kojoj se mjeri stvarno provodi identifikacija politički izloženih osoba i primjena pojačane dubinske analize stranke i da utvrdi prepreke s kojima se obveznici suočavaju u tom pogledu; naglašava važnost prikupljanja podataka o razinama usklađenosti obveznika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prima na znanje aktualnu studiju Vijeća Europe o procjeni konkretne provedbe i stvarne primjene četvrte Direktive o borbi protiv pranja novca u državama članicama, kako je zatražila Komisija; poziva Komisiju da objavi evaluacijska izvješća Vijeća Europe o državama članicama i da zajamči uključenost organizacija civilnog društva u postupak ocjenjivanja; |
| --- | --- |

52.

Mjere koje je potrebno poduzeti na globalnoj razini

| 53. | osuđuje činjenicu da su uz poznate porezne oaze koje su otkrivene u prethodnim aferama i neke američke savezne države, primjerice Južna Dakota, Aljaska, Wyoming, Delaware i Nevada, postale središta financijske i korporativne tajnosti, o čemu svjedoče Pandorini dokumenti; poziva američku saveznu vlade i vlade saveznih država da poduzmu daljnje mjere za osiguravanje veće korporativne transparentnosti i da se pridruže zajedničkom standardu izvješćivanja i tako u potpunosti razmjenjuju informacije s drugim zemljama; podsjeća da se, kad je riječ o EU-ovom popisu, procjenjuje ima li određena jurisdikcija barem ocjenu „u velikoj mjeri usklađena” sa zajedničkim standardom izvješćivanja prema Svjetskom forumu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe; poziva Vijeće da ponovno ocijeni SAD u okviru EU-ovog popisa, posebno uzimajući u obzir kriterije porezne transparentnosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da SAD trenutačno ne sudjeluje u zajedničkom standardu izvješćivanja, tj. standardu za automatsku razmjenu informacija među poreznim tijelima o financijskim računima na globalnoj razini koji je OECD razvio 2014.; stoga napominje da SAD uvelike zaostaje za ostatkom svijeta kad je riječ o zajedničkim standardima za razmjenu informacija; uviđa da je SAD donošenjem zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama odigrao vodeću ulogu u poticanju transparentnosti; međutim, izražava žaljenje zbog ograničenja tog zakona koja se odnose na reciprocitet i njegove popratne učinke na takozvane „slučajne Amerikance”; žali zbog činjenice da još nije pronađeno trajno rješenje na europskoj razini; podsjeća da zajednički standard izvješćivanja, za usporedbu, zahtijeva potpuno recipročnu razmjenu podataka o financijskim računima među jurisdikcijama koje sudjeluju u sporazumu o zajedničkom standardu izvješćivanja; stoga primjećuje da SAD postaje važan čimbenik koji osobama koje nisu državljani SAD-a omogućuje financijsku tajnost zahvaljujući dvjema važnim rupama u zakonu: razmjenjuju se samo informacije o imovini u SAD-u i ne razmjenjuju se informacije o stvarnom vlasništvu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja nedavno doneseni zakon SAD-a o korporativnoj transparentnosti kojim se od određenih korporacija i društava s ograničenom odgovornošću zahtijeva da tijelima za izvršavanje zakonodavstva i drugim tijelima koja imaju pravne ovlasti u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma otkriju informacije o stvarnom vlasništvu, te sa zanimanjem iščekuje jačanje suradnje između EU-a i SAD-a u pogledu korporativne transparentnosti; napominje, međutim, da ti novi propisi ne jamče potpunu korporativnu transparentnost sličnu onome što je trenutačno standard u EU-u i da pogotovo ne obuhvaćaju trustove i slične aranžmane otkrivene u Pandorinim dokumentima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nadalje, pozdravlja prijedlog američkog zakona o osnivanju novih tijela za borbu protiv pranja novca u poslovanju i omogućavanja sigurnosnih rizika (tzv. Enablers Act), iznesen nakon objave Pandorinih dokumenata, na temelju kojeg bi ministarstvo financija SAD-a moralo uvesti nova pravila o dubinskoj analizi stranke koja bi vrijedila za američke posrednike koji olakšavaju dotok strane imovine u SAD; |
| --- | --- |

56.

| 57. | konstatira da će SAD 9. i 10. prosinca 2021. biti domaćin sastanka na vrhu za demokraciju koji će uključivati stup posvećen borbi protiv korupcije; poziva vladu SAD-a da iskoristi tu priliku kako bi najavila predstojeći nastavak reformi kojima bi se zajamčilo da se SAD više ne koristi za pranje nezakonito stečenih sredstava i za omogućavanje izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da započnu nove pregovore s SAD-om u okviru OECD-a kako bi se postigao potpuni reciprocitet u zajednički dogovorenom i ojačanom okviru za zajednički standard izvješćivanja; naglašava da bi to dovelo do znatnog napretka i smanjenja troškova usklađivanja za financijske institucije te da bi znatno smanjilo birokratsko opterećenje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nadalje, ističe da su se sve države članice obvezale primjenjivati zajednički standard izvješćivanja; napominje da druga Direktiva o administrativnoj suradnji još od 2016. služi za provedbu zajedničkog standarda izvješćivanja za razmjenu informacija u EU-u; u tom kontekstu ponavlja preporuke iz svoje Rezolucije od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati; duboko žali zbog činjenice da su sve države članice, osim Finske i Švedske, odbile Parlamentu odobriti pristup relevantnim podacima u svrhu ocjene provedbe odredbi Direktive o administrativnoj suradnji; žali zbog činjenice da Komisija Parlamentu nije odobrila pristup relevantnim podacima kojima raspolaže; konstatira da takvo uskraćivanje pristupa nije u skladu s pozivima na veću transparentnost i suradnju u poreznim pitanjima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da je postupak stručnog pregleda Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) sveobuhvatan instrument za procjenu mjere u kojoj su preporuke FATF-a provedene i procjenu opće uspješnosti određene zemlje u borbi protiv pranja novca; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva FATF da objavljivanje registara stvarnog vlasništva postavi kao zahtjev za ostvarivanje sukladnosti sa standardom u aktualnoj reviziji Preporuke br. 24 o transparentnosti i stvarnom vlasništvu pravnih osoba te da poboljša definiciju stvarnog vlasništva kako bi se uklonile sve moguće rupe u zakonu, zabranili udjeli dionica koje glase na donositelja, povećali zahtjevi za nominalne dioničare i, konačno, kako bi se jurisdikcije koje poštuju propise prisilile da od stranih poduzeća koja su povezana s tom zemljom zahtijevaju da slijede ista pravila o objavljivanju podataka o stvarnom vlasništvu koja se primjenjuju na domaća poduzeća; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice EU-a u FATF-u i Komisiju da zajamče da EU na globalnoj razini nastupa jednoglasno u pogledu okvira za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te da se zauzmu za spomenute reforme kako bi se na globalnoj razini uspostavili jednaki uvjeti i efektivno zabranila tajnost korporativnog vlasništva, uz istodobno promicanje odgovornijeg i transparentnijeg okvira međunarodnog upravljanja u području borbe protiv pranja novca; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju i države članice EU-a u FATF-u da prioritetno ocijene zemlje u kojima se nalaze centri za osnivanje poduzeća i za koje su međunarodna tijela utvrdila da imaju znatan broj nedostataka u svojim režimima za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, ali koje FATF još nije preispitao jer nisu ispunjavale prioritetne kriterije Skupine za preispitivanje međunarodne suradnje u okviru FATF-a; |
| --- | --- |

63.

| 64. | konstatira da su tajni vlasnici s pomoću offshore poduzeća kupili više od 1 500 nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini procijenjene vrijednosti veće od 4 milijarde GBP; prima na znanje da se vlada Ujedinjene Kraljevine obvezala da će usvojiti nacrt zakona iz 2018. o uvođenju javnog registra stvarnih vlasnika inozemnih subjekata koji su vlasnici nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da su Pandorini dokumenti pokazali kako se Ujedinjena Kraljevina preko svojih krunskih posjeda i prekomorskih područja i dalje koristi kao središte za izbjegavanje plaćanja poreza i netransparentno offshore poslovanje; poziva Komisiju da utvrdi moguće metode i protumjere kako bi se osigurala suradnja i usklađenost standarda u području oporezivanja i borbe protiv pranja novca, među ostalim povezivanjem odluka o istovjetnosti u području financijskih usluga s donošenjem standarda za poreznu transparentnost i borbu protiv pranja novca istovjetnih onima u EU-u; |
| --- | --- |

65.

Reguliranje posrednika

| 66. | žali zbog činjenice da su kao nastavak na prethodne afere Pandorini dokumenti otkrili da 14 profesionalnih offshore pružatelja korporativnih usluga, uključujući odvjetnička društva, porezne savjetnike i upravitelje bogatstvom, pomaže imućnim pojedincima da osnuju korporativne strukture kako bi zaštitili svoju imovinu i pritom osigurali da te aktivnosti ostanu u okviru zakona; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da prema međunarodnim standardima sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma nefinancijski sektor mora poštovati obveze dubinske analize stranke i sumnjive aktivnosti prijavljivati vlastima; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izražava žaljenje zbog činjenice da mnoge jurisdikcije, uključujući one u EU-u, već dugi niz godina nisu ispunile osnovne zahtjeve FATF-a o uvođenju obveza u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma za posrednike iz nefinancijskog sektora kako bi se odgovorilo na problem stvaranja struktura s obilježjima tajnovitosti u tom sektoru; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe da samoregulacija i nadzor tih profesija nisu učinkoviti u jamčenju sukladnosti sa zakonom i sankcioniranja kršenja zakona; u tom pogledu pozdravlja prijedlog Komisije da se novom tijelu za suzbijanje pranja novca dodijeli ovlast za koordinaciju nadzora nefinancijskog sektora, koordinaciju stručnih revizija nadzornih standarda i praksi, te zahtijeva da nefinancijska nadzorna tijela istražuju moguća kršenja zahtjeva u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva FATF da kao prioritet provede horizontalnu reviziju provedbe standarda FATF-a u zemljama kada je riječ o nefinancijskim poduzećima i profesijama te da primijeni poseban postupak popratnog djelovanja, kao što je to uspješno učinio u slučaju Inicijative za utvrđivanje činjenica o financiranju terorizma, kako bi se brzo povećala globalna usklađenost sa zahtjevima FATF-a u nefinancijskom sektoru; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponavlja da je zabrinut zbog toga što ti subjekti prilikom savjetovanja kako korporativnih klijenata tako i javnih tijela često kombiniraju pružanje pravnih savjeta, poreznog savjetovanja i usluga revizije; stoga je zabrinut da se gospodarskim poticajima kojima se olakšavaju strukture za izbjegavanje plaćanja poreza potiče industrija pružatelja usluga koji se mogu mobilizirati i za pranje prihoda ostvarenih kriminalnim aktivnostima; ponavlja svoje zahtjeve iz prethodnih rezolucija i preporuka (15) o tom pitanju te poziva Komisiju i države članice da ocijene regulatorni okvir koji se primjenjuje na te subjekte kako bi se subjektima koji omogućavaju izbjegavanje plaćanja poreza, utaju poreza i pranje novca onemogućio pristup tržištu; očekuje da će se revizijom Direktive o zakonskim revizijama koju provodi Komisija ostvariti poboljšanja pravnog okvira; |
| --- | --- |

71.

| 72. | podsjeća na obvezu iz šeste Direktive o administrativnoj suradnji u skladu s kojom bi posrednici poreznim tijelima trebali prijavljivati sustave s obilježjima koja su snažna naznaka izbjegavanja plaćanja poreza, posebno s obzirom na strukturne rupe u poreznom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da zahtjeve u pogledu izvješćivanje iz šeste Direktive o administrativnoj suradnji proširi i na prekogranične aranžmane za upravljanje imovinom klijenata koji su fizičke osobe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da u svoj budući prijedlog osme Direktive o administrativnoj suradnji – uz ostale prethodne preporuke povezane s trećom Direktivom o administrativnoj suradnji i istaknute u rezoluciji Parlamenta o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija – uključi razmjenu poreznih mišljenja koja se odnose na fizičke osobe, a koja često sastavljaju posrednici, kako bi se osiguralo da se aranžmani između imućnih pojedinaca i poreznih tijela države članice razmjenjuju sa svim državama članicama; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da se pravo na čuvanje odvjetničke tajne ne može koristiti za prikrivanje nezakonitih praksi; prima na znanje zaključke Europskog suda za ljudska prava (16) u jednom predmetu prema kojima povjerljivost odnosa između odvjetnika i klijenta i pravo na čuvanje odvjetničke tajne ne zamjenjuju obvezu prijavljivanja sumnjivih situacija s legitimnim ciljem sprečavanja kriminalnih aktivnosti te da je takvo prijavljivanje bilo nužno za ostvarenje tog cilja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ponovno poziva Komisiju da izda smjernice za tumačenje i primjenu načela čuvanja odvjetničke tajne i da odredi jasnu granicu između tradicionalnog pravnog mišljenja i situacija u kojima odvjetnici djeluju kao financijski subjekti, u skladu sa sudskom praksom europskih sudova; |
| --- | --- |

76.

Reforma EU-ova popisa i porezne politike

| 77. | ponovno ističe negativan učinak agresivnog poreznog planiranja koje dovodi do smanjenja porezne osnovice u državama članicama i prebacivanja nerazmjernog poreznog opterećenja na građane i poduzeća (posebno MSP-ove) koji poštuju porezne zakone; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava da su izbjegavanje plaćanja poreza i utaja poreza, kao i sustavi premještanja dobiti, državama i stanovništvu uskratili sredstva koja su ključna za promicanje razvoja i socijalne pravde te za financijsko osnaživanje države koje je nužno za njezino funkcioniranje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ustrajan je u tome da bi Komisija, kako bi se provele buduće zakonodavne reforme porezne politike koje su potrebne za uspješno rješavanje pitanja koja su u aferi s Pandorinim dokumentima došla do izražaja, trebala istražiti sve mogućnosti koje proizlaze iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uključujući njegov članak 116., u cilju učinkovitijeg donošenja odluka; |
| --- | --- |

79.

| 80. | žali zbog činjenice da je EU-ov popis, koji se naziva i EU-ovom crnom listom poreznih oaza, i dalje neučinkovit instrument unatoč sve većem broju poreznih skandala i zabrinjavajućim izvješćima novinara i nevladinih organizacija; žali zbog činjenice da ministri financija država članica još nisu preuzeli svoje pojedinačne i zajedničke odgovornosti u borbi protiv poreznih oaza, offshore poduzeća i trustova i da umjesto toga rade na ublažavanju postojećeg popisa; |
| --- | --- |

80.

| 81. | posebno žali zbog činjenice da je nakon objave Pandorinih dokumenata Vijeće ministara financija EU-a odlučilo skratiti EU-ov popis poreznih oaza na sastanku 5. listopada 2021. uklanjanjem karipskih otoka Angvile i Dominike, kao i Sejšela, koji se pojavljuju u otkrivenim dokumentima i još uvijek tek djelomično poštuju međunarodne standarde transparentnosti i razmjene informacija na zahtjev, unatoč tome što je Globalni forum nedavno odobrio drugi krug evaluacije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | konstatira da se dvije trećine fiktivnih poduzeća iz Pandorinih dokumenata nalaze na Britanskim Djevičanskim Otocima, koji nikad nisu bili na crnoj listi EU-a (Prilog I. relevantnim zaključcima Vijeća) te su u veljači 2020. povučeni sa sive liste (Prilog II.); |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja zaključke i preporuke iz svoje rezolucije od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza, zahtijeva veću transparentnost u pogledu kriterija koji se primjenjuju u postupku uvrštavanja na popis; smatra da bi tu reformu trebalo provesti do kraja 2021. kako bi se EU zaštitilo od daljnjih gubitaka prihoda u razdoblju oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

83.

| 84. | izražava žaljenje zbog toga što u Vijeću ne postoji volja da se postigne dogovor o budućem kriteriju transparentnosti u pogledu krajnjeg stvarnog vlasništva; poziva Vijeće da hitno postigne dogovor o tom kriteriju, u skladu s odredbama pete Direktive o administrativnoj suradnji; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ponavlja svoj poziv da se postrože kriteriji i zajamči bolja provedba obveza u vezi s EU-ovim popisom, posebno kada je riječ o kriteriju pravednog oporezivanja prema kojima „jurisdikcija ne bi trebala pogodovati offshore strukturama ili aranžmanima čiji je cilj privući dobit kojom se ne odražava stvarna ekonomska aktivnost u toj jurisdikciji”; podsjeća na svoj zahtjev da se procijene i nadziru i porezni sustavi unutar EU-a, kako bi se politika EU-a u području štetnih poreznih praksi i Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja, koji bi trebali postati obvezujući, reformirali u skladu s istim kriterijima koji vrijede i za EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; posebno poziva na uvođenje minimalne razine ekonomskog sadržaja kao jednog od kriterija koji obilježavaju poreznu oazu, na nametanje adekvatnih sankcija, na minimalnu razinu stvarnog oporezivanja u skladu s međunarodno dogovorenom najnižom stvarnom poreznom stopom u okviru drugog stupa Uključivog okvira te na proširenje područja primjene Kodeksa o postupanju pri oporezivanju poslovanja kako bi on obuhvaćao povlaštene režime oporezivanja osobnog dohotka, posebne aranžmane za stjecanje državljanstva ili mjere koje su namijenjene privlačenju vrlo mobilnih bogatih pojedinaca i digitalnih nomada, što bi moglo dovesti do znatnih poremećaja na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | konstatira da uvrštavanje trećih zemalja na EU-ov popis sa sobom nosi malo neposrednih i obvezujućih posljedica; smatra da bi uvrštavanje na EU-ov popis trebalo biti popraćeno sankcijama koje imaju stvaran odvraćajući učinak i da bi revidirani popis trebao biti povezan s režimom sankcija; |
| --- | --- |

86.

| 87. | podsjeća da je Komisija u okviru postupka semestra kritizirala neke države članice zbog manjkavosti u njihovim poreznim sustavima koje olakšavaju agresivno porezno planiranje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisiju da iznese prijedlog reformiranog Kodeksa o postupanju pri oporezivanju poslovanja na temelju nedavnih prijedloga iznesenih u Rezoluciji Parlamenta od 7. listopada 2021. o reformi politike EU-a u području štetnih poreznih praksi (uključujući reformu Skupine za Kodeks o postupanju) |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja namjeru Komisije da predstavi prijedlog direktive o zajedničkom sustavu na razini EU-a za porez po odbitku na isplatu dividendi ili kamata; naglašava da države članice do uspostave zajedničkog sustava mogu poduzimati legitimne protumjere kako bi zaštitile svoje porezne osnovice; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladama i parlamentima država članica, Vijeću, Komisiji i Stručnoj skupini za financijsko djelovanje. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  SL C 390, 18.11.2019., str. 111.

(2)  SL C 366, 27.10.2017., str. 51.

(3)  SL C 101, 16.3.2018., str. 79.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(5)  SL C 108, 26.3.2021., str. 8.

(6)  SL C 255, 29.6.2021., str. 22.

(7)  SL C 371, 15.9.2021., str. 92.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0022.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0392.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0416.

(11)  Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara, „Panama Papers revenue recovery reaches $1.36 billion as investigations continue” („Povrat dobiti iz Panama Papersa dosegao iznos 1,36 milijardi USD”), istrage se nastavljaju”, 6. travnja 2021.

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.); Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive o (EU) 2015/849 sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, (SL L 156, 19.6.2018., str. 43.).

(13)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(14)  Transparency International, „Nedopušten pristup? Dostupnost i pristupačnost podataka o stvarnom vlasništvu u Europskoj uniji”, 26. svibnja 2021.

(15)  Vidjeti, na primjer, njegovu preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza, stavak 143. (SL C 369, 11.10.2018., str. 132.).

(16)  Vidi presudu od 6. prosinca 2012. u predmetu Michaud v. Francuska.

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Kriza vladavine prava u Poljskoj i nadređenost prava EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o krizi vladavine prava u Poljskoj i nadređenosti prava EU-a (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”),

| — | uzimajući u obzir članke 1., 2., 4. i 19. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 2., 4. i 19. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina;

| B. | budući da je 29. ožujka 2021. poljski premijer pred široko osporavanim i nelegitimnim „Ustavnim sudom” podnio zahtjev da se razmotri jesu li odredbe UEU-a koje se odnose na nadređenost prava EU-a i djelotvornu sudsku zaštitu u skladu s poljskim Ustavom (8); |
| --- | --- |

B.

budući da je 29. ožujka 2021. poljski premijer pred široko osporavanim i nelegitimnim „Ustavnim sudom” podnio zahtjev da se razmotri jesu li odredbe UEU-a koje se odnose na nadređenost prava EU-a i djelotvornu sudsku zaštitu u skladu s poljskim Ustavom (8);

| C. | budući da je rješenjem od 14. srpnja 2021. Sud Europske unije odobrio privremene mjere koje je Komisija zatražila u skladu s člankom 279. UFEU-a, a koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost sudstva (9); |
| --- | --- |

C.

budući da je rješenjem od 14. srpnja 2021. Sud Europske unije odobrio privremene mjere koje je Komisija zatražila u skladu s člankom 279. UFEU-a, a koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost sudstva (9);

| D. | budući da je nelegitimni poljski „Ustavni sud”14. srpnja 2021. presudio da rješenja Suda Europske unije o privremenim mjerama koja se odnose na organizaciju sudova u Poljskoj nisu u skladu s poljskim Ustavom (10); |
| --- | --- |

D.

budući da je nelegitimni poljski „Ustavni sud”14. srpnja 2021. presudio da rješenja Suda Europske unije o privremenim mjerama koja se odnose na organizaciju sudova u Poljskoj nisu u skladu s poljskim Ustavom (10);

| E. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu C-791/19 (11) od 15. srpnja 2021. presudio da stegovni postupci protiv sudaca u Poljskoj nisu u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu C-791/19 (11) od 15. srpnja 2021. presudio da stegovni postupci protiv sudaca u Poljskoj nisu u skladu s pravom EU-a;

| F. | budući da je 6. listopada 2021. Sud Europske unije presudio da premještaji bez suglasnosti suca s jednog suda na drugi ili između dvaju odjela istog suda mogu ugroziti načela nesmjenjivosti sudaca i neovisnosti sudstva (12); |
| --- | --- |

F.

budući da je 6. listopada 2021. Sud Europske unije presudio da premještaji bez suglasnosti suca s jednog suda na drugi ili između dvaju odjela istog suda mogu ugroziti načela nesmjenjivosti sudaca i neovisnosti sudstva (12);

| G. | budući da je 6. listopada 2021. potpredsjednik Suda Europske unije odbio zahtjev Poljske da se otkaže nalog potpredsjednika Suda Europske unije od 14. srpnja 2021. kojim se zahtijeva suspenzija primjene nacionalnih odredbi koje se posebno odnose na ovlasti Stegovnog vijeća Vrhovnog suda (13); |
| --- | --- |

G.

budući da je 6. listopada 2021. potpredsjednik Suda Europske unije odbio zahtjev Poljske da se otkaže nalog potpredsjednika Suda Europske unije od 14. srpnja 2021. kojim se zahtijeva suspenzija primjene nacionalnih odredbi koje se posebno odnose na ovlasti Stegovnog vijeća Vrhovnog suda (13);

| H. | budući da je 7. listopada 2021. nelegitimni „Ustavni sud” predstavio svoju odluku u predmetu K 3/21, donesenu s dva izdvojena mišljenja, o zahtjevu koji je 29. ožujka 2021. podnio poljski premijer i kojom se odredbe UEU-a iz više razloga proglašavaju neusklađenima s poljskim Ustavom; |
| --- | --- |

H.

budući da je 7. listopada 2021. nelegitimni „Ustavni sud” predstavio svoju odluku u predmetu K 3/21, donesenu s dva izdvojena mišljenja, o zahtjevu koji je 29. ožujka 2021. podnio poljski premijer i kojom se odredbe UEU-a iz više razloga proglašavaju neusklađenima s poljskim Ustavom;

| I. | budući da je 10. listopada 2021. više od 100 000 poljskih građana mirno prosvjedovalo diljem Poljske kako bi iskazalo svoju potporu članstvu Poljske u EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da je 10. listopada 2021. više od 100 000 poljskih građana mirno prosvjedovalo diljem Poljske kako bi iskazalo svoju potporu članstvu Poljske u EU-u;

| J. | budući da je 22. listopada 2020. nelegitimni „Ustavni sud” također politički korišten za napad na prava žena; |
| --- | --- |

J.

budući da je 22. listopada 2020. nelegitimni „Ustavni sud” također politički korišten za napad na prava žena;

| K. | budući da je 12. listopada 2021. odluka u predmetu K 3/21 objavljena u poljskom službenom listu (14), čime je stupila na snagu u poljskom pravnom sustavu; |
| --- | --- |

K.

budući da je 12. listopada 2021. odluka u predmetu K 3/21 objavljena u poljskom službenom listu (14), čime je stupila na snagu u poljskom pravnom sustavu;

| L. | budući da je Udruženje europskih upravnih sudaca također izrazilo stajalište da je presuda nelegitimnog „Ustavnog suda” očito u suprotnosti s temeljnim načelom nadređenosti prava EU-a (15); |
| --- | --- |

L.

budući da je Udruženje europskih upravnih sudaca također izrazilo stajalište da je presuda nelegitimnog „Ustavnog suda” očito u suprotnosti s temeljnim načelom nadređenosti prava EU-a (15);

| M. | budući da se prema istraživanju javnog mijenja Flash Eurobarometra iz kolovoza 2021. velika većina ispitanika složila da bi EU državama članicama trebao pružiti financijska sredstva samo pod uvjetom da njihove vlade poštuju i provode vladavinu prava i demokratska načela; budući da i u Poljskoj visok postotak ispitanika (72 %) dijeli to mišljenje (16); |
| --- | --- |

M.

budući da se prema istraživanju javnog mijenja Flash Eurobarometra iz kolovoza 2021. velika većina ispitanika složila da bi EU državama članicama trebao pružiti financijska sredstva samo pod uvjetom da njihove vlade poštuju i provode vladavinu prava i demokratska načela; budući da i u Poljskoj visok postotak ispitanika (72 %) dijeli to mišljenje (16);

| N. | budući da je prema različitim anketama provedenima u Poljskoj u rujnu 2021. i listopadu 2021. samo 5 % ispitanika izjavilo da bi željelo da Poljska napusti EU (17), 90 % ispitanika pozitivno ocijenilo članstvo Poljske u EU-u (18), a 95 % ispitanika izjavilo je da potpora EU-a ima pozitivan učinak na razvoj njihova grada ili regije, što je iznad prosjeka EU-a (19); |
| --- | --- |

N.

budući da je prema različitim anketama provedenima u Poljskoj u rujnu 2021. i listopadu 2021. samo 5 % ispitanika izjavilo da bi željelo da Poljska napusti EU (17), 90 % ispitanika pozitivno ocijenilo članstvo Poljske u EU-u (18), a 95 % ispitanika izjavilo je da potpora EU-a ima pozitivan učinak na razvoj njihova grada ili regije, što je iznad prosjeka EU-a (19);

1.

duboko žali zbog odluke nelegitimnog „Ustavnog suda” od 7. listopada 2021. (20) kao napada na europsku zajednicu vrijednosti i zakona u cjelini, čime se dovodi u pitanje nadređenost prava EU-a kao jednog od temeljnih načela u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije; izražava duboku zabrinutost zbog toga što bi ta odluka mogla predstavljati opasan presedan; ističe da nelegitimni „Ustavni sud” nije pravno valjan i neovisan (21) niti je kvalificiran za tumačenje Ustava u Poljskoj;

2.

ističe da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na djelotvoran pravni lijek zahtijeva pristup neovisnom sudu; primjećuje sve veće izazove koje u tom pogledu predstavljaju nacionalni ustavni sudovi i neki političari te poziva države članice da poštuju ključnu ulogu Suda Europske unije i da se pridržavaju njegovih presuda;

3.

žali zbog činjenice da je aktualni poljski premijer preuzeo inicijativu za dovođenje u pitanje nadređenosti prava EU-a u odnosu na nacionalno zakonodavstvo, čime je dodatno zloupotrijebio pravosuđe kao alat za postizanje svojeg političkog programa; žali zbog te inicijative kao jednostrane odluke kojom se dovodi u pitanje pravni okvir EU-a i njegovo poštovanje od strane Poljske;: podsjeća da je Republika Poljska pristupila EU-u ratifikacijom Ugovora o pristupanju uz suglasnost poljske nacije izražene na referendumu; nadalje podsjeća da se Republika Poljska dobrovoljno obvezala na poštovanje odredbi osnivačkih ugovora i sudske prakse Suda Europske unije; osuđuje upotrebu sudstva u političke svrhe i poziva poljske vlasti da se prestanu proizvoljno koristiti svojim izvršnim i zakonodavnim ovlastima s namjerom narušavanja diobe vlasti i vladavine prava;

4.

potvrđuje da sudstvo treba ispitati u cijelosti kako bi se utvrdilo služi li učinkovitom i neovisnom sudskom nadzoru te snažno odbacuje opetovane pokušaje trenutačne vlade PiS-a da pokuša opravdati zakonodavne promjene u području pravosuđa u Poljskoj, posebno na temelju pojedinačnih, izoliranih primjera u različitim državama članicama;

5.

žali zbog činjenice da presuda K 3/21 ima negativan učinak na poljske i europske građane i poduzeća jer se njihovo temeljno pravo na neovisan pravosudni sustav koji u potpunosti primjenjuje pravnu stečevinu EU-a i zakonodavstvo više ne može jamčiti; zabrinut je zbog učinkovite zaštite temeljnih prava poljskih i europskih građana u tom kontekstu;

6.

pohvaljuje desetke tisuća poljskih građana koji su izašli na ulice boreći se u mirnim masovnim prosvjedima za svoja prava i slobode kao europski građani; dijeli njihovu želju za snažnom demokratskom Poljskom u središtu europskog projekta;

7.

ističe nelegitimnost presude od 22. listopada 2020. (K 1/20) i priznaje da su ta stroga ograničenja reproduktivnog zdravlja i prava žena nezakonita;

8.

boji se da će presuda K 3/21 imati snažan negativan učinak na poljske suce i obeshrabriti ih da se koriste svojim ovlastima u pogledu primjene prava EU-a; ponavlja svoju punu potporu poljskim sucima koji i dalje primjenjuju načelo nadređenosti prava EU-a i upućuju predmete Sudu Europske unije radi donošenja prethodne odluke, uključujući nakon presude K 3/21, unatoč riziku koje to predstavlja za njihove karijere, uključujući stegovno razrješenje od suđenja, otpuštanje ili prisilnu ostavku;

9.

podsjeća da se Ugovori EU-a ne mogu mijenjati presudom nacionalnog suda i da se poljskim Ustavom u njegovu članku 91. podsjeća da ratificirani međunarodni sporazum čini dio nacionalnog pravnog poretka, da se mora izravno primjenjivati i da ima prednost u slučaju sukoba zakona; duboko je zabrinut zbog toga što je poljski „Ustavni sud” iz učinkovitog čuvara Ustava pretvoren u instrument za legalizaciju nezakonitih aktivnosti vlasti; podsjeća da se presudama Suda Europske unije ne dovode u pitanje prava država članica da uvedu organizacijske promjene u pravosuđu;

10.

pozdravlja inicijative nekih nacionalnih parlamenata za raspravu i zauzimanje jasnih stajališta o nedavnim mjerama koje je poduzela poljska vlada PiS-a i njezinim napadima na nadređenost prava EU-a;

11.

ponavlja svoje stajalište da se novac poreznih obveznika EU-a ne bi trebao dodijeliti vladama koje očito, namjerno i sustavno potkopavaju vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a;

12.

| — | da pokrenu postupke zbog povrede prava u vezi sa zakonodavstvom o nelegitimnom „Ustavnom sudu”, njegovu nezakonitu sastavu i njegovoj ulozi u sprečavanju poštovanja presuda Suda Europske unije, da od Suda Europske unije traže uvođenje privremene mjere te pokretanje postupka zbog povrede prava u vezi s Odjelom za izvanrednu kontrolu i javne poslove Vrhovnog suda, Državnim sudbenom vijećem i Državnim odvjetništvom Poljske; |
| --- | --- |

—

da pokrenu postupke zbog povrede prava u vezi sa zakonodavstvom o nelegitimnom „Ustavnom sudu”, njegovu nezakonitu sastavu i njegovoj ulozi u sprečavanju poštovanja presuda Suda Europske unije, da od Suda Europske unije traže uvođenje privremene mjere te pokretanje postupka zbog povrede prava u vezi s Odjelom za izvanrednu kontrolu i javne poslove Vrhovnog suda, Državnim sudbenom vijećem i Državnim odvjetništvom Poljske;

| — | da pokrenu postupak predviđen člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava za Poljsku, od strane Komisije, uz istodobno podsjećanje na to da se člankom 5. Uredbe štiti pristup krajnjih primatelja i korisnika financijskim sredstvima te nalaže Komisiji da učini sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala izvršenje plaćanja; |
| --- | --- |

—

da pokrenu postupak predviđen člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava za Poljsku, od strane Komisije, uz istodobno podsjećanje na to da se člankom 5. Uredbe štiti pristup krajnjih primatelja i korisnika financijskim sredstvima te nalaže Komisiji da učini sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala izvršenje plaćanja;

| — | da se suzdrže od odobravanja nacrta plana za oporavak i otpornost Poljske sve dok poljska vlada potpuno i pravilno ne provede presude Suda Europske unije i međunarodnih sudova te osigurati da se procjenom plana jamči usklađenost s relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, posebno o zaštiti neovisnosti sudstva; |
| --- | --- |

—

da se suzdrže od odobravanja nacrta plana za oporavak i otpornost Poljske sve dok poljska vlada potpuno i pravilno ne provede presude Suda Europske unije i međunarodnih sudova te osigurati da se procjenom plana jamči usklađenost s relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, posebno o zaštiti neovisnosti sudstva;

| — | da usvoje nedvosmislene preporuke za rješavanje kršenja vladavine prava u Poljskoj, s jasnim vremenskim okvirom, za čije donošenje nije potrebna jednoglasna odluka i da Vijeće u skladu s postupkom iz članka7. stavka1. UEU-a objavi da postoji očita opasnost da Poljska ozbiljno krši vladavinu prava te da se proširi područje primjene tog postupka na temeljna prava i demokraciju; |
| --- | --- |

—

da usvoje nedvosmislene preporuke za rješavanje kršenja vladavine prava u Poljskoj, s jasnim vremenskim okvirom, za čije donošenje nije potrebna jednoglasna odluka i da Vijeće u skladu s postupkom iz članka7. stavka1. UEU-a objavi da postoji očita opasnost da Poljska ozbiljno krši vladavinu prava te da se proširi područje primjene tog postupka na temeljna prava i demokraciju;

| — | da upotrijebe svoje ovlasti, uključujući prekid ili suspenziju plaćanja ili, prema potrebi, izvrše financijski ispravak u skladu s primjenjivom Uredbom o zajedničkim odredbama, s obzirom na rizik od ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava kontrole u Poljskoj zbog nedostatka neovisnosti sudstva koji ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda; |
| --- | --- |

—

da upotrijebe svoje ovlasti, uključujući prekid ili suspenziju plaćanja ili, prema potrebi, izvrše financijski ispravak u skladu s primjenjivom Uredbom o zajedničkim odredbama, s obzirom na rizik od ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava kontrole u Poljskoj zbog nedostatka neovisnosti sudstva koji ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda;

| — | da raspravljaju o krizi vladavine prava u Poljskoj u prisutnosti predsjednika Europskog parlamenta i zauzmu jasno stajalište, a na predstojećem sastanku na vrhu 21. i 22. listopada 2021. objave što je moguće snažniju zajedničku izjavu o tom pitanju potpisanu od strane šefova država i vlada EU-a te hitno dodatno postupe na sljedećem sastanku Vijeća za opće poslove; |
| --- | --- |

—

da raspravljaju o krizi vladavine prava u Poljskoj u prisutnosti predsjednika Europskog parlamenta i zauzmu jasno stajalište, a na predstojećem sastanku na vrhu 21. i 22. listopada 2021. objave što je moguće snažniju zajedničku izjavu o tom pitanju potpisanu od strane šefova država i vlada EU-a te hitno dodatno postupe na sljedećem sastanku Vijeća za opće poslove;

13.

ističe da ti zahtjevi nisu zamišljeni kao kaznene mjere protiv poljskog naroda, već sredstva za ponovnu uspostavu vladavine prava u Poljskoj s obzirom na kontinuirano pogoršanje stanja; poziva Komisiju da iskoristi sve raspoložive instrumente za uspostavu metoda kojima se osigurava da zbog djelovanja sadašnje vlade poljski državljani i stanovnici Poljske ne budu lišeni koristi od sredstava EU-a te da uspostavi načine na koje bi Komisija ta sredstva izravno dodjeljivala krajnjim korisnicima;

14.

prima na znanje glasovanje Odbora za pravna pitanja od 14. listopada 2021. kojim se podupire postupak pokrenut pred Sudom Europske unije protiv Komisije zbog njezina propusta da aktivira mehanizam uvjetovanja vladavinom prava EU-a;

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladama i parlamentima država članica, Vijeću, Komisiji, Odboru regija i Vijeću Europe.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

1

(2)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

2

(3)  SL C 395, 29.9.2021., str. 2.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  SL C 385, 22.9.2021., str. 317.

5

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Tužba u predmetu K 3/21.

8

(9)  Rješenje Suda Europske unije od 14. srpnja 2021., predmet C-204/21 R, Komisija/Poljska, EU:C:2021:593.

9

, Komisija/Poljska

(10)  Presuda Ustavnog suda od 14. srpnja 2021., predmet P 7/20.

10

(11)  Presuda Suda od 15. srpnja 2021., predmet C-791/19, Komisija/Poljska, EU:C:2019:596.

11

Komisija/Poljska

(12)  Presuda Suda Europske unije od 6. listopada 2021. predmet C-487/19, W.Ż, EU:C:2021:798.

12

W.Ż

(13)  Rješenje Suda Europske unije od 6. listopada 2021., Komisija/Poljska, C-204/21 R-RAP, EU:C:2021:834.

13

Komisija/Poljska

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Flash Eurobarometar – Stanje Europske unije, IPSOS, kolovoz 2021.

16

(17)  Ipsos za OKO.press i Gazeta Wyborcza 23. – 25. rujna 2021. Podaci u %.

17

(18)  Kantara, 21. rujna 2021.

18

(19)  Istraživanje Eurobarometra iz listopada 2021., https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Presuda K 3/21

20

(21)  Predmet Europskog suda za ljudska prava Xero Flor w Polsce sp. z.o.o. protiv Poljske.

21

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Stanje u Tunisu

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stanju u Tunisu (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tunisu i svoju Rezoluciju od 25. veljače 2016. o početku pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tunisu i svoju Rezoluciju od 25. veljače 2016. o početku pregovora o Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Tunisa (1),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora o predsjedničkim i parlamentarnim izborima u Tunisu održanima 15. rujna odnosno 6. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora o predsjedničkim i parlamentarnim izborima u Tunisu održanima 15. rujna odnosno 6. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Tunisa i razne tematske sastanke održane u okviru Sporazuma 2019. i 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Tunisa i razne tematske sastanke održane u okviru Sporazuma 2019. i 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Izvršnog odbora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od 26. veljače 2021. u okviru savjetovanja s Tunisom na temelju članka IV., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Izvršnog odbora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) od 26. veljače 2021. u okviru savjetovanja s Tunisom na temelju članka IV.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje o odnosima EU-a i Tunisa od 4. lipnja 2021.: „Za obnovljeno partnerstvo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje o odnosima EU-a i Tunisa od 4. lipnja 2021.: „Za obnovljeno partnerstvo”,

| — | uzimajući u obzir tuniški Predsjednički dekret br. 2021-69 od 26. srpnja 2021. kojim se ukidaju funkcije šefa vlade i članova vlade, tuniški Predsjednički dekret br. 2021-80 od 29. srpnja 2021. o suspenziji ovlasti Skupštine narodnih predstavnika, tuniški Predsjednički dekret br. 2021-109 od 24. kolovoza 2021. o produljenju izvanrednih mjera koje se odnose na suspenziju ovlasti Skupštine narodnih predstavnika i tuniški Predsjednički dekret br. 2021-117 od 22. rujna 2021. o izvanrednim mjerama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tuniški Predsjednički dekret br. 2021-69 od 26. srpnja 2021. kojim se ukidaju funkcije šefa vlade i članova vlade, tuniški Predsjednički dekret br. 2021-80 od 29. srpnja 2021. o suspenziji ovlasti Skupštine narodnih predstavnika, tuniški Predsjednički dekret br. 2021-109 od 24. kolovoza 2021. o produljenju izvanrednih mjera koje se odnose na suspenziju ovlasti Skupštine narodnih predstavnika i tuniški Predsjednički dekret br. 2021-117 od 22. rujna 2021. o izvanrednim mjerama,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. srpnja 2021. u ime Europske unije te njegove izjave za medije u Tunisu od 10. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. srpnja 2021. u ime Europske unije te njegove izjave za medije u Tunisu od 10. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Tunisa iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Tunisa iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je stranka i Tunis, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je stranka i Tunis,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), koju je Tunis ratificirao 1985. i u vezi s kojom je povukao svoje zadrške 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), koju je Tunis ratificirao 1985. i u vezi s kojom je povukao svoje zadrške 2014.,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan o ženama, miru i sigurnosti za razdoblje 2018. – 2022., usvojen 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan o ženama, miru i sigurnosti za razdoblje 2018. – 2022., usvojen 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Tunis povlašteni partner EU-a, pri čemu su stalna podrška i potpora jedan od prioriteta, te da su misije za promatranje izbora 2011., 2014., 2018. i 2019. potvrdile nepokolebljivu predanost EU-a demokraciji u Tunisu; budući da je ovogodišnja 10. obljetnica tuniške revolucije važan trenutak u demokratskom razvoju Tunisa; |
| --- | --- |

A.

budući da je Tunis povlašteni partner EU-a, pri čemu su stalna podrška i potpora jedan od prioriteta, te da su misije za promatranje izbora 2011., 2014., 2018. i 2019. potvrdile nepokolebljivu predanost EU-a demokraciji u Tunisu; budući da je ovogodišnja 10. obljetnica tuniške revolucije važan trenutak u demokratskom razvoju Tunisa;

| B. | budući da socioekonomsku situaciju obilježavaju raširena gospodarska stagnacija, povezana s unutarnjim političkim kontekstom, i zdravstvena kriza s drugom najvećom stopom smrtnih slučajeva od bolesti COVID-19 na svijetu; budući da su pandemija bolesti COVID-19, pad turizma, visoka stopa nezaposlenosti mladih i inflacija dodatno pogoršali nestabilnost tuniškog gospodarstva; budući da su raširena korupcija, manjkav tranzicijski pravosudni sustav te ozbiljni gospodarski i sigurnosni izazovi i dalje znatne prepreke potpunoj demokratskoj konsolidaciji Tunisa; |
| --- | --- |

B.

budući da socioekonomsku situaciju obilježavaju raširena gospodarska stagnacija, povezana s unutarnjim političkim kontekstom, i zdravstvena kriza s drugom najvećom stopom smrtnih slučajeva od bolesti COVID-19 na svijetu; budući da su pandemija bolesti COVID-19, pad turizma, visoka stopa nezaposlenosti mladih i inflacija dodatno pogoršali nestabilnost tuniškog gospodarstva; budući da su raširena korupcija, manjkav tranzicijski pravosudni sustav te ozbiljni gospodarski i sigurnosni izazovi i dalje znatne prepreke potpunoj demokratskoj konsolidaciji Tunisa;

| C. | budući da se u tom kontekstu predsjednik Kais Saied 25. srpnja 2021. pozvao na članak 80. tuniškog Ustava, kojim ga se ovlašćuje za donošenje izvanrednih mjera za rješavanje neposredne opasnosti za državu, te je objavio razrješenje premijera Hichema Mechichija, obustavu rada Skupštine narodnih zastupnika na razdoblje od 30 dana s mogućnošću produljenja i ukidanje parlamentarnog imuniteta svim zastupnicima; budući da je predsjednik 24. kolovoza 2021. produljio obustavu rada parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da se u tom kontekstu predsjednik Kais Saied 25. srpnja 2021. pozvao na članak 80. tuniškog Ustava, kojim ga se ovlašćuje za donošenje izvanrednih mjera za rješavanje neposredne opasnosti za državu, te je objavio razrješenje premijera Hichema Mechichija, obustavu rada Skupštine narodnih zastupnika na razdoblje od 30 dana s mogućnošću produljenja i ukidanje parlamentarnog imuniteta svim zastupnicima; budući da je predsjednik 24. kolovoza 2021. produljio obustavu rada parlamenta;

| D. | budući da su vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, Saudijske Arabije i Egipta odmah pohvalile inicijativu predsjednika Saieda i usmeno iskazale potporu toj inicijativi; |
| --- | --- |

D.

budući da su vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, Saudijske Arabije i Egipta odmah pohvalile inicijativu predsjednika Saieda i usmeno iskazale potporu toj inicijativi;

| E. | budući da su nepostojanje Ustavnog suda i posljedična nemogućnost parlamentarnih zastupnika da se žale na bilo kakvo jednostrano produljenje izvanrednog stanja od strane predsjednika, kako je utvrđeno u relevantnom članku Ustava, izazvali ozbiljnu zabrinutost oko demokratske tranzicije Tunisa i temeljnih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

E.

budući da su nepostojanje Ustavnog suda i posljedična nemogućnost parlamentarnih zastupnika da se žale na bilo kakvo jednostrano produljenje izvanrednog stanja od strane predsjednika, kako je utvrđeno u relevantnom članku Ustava, izazvali ozbiljnu zabrinutost oko demokratske tranzicije Tunisa i temeljnih prava u toj zemlji;

| F. | budući da je predsjednik 22. rujna 2021. donio Predsjednički dekret br. 2021-117 koji sadrži odredbe o osobnoj supremaciji predsjednika i primatu njegovih dekreta u odnosu na Ustav, čime se ugrožava Ustav te se sve državne ovlasti dodjeljuju osobi predsjednika Kaisu Saiedu; budući da će se ustavne odredbe o pravima i slobodama poštovati i jamčiti samo ako nisu u suprotnosti sa zakonima koji se temelje na predsjedničkim dekretima i izvanrednim mjerama; budući da se Predsjedničkim dekretom br. 117 ne dopušta podnošenje žalbi na predsjedničke odluke pred sudom, uključujući najviši tuniški Upravni sud i njegov Kasacijski sud; |
| --- | --- |

F.

budući da je predsjednik 22. rujna 2021. donio Predsjednički dekret br. 2021-117 koji sadrži odredbe o osobnoj supremaciji predsjednika i primatu njegovih dekreta u odnosu na Ustav, čime se ugrožava Ustav te se sve državne ovlasti dodjeljuju osobi predsjednika Kaisu Saiedu; budući da će se ustavne odredbe o pravima i slobodama poštovati i jamčiti samo ako nisu u suprotnosti sa zakonima koji se temelje na predsjedničkim dekretima i izvanrednim mjerama; budući da se Predsjedničkim dekretom br. 117 ne dopušta podnošenje žalbi na predsjedničke odluke pred sudom, uključujući najviši tuniški Upravni sud i njegov Kasacijski sud;

| G. | budući da su predmetne ovlasti koncentrirane u rukama predsjednika na neograničeno vrijeme; budući da je predsjednik sam sebi dodijelio potpunu zakonodavnu ovlast da dekretom mijenja zakone kojima se uređuju političke stranke, izbori, pravosudni sustav, sindikati i udruge, sloboda tiska i sloboda informiranja, organizacija Ministarstva pravosuđa, ljudska prava i slobode, zakonik o osobnom statusu, snage unutarnje sigurnosti, carine i državni proračun; |
| --- | --- |

G.

budući da su predmetne ovlasti koncentrirane u rukama predsjednika na neograničeno vrijeme; budući da je predsjednik sam sebi dodijelio potpunu zakonodavnu ovlast da dekretom mijenja zakone kojima se uređuju političke stranke, izbori, pravosudni sustav, sindikati i udruge, sloboda tiska i sloboda informiranja, organizacija Ministarstva pravosuđa, ljudska prava i slobode, zakonik o osobnom statusu, snage unutarnje sigurnosti, carine i državni proračun;

| H. | budući da su, iako je tuniško civilno društvo javno izrazilo ozbiljnu zabrinutost zbog novih ograničenja, mjere predsjednika Kaisa Saieda iz srpnja zadobile znatnu potporu javnosti, što pokazuje nezadovoljstvo javnosti teškom socioekonomskom situacijom i ozbiljnim nedostacima u funkcioniranju vlade s kojima se ta zemlja suočava; budući da je 18 lokalnih i međunarodnih organizacija za ljudska prava objavilo zajedničku izjavu u kojoj upozoravaju na stanje demokracije u Tunisu; budući da je skupina G7 pozvala Tunis da se vrati ustavnom poretku i da nastavi s parlamentarnim aktivnostima; |
| --- | --- |

H.

budući da su, iako je tuniško civilno društvo javno izrazilo ozbiljnu zabrinutost zbog novih ograničenja, mjere predsjednika Kaisa Saieda iz srpnja zadobile znatnu potporu javnosti, što pokazuje nezadovoljstvo javnosti teškom socioekonomskom situacijom i ozbiljnim nedostacima u funkcioniranju vlade s kojima se ta zemlja suočava; budući da je 18 lokalnih i međunarodnih organizacija za ljudska prava objavilo zajedničku izjavu u kojoj upozoravaju na stanje demokracije u Tunisu; budući da je skupina G7 pozvala Tunis da se vrati ustavnom poretku i da nastavi s parlamentarnim aktivnostima;

| I. | budući da je 26. srpnja 2021. tuniška policija bez objašnjenja zatvorila urede Al Jazeere u Tunisu; |
| --- | --- |

I.

budući da je 26. srpnja 2021. tuniška policija bez objašnjenja zatvorila urede Al Jazeere u Tunisu;

| J. | budući da je tuniško civilno društvo dobro razvijeno i konsolidirano te da od 2011. ima ključnu ulogu u oblikovanju i jačanju demokratske tranzicije Tunisa, pri čemu brojni aktivisti pozivaju na hitne reforme, uključujući antikorupcijske mjere, te budući da je nacionalni dijalog jedno od posebnih obilježja te zemlje; budući da su sloboda tiska i sloboda objavljivanja ključne sastavnice otvorenog, slobodnog i demokratskog društva; budući da civilno društvo od 26. srpnja 2021. nije uključeno u nacionalni dijalog niti se s njim savjetovalo o koracima koje je poduzeo predsjednik Kais Saied; |
| --- | --- |

J.

budući da je tuniško civilno društvo dobro razvijeno i konsolidirano te da od 2011. ima ključnu ulogu u oblikovanju i jačanju demokratske tranzicije Tunisa, pri čemu brojni aktivisti pozivaju na hitne reforme, uključujući antikorupcijske mjere, te budući da je nacionalni dijalog jedno od posebnih obilježja te zemlje; budući da su sloboda tiska i sloboda objavljivanja ključne sastavnice otvorenog, slobodnog i demokratskog društva; budući da civilno društvo od 26. srpnja 2021. nije uključeno u nacionalni dijalog niti se s njim savjetovalo o koracima koje je poduzeo predsjednik Kais Saied;

| K. | budući da je 10. rujna 2021. Opći savez sindikata Tunisa (UGTT) predstavio svoj plan za uspostavu nacionalnog savjetodavnog odbora kako bi se zajamčio pravni okvir za uključive socijalne i političke reforme u zemlji, posebno za reformu političkog sustava i izbornog zakona te za izmjenu Ustava; |
| --- | --- |

K.

budući da je 10. rujna 2021. Opći savez sindikata Tunisa (UGTT) predstavio svoj plan za uspostavu nacionalnog savjetodavnog odbora kako bi se zajamčio pravni okvir za uključive socijalne i političke reforme u zemlji, posebno za reformu političkog sustava i izbornog zakona te za izmjenu Ustava;

| L. | budući da gospodarstvo Tunisa uvelike ovisi o stranim ulaganjima, turizmu i izvozu proizvoda u EU; budući da su prema navodima Svjetske banke zbog tekućeg i fiskalnog deficita Tunisu potrebne robusne strukturne reforme; budući da je EU najveći trgovinski partner Tunisa, s udjelom od 57,9 % u ukupnoj trgovini te zemlje 2020. godine, pri čemu je 70,9 % tuniškog izvoza išlo u EU, a 48,3 % uvoza potjecalo iz EU-a; budući da gospodarstvo može napredovati samo ako se obnovi demokracija te ako se zajamče sigurnost i stabilnost; |
| --- | --- |

L.

budući da gospodarstvo Tunisa uvelike ovisi o stranim ulaganjima, turizmu i izvozu proizvoda u EU; budući da su prema navodima Svjetske banke zbog tekućeg i fiskalnog deficita Tunisu potrebne robusne strukturne reforme; budući da je EU najveći trgovinski partner Tunisa, s udjelom od 57,9 % u ukupnoj trgovini te zemlje 2020. godine, pri čemu je 70,9 % tuniškog izvoza išlo u EU, a 48,3 % uvoza potjecalo iz EU-a; budući da gospodarstvo može napredovati samo ako se obnovi demokracija te ako se zajamče sigurnost i stabilnost;

| M. | budući da se ionako nestabilno stanje u Tunisu dodatno pogoršalo zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da je zabilježen manjak zaliha kisika i cjepiva potrebnih za učinkovit odgovor na zdravstvenu krizu; |
| --- | --- |

M.

budući da se ionako nestabilno stanje u Tunisu dodatno pogoršalo zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da je zabilježen manjak zaliha kisika i cjepiva potrebnih za učinkovit odgovor na zdravstvenu krizu;

| N. | budući da sve veći broj Tunižana napušta zemlju, ponekad riskirajući svoje živote pri prelasku Sredozemnog mora; budući da se Tunis suočava s jednom od najviših stopa odljeva mozgova među arapskim zemljama; |
| --- | --- |

N.

budući da sve veći broj Tunižana napušta zemlju, ponekad riskirajući svoje živote pri prelasku Sredozemnog mora; budući da se Tunis suočava s jednom od najviših stopa odljeva mozgova među arapskim zemljama;

| O. | budući da EU od 2011. ulaže znatne i trajne napore u podupiranje Tunisa, među ostalim tako što je toj zemlji dodijelio izravna bespovratna sredstva u iznosu od 2 milijarde EUR kako bi podržao izraženu obvezu Tunisa da provede demokratsku tranziciju, uključujući 260 milijuna EUR 2020. i 200 milijuna EUR 2021. (do lipnja) kao dio svoje makrofinancijske pomoći; budući da je u svibnju 2021. u okviru programa makrofinancijske pomoći za Tunis na raspolaganje stavljen iznos od 600 milijuna EUR s konkretnim ciljem ublažavanja gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 u toj zemlji; budući da će EU za razdoblje 2021. – 2027. različite instrumente zamijeniti novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa te budući da su konsolidacija, podupiranje i promicanje demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava neki od glavnih ciljeva vanjske pomoći EU-a koja se pruža u okviru tog instrumenta; |
| --- | --- |

O.

budući da EU od 2011. ulaže znatne i trajne napore u podupiranje Tunisa, među ostalim tako što je toj zemlji dodijelio izravna bespovratna sredstva u iznosu od 2 milijarde EUR kako bi podržao izraženu obvezu Tunisa da provede demokratsku tranziciju, uključujući 260 milijuna EUR 2020. i 200 milijuna EUR 2021. (do lipnja) kao dio svoje makrofinancijske pomoći; budući da je u svibnju 2021. u okviru programa makrofinancijske pomoći za Tunis na raspolaganje stavljen iznos od 600 milijuna EUR s konkretnim ciljem ublažavanja gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 u toj zemlji; budući da će EU za razdoblje 2021. – 2027. različite instrumente zamijeniti novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa te budući da su konsolidacija, podupiranje i promicanje demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava neki od glavnih ciljeva vanjske pomoći EU-a koja se pruža u okviru tog instrumenta;

| P. | budući da je predanost EU-a većem angažmanu u promicanju demokracije ponovljena u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju koji je Vijeće donijelo u studenome 2020.; |
| --- | --- |

P.

budući da je predanost EU-a većem angažmanu u promicanju demokracije ponovljena u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju koji je Vijeće donijelo u studenome 2020.;

| Q. | budući da se u Ustavu Tunisa iz 2014. poziva na slobodu uvjerenja i savjesti; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u Ustavu Tunisa iz 2014. poziva na slobodu uvjerenja i savjesti;

1.

ponovno potvrđuje svoju predanost povlaštenom partnerstvu između EU-a i Tunisa te tuniškom demokratskom procesu; međutim, duboko je zabrinut zbog toga što je Predsjedničkim dekretom br. 2021-117 utvrđena neograničena koncentracija ovlasti u rukama predsjednika; ponavlja da se mora očuvati poštovanje vladavine prava, Ustava i zakonodavnog okvira i da je potreban funkcionalan i legitiman parlament jer je to institucija koja predstavlja narod; stoga žali zbog činjenice da je predsjednik Saied 24. kolovoza 2021. obustavio rad tuniškog parlamenta na neodređeno vrijeme;

2.

poziva na povratak normalnom funkcioniranju državnih institucija, uključujući što žurniji povratak potpunoj parlamentarnoj demokraciji i nastavak parlamentarnih aktivnosti, kao dio nacionalnog dijaloga, te na objavljivanje jasnog plana u tom pogledu;

3.

posebno ističe da je parlament ključna institucija demokracije i da je potreban za svaku ustavnu reformu; ističe da nepostojanje ustavnog suda u Tunisu omogućuje vrlo široko tumačenje i primjenu članka 80. Ustava te sprečava zastupnike u parlamentu da podnesu žalbu kako bi dobili sudsku presudu o obustavi rada i dodatnim mjerama koje je predsjednik donio na temelju članka 80.; poziva Tunis da uspostavi ustavni sud kako bi se izbjeglo pogrešno tumačenje i zloupotreba Ustava;

4.

ponavlja poziv potpredsjednika Komisije /Visokog predstavnika Unije na što žurniju ponovnu uspostavu institucionalne stabilnosti, a posebno na poštovanje temeljnih prava i sloboda utvrđenih u tuniškom Ustavu iz 2014. te suzdržavanje od svih oblika nasilja;

5.

prima na znanje imenovanje Najle Bouden Ramadhan na funkciju premijerke od 29. rujna i imenovanje kabineta ministara od 11. listopada 2021.; primjećuje da je na mjesto ministra imenovano 10 žena;

6.

poziva predsjednika da promijeni svoje stajalište i da aktivno podrži sve korake kako bi se zajamčila jednaka prava žena i muškaraca u svim područjima, posebno u za žene diskriminatornim zakonima u području prava na nasljeđivanje, prava na skrbništvo nad djecom, prava koja uživa glava kućanstva, prava na roditeljski dopust te radnih prava, osobito kad je riječ o radnicama u kućanstvu i radnicama u poljoprivredi;

7.

poziva tuniške vlasti da poštuju Ustav i da zajamče poštovanje temeljnih prava svih građana; podsjeća na neotuđivu prirodu temeljnih i ljudskih prava i na njihov bezuvjetan primat te poziva na ponovnu uspostavu Ustava kao primarnog prava; poziva Tunis da potpuno ukine smrtnu kaznu;

8.

poziva tijela vlasti da izbjegavaju pravnu nesigurnost kad je riječ o zabranama putovanja, državnom nadzoru i kućnim pritvorima; smatra da je suđenje civilima na vojnim sudovima vrlo problematično i poziva na ponovnu uspostavu neovisnog pravosuđa, koja će dovesti do reforme vojnih sudova u Tunisu te će se tako izbjeći vojna suđenja civilima;

9.

insistira na tome da se svaka izmjena Ustava i političkog sustava može provesti samo unutar granica Ustava; prima na znanje kritiku koju su Tuniška liga za obranu ljudskih prava i druge organizacije civilnog društva uputile u vezi s koncentracijom ovlasti u rukama predsjednika; ističe da u demokraciji moraju prevladavati ravnoteža ovlasti i dioba vlasti;

10.

uviđa ključnu ulogu Kvarteta za nacionalni dijalog, koji se sastoji od Općeg saveza sindikata Tunisa (UGTT), Tuniške konfederacije za industriju, trgovinu i obrtništvo (UTICA), Tuniške lige za ljudska prava (LTDH) i Tuniške odvjetničke komore, u poticanju uključivog nacionalnog dijaloga, zbog čega je 2015. primio Nobelovu nagradu za mir; poziva predsjednika da doprinese nacionalnom okviru u kojem će svi dionici moći učinkovito nastaviti taj dijalog; podsjeća na ključnu ulogu Skupine Europskog parlamenta za potporu demokraciji i koordinaciju izbora u promicanju dijaloga između civilnog društva i političkih vođa u Tunisu;

11.

ističe da je hitno potrebno s pomoću strukturnih reformi i politika prevladati socioekonomsku krizu s kojom se ta zemlja suočava;

12.

ponovno potvrđuje nepokolebljivu predanost EU-a podupiranju Tunisa u prevladavanju financijske i gospodarske krize, kao i na njegovu putu prema daljnjoj demokratskoj konsolidaciji; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da pojačaju dijalog s tuniškim vlastima, gospodarskim subjektima i civilnim društvom; naglašava da su potrebne stabilne i funkcionalne institucije kako bi se postigao napredak u strukturnim reformama koje su potrebne za dobivanje zajma MMF-a za sanaciju;

13.

naglašava da je jednako poimanje vladavine prava, demokracije i ljudskih prava glavni temelj snažnog partnerstva između EU-a i Tunisa; apelira na predsjednika da omogući potpuno i pravilno funkcioniranje neovisnih regulatornih državnih tijela, uključujući privremeno tijelo za preispitivanje ustavnosti zakona i Nacionalno tijelo za borbu protiv korupcije;

14.

zabrinut je zbog stranih uplitanja koji ugrožavaju tunišku demokraciju;

15.

poziva EU da nastavi s programima kojima se pruža izravna potpora tuniškim građanima te da poveća pomoć ondje gdje je to potrebno s obzirom na trenutačnu krizu, među ostalim pružanjem zdravstvene potpore u okviru sustava COVAX kako bi se toj zemlji pomoglo u rješavanju teških posljedica pandemije bolesti COVID-19;

16.

poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i države članice da pomno prate stanje u Tunisu te nadalje poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da redovito izvješćuje Odbor Parlamenta za vanjske poslove kako bi se osigurao odgovarajući parlamentarni dijalog o toj važnoj i zabrinjavajućoj situaciji;

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, ESVD-u, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Tunisa.

---

(1)  SL C 35, 31.1.2018., str. 117.

1

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Smjernice o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG)

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji kojim se utvrđuje da unutarnje tržište Unije mora raditi na održivom razvoju Europe te članke 9. i 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima kojima se poziva na uključivanje zaštite okoliša i zdravlja ljudi u definiciju i provedbu politika Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji kojim se utvrđuje da unutarnje tržište Unije mora raditi na održivom razvoju Europe te članke 9. i 11. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima kojima se poziva na uključivanje zaštite okoliša i zdravlja ljudi u definiciju i provedbu politika Unije,

| — | uzimajući u obzir nacrt komunikacije Komisije od 7. lipnja 2021. naslovljen „Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt komunikacije Komisije od 7. lipnja 2021. naslovljen „Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2021. naslovljenu „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2021. naslovljenu „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” (COM(2021)0660),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum 21. konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Kyotskog protokola (CMP11), održane u Parizu, u Francuskoj, od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum 21. konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Kyotskog protokola (CMP11), održane u Parizu, u Francuskoj, od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. naslovljenu „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi”, kao i priložene smjernice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. naslovljenu „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi”, kao i priložene smjernice (1),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju pravila EU-a o državnim potporama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju pravila EU-a o državnim potporama,

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje o revidiranim smjernicama o potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje o revidiranim smjernicama o potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG),

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje o ciljanoj reviziji Uredbe o općem skupnom izuzeću (državna potpora): revidirana pravila za državne potpore kojima se promiče zelena i digitalna tranzicija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje o ciljanoj reviziji Uredbe o općem skupnom izuzeću (državna potpora): revidirana pravila za državne potpore kojima se promiče zelena i digitalna tranzicija,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (7) („Uredba o taksonomiji”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (7) („Uredba o taksonomiji”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (8) („Aarhuška uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (8) („Aarhuška uredba”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (10),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 7. srpnja 2021. o politici tržišnog natjecanja za 2020. (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 7. srpnja 2021. o politici tržišnog natjecanja za 2020. (COM(2021)0373),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi pravila o državnim potporama za projekte iz područja klime, energije i okoliša trebala biti prilagođena održivoj tranziciji i usklađena s ciljevima i ambicijama Unije u pogledu klime, energije, kružnosti, nulte stope onečišćenja i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

A.

budući da bi pravila o državnim potporama za projekte iz područja klime, energije i okoliša trebala biti prilagođena održivoj tranziciji i usklađena s ciljevima i ambicijama Unije u pogledu klime, energije, kružnosti, nulte stope onečišćenja i biološke raznolikosti;

| B. | budući da postojeće smjernice za razdoblje 2014. – 2020. o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (EEAG) prestaju važiti 31. prosinca 2021.; |
| --- | --- |

B.

budući da postojeće smjernice za razdoblje 2014. – 2020. o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (EEAG) prestaju važiti 31. prosinca 2021.;

| C. | budući da je za potpuno usklađivanje smjernica s europskim zelenim planom, Pariškim sporazumom i klimatskim ciljevima EU-a za 2030. i 2050. potrebna opsežna i temeljita revizija EEAG-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je za potpuno usklađivanje smjernica s europskim zelenim planom, Pariškim sporazumom i klimatskim ciljevima EU-a za 2030. i 2050. potrebna opsežna i temeljita revizija EEAG-a;

| D. | budući da je potreban čvrst i transparentan okvir za državne potpore kako bi se održala konkurentnost tržišta i izbjeglo njegovo nerazmjerno i neopravdano narušavanje; |
| --- | --- |

D.

budući da je potreban čvrst i transparentan okvir za državne potpore kako bi se održala konkurentnost tržišta i izbjeglo njegovo nerazmjerno i neopravdano narušavanje;

| E. | budući da se u EEAG-u utvrđuju uvjeti pod kojima se državne potpore za energiju i zaštitu okoliša mogu smatrati kompatibilnima s jedinstvenim tržištem; |
| --- | --- |

E.

budući da se u EEAG-u utvrđuju uvjeti pod kojima se državne potpore za energiju i zaštitu okoliša mogu smatrati kompatibilnima s jedinstvenim tržištem;

| F. | budući da ambiciozni energetski i klimatski ciljevi EU-a predstavljaju dosad neviđene izazove zbog kojih će biti potrebne goleme razine javnih i privatnih ulaganja; budući da bi nedjelovanje u tom području bilo skuplje jer bi neuspjeh ili kašnjenje ulaganja u postizanje ekološke tranzicije Europsku uniju mogli stajati do 5,6 % njezina BDP-a 2050. godine; |
| --- | --- |

F.

budući da ambiciozni energetski i klimatski ciljevi EU-a predstavljaju dosad neviđene izazove zbog kojih će biti potrebne goleme razine javnih i privatnih ulaganja; budući da bi nedjelovanje u tom području bilo skuplje jer bi neuspjeh ili kašnjenje ulaganja u postizanje ekološke tranzicije Europsku uniju mogli stajati do 5,6 % njezina BDP-a 2050. godine;

| G. | budući da se u Komunikaciji o europskom zelenom planu izričito navodi da bi pravila o državnim potporama trebalo revidirati kako bi odražavala ciljeve europskog zelenog plana, podržavala troškovno učinkovitu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti do 2050. i olakšavala postupno ukidanje fosilnih goriva, posebno onih koja najviše onečišćuju okoliš, čime bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Komunikaciji o europskom zelenom planu izričito navodi da bi pravila o državnim potporama trebalo revidirati kako bi odražavala ciljeve europskog zelenog plana, podržavala troškovno učinkovitu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti do 2050. i olakšavala postupno ukidanje fosilnih goriva, posebno onih koja najviše onečišćuju okoliš, čime bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu;

| H. | budući da je popis energetski intenzivnih sektora koji zadovoljavaju kriterije za državnu potporu smanjen u Komisijinu nacrtu CEEAG-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je popis energetski intenzivnih sektora koji zadovoljavaju kriterije za državnu potporu smanjen u Komisijinu nacrtu CEEAG-a;

| I. | budući da trenutačni CEEAG isključuje diferencirani pristup koji se temelji na regionalnim posebnostima i distribuciji, čime se usporava potrebno širenje obnovljive energije u ruralnim područjima u državama članicama s heterogenim prirodnim uvjetima; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutačni CEEAG isključuje diferencirani pristup koji se temelji na regionalnim posebnostima i distribuciji, čime se usporava potrebno širenje obnovljive energije u ruralnim područjima u državama članicama s heterogenim prirodnim uvjetima;

| J. | budući da je 7. lipnja 2021. Komisija pokrenula ciljano javno savjetovanje i objavila nacrt CEEAG-a; budući da je razdoblje savjetovanja završilo 2. kolovoza 2021.; |
| --- | --- |

J.

budući da je 7. lipnja 2021. Komisija pokrenula ciljano javno savjetovanje i objavila nacrt CEEAG-a; budući da je razdoblje savjetovanja završilo 2. kolovoza 2021.;

| K. | budući da je Komisija navela da su dva glavna pokretača revizije EEAG-a proširenje primjene smjernica na nova područja i sve tehnologije kojima se može ostvariti europski zeleni plan te veća fleksibilnost pravila o kompatibilnosti; budući da su od ključne važnosti usklađivanje i dosljednost sa svim relevantnim zakonodavstvom EU-a u području okoliša i energetike te s pravnom stečevinom Unije općenito; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija navela da su dva glavna pokretača revizije EEAG-a proširenje primjene smjernica na nova područja i sve tehnologije kojima se može ostvariti europski zeleni plan te veća fleksibilnost pravila o kompatibilnosti; budući da su od ključne važnosti usklađivanje i dosljednost sa svim relevantnim zakonodavstvom EU-a u području okoliša i energetike te s pravnom stečevinom Unije općenito;

| L. | budući da je EU, kako bi na odgovoran način postao klimatski neutralan do 2050., odlučio smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i da je Komisija predložila da se prema tome uskladi cjelokupno relevantno zakonodavstvo u području klime i energetike, među ostalim predlaganjem ciljeva Unije za 2030. kako bi se udio obnovljivih izvora energije povećao za najmanje 40 %, a energetska učinkovitost za najmanje 36 %, u okviru paketa „Spremni za 55 %”; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU, kako bi na odgovoran način postao klimatski neutralan do 2050., odlučio smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i da je Komisija predložila da se prema tome uskladi cjelokupno relevantno zakonodavstvo u području klime i energetike, među ostalim predlaganjem ciljeva Unije za 2030. kako bi se udio obnovljivih izvora energije povećao za najmanje 40 %, a energetska učinkovitost za najmanje 36 %, u okviru paketa „Spremni za 55 %”;

| M. | budući da je Komisija izjavila da će samo za navedene klimatske i energetske ciljeve biti potrebna dodatna godišnja ulaganja u iznosu od 350 milijardi EUR; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija izjavila da će samo za navedene klimatske i energetske ciljeve biti potrebna dodatna godišnja ulaganja u iznosu od 350 milijardi EUR;

| N. | budući da bi se pravilima o državnim potporama, a posebno onima koja se odnose na klimu, energiju i zaštitu okoliša, trebalo podupirati postupno ukidanje fosilnih goriva u skladu s Europskim zakonom o klimi, a ne uzrokovati ovisnost o emisijama stakleničkih plinova ili stvaranje neiskoristive imovine, odnosno doprinositi tome; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se pravilima o državnim potporama, a posebno onima koja se odnose na klimu, energiju i zaštitu okoliša, trebalo podupirati postupno ukidanje fosilnih goriva u skladu s Europskim zakonom o klimi, a ne uzrokovati ovisnost o emisijama stakleničkih plinova ili stvaranje neiskoristive imovine, odnosno doprinositi tome;

| O. | budući da bi pravila o državnim potporama trebala služiti provedbi načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”, koje su države članice, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, obvezne primjenjivati u svojim odlukama o planiranju, politikama i ulaganjima u području energije; |
| --- | --- |

O.

budući da bi pravila o državnim potporama trebala služiti provedbi načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”, koje su države članice, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, obvezne primjenjivati u svojim odlukama o planiranju, politikama i ulaganjima u području energije;

| P. | budući da bi modernizirana pravila o državnim potporama trebala biti otporna na promjene u budućnosti te bi stoga trebala podlijegati redovitom praćenju i preispitivanju; |
| --- | --- |

P.

budući da bi modernizirana pravila o državnim potporama trebala biti otporna na promjene u budućnosti te bi stoga trebala podlijegati redovitom praćenju i preispitivanju;

| Q. | budući da bi revizija pravila o državnim potporama iz CEEAG-a trebala doprinijeti pravednoj tranziciji i stoga u svojim ciljevima uzeti u obzir socijalne aspekte, uključujući smjernice o mehanizmima javnog nadmetanja, kako bi se suzbile nerazmjerne i nenamjerne društvene posljedice i nejednakosti, imajući na umu da 30 milijuna ljudi ili 6,9 % stanovništva EU-a živi u energetskom siromaštvu, uz znatne razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi revizija pravila o državnim potporama iz CEEAG-a trebala doprinijeti pravednoj tranziciji i stoga u svojim ciljevima uzeti u obzir socijalne aspekte, uključujući smjernice o mehanizmima javnog nadmetanja, kako bi se suzbile nerazmjerne i nenamjerne društvene posljedice i nejednakosti, imajući na umu da 30 milijuna ljudi ili 6,9 % stanovništva EU-a živi u energetskom siromaštvu, uz znatne razlike među državama članicama;

| R. | budući da je snažan okvir za državne potpore potreban za održavanje konkurentnih tržišta te da može imati ulogu poticajnog okvira za potporu industriji EU-a u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

R.

budući da je snažan okvir za državne potpore potreban za održavanje konkurentnih tržišta te da može imati ulogu poticajnog okvira za potporu industriji EU-a u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo;

1.

pozdravlja nacrt komunikacije Komisije o CEEAG-u i njezine napore da ojača EEAG i stremi prema višoj razini zaštite okoliša, što uključuje dekarbonizaciju energetskog sektora; pozdravlja povećanu usredotočenost na borbu protiv klimatskih promjena i smanjenje emisija stakleničkih plinova u nacrtu CEEAG-a te ističe da bi te smjernice trebale ići ruku pod ruku sa zaštitom okoliša i zdravlja;

2.

napominje da, s obzirom na tehnološke promjene uzrokovane prijelazom na model s manje emisija ugljika, pravila o državnim potporama moraju imati određeni stupanj fleksibilnosti;

3.

podsjeća na klimatski cilj Unije da se emisije smanje za najmanje 55 % do 2030., kako je utvrđeno u Europskom zakonu o klimi, te na cilj postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; uviđa da su mnogi zakoni o klimi i energiji trenutačno u postupku revizije kako bi ih se uskladilo s tim ciljevima, dok predloženi ciljevi za 2030. za obnovljivu energiju iznose „najmanje 40 %”, a za energetsku učinkovitost „najmanje 36 %”; ističe da prijelaz na klimatski neutralan gospodarski model zahtijeva znatna ulaganja i privatnog i javnog sektora; naglašava da je trošak nedjelovanja nesumnjivo veći od troška ispunjavanja klimatskih i energetskih ciljeva EU-a;

4.

ističe da su državne potpore održive za okoliš od ključne važnosti za postizanje ciljeva EU-a u području klime, energije i zaštite okoliša; smatra da bi Komisija trebala poslati jasnu poruku da bi svaka potpora trebala biti u skladu s Pariškim sporazumom te s ciljevima zelene tranzicije i socijalnim ciljevima EU-a;

5.

poziva Komisiju da uskladi različite kategorije potpora s Europskim zakonom o klimi, čime bi se podržao troškovno učinkovit i pravedan prijelaz na klimatsku neutralnost i olakšalo postupno ukidanje fosilnih goriva; naglašava da bi to postupno ukidanje trebalo biti popraćeno mogućnostima davanja potpore novim tehnologijama s manjim emisijama ugljika u skladu s načelom „nenanošenja bitne štete” u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji, kao i kontinuiranim napretkom prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.;

6.

napominje da je cilj smjernica o državnim potporama olakšati postupno ukidanje fosilnih goriva; naglašava, međutim, da bi svaka izvanredna potpora za projekte povezane s fosilnim gorivima trebala doprinijeti znatnom smanjenju ukupnih emisija i izbjegavanju dugoročne ovisnosti o fosilnim gorivima tako što će imati dizajn otporan na buduće promjene, na primjer plinske projekte koji imaju obvezujući vremenski okvir za prenamjenu u infrastrukturu za vodik u skladu sa zakonodavstvom o energetskoj infrastrukturi; ističe potrebu za razmjernim rasporedima ulaganja u obnovljive izvore energije koji zahtijevaju najstroži nadzor i najstrože kriterije;

7.

naglašava da su državne potpore u području klime, zaštite okoliša i energije ključan srednjoročni instrument za rješavanje porasta cijena energije, posebno podupiranjem mjera energetske učinkovitosti i održivih obnovljivih izvora energije; smatra da su politike i mjere energetske učinkovitosti, posebno za zgrade, važne za ugrožene osobe; zabrinut je zbog toga što kategorija potpore za „poboljšanje energetske i ekološke učinkovitosti zgrada” u nacrtu CEEAG-a nije dovoljno ambiciozna jer se njome predviđaju samo manje obnove; poziva Komisiju da poveća osnovni zahtjev smanjenja potražnje za primarnom energijom u zgradama za najmanje 40 %, što je minimalna razina potrebna za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. u građevinskom sektoru; poziva Komisiju da proširi mogućnost ublažavanja smjernica o državnim potporama za okolišne mjere socijalnog stanovanja diljem Unije;

8.

poziva Komisiju da provede dovoljno preciznu kategorizaciju sektora kako bi se izbjeglo da poduzeća koja inače ispunjavaju uvjete budu isključena iz državnih potpora zbog nepovoljne sektorske kategorizacije;

9.

naglašava da bi, s obzirom na ambicije paketa „Spremni za 55 %”, više sektora moglo iziskivati javnu potporu putem državnih potpora; poziva Komisiju da u Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022. uključi više sektora koji će ispunjavati kriterije za državnu potporu; posebno kad je riječ o potporama u obliku smanjenja pristojbi na električnu energiju za velike potrošače energije;

10.

ističe da je zakonodavstvo i javne politike EU-a u području klime, okoliša, nulte stope onečišćenja, biološke raznolikosti i energetike potrebno uključiti u novi okvir za državne potpore, pri čemu treba osigurati ažuriranost i usklađenost s ažuriranim klimatskim i energetskim okvirom koji se trenutačno revidira;

11.

ističe da bi neuspostavljanje strogih pravila o državnim potporama u skladu s paketom „Spremni za 55 %” i zelenim planom moglo imati negativne posljedice za konkurentnost i održivost europske industrije, ugroziti otvaranje radnih mjesta i gospodarski oporavak EU-a te u konačnici dovesti u pitanje učinkovitost klimatskog programa Unije;

12.

naglašava da će ambicija paketa „Spremni za 55 %” zahtijevati da neki energetski intenzivni sektori dobiju određenu razinu javne potpore kako bi se mogli nositi s tranzicijom; poziva Komisiju da razmotri reviziju popisa sektora prihvatljivih za naknadu cijene energije;

13.

poziva Komisiju da provede kategorizaciju sektora dovoljno detaljno kako bi se izbjeglo da poduzeća koja inače ispunjavaju uvjete budu isključena iz državnih potpora zbog nepovoljne sektorske kategorizacije;

14.

pozdravlja opće ciljeve proširenja područja primjene EEAG-a kako bi se obuhvatila nova područja kao što je čista mobilnost, uz povećanje fleksibilnosti i pojednostavnjenje postojećih pravila; napominje, međutim, da je potrebno više ambicioznosti u pogledu državnih potpora za projekte u području klime, zaštite okoliša, obnovljive energije i energetske učinkovitosti te da su potrebne jasne definicije i metodologije ocjenjivanja za nove koncepte uvedene u okviru CEEAG-a;

15.

naglašava da bi CEEAG trebao na odgovarajući način poduprijeti ekološku transformaciju poduzeća u Europskoj uniji u prijelazu na ugljično neutralno gospodarstvo, istodobno štiteći oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19, otvaranje radnih mjesta u EU-u i konkurentnost;

16.

| (i) | uvođenjem jasnih zaštitnih mjera u postupnom ukidanju fosilnih goriva i povezanih aktivnosti, uzimajući u obzir prethodne izravne i neizravne subvencije, korporativnu odgovornost za prenamjenu lokacija nakon zatvaranja i općenito sve obveze u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, koje se ne smiju plaćati državnim potporama; postizanjem takvih zaštitnih mjera, na primjer određivanjem obveznih datuma zatvaranja; određivanjem datuma završetka programa zatvaranja potpora i/ili postupnim ukidanjem potpora; |
| --- | --- |

(i)

uvođenjem jasnih zaštitnih mjera u postupnom ukidanju fosilnih goriva i povezanih aktivnosti, uzimajući u obzir prethodne izravne i neizravne subvencije, korporativnu odgovornost za prenamjenu lokacija nakon zatvaranja i općenito sve obveze u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, koje se ne smiju plaćati državnim potporama; postizanjem takvih zaštitnih mjera, na primjer određivanjem obveznih datuma zatvaranja; određivanjem datuma završetka programa zatvaranja potpora i/ili postupnim ukidanjem potpora;

| (ii) | zahtijevanjem izrade holističke procjene učinka i usporedbe s alternativama u pogledu energetske učinkovitosti i, ako one nisu dovoljne, s održivijim alternativama u pogledu obnovljivih izvora energije za preostale energetske potrebe kako bi se pokazalo da se državna potpora dodjeljuje troškovno i energetski najučinkovitijem te najodrživijem dugoročnom rješenju koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama i ciljevima europskog zelenog plana, posebno s ciljevima u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

(ii)

zahtijevanjem izrade holističke procjene učinka i usporedbe s alternativama u pogledu energetske učinkovitosti i, ako one nisu dovoljne, s održivijim alternativama u pogledu obnovljivih izvora energije za preostale energetske potrebe kako bi se pokazalo da se državna potpora dodjeljuje troškovno i energetski najučinkovitijem te najodrživijem dugoročnom rješenju koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama i ciljevima europskog zelenog plana, posebno s ciljevima u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije;

| (iii) | definiranjem „dodatnih troškova” koji zadovoljavaju kriterije za državnu potporu za obustavu profitabilnih djelatnosti, kao što je učinjeno za državne potpore za obustavu nekonkurentnih djelatnosti; |
| --- | --- |

(iii)

definiranjem „dodatnih troškova” koji zadovoljavaju kriterije za državnu potporu za obustavu profitabilnih djelatnosti, kao što je učinjeno za državne potpore za obustavu nekonkurentnih djelatnosti;

| (iv) | inzistiranjem na transparentnosti u planovima zatvaranja za djelatnosti povezane s fosilnim gorivima i potpori dodijeljenoj u tom kontekstu; |
| --- | --- |

(iv)

inzistiranjem na transparentnosti u planovima zatvaranja za djelatnosti povezane s fosilnim gorivima i potpori dodijeljenoj u tom kontekstu;

17.

naglašava da je za postizanje klimatske neutralnosti do 2050. potrebna trenutačna i masovna primjena mjera energetske učinkovitosti i održivih tehnologija na temelju obnovljivih izvora energije; naglašava da će javna ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije dugoročno ne samo smanjiti emisije nego i umanjiti i stabilizirati cijene energije, čime će se povećati raspoloživi dohodak i u konačnici poboljšati blagostanje i energetska sigurnost EU-a; sa zabrinutošću napominje da se nacrtom CEEAG-a ukida kategorija potpore obnovljivim izvorima energije te ih se stavlja u konkurenciju za državne potpore s drugim rješenjima s niskim emisijama ugljika, a time i s onima koja se temelje na fosilnim gorivima; stoga poziva na to da se u završni CEEAG uvrsti posebno poglavlje o potpori obnovljivim izvorima energije, da se naglasi da bi programi potpore koji se odnose na određenu tehnologiju trebali biti pravilo, a ne iznimka, te da se predvidi mogućnost regionalno diferenciranih razina potpore kako bi se omogućila diversifikacija i troškovno učinkovita integracija sustava obnovljivih izvora energije na regionalnoj razini; poziva, u skladu s Direktivom o obnovljivim izvorima energije, na uvođenje zasebnog poglavlja s posebnim odredbama za potporu zajednicama obnovljive energije svih veličina te manjim akterima, uključujući izuzeće od obvezne dražbe i/ili znatno povećanje pragova za njihovo izuzeće od dražbi ili, ako to nije moguće, zadržavanje tih zajednica na razinama iz Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (EEAG);

18.

naglašava da su postizanje cilja od 15 % prekogranične učinkovite elektroenergetske međupovezanosti, uklanjanje nacionalnih uskih grla, povećanje kapaciteta za skladištenje obnovljive energije i pametnije prijenosne i distribucijske mreže još jedan ključni način širenja prekogranične energetske međupovezanosti, što je potrebno za povećanje sigurnosti opskrbe energijom, smanjenje nestabilnosti i poticanje energetske autonomije EU-a;

19.

ustraje u tome da bi pravila o državnim potporama trebala biti dovoljno prilagođena kako bi se olakšala integracija novih kružnih i održivih rješenja s nultom stopom emisija u svim sektorima, posebno u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije;

20.

zahtijeva da se načela hijerarhije energije integriraju u CEEAG, pri čemu se prednost daje uštedi i učinkovitosti energije, nakon čega slijede izravna elektrifikacija iz obnovljivih izvora i poboljšana uporaba obnovljive topline te, naposljetku, upotreba drugih održivih resursa koji se temelje na obnovljivim izvorima energije samo za primjene koje nemaju alternative za tranziciju; također traži od Komisije da u svjetlu tih načela revidira potporu u obliku smanjenja pristojbi na električnu energiju za velike potrošače energije, osiguravajući da je ta potpora povezana sa stvarnim ulaganjima u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije za njihove procese;

21.

| (i) | primjenom tog načela kao temeljnog prioriteta za procjenu nužnosti određene mjere u energetskom sektoru, posebno za mjere potpore za proizvodnju energije (odjeljak 4.1.), potporu za sigurnost opskrbe, posebno u kontekstu mehanizama pružanja naknada za kapacitete (odjeljak 4.8.) i potpore za energetsku infrastrukturu (odjeljak 4.9.); |
| --- | --- |

(i)

primjenom tog načela kao temeljnog prioriteta za procjenu nužnosti određene mjere u energetskom sektoru, posebno za mjere potpore za proizvodnju energije (odjeljak 4.1.), potporu za sigurnost opskrbe, posebno u kontekstu mehanizama pružanja naknada za kapacitete (odjeljak 4.8.) i potpore za energetsku infrastrukturu (odjeljak 4.9.);

| (ii) | integracijom tog načela u obrazloženje mjera u vezi s mehanizmima energetske učinkovitosti (npr. natječajni postupci specifični za određenu tehnologiju u kategoriji prve potpore – odjeljak 4.1.) i poboljšanjem energetske i okolišne učinkovitosti zgrada (odjeljak 4.2.) ili za centralizirano grijanje i hlađenje (odjeljak 4.10.); |
| --- | --- |

(ii)

integracijom tog načela u obrazloženje mjera u vezi s mehanizmima energetske učinkovitosti (npr. natječajni postupci specifični za određenu tehnologiju u kategoriji prve potpore – odjeljak 4.1.) i poboljšanjem energetske i okolišne učinkovitosti zgrada (odjeljak 4.2.) ili za centralizirano grijanje i hlađenje (odjeljak 4.10.);

22.

naglašava da bi se pravilima EU-a o državnim potporama trebali osigurati jednaki uvjeti za države članice jer neće sve države članice moći pružiti istu razinu potpore poduzećima, pri čemu će se stvoriti rizik od narušavanja i fragmentacije tržišta te većih razlika među zemljama, što bi pak stvorilo dodatne socijalne nejednakosti na jedinstvenom tržištu;

23.

poziva Komisiju da pažljivo ispita hoće li predložene izmjene imati pozitivan učinak na tržišno natjecanje i inovacije ili je vjerojatnije da će stvoriti nove prepreke za tržišno natjecanje, posebno za mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da uzme u obzir dugoročne posljedice za moguće sužavanje transformacijskih puteva;

24.

konstatira da ulaganja u energetski učinkovite i obnovljive tehnologije iziskuju ekonomsku predvidljivost kako bi se smanjio investicijski rizik; poziva Komisiju da odobri programe potpore na dovoljno dugo razdoblje kojim se uzimaju u obzir vremenski okviri planiranja i razvoja relevantnih projekata u skladu s odredbama utvrđenima u relevantnom zakonodavstvu;

25.

poziva Komisiju da zajamči pravnu sigurnost za programe potpore koji su već odobreni u okviru starog sustava državnih potpora; poziva Komisiju da u CEEAG uključi mehanizam preispitivanja kako bi se osigurala dosljednost i usklađenost s konačnim zakonodavnim aktima i provedbenim aktima paketa „Spremni za 55 %”;

26.

poziva Komisiju da izbjegne prekomjerne razine tereta dokazivanja i opravdanja u novim smjernicama kako bi se izbjegli birokracija i nesigurnost koji bi ometali ciljeve politike europskog zelenog plana i postizanje ciljeva smanjenja do 2030.;

27.

naglašava ključnu važnost očuvanja i stvaranja održivih i kvalitetnih radnih mjesta u kontekstu održive tranzicije;

28.

poziva Komisiju da predvidi mogućnost iznimne državne potpore kada takve potpore nisu obuhvaćene drugim dijelovima smjernica ako bi podržane inovacije imale pozitivan učinak na društvo ili gospodarstvo EU-a u skladu s ciljevima politike Unije;

29.

izražava zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti prilikom razmjene informacija između Komisije i država članica o obavještavanju i odobravanju nacionalnih mjera državne potpore, kao i zbog kriterija koji se upotrebljavaju za procjenu usklađenosti nacionalnih mjera državne potpore s ciljevima i zakonima EU-a u području okoliša, biološke raznolikosti i zaštite klime; poziva Komisiju da pristupi rješavanju tog pitanja, između ostalog, objavljivanjem vremenskog rasporeda postupovnih koraka u registru državnih potpora, objavljivanjem odluka o preliminarnoj obavijesti i dopisa upućenih državama članicama u slučajevima kada njihove predložene mjere ne zadovoljavaju uvjete za državnu potporu, poboljšanjem predložaka koje države članice upotrebljavaju za obavijesti o državnim potporama i poboljšanjem procjena usklađenosti Komisije;

30.

podsjeća da je u svojim zaključcima u predmetu ACCC/C/2015/128 usvojenima 17. ožujka 2021. Odbor za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (ACCC) utvrdio da se EU ne pridržava članka 9. Stavaka 3. i 4. Aarhuške konvencije zbog činjenice da civilno društvo trenutačno ne može osporavati odluke o državnim potporama koje je Komisija donijela u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a, a koje bi mogle biti u suprotnosti s pravom EU-a u području okoliša; poziva Komisiju i Vijeće da pokažu potpunu predanost međunarodnim obvezama EU-a u pogledu okolišne pravde; potiče Komisiju da ispuni obvezu preuzetu u izjavi priloženoj revidiranoj Aarhuškoj uredbi te da procijeni dostupne mogućnosti za djelovanje nastavno na zaključke ACCC-a do kraja 2022. te da po potrebi predloži mjere do kraja 2023.;

31.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  SL L 350, 4.10.2021., str. 9.

1

(2)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

2

(3)  SL L 328, 21.12.2018., str. 210.

3

(4)  SL L 158, 14.6.2019., str. 125.

4

(5)  SL L 158, 14.6.2019., str. 54.

5

(6)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

6

(7)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

7

(8)  SL L 264, 25.9.2006., str. 13.

8

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

10

---

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 21. listopada 2021.

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

Politički odnosi i suradnja EU-a i Tajvana

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 21. listopada 2021. potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Europskog parlamenta o ZVSP-u i njihove dijelove koji se odnose na odnose EU-a i Tajvana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Europskog parlamenta o ZVSP-u i njihove dijelove koji se odnose na odnose EU-a i Tajvana,

| — | uzimajući u obzir mehanizam dijaloga o industrijskoj politici između EU-a i Tajvana, uspostavljen 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mehanizam dijaloga o industrijskoj politici između EU-a i Tajvana, uspostavljen 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2013. o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2013. o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (1),

| — | uzimajući u obzir sudjelovanje Tajvana u Europskoj poduzetničkoj mreži, Europskoj platformi za suradnju klastera i dijalogu o digitalnom gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudjelovanje Tajvana u Europskoj poduzetničkoj mreži, Europskoj platformi za suradnju klastera i dijalogu o digitalnom gospodarstvu,

| — | uzimajući u obzir priopćenje ministara vanjskih poslova i razvoja skupine G7 od 5. svibnja 2021., a posebno odjeljak o potpori smislenom sudjelovanju Tajvana u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i Svjetskoj zdravstvenoj skupštini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje ministara vanjskih poslova i razvoja skupine G7 od 5. svibnja 2021., a posebno odjeljak o potpori smislenom sudjelovanju Tajvana u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i Svjetskoj zdravstvenoj skupštini,

| — | uzimajući u obzir sporazume o suradnji u borbi protiv trgovinskih prijevara i provedbu međunarodnih standarda dobrog poreznog upravljanja u Tajvanu od 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o suradnji u borbi protiv trgovinskih prijevara i provedbu međunarodnih standarda dobrog poreznog upravljanja u Tajvanu od 2017.,

| — | uzimajući u obzir uspješnu suradnju Tajvana i njegovo sudjelovanje u okvirnim programima Europske unije (EUFP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspješnu suradnju Tajvana i njegovo sudjelovanje u okvirnim programima Europske unije (EUFP),

| — | uzimajući u obzir savjetovanje o radu između EU-a i Tajvana uspostavljeno 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje o radu između EU-a i Tajvana uspostavljeno 2018.,

| — | uzimajući u obzir ukidanje viza EU-a za nositelje tajvanske putovnice od 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ukidanje viza EU-a za nositelje tajvanske putovnice od 2011.,

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika SAD-a i Japana od 16. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika SAD-a i Japana od 16. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika SAD-a i Republike Koreje od 21. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu čelnika SAD-a i Republike Koreje od 21. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Suzbijanje dezinformacija o bolesti COVID-19 – Ispravljanje činjenica” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Suzbijanje dezinformacija o bolesti COVID-19 – Ispravljanje činjenica” (JOIN(2020)0008),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji (JOIN(2021)0024),

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0265/2021),

| A. | budući da su EU i Tajvan partneri sličnih nazora koji dijele zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i Tajvan partneri sličnih nazora koji dijele zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava;

| B. | budući da kontinuirano iskazivanje ratobornosti i „sive” aktivnosti Kine prema Tajvanu, kao i druge vrste provokacija kao što su špijuniranje, kibernapadi i preotimanje talenata, predstavljaju ozbiljnu prijetnju statusu quo između Tajvana i Kine, kao i miru i stabilnosti u indo-pacifičkoj regiji, te mogu dovesti do opasne eskalacije; budući da je tajvanski ministar obrane Chiu Kuo-cheng izjavio da bi Kina, s obzirom na kontinuirano i znatno jačanje njezinih kapaciteta, do 2025. mogla biti stanju izvršiti „potpunu” invaziju Tajvana; budući da su napetosti između Kine i Tajvana najizraženije u zadnjih 40 godina, s obzirom na to da je Kina od 1. listopada 2021. u identifikacijsku zonu protuzračne obrane Tajvana uputila 150 borbenih zrakoplova, uključujući lovačke zrakoplove i bombardere koji mogu nositi nuklearno oružje; budući da je ta regija od velike važnosti za EU, i zato što se u njoj nalaze brojni bliski partneri i zato što jedna od država članica, Francuska, u toj regija ima svoje prekomorske teritorije; |
| --- | --- |

B.

budući da kontinuirano iskazivanje ratobornosti i „sive” aktivnosti Kine prema Tajvanu, kao i druge vrste provokacija kao što su špijuniranje, kibernapadi i preotimanje talenata, predstavljaju ozbiljnu prijetnju statusu quo između Tajvana i Kine, kao i miru i stabilnosti u indo-pacifičkoj regiji, te mogu dovesti do opasne eskalacije; budući da je tajvanski ministar obrane Chiu Kuo-cheng izjavio da bi Kina, s obzirom na kontinuirano i znatno jačanje njezinih kapaciteta, do 2025. mogla biti stanju izvršiti „potpunu” invaziju Tajvana; budući da su napetosti između Kine i Tajvana najizraženije u zadnjih 40 godina, s obzirom na to da je Kina od 1. listopada 2021. u identifikacijsku zonu protuzračne obrane Tajvana uputila 150 borbenih zrakoplova, uključujući lovačke zrakoplove i bombardere koji mogu nositi nuklearno oružje; budući da je ta regija od velike važnosti za EU, i zato što se u njoj nalaze brojni bliski partneri i zato što jedna od država članica, Francuska, u toj regija ima svoje prekomorske teritorije;

| C. | budući da se EU 2016. obvezao upotrijebiti sve dostupne kanale za poticanje inicijativa usmjerenih na promicanje dijaloga, suradnje i izgradnje povjerenja između obiju strana Tajvanskog tjesnaca; budući da ta nastojanja dosad nisu ostvarena; |
| --- | --- |

C.

budući da se EU 2016. obvezao upotrijebiti sve dostupne kanale za poticanje inicijativa usmjerenih na promicanje dijaloga, suradnje i izgradnje povjerenja između obiju strana Tajvanskog tjesnaca; budući da ta nastojanja dosad nisu ostvarena;

| D. | budući da je kineski predsjednik Xi Jinping 9. listopada 2021. izjavio da će nastaviti raditi na „ponovnom ujedinjenju” navodno mirnim putem, ali i da je upozorio da su najveća prepreka takvom ujedinjenju snage koje se zalažu za neovisnost Tajvana; budući da ratoborne izjave i djelovanja Kine ozbiljno dovode u pitanje navedeni miroljubiv pristup; budući da, prema istraživanju koje je u srpnju 2021. objavio Centar za izborne studije Nacionalnog sveučilišta Chengchi u Taipeiu, samo 1,5 % tajvanskog stanovništva podržava ujedinjenje s kontinentalnom Kinom što je prije moguće, dok velika većina podržava status quo, barem kratkoročno; |
| --- | --- |

D.

budući da je kineski predsjednik Xi Jinping 9. listopada 2021. izjavio da će nastaviti raditi na „ponovnom ujedinjenju” navodno mirnim putem, ali i da je upozorio da su najveća prepreka takvom ujedinjenju snage koje se zalažu za neovisnost Tajvana; budući da ratoborne izjave i djelovanja Kine ozbiljno dovode u pitanje navedeni miroljubiv pristup; budući da, prema istraživanju koje je u srpnju 2021. objavio Centar za izborne studije Nacionalnog sveučilišta Chengchi u Taipeiu, samo 1,5 % tajvanskog stanovništva podržava ujedinjenje s kontinentalnom Kinom što je prije moguće, dok velika većina podržava status quo, barem kratkoročno;

| E. | budući da se pokazalo da su napori koje Tajvan ulaže u ograničavanje širenja koronavirusa među najučinkovitijima na svijetu; budući da su napori Tajvana da tijekom pandemije u različitim poljima aktivno doprinese općem dobru međunarodne zajednice, uključujući brojnim međunarodnim studijama, opipljiv primjer da se Tajvan ponaša kao partner i dokaz da ga treba tretirati kao takvog; budući da to pokazuje da Tajvan međunarodnoj zajednici može pružiti jednako vrijedan doprinos u suočavanju s brojnim drugim izazovima našeg doba; budući da nedavni porast slučajeva zaraze bolešću COVID-19, manjak cjepiva i uplitanje Kine u napore Tajvana da ih izravno nabavi izazivaju ozbiljnu zabrinutost; |
| --- | --- |

E.

budući da se pokazalo da su napori koje Tajvan ulaže u ograničavanje širenja koronavirusa među najučinkovitijima na svijetu; budući da su napori Tajvana da tijekom pandemije u različitim poljima aktivno doprinese općem dobru međunarodne zajednice, uključujući brojnim međunarodnim studijama, opipljiv primjer da se Tajvan ponaša kao partner i dokaz da ga treba tretirati kao takvog; budući da to pokazuje da Tajvan međunarodnoj zajednici može pružiti jednako vrijedan doprinos u suočavanju s brojnim drugim izazovima našeg doba; budući da nedavni porast slučajeva zaraze bolešću COVID-19, manjak cjepiva i uplitanje Kine u napore Tajvana da ih izravno nabavi izazivaju ozbiljnu zabrinutost;

| F. | budući da je EU i dalje najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Tajvan, s ukupnom vrijednošću od 48 milijardi EUR do 2019., što čini 31 % ulaznih izravnih stranih ulaganja Tajvana; budući da postoji znatan potencijal za povećanje izravnih stranih ulaganja Tajvana u EU-u; budući da Tajvan dominira tržištima proizvodnje poluvodiča jer njegovi proizvođači proizvode oko 50 % poluvodiča u svijetu; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU i dalje najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Tajvan, s ukupnom vrijednošću od 48 milijardi EUR do 2019., što čini 31 % ulaznih izravnih stranih ulaganja Tajvana; budući da postoji znatan potencijal za povećanje izravnih stranih ulaganja Tajvana u EU-u; budući da Tajvan dominira tržištima proizvodnje poluvodiča jer njegovi proizvođači proizvode oko 50 % poluvodiča u svijetu;

| G. | budući da položaj Tajvana, njegova ključna uloga u globalnim lancima opskrbe visoke tehnologije i demokratski način života čine tu zemlju strateški važnom za europske demokracije; |
| --- | --- |

G.

budući da položaj Tajvana, njegova ključna uloga u globalnim lancima opskrbe visoke tehnologije i demokratski način života čine tu zemlju strateški važnom za europske demokracije;

| H. | budući da je ukupni iznos bilateralne trgovine između EU-a i Tajvana dosegnuo 51 milijardu EUR u 2019., pri čemu je Tajvan peti po veličini trgovinski partner EU-a u Aziji i 15. najveći trgovinski partner EU-a u svijetu; |
| --- | --- |

H.

budući da je ukupni iznos bilateralne trgovine između EU-a i Tajvana dosegnuo 51 milijardu EUR u 2019., pri čemu je Tajvan peti po veličini trgovinski partner EU-a u Aziji i 15. najveći trgovinski partner EU-a u svijetu;

| 1. | preporučuje potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiji da:






  (a) | blisko surađuje s državama članicama kako bi se intenzivirali politički odnosi između EU-a i Tajvana te kako bi se postiglo sveobuhvatno i pojačano partnerstvo, u okviru politike EU-a o „jedinstvenoj Kini”; smatra Tajvan ključnim partnerom i demokratskim saveznikom u indo-pacifičkoj regiji s obzirom na to da je riječ o zemlji koja je samostalno razvila snažnu demokraciju i tehnološki napredno gospodarstvo te koja može doprinijeti održavanju poretka utemeljenog na pravilima u okruženju koje karakterizira sve jače suparništvo među velikim silama; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

blisko surađuje s državama članicama kako bi se intenzivirali politički odnosi između EU-a i Tajvana te kako bi se postiglo sveobuhvatno i pojačano partnerstvo, u okviru politike EU-a o „jedinstvenoj Kini”; smatra Tajvan ključnim partnerom i demokratskim saveznikom u indo-pacifičkoj regiji s obzirom na to da je riječ o zemlji koja je samostalno razvila snažnu demokraciju i tehnološki napredno gospodarstvo te koja može doprinijeti održavanju poretka utemeljenog na pravilima u okruženju koje karakterizira sve jače suparništvo među velikim silama;

| (b) | hitno izradi procjenu učinka, provede javno savjetovanje i utvrđivanje opsega bilateralnog sporazuma o ulaganju s tajvanskim vlastima kao pripremu za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza, s obzirom da bi takav sporazum doveo do smanjenja zahtjeva u pogledu „vlastitog sadržaja” europskih investitora i proizvođača u Tajvanu; u kontekstu regionalne dinamike vodi računa o važnosti trgovinskih i gospodarskih odnosa između EU-a i Tajvana, među ostalim o pitanjima koja se odnose na multilateralizam i WTO, tehnologiju i javno zdravlje, kao i na osnovnu suradnju u pogledu ključnih zaliha kao što su poluvodiči; potakne Tajvan da poveća ulaganja u EU i konstatira da je Tajvan punopravni član WTO-a; |
| --- | --- |

(b)

hitno izradi procjenu učinka, provede javno savjetovanje i utvrđivanje opsega bilateralnog sporazuma o ulaganju s tajvanskim vlastima kao pripremu za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza, s obzirom da bi takav sporazum doveo do smanjenja zahtjeva u pogledu „vlastitog sadržaja” europskih investitora i proizvođača u Tajvanu; u kontekstu regionalne dinamike vodi računa o važnosti trgovinskih i gospodarskih odnosa između EU-a i Tajvana, među ostalim o pitanjima koja se odnose na multilateralizam i WTO, tehnologiju i javno zdravlje, kao i na osnovnu suradnju u pogledu ključnih zaliha kao što su poluvodiči; potakne Tajvan da poveća ulaganja u EU i konstatira da je Tajvan punopravni član WTO-a;

| (c) | izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog ratobornog stava Kine prema Tajvanu i pritisaka na Tajvan, što se posebno odražava znatnim ulaganjima Kine u vojne kapacitete, njezinim ofanzivnim vojnim vježbama i čestim kršenjima identifikacijske zone protuzračne obrane Tajvana; pozove Kinu da odmah prekine s kontinuiranim upadima u identifikacijsku zonu protuzračne obrane Tajvana, posebno s obzirom na to da je između 1. i 4. listopada 2021. zabilježeno oko 150 upada njezinih zrakoplova u tu zonu, među ostalim i lovačkih zrakoplova; upozori na provokativnu kinesku retoriku koja odražava naizgled proturječne namjere – želju da se Tajvan podvrgne totalitarnoj vlasti Komunističke partije Kine (KPK), istovremeno tvrdeći da se želi mirni razvoj odnosa s Tajvanom – te da ustraje u tome da do bilo kakve promjene u odnosima između Tajvana i Kine ne smije doći jednostrano niti protiv volje tajvanskih građana; potiče EU i države članice da preuzmu proaktivnu ulogu i surađuju s međunarodnim partnerima sličnih nazora u cilju mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu te uspostave partnerstva s demokratskom vladom Tajvana; |
| --- | --- |

(c)

izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog ratobornog stava Kine prema Tajvanu i pritisaka na Tajvan, što se posebno odražava znatnim ulaganjima Kine u vojne kapacitete, njezinim ofanzivnim vojnim vježbama i čestim kršenjima identifikacijske zone protuzračne obrane Tajvana; pozove Kinu da odmah prekine s kontinuiranim upadima u identifikacijsku zonu protuzračne obrane Tajvana, posebno s obzirom na to da je između 1. i 4. listopada 2021. zabilježeno oko 150 upada njezinih zrakoplova u tu zonu, među ostalim i lovačkih zrakoplova; upozori na provokativnu kinesku retoriku koja odražava naizgled proturječne namjere – želju da se Tajvan podvrgne totalitarnoj vlasti Komunističke partije Kine (KPK), istovremeno tvrdeći da se želi mirni razvoj odnosa s Tajvanom – te da ustraje u tome da do bilo kakve promjene u odnosima između Tajvana i Kine ne smije doći jednostrano niti protiv volje tajvanskih građana; potiče EU i države članice da preuzmu proaktivnu ulogu i surađuju s međunarodnim partnerima sličnih nazora u cilju mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu te uspostave partnerstva s demokratskom vladom Tajvana;

| (d) | iskaže ozbiljnu zabrinutost zbog stanja u Istočnom i Južnom kineskom moru i snažno se usprotivi svim jednostranim pokušajima promjene statusa quo i povećanja napetosti; ponovno istakne važnost poštovanja međunarodnog prava, posebno Konvencije UN-a o pravu mora (UNCLOS) i njezinih odredbi o obvezi rješavanja sporova mirnim putem te očuvanju slobode plovidbe i prelijetanja; |
| --- | --- |

(d)

iskaže ozbiljnu zabrinutost zbog stanja u Istočnom i Južnom kineskom moru i snažno se usprotivi svim jednostranim pokušajima promjene statusa quo i povećanja napetosti; ponovno istakne važnost poštovanja međunarodnog prava, posebno Konvencije UN-a o pravu mora (UNCLOS) i njezinih odredbi o obvezi rješavanja sporova mirnim putem te očuvanju slobode plovidbe i prelijetanja;

| (e) | izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog toga što Kina ima sposobnost izvršiti potpunu invaziju Tajvana do 2025.; oštro osudi dosad nezabilježene kineske povrede identifikacijske zone protuzračne obrane Tajvana u kojima je je od 1. listopada 2021. sudjelovalo 150 borbenih zrakoplova, uključujući lovačke zrakoplove i bombardere koji mogu nositi nuklearno oružje; potvrdi da nedavne vojne provokacije Kine dovode u pitanje dugoročne namjere Kine u pogledu miroljubivog rješenja; |
| --- | --- |

(e)

izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog toga što Kina ima sposobnost izvršiti potpunu invaziju Tajvana do 2025.; oštro osudi dosad nezabilježene kineske povrede identifikacijske zone protuzračne obrane Tajvana u kojima je je od 1. listopada 2021. sudjelovalo 150 borbenih zrakoplova, uključujući lovačke zrakoplove i bombardere koji mogu nositi nuklearno oružje; potvrdi da nedavne vojne provokacije Kine dovode u pitanje dugoročne namjere Kine u pogledu miroljubivog rješenja;

| (f) | podsjeti da je održavanje mira i stabilnosti u indo-pacifičkoj regiji temeljni interes EU-a i njegovih država članica; istakne da vojni sukob u Tajvanskom tjesnacu ne bi samo prouzročio znatne gospodarske poremećaje koji bi utjecali na europske interese, već bi također ozbiljno ugrozio regionalni poredak utemeljen na pravilima, kao i demokratsko upravljanje u čijem su središtu ljudska prava, demokracija i vladavina prava; |
| --- | --- |

(f)

podsjeti da je održavanje mira i stabilnosti u indo-pacifičkoj regiji temeljni interes EU-a i njegovih država članica; istakne da vojni sukob u Tajvanskom tjesnacu ne bi samo prouzročio znatne gospodarske poremećaje koji bi utjecali na europske interese, već bi također ozbiljno ugrozio regionalni poredak utemeljen na pravilima, kao i demokratsko upravljanje u čijem su središtu ljudska prava, demokracija i vladavina prava;

| (g) | vodi računa o tome da EU pridaje veliki značaj sigurnosti u Tajvanskom tjesnacu i da postoji izravna veza između europskog prosperiteta i azijske sigurnosti te da bi stoga širenje sukoba izvan ekonomske sfere imalo posljedice po Europu; obznani da će mjere koje Kina poduzima protiv Tajvana i u Južnom kineskom moru imati posljedice za odnose EU-a i Kine; |
| --- | --- |

(g)

vodi računa o tome da EU pridaje veliki značaj sigurnosti u Tajvanskom tjesnacu i da postoji izravna veza između europskog prosperiteta i azijske sigurnosti te da bi stoga širenje sukoba izvan ekonomske sfere imalo posljedice po Europu; obznani da će mjere koje Kina poduzima protiv Tajvana i u Južnom kineskom moru imati posljedice za odnose EU-a i Kine;

| (h) | izrazi zabrinutost zbog kineskog zakonodavstva koje se odnosi na Tajvan i istakne da nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti Hong Kongu čini potpuno nevjerodostojnima tvrdnje da bi se u skladu sa Zakonom protiv odcjepljenja iz 2005. Tajvanu u slučaju ujedinjenja dala visoka razina autonomije; |
| --- | --- |

(h)

izrazi zabrinutost zbog kineskog zakonodavstva koje se odnosi na Tajvan i istakne da nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti Hong Kongu čini potpuno nevjerodostojnima tvrdnje da bi se u skladu sa Zakonom protiv odcjepljenja iz 2005. Tajvanu u slučaju ujedinjenja dala visoka razina autonomije;

| (i) | istakne važnost daljnjeg jačanja partnerstva i suradnje između EU-a i Tajvana na svim razinama, posebno u svjetlu kontinuiranih provokacija i jačanja vojne prisutnosti Kine; posebno istakne da bi Europski parlament mogao imati ključnu ulogu u utvrđivanju područja za daljnju suradnju, kao i u pogledu jasnog prozivanja kineskih provokacija i iskazivanja solidarnosti s Tajvanom; |
| --- | --- |

(i)

istakne važnost daljnjeg jačanja partnerstva i suradnje između EU-a i Tajvana na svim razinama, posebno u svjetlu kontinuiranih provokacija i jačanja vojne prisutnosti Kine; posebno istakne da bi Europski parlament mogao imati ključnu ulogu u utvrđivanju područja za daljnju suradnju, kao i u pogledu jasnog prozivanja kineskih provokacija i iskazivanja solidarnosti s Tajvanom;

| (j) | snažno se založi za smisleno sudjelovanje Tajvana u svojstvu promatrača na sastancima, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih tijela, uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva (ICAO), Međunarodnu kriminalističko-policijsku organizaciju (Interpol) i Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC); apelira na države članice i institucije EU-a da daju podršku međunarodnim inicijativa u kojima se traži da Tajvan sudjeluje u međunarodnim organizacijama; ponovno pozdravi proaktivnu suradnju Tajvana s međunarodnom zajednicom u pogledu stjecanja saznanja o pandemiji bolesti COVID-19 i pronalaženja najboljih načina za odgovor na nju te da naglasi da je time dokazano da bi doprinosi Tajvana u okviru Svjetske zdravstvene organizacije predstavljali dodanu vrijednost za zdravlje i dobrobit građana svih njezinih članica; |
| --- | --- |

(j)

snažno se založi za smisleno sudjelovanje Tajvana u svojstvu promatrača na sastancima, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih tijela, uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva (ICAO), Međunarodnu kriminalističko-policijsku organizaciju (Interpol) i Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC); apelira na države članice i institucije EU-a da daju podršku međunarodnim inicijativa u kojima se traži da Tajvan sudjeluje u međunarodnim organizacijama; ponovno pozdravi proaktivnu suradnju Tajvana s međunarodnom zajednicom u pogledu stjecanja saznanja o pandemiji bolesti COVID-19 i pronalaženja najboljih načina za odgovor na nju te da naglasi da je time dokazano da bi doprinosi Tajvana u okviru Svjetske zdravstvene organizacije predstavljali dodanu vrijednost za zdravlje i dobrobit građana svih njezinih članica;

| (k) | potiče povećanje gospodarskih, znanstvenih, kulturnih, političkih i međuljudskih razmjena, sastanaka i suradnje između EU-a i Tajvana, te razmjena u kojima sudjeluju predstavnici država članica, među ostalim na najvišim razinama, kako bi se u potpunosti odrazila dinamična, višedimenzionalna i bliska suradnja između EU-a i Tajvana kao partnera sličnih nazora; odlučno osudi prijetnje odmazdom i pritiske Narodne Republike Kine prema predsjedniku češkog Senata Milošu Vystrčilu zbog njegova posjeta Tajvanu u kolovozu 2020. te istakne da Češka, kao i sve druge suverene zemlje, imaju pravo razvijati gospodarsku i kulturnu suradnju s Tajvanom; |
| --- | --- |

(k)

potiče povećanje gospodarskih, znanstvenih, kulturnih, političkih i međuljudskih razmjena, sastanaka i suradnje između EU-a i Tajvana, te razmjena u kojima sudjeluju predstavnici država članica, među ostalim na najvišim razinama, kako bi se u potpunosti odrazila dinamična, višedimenzionalna i bliska suradnja između EU-a i Tajvana kao partnera sličnih nazora; odlučno osudi prijetnje odmazdom i pritiske Narodne Republike Kine prema predsjedniku češkog Senata Milošu Vystrčilu zbog njegova posjeta Tajvanu u kolovozu 2020. te istakne da Češka, kao i sve druge suverene zemlje, imaju pravo razvijati gospodarsku i kulturnu suradnju s Tajvanom;

| (l) | nastavi podržavati uključenje Tajvana u indo-pacifičku strategiju EU-a; pozitivno gleda na činjenicu da su Komisija i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku nedavno objavili strategiju EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji u kojoj se navodi da je znatno jačanje vojnih snaga Kine dovelo do povećanih napetosti u regionalnim kritičnim točkama kao što su Južno i istočno kinesko more te Tajvanski tjesnac i potvrđuje da je od ključne važnosti da EU pojača suradnju s partnerima iz te regije kako bi se zajamčili mir, stabilnost i blagostanje na obje strane Tajvanskog tjesnaca; potakne EU da u okviru strategije EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji nastavi tijesno surađivati s drugim partnerima istih nazora kako bi se odgovorilo na asertivno djelovanje Kine u regiji i ojačao poredak utemeljen na pravilima, s obzirom na vlastite gospodarske interese EU-a u regiji; |
| --- | --- |

(l)

nastavi podržavati uključenje Tajvana u indo-pacifičku strategiju EU-a; pozitivno gleda na činjenicu da su Komisija i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku nedavno objavili strategiju EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji u kojoj se navodi da je znatno jačanje vojnih snaga Kine dovelo do povećanih napetosti u regionalnim kritičnim točkama kao što su Južno i istočno kinesko more te Tajvanski tjesnac i potvrđuje da je od ključne važnosti da EU pojača suradnju s partnerima iz te regije kako bi se zajamčili mir, stabilnost i blagostanje na obje strane Tajvanskog tjesnaca; potakne EU da u okviru strategije EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji nastavi tijesno surađivati s drugim partnerima istih nazora kako bi se odgovorilo na asertivno djelovanje Kine u regiji i ojačao poredak utemeljen na pravilima, s obzirom na vlastite gospodarske interese EU-a u regiji;

| (m) | nastavi predlagati inicijative za poboljšanje bilateralnih gospodarskih odnosa i međuljudskih kontakata, posebno među mladima, uključujući u akademskoj zajednici, civilnom društvu i područjima sporta, kulture i obrazovanja, kao i međugradskih i međuregionalnih partnerstava; pohvali postojeća partnerstva pobratimljenih europskih i tajvanskih gradova i potiče diplomaciju gradova kao sredstvo za pomoć tajvanskom sudjelovanju u međunarodnim inicijativama, čime bi se Tajvanu omogućilo da zaobiđe pokušaje Kine da dodatno pojača njegovu diplomatsku izoliranost; |
| --- | --- |

(m)

nastavi predlagati inicijative za poboljšanje bilateralnih gospodarskih odnosa i međuljudskih kontakata, posebno među mladima, uključujući u akademskoj zajednici, civilnom društvu i područjima sporta, kulture i obrazovanja, kao i međugradskih i međuregionalnih partnerstava; pohvali postojeća partnerstva pobratimljenih europskih i tajvanskih gradova i potiče diplomaciju gradova kao sredstvo za pomoć tajvanskom sudjelovanju u međunarodnim inicijativama, čime bi se Tajvanu omogućilo da zaobiđe pokušaje Kine da dodatno pojača njegovu diplomatsku izoliranost;

| (n) | potiče europsku i tajvansku suradnju u medijskom sektoru kako bi se diversificiralo kinesko jezično medijsko okruženje u EU-u i pružila alternativa medijima pod kontrolom Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

(n)

potiče europsku i tajvansku suradnju u medijskom sektoru kako bi se diversificiralo kinesko jezično medijsko okruženje u EU-u i pružila alternativa medijima pod kontrolom Narodne Republike Kine;

| (o) | potiče EU i države članice da pomognu u podizanju razine osviještenosti u Europi o situaciji u Tajvanskom tjesnacu, kao i o složenoj prirodi odnosa Tajvana i Kine, uspostavom i financiranjem namjenskih programa i istraživanja usmjerenih na društvo u cjelini; istakne da je važno uložiti napore za pokretanje uključive rasprave diljem država članica EU-a, pri čemu se europskoj javnosti moraju objasniti rizici porasta broja autoritarnih režima u indo-pacifičkoj regiji zbog asertivnog stava Kine i njezinih napora da se podriva demokracija, posebno u Tajvanu, te posljedice koje bi nereagiranje na te prijetnje imalo za demokracije diljem svijeta; |
| --- | --- |

(o)

potiče EU i države članice da pomognu u podizanju razine osviještenosti u Europi o situaciji u Tajvanskom tjesnacu, kao i o složenoj prirodi odnosa Tajvana i Kine, uspostavom i financiranjem namjenskih programa i istraživanja usmjerenih na društvo u cjelini; istakne da je važno uložiti napore za pokretanje uključive rasprave diljem država članica EU-a, pri čemu se europskoj javnosti moraju objasniti rizici porasta broja autoritarnih režima u indo-pacifičkoj regiji zbog asertivnog stava Kine i njezinih napora da se podriva demokracija, posebno u Tajvanu, te posljedice koje bi nereagiranje na te prijetnje imalo za demokracije diljem svijeta;

| (p) | potakne dijalog i suradnju s Tajvanom u svim industrijskim sektorima i lancima opskrbe, posebno industrijama u nastajanju i industrijama od strateške važnosti kao što su elektronička vozila, robotika i pametna proizvodnja te tehnologije poluvodiča; |
| --- | --- |

(p)

potakne dijalog i suradnju s Tajvanom u svim industrijskim sektorima i lancima opskrbe, posebno industrijama u nastajanju i industrijama od strateške važnosti kao što su elektronička vozila, robotika i pametna proizvodnja te tehnologije poluvodiča;

| (q) | podupre daljnje jačanje inicijativa kojima bi se EU-u omogućilo sklapanje partnerstava s Tajvanom u područjima IKT-a, biotehnologije, zdravlja i sigurnosti ta da radi na konkretnoj suradnji i inicijativama između strategije EU-a za povezivost i tajvanske nove politike usmjerene prema jugu; snažno podupre jačanje partnerstva u području poluvodiča; |
| --- | --- |

(q)

podupre daljnje jačanje inicijativa kojima bi se EU-u omogućilo sklapanje partnerstava s Tajvanom u područjima IKT-a, biotehnologije, zdravlja i sigurnosti ta da radi na konkretnoj suradnji i inicijativama između strategije EU-a za povezivost i tajvanske nove politike usmjerene prema jugu; snažno podupre jačanje partnerstva u području poluvodiča;

| (r) | potvrdi središnju ulogu Tajvana u strateškim industrijama kao što je peta generacija komunikacijske infrastrukture (5G), s obzirom na to da se u Tajvanu nalazi najveća tvornica poluvodiča i da je ta zemlja najveći proizvođač poluvodiča na svijetu; naglašava da će u budućnosti mikročipovi imati središnju ulogu u oblikovanju globalnog poretka te da će oni koju budu kontrolirali projektiranje i proizvodnju mikročipova određivati smjer u 21. stoljeću; podsjeti da su poremećaji u globalnim lancima opskrbe prouzročeni pandemijom stavili Tajvan u središte tehnološke inicijative, što je pak natjeralo EU da osvijesti vlastite slabosti i hitno razmotri kako smanjiti ovisnosti o vanjskim akterima; stoga pozove na pojačanu suradnju s Tajvanom kako bi se podržao plan EU-a za zelenu i digitalnu tranziciju, kao i napori EU-a za diversifikacijom lanaca vrijednosti i opskrbe, s obzirom na to da je pandemija pojačale zahtjeve u tom smislu, ističući potrebu za povećanim ulaganjima i političkom potporom, posebno u lancima vrijednosti od strateške važnosti, kao što su mikroelektronika, autonomna vožnja i umjetna inteligencija, a to su područja u kojima Tajvan ima središnju ulogu; |
| --- | --- |

(r)

potvrdi središnju ulogu Tajvana u strateškim industrijama kao što je peta generacija komunikacijske infrastrukture (5G), s obzirom na to da se u Tajvanu nalazi najveća tvornica poluvodiča i da je ta zemlja najveći proizvođač poluvodiča na svijetu; naglašava da će u budućnosti mikročipovi imati središnju ulogu u oblikovanju globalnog poretka te da će oni koju budu kontrolirali projektiranje i proizvodnju mikročipova određivati smjer u 21. stoljeću; podsjeti da su poremećaji u globalnim lancima opskrbe prouzročeni pandemijom stavili Tajvan u središte tehnološke inicijative, što je pak natjeralo EU da osvijesti vlastite slabosti i hitno razmotri kako smanjiti ovisnosti o vanjskim akterima; stoga pozove na pojačanu suradnju s Tajvanom kako bi se podržao plan EU-a za zelenu i digitalnu tranziciju, kao i napori EU-a za diversifikacijom lanaca vrijednosti i opskrbe, s obzirom na to da je pandemija pojačale zahtjeve u tom smislu, ističući potrebu za povećanim ulaganjima i političkom potporom, posebno u lancima vrijednosti od strateške važnosti, kao što su mikroelektronika, autonomna vožnja i umjetna inteligencija, a to su područja u kojima Tajvan ima središnju ulogu;

| (s) | pohvali organizaciju prvog Europskog investicijskog foruma u Tajvanu u rujnu 2020. i potakne veća bilateralna ulaganja u oba smjera; pozove na povećanje takvih ulaganja, posebno u industrijskim sektorima u kojima je Tajvan predvodnik, odnosno u ključnim tehnologijama, uključujući poluvodiče, kojima bi se poduprli napori EU-a da ojača vlastite kapacitete u području mikroelektronike; istakne da bi se nakon dijaloga između Tajvana i EU-a o digitalnom gospodarstvu 2020. EU i Tajvan trebali nadovezati na svoje razgovore o suradnji u područjima istraživanja i tehnologije, lanaca blokova, umjetne inteligencije, kibersigurnosne certifikacije, podatkovnoga gospodarstva i digitalne povezivosti kako bi se utvrdile daljnje sinergije, proširila razmjena politika o razvoju digitalnog gospodarstva i uspostavila sveobuhvatnija partnerstva; |
| --- | --- |

(s)

pohvali organizaciju prvog Europskog investicijskog foruma u Tajvanu u rujnu 2020. i potakne veća bilateralna ulaganja u oba smjera; pozove na povećanje takvih ulaganja, posebno u industrijskim sektorima u kojima je Tajvan predvodnik, odnosno u ključnim tehnologijama, uključujući poluvodiče, kojima bi se poduprli napori EU-a da ojača vlastite kapacitete u području mikroelektronike; istakne da bi se nakon dijaloga između Tajvana i EU-a o digitalnom gospodarstvu 2020. EU i Tajvan trebali nadovezati na svoje razgovore o suradnji u područjima istraživanja i tehnologije, lanaca blokova, umjetne inteligencije, kibersigurnosne certifikacije, podatkovnoga gospodarstva i digitalne povezivosti kako bi se utvrdile daljnje sinergije, proširila razmjena politika o razvoju digitalnog gospodarstva i uspostavila sveobuhvatnija partnerstva;

| (t) | pozdravi obveze koje je Tajvan dobrovoljno preuzeo kako bi pomogao u borbi protiv globalnog zatopljenja, čime doprinosi provedbi ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(t)

pozdravi obveze koje je Tajvan dobrovoljno preuzeo kako bi pomogao u borbi protiv globalnog zatopljenja, čime doprinosi provedbi ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama;

| (u) | potakne EU i države članice da prodube suradnju s Tajvanom u borbi protiv dezinformacija iz zlonamjernih trećih zemalja, uključujući razmjenu najboljih praksi, zajedničke pristupe poticanju medijske slobode i novinarstva, produbljenje suradnje u pogledu kibersigurnosti i kiberprijetnji, jačanje osviještenosti građana i općenito povećanje digitalne pismenosti stanovništva kako bi se pojačala otpornost demokratskih sustava; podrži pojačanu suradnju između relevantnih europskih i tajvanskih skupina za strateško promišljanje u tom području; |
| --- | --- |

(u)

potakne EU i države članice da prodube suradnju s Tajvanom u borbi protiv dezinformacija iz zlonamjernih trećih zemalja, uključujući razmjenu najboljih praksi, zajedničke pristupe poticanju medijske slobode i novinarstva, produbljenje suradnje u pogledu kibersigurnosti i kiberprijetnji, jačanje osviještenosti građana i općenito povećanje digitalne pismenosti stanovništva kako bi se pojačala otpornost demokratskih sustava; podrži pojačanu suradnju između relevantnih europskih i tajvanskih skupina za strateško promišljanje u tom području;

| (v) | razmotri mogućnost izvlačenja pouka iz iskustva Tajvana u borbi protiv dezinformacija iz Kine usmjerenih na neovisnost tajvanskih medija, pri čemu se koriste platforme društvenih medija te infiltrira u tajvansku televiziju i tiskane medije kako bi se utjecalo na javno mnijenje i podrivalo izborne procese na Tajvanu; pohvali Tajvan zato što medijsku pismenost smatra korisnim i ključnim alatom kako bi građani mogli prepoznati dezinformacije te što je stoga u školski kurikulum uvrstio medijsku pismenost; |
| --- | --- |

(v)

razmotri mogućnost izvlačenja pouka iz iskustva Tajvana u borbi protiv dezinformacija iz Kine usmjerenih na neovisnost tajvanskih medija, pri čemu se koriste platforme društvenih medija te infiltrira u tajvansku televiziju i tiskane medije kako bi se utjecalo na javno mnijenje i podrivalo izborne procese na Tajvanu; pohvali Tajvan zato što medijsku pismenost smatra korisnim i ključnim alatom kako bi građani mogli prepoznati dezinformacije te što je stoga u školski kurikulum uvrstio medijsku pismenost;

| (w) | naglasi da koristi tajvanskih napora u borbi protiv dezinformacija i borbi protiv lažnih vijesti nadilaze okvire Tajvana i utječu ne samo na društvo na tom otoku, već i na kinesku jezičnu zajednicu u Hong Kongu i drugim zemljama jugoistočne Azije; |
| --- | --- |

(w)

naglasi da koristi tajvanskih napora u borbi protiv dezinformacija i borbi protiv lažnih vijesti nadilaze okvire Tajvana i utječu ne samo na društvo na tom otoku, već i na kinesku jezičnu zajednicu u Hong Kongu i drugim zemljama jugoistočne Azije;

| (x) | osudi pokušaje Kine da diskreditira način na koji tajvanska vlada postupa s pandemijom; pohvali učinkovit pristup Tajvana odozdo prema gore, koji vode njegovi građani, u pogledu provjere činjenica i informacija upotrebom tehnologije, kao što je umjetna inteligencija, kako bi se povećali napori i omogućilo onima koji provjeravaju činjenice da prepoznaju najštetnije tvrdnje koje kolaju platformama društvenih medija i time zaustave njihovo širenje; |
| --- | --- |

(x)

osudi pokušaje Kine da diskreditira način na koji tajvanska vlada postupa s pandemijom; pohvali učinkovit pristup Tajvana odozdo prema gore, koji vode njegovi građani, u pogledu provjere činjenica i informacija upotrebom tehnologije, kao što je umjetna inteligencija, kako bi se povećali napori i omogućilo onima koji provjeravaju činjenice da prepoznaju najštetnije tvrdnje koje kolaju platformama društvenih medija i time zaustave njihovo širenje;

| (y) | podsjeti da je prijetnja s kojom se Tajvan suočava zbog kineskih aktivnosti dezinformiranja dio većeg problema s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta u doba u kojem su komunikacijske tehnologije ključne za geopolitičko natjecanje za vodeći položaj u svijetu; podsjeti na to da je Kina, zajedno s Rusijom, i dalje značajna prijetnja demokracijama u Europi zbog pribjegavanja kampanjama dezinformiranja, koje su se znatno intenzivirale tijekom pandemije, kao što je navedeno u izvješću ESVD-a iz lipnja 2020.; istakne da je suradnja u borbi protiv dezinformiranja stoga u interesu i EU-a i Tajvana; |
| --- | --- |

(y)

podsjeti da je prijetnja s kojom se Tajvan suočava zbog kineskih aktivnosti dezinformiranja dio većeg problema s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta u doba u kojem su komunikacijske tehnologije ključne za geopolitičko natjecanje za vodeći položaj u svijetu; podsjeti na to da je Kina, zajedno s Rusijom, i dalje značajna prijetnja demokracijama u Europi zbog pribjegavanja kampanjama dezinformiranja, koje su se znatno intenzivirale tijekom pandemije, kao što je navedeno u izvješću ESVD-a iz lipnja 2020.; istakne da je suradnja u borbi protiv dezinformiranja stoga u interesu i EU-a i Tajvana;

| (z) | dodatno promiče trenutačnu suradnju EU-a i Tajvana u području istraživanja i inovacija unutar okvirnog programa Obzor Europa (2021. – 2027.); potakne sudjelovanje većeg broja tajvanskih istraživača u programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

(z)

dodatno promiče trenutačnu suradnju EU-a i Tajvana u području istraživanja i inovacija unutar okvirnog programa Obzor Europa (2021. – 2027.); potakne sudjelovanje većeg broja tajvanskih istraživača u programa Obzor Europa;

| (aa) | dodatno promiče turizam i razmjene mladih s Tajvanom putem inicijativa kao što su radni odmor, programi Erasmus ili stipendije za povezivanje Tajvana i Europe te istraži mogućnosti za suradnju u visokom obrazovanju i drugim područjima s ciljem jačanja stručnog znanja o Kini i Tajvanu u Europi i doprinošenja boljem razumijevanju Europe u Tajvanu; |
| --- | --- |

(aa)

dodatno promiče turizam i razmjene mladih s Tajvanom putem inicijativa kao što su radni odmor, programi Erasmus ili stipendije za povezivanje Tajvana i Europe te istraži mogućnosti za suradnju u visokom obrazovanju i drugim područjima s ciljem jačanja stručnog znanja o Kini i Tajvanu u Europi i doprinošenja boljem razumijevanju Europe u Tajvanu;

| (ab) | potiče EU i njegove države članice da poboljšaju suradnju s Tajvanom unutar globalnog okvira za suradnju i osposobljavanje (GCTF), platforme za regionalnu suradnju za pružanje programa izgradnje kapaciteta i osposobljavanja trećim zemljama diljem svijeta; |
| --- | --- |

(ab)

potiče EU i njegove države članice da poboljšaju suradnju s Tajvanom unutar globalnog okvira za suradnju i osposobljavanje (GCTF), platforme za regionalnu suradnju za pružanje programa izgradnje kapaciteta i osposobljavanja trećim zemljama diljem svijeta;

| (ac) | promijeni naziv Europskog ureda za gospodarstvo i trgovinu u Tajvanu u „Ured Europske unije u Tajvanu” kako bi se odrazio široki razmjer naših veza; |
| --- | --- |

(ac)

promijeni naziv Europskog ureda za gospodarstvo i trgovinu u Tajvanu u „Ured Europske unije u Tajvanu” kako bi se odrazio široki razmjer naših veza;

| (ad) | pozdravi planove o otvaranju predstavničkog ureda Tajvana u Litvi; osudi reakciju kineske vlade koja je nametnula ekonomske sankcije Litvi; u tom pogledu izrazi svoju potporu Litvi i solidarnost s njom, poduzme odgovarajuće mjere i pozove Vijeće da učini isto; |
| --- | --- |

(ad)

pozdravi planove o otvaranju predstavničkog ureda Tajvana u Litvi; osudi reakciju kineske vlade koja je nametnula ekonomske sankcije Litvi; u tom pogledu izrazi svoju potporu Litvi i solidarnost s njom, poduzme odgovarajuće mjere i pozove Vijeće da učini isto;

| (ae) | pohvali Tajvan kao iznimnog partnera u promicanju ljudskih prava i slobode vjeroispovijesti u indo-pacifičkoj regiji; prepozna činjenicu da Tajvan predstavlja primjer u regiji s obzirom na rezultate u pogledu poštovanja temeljnih sloboda, i gospodarskih i socijalnih, kao i političkih i kulturnih prava, što se odnosi i na napredak u pogledu prava pripadnika zajednice LGBTQI te prava autohtonih zajednica; posebni predstavnik EU-a za ljudska prava i posebni izaslanik EU-a za slobodu vjere ili uvjerenja sudjeluje u međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima na Tajvanu i da poduzme konkretne mjere za suradnju s Tajvanom kako bi se unaprijedili ljudska prava, društvena prava, vjerske slobode, digitalno gospodarstvo i održivi rast zemalja u razvoju u indo-pacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

(ae)

pohvali Tajvan kao iznimnog partnera u promicanju ljudskih prava i slobode vjeroispovijesti u indo-pacifičkoj regiji; prepozna činjenicu da Tajvan predstavlja primjer u regiji s obzirom na rezultate u pogledu poštovanja temeljnih sloboda, i gospodarskih i socijalnih, kao i političkih i kulturnih prava, što se odnosi i na napredak u pogledu prava pripadnika zajednice LGBTQI te prava autohtonih zajednica; posebni predstavnik EU-a za ljudska prava i posebni izaslanik EU-a za slobodu vjere ili uvjerenja sudjeluje u međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima na Tajvanu i da poduzme konkretne mjere za suradnju s Tajvanom kako bi se unaprijedili ljudska prava, društvena prava, vjerske slobode, digitalno gospodarstvo i održivi rast zemalja u razvoju u indo-pacifičkoj regiji;

| (af) | pojača suradnju s Tajvanom s ciljem razmjene najboljih praksi u postupanju s pandemijom bolesti COVID-19, pokretanjem inicijativa za lakšu nabavu cjepiva, i daljnjeg poboljšanja suradnje EU-a s Tajvanom u području zdravlja i kontrole zaraznih bolesti; pohvali tajvansku vladu i njezin narod zbog toga što su relativno uspješno zaustavili pandemiju na domaćem terenu i zbog njihove velikodušnosti u pružanju pomoći drugim zemljama; podsjeti na to da se učinkovit odgovor Tajvana temeljio na transparentnosti, otvorenosti i upotrebi tehnologije u suradnji s društvom, što je pristup koji se temelji na povjerenju javnosti; |
| --- | --- |

(af)

pojača suradnju s Tajvanom s ciljem razmjene najboljih praksi u postupanju s pandemijom bolesti COVID-19, pokretanjem inicijativa za lakšu nabavu cjepiva, i daljnjeg poboljšanja suradnje EU-a s Tajvanom u području zdravlja i kontrole zaraznih bolesti; pohvali tajvansku vladu i njezin narod zbog toga što su relativno uspješno zaustavili pandemiju na domaćem terenu i zbog njihove velikodušnosti u pružanju pomoći drugim zemljama; podsjeti na to da se učinkovit odgovor Tajvana temeljio na transparentnosti, otvorenosti i upotrebi tehnologije u suradnji s društvom, što je pristup koji se temelji na povjerenju javnosti;

| (ag) | pohvali tajvansko iskazivanje solidarnosti s EU-om, poput činjenice da je tijekom teških prvih mjeseci pandemije Tajvan donirao više od 7 milijuna kirurških maski nekolicini država članica, kao i pet linija za proizvodnju maski Češkoj; pozove da se uzvrati ta iskazana solidarnost; |
| --- | --- |

(ag)

pohvali tajvansko iskazivanje solidarnosti s EU-om, poput činjenice da je tijekom teških prvih mjeseci pandemije Tajvan donirao više od 7 milijuna kirurških maski nekolicini država članica, kao i pet linija za proizvodnju maski Češkoj; pozove da se uzvrati ta iskazana solidarnost;

| (ah) | nastavi poticati razmjenu obavještajnih podataka između država članica i Tajvana i zajedničku borbu protiv prekograničnog kriminala; |
| --- | --- |

(ah)

nastavi poticati razmjenu obavještajnih podataka između država članica i Tajvana i zajedničku borbu protiv prekograničnog kriminala;

| (ai) | prepozna da su SAD i Japan u zajedničkoj izjavi s nedavnog bilateralnog sastanka na vrhu prvi put istaknuli važnost mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu, nakon koje je početkom svibnja uslijedila slična izjava skupine G7; potiče EU da surađuje s drugim partnerima istih nazora, kao što su Australija, Novi Zeland, Indija, Japan, Južna Koreja i Sjedinjene Američke Države, te da razmotri mogućnost da se Tajvan pozove da s partnerima sudjeluje u platformama i radnima skupinama u ključnim industrijskim sektorima; |
| --- | --- |

(ai)

prepozna da su SAD i Japan u zajedničkoj izjavi s nedavnog bilateralnog sastanka na vrhu prvi put istaknuli važnost mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu, nakon koje je početkom svibnja uslijedila slična izjava skupine G7; potiče EU da surađuje s drugim partnerima istih nazora, kao što su Australija, Novi Zeland, Indija, Japan, Južna Koreja i Sjedinjene Američke Države, te da razmotri mogućnost da se Tajvan pozove da s partnerima sudjeluje u platformama i radnima skupinama u ključnim industrijskim sektorima;

| (aj) | potiče države članice koje nemaju sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza ili sporazum o razmjeni poreznih informacija s Tajvanom da što prije započnu pregovore o takvim sporazumima; |
| --- | --- |

(aj)

potiče države članice koje nemaju sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza ili sporazum o razmjeni poreznih informacija s Tajvanom da što prije započnu pregovore o takvim sporazumima;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladi Tajvana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 181, 19.5.2016., str. 52.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 19. listopada 2021.

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2021.: ažuriranje prihoda te revidiranih predviđanja vlastitih sredstava i drugih prihoda

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 4 Europske unije za financijsku godinu 2021.: – Ažuriranje prihoda zbog stupanja na snagu 1. lipnja 2021. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te revidiranih predviđanja vlastitih sredstava i drugih prihoda (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4) (Međuinstitucijski sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4) (Međuinstitucijski sporazum),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2021, koji je Komisija usvojila 2. srpnja 2021. (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2021, koji je Komisija usvojila 2. srpnja 2021. (COM(2021)0444),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2021 koje je Vijeće usvojilo 21. rujna 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu sljedećeg dana (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2021 koje je Vijeće usvojilo 21. rujna 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu sljedećeg dana (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0268/2021),

| A. | budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 4/2021 ažurirati prihodovnu stranu proračuna kako bi se uzelo u obzir stupanje na snagu 1. lipnja 2021. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053, koja se primjenjuje od 1. siječnja 2021., ažurirane prognoze vlastitih sredstava za proračun za 2021. koje je savjetodavni odbor za vlastita sredstva dogovorio 26. svibnja 2021., te ažurirati druge prihode kao što su doprinos Ujedinjene Kraljevine, novčane kazne i ostalo; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 4/2021 ažurirati prihodovnu stranu proračuna kako bi se uzelo u obzir stupanje na snagu 1. lipnja 2021. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053, koja se primjenjuje od 1. siječnja 2021., ažurirane prognoze vlastitih sredstava za proračun za 2021. koje je savjetodavni odbor za vlastita sredstva dogovorio 26. svibnja 2021., te ažurirati druge prihode kao što su doprinos Ujedinjene Kraljevine, novčane kazne i ostalo;

| B. | budući da su glavne promjene uvedene Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053: povećanje gornje granice vlastitih sredstava, povećanje stope troškova naplate carina za države članice (25 % umjesto 20 % u skladu s Odlukom Vijeća 2014/335/EU, Euratom (6)), jedinstvena stopa udjela PDV-a bez iznimke i pojednostavnjena definicija osnovice PDV-a, nova vlastita sredstva koja se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu; i izmijenjena bruto smanjenja vlastitih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku (BND) za Dansku, Njemačku, Nizozemsku, Austriju i Švedsku; |
| --- | --- |

B.

budući da su glavne promjene uvedene Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053: povećanje gornje granice vlastitih sredstava, povećanje stope troškova naplate carina za države članice (25 % umjesto 20 % u skladu s Odlukom Vijeća 2014/335/EU, Euratom (6)), jedinstvena stopa udjela PDV-a bez iznimke i pojednostavnjena definicija osnovice PDV-a, nova vlastita sredstva koja se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu; i izmijenjena bruto smanjenja vlastitih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku (BND) za Dansku, Njemačku, Nizozemsku, Austriju i Švedsku;

| C. | budući da se Komisijina predviđanja prihoda temelje na Komisijinoj proljetnoj ekonomskoj prognozi 2021. (7) u kojoj se predviđa da će se gospodarstvo Unije do kraja 2022. vratiti na razinu prije krize; |
| --- | --- |

C.

budući da se Komisijina predviđanja prihoda temelje na Komisijinoj proljetnoj ekonomskoj prognozi 2021. (7) u kojoj se predviđa da će se gospodarstvo Unije do kraja 2022. vratiti na razinu prije krize;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 4/2021 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je Parlament posebno predan novim vlastitim sredstvima i njihovom uvođenju tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., u skladu s planom utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 4/2021 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 93, 17.3.2021.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(6)  Odluka Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (SL L 168, 7.6.2014., str. 105.).

(7)  Europska komisija, 2021., Europska gospodarska prognoza, proljeće 2021., (European Economy, Institutional Paper 149.)

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Pružatelji usluge servisiranja kredita i kupci kredita ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 184/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0135),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0115/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 20. studenoga 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 20. studenoga 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 16. listopada 2019. kojom se Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku daje odobrenje da podijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju toga sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 16. listopada 2019. kojom se Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku daje odobrenje da podijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju toga sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0003/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 444, 10.12.2018., str. 15.

(2)  SL C 367, 10.10.2018., str. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita i kupcima kredita te izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/2167.)

---

četvrtak, 21. listopada 2021.

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. – svi dijelovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (Financijska uredba), (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (Financijska uredba), (2)

| — | uzimajući obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. do 2027. (Uredba o VFO-u) (3), zajedničke izjave koje su Parlament, Vijeće i Komisija postigli u tom kontekstu (4), kao i povezane jednostrane izjave (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. do 2027. (Uredba o VFO-u) (3), zajedničke izjave koje su Parlament, Vijeće i Komisija postigli u tom kontekstu (4), kao i povezane jednostrane izjave (5),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2022., dio III. Komisija (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2022., dio III. Komisija (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2022. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2022. (9),

| — | uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna (NP) Europske unije za financijsku godinu 2022., koji je Komisija usvojila 9. srpnja 2021. (COM(2021)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna (NP) Europske unije za financijsku godinu 2022., koji je Komisija usvojila 9. srpnja 2021. (COM(2021)0300),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. koje je Vijeće usvojilo 6. rujna 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 10. rujna 2021. (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. koje je Vijeće usvojilo 6. rujna 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 10. rujna 2021. (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja drugih odbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja drugih odbora,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0281/2021),

Dio III. – Komisija

Opći pregled

| 1. | podsjeća da je Parlament u navedenoj Rezoluciji od 25. ožujka 2021. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2022. definirao jasne političke prioritete za proračun za 2022. kako bi se podržao oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19, potaknuo ulaganja, uhvatilo se u koštac s pitanjem nezaposlenosti i stvorili temelji za otporniju i održiviju Uniju; ponavlja svoju čvrstu predanost tim prioritetima i iznosi sljedeće stajalište kako bi se osigurala odgovarajuća razina financiranja za njihovo ostvarenje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da proračun Unije mora raspolagati instrumentima koji će omogućavati pružanje odgovora na više kriza istovremeno; ponavlja stajalište Parlamenta da bi proračun za 2022. trebalo izvršiti u cijelosti i da bi taj proračun trebao odigrati ključnu ulogu u ostvarivanju pozitivnog i opipljivog utjecaja na živote građana; u tom kontekstu podupire povećanja u cilju poticanja ulaganja s posebnim naglaskom na MSP-ove, koji su temelj gospodarstva Unije i imaju ključnu ulogu u ostvarivanju izvrsnih kvalitetnih ulaganja i otvaranju radnih mjesta u svim državama članicama, jačanju napora u zelenoj i digitalnoj tranziciji, pružanju novih prilika mladima i osiguranju zaštite djece, izgradnji snažne europske zdravstvene unije i podupiranju programa COVAX; stavlja dodatan naglasak na prioritete na području sigurnosti, migracija, azila i integracije, temeljnih prava i vrijednosti Unije, istovremeno priznajući nedavno pogoršanje situacije u vanjskoj politici i humanitarnoj pomoći te potrebu da se na nadolazeće izazove reagira brzo, ali i srednjoročno i dugoročno; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje stajalište Vijeća o nacrtu proračuna, u kojemu je iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslove VFO-a smanjen za 1,43 milijarde EUR u odnosu na prijedlog Komisije; smatra da rezovi koje je predložilo Vijeće slijede uobičajeni pristup odozgo prema dolje u provedbi općeg proizvoljnog cilja smanjenja, koji se ne temelji ni na objektivnoj procjeni trendova provedbe ni na apsorpcijskim kapacitetima te ne odražava raznolike izazove s kojima se Unija suočava te obveze koje je preuzela; ističe proturječnost s temeljnim zajedničkim političkim prioritetima; zaključuje da je stajalište Vijeća daleko od proračuna za oporavak koji je Parlament očekivao; stoga odlučuje, u načelu, iznose odobrenih sredstava u svim linijama koje je Vijeće smanjilo vratiti na razinu iz nacrta proračuna, kako za operativne tako i za administrativne rashode, te nacrt proračuna uzeti kao početnu točku za utvrđivanje svojeg stajališta; prihvaća, međutim, unos 1 299 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje 2022. u pričuvu za prilagodbu Brexitu (BAR) jer to odražava politički dogovor o Uredbi o BAR- (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | inzistira na tome da novi politički prioriteti ili zadaće moraju biti popraćeni novim sredstvima te da stvaranje agencije ili proširenje njezina mandata ne bi smjelo ići na štetu postojećih programa ili agencija; stoga povećanjem financijskih omotnica decentraliziranih agencija kompenzira smanjenja odobrenih sredstava za programe financiranja koje je predložila Komisija; ističe činjenicu da je potrebna odgovarajuća koordinacija i sinergija između agencija kako bi se povećala učinkovitost njihova rada, posebno ondje gdje postoji konvergencija prema određenim ciljevima politike, kako bi se omogućila pravedna i učinkovita upotreba javnog novca; |
| --- | --- |

4.

| 5. | u tom kontekstu prima na znanje nedavnu inicijativu o Europskom tijelu za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA); izražava duboku zabrinutost zbog isključenja Parlamenta iz postupka donošenja odluke o uspostavi takvog tijela; nadalje, ističe važne proračunske posljedice te inicijative i potrebu da Parlament u potpunosti izvršava svoju ulogu jedne grane proračunskog tijela; snažno se protivi bilo kakvoj strukturi financiranja kojom bi se sredstva preraspodijelila od ključnih ciljeva i mjera koje su prvotno planirali i dogovorili suzakonodavci u okviru programa Obzor Europa, „EU za zdravlje” i RescEU; u tom kontekstu ističe da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva za europski plan za borbu protiv raka kao prioritetnog cilja proračuna Unije, što ne bi trebalo ugroziti preraspodjelom sredstava u korist drugih političkih inicijativa; naglašava da Parlament nije mogao tu inicijativu uzeti u obzir pri čitanju proračuna za 2022. jer nije predstavljena u prikladno vrijeme; očekuje da će to pitanje biti jedna od tema postupka mirenja o proračunu za 2022. i poziva da se za tu namjenu istraže drugi načini financiranja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | također naglašava da je Komisija nakon objave svojeg nacrta proračuna najavila paket u korist izbjeglica iz Sirije i šire; u tom pogledu poziva na postizanje sveobuhvatnog sporazuma o cjelokupnom paketu u postupku mirenja za proračun za 2022., koji bi također uključivao Nacrt izmjene proračuna br. 5/2021; potvrđuje da će biti potrebne dodatne mjere kako bi se na adekvatan način odgovorilo na nedavne događaje u Afganistanu, među ostalim pružanjem potpore građanima, uključujući žene i djevojčice, djecu, osjetljive skupine, ali i vrlo ciljane rizične skupine, kao što su istraživači, nastavnici, liječnici i znanstvenici, koji nemaju mogućnost nastaviti živjeti i raditi u Afganistanu; naglašava da se, s obzirom na promjenjivu situaciju i nedostatak sveobuhvatne i dugoročne procjene potreba, ta pitanja nisu mogla u potpunosti uzeti u obzir pri čitanju u Parlamentu i da će se ponovno procijeniti u svjetlu pisma izmjene Komisije br. 1/2022 i naknadnih informacija koje će se dostaviti u kasnijoj fazi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odlučuje ojačati linije koje imaju izvrsnu stopu provedbe i operativne sposobnosti za apsorpciju dodatnih odobrenih sredstava u 2022. godini; ukazuje na to da se u svrhu primjerenog financiranja gore navedenih prioriteta mora u potpunosti mobilizirati instrument fleksibilnosti te će nadalje biti potrebna djelomična uporaba jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice (iznos koji odgovara razlici do gornjih granica za sadašnju godinu); nadalje, traži da se cijeli iznos opozvanih sredstava za 2020. stavi na raspolaganje 2022. u skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je potrebno vratiti se na razinu iz nacrta proračuna za troškove financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) kako se financijskim tržištima ne bi poslao negativan signal, u očekivanju eventualne ponovne procjene predviđenih potreba od strane Komisije tijekom postupka mirenja; ponavlja svoje jasno stajalište, kako je izraženo u pregovorima o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027., da bi se troškovi kamata i otplate u okviru NGEU-a trebali računati mimo gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost podupiranja klimatskog djelovanja i zaštite okoliša pružanjem dodatnih sredstava za relevantne programe i instrumente Unije 2022.; ponovno naglašava da bi u duhu fokusiranja na klimatska pitanja trebalo uložiti više napora u svim područjima javnih politika kako bi se postigao opći cilj potrošnje u području klime tijekom cijelog VFO-a za razdoblje od 2021. do 2027. od najmanje 30 % cjelokupnog proračuna Unije i rashoda EURI-a; nadalje, ističe da je potrebno kontinuirano raditi na izdvajanju 7,5 % godišnjih rashoda u okviru VFO-a za ciljeve biološke raznolikosti za 2024., a 10 % od 2026.; ističe da Komisija treba uspostaviti učinkovitu metodologiju, posebno za praćenje, zaustavljanje i ispravljanje gubitka biološke raznolikosti, prije predstavljanja nacrta proračuna za 2023. kako bi se osiguralo da se cilj postavljen u Međuinstitucijskom sporazumu za 2024. može učinkovito ostvariti; ustraje u tome da Parlament bude u potpunosti uključen u razvoj pouzdanijih, transparentnijih i sveobuhvatnijih metodologija za provedbu i praćenje takvih rashoda te i dalje ustraje na godišnjim savjetovanjima i bliskoj suradnji s Komisijom i Vijećem, kako je utvrđeno u Međuinstitucijskom sporazumu; podsjeća da je za provedbu zelenog plana ključno da se sredstva dodjeljuju samo za aktivnosti koje su u skladu s načelom nenanošenja značajne štete te s ciljevima Pariškog sporazuma; naglašava da bi se smjernice objavljene za Mehanizam za oporavak i otpornost trebale smatrati standardom za sve ostale rashode iste prirode, a posebno moraju služiti kao osnova za provedbu kohezijske politike; podsjeća da provedba načela u pogledu biološke raznolikosti mora nadilaziti potpuno poštovanje relevantne pravne stečevine Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da su žene nerazmjerno pogođene posljedicama krize prouzročene bolešću COVID-19; ističe važnost uključivanja rodnih pitanja u sve relevantne programe proračuna za 2022. kao i rodno osjetljive izrade proračuna kako bi se osiguralo da žene i muškarci imaju jednake koristi od javne potrošnje; u tom kontekstu poziva Komisiju da ubrza uvođenje učinkovite, transparentne i sveobuhvatne metodologije, u bliskoj suradnji s Parlamentom, za mjerenje relevantnih rodnih rashoda, kao što je utvrđeno u Međuinstitucijskom sporazumu, kako bi se mogli pokazati konkretni rezultati za proračun za 2022. i radi proširenja metodologije na sve programe VFO-a te u tom pogledu poziva na sustavno i sveobuhvatno prikupljanje i analizu podataka u kontekstu svih javnih politika i programa Unije kako bi se izmjerio njihov učinak na rodnu ravnopravnost u svim dimenzijama i u svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije proračuna; nadalje, poziva na brzu provedbu Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. i ističe potrebu za konkretnim obvezujućim ciljevima i dodatnim mjerama, posebno osposobljavanjem i inicijativama za poticanje rodne ravnopravnosti i borbu protiv rodne pristranosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su mnogi dokumenti i komunikacije institucija, tijela, ureda i agencija Unije dostupni samo na engleskom jeziku; također konstatira da se radni sastanci održavaju bez mogućnosti usmenog prevođenja; traži da se poštuju načela, prava i obveze sadržane u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Uredbi br. 1/1958 (11), kao i u unutarnjim smjernicama i odlukama, kao što je Kodeks o dobrom ponašanju zaposlenih u upravi; stoga poziva institucije, tijela, urede i agencije Unije da osiguraju potrebne ljudske resurse kako bi se osiguralo poštovanje višejezičnosti povećanjem broja zaposlenika odgovornih za pismeno i usmeno prevođenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stoga postavlja ukupnu razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za proračun za 2022. (svi dijelovi) na 171 802 114 290 EUR, što predstavlja povećanje od 4 008 766 380 EUR u odnosu na nacrt proračuna; odlučuje, osim toga, staviti na raspolaganje iznos od 486 000 000 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koje odgovaraju iznosu opoziva iz članka 15. stavka 3. Financijske uredbe; utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za plaćanje za proračun za 2022. (svi dijelovi) na 172 467 593 189 EUR; |
| --- | --- |

12.

Naslov 1. – Jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija

| 13. | smatra da je uspješan istraživački i inovacijski program ključan za prosperitet Unije u budućnosti; naglašava da će program Obzor Europa, koji ima vrlo visoku europsku dodanu vrijednost, dati kritično važan doprinos zelenom planu i naporima u pravcu klimatski neutralnog gospodarstva, uspješnoj digitalnoj tranziciji i oporavku gospodarstva Unije nakon pandemije; posebno ističe potrebu za većim ulaganjem Unije u zdravstvena istraživanja, uključujući financiranje istraživanja raka; ističe izvrsnu stopu izvršenja tog programa, koja je znak njegove sposobnosti apsorpcije dodatnih odobrenih sredstava u proračunu za sljedeću godinu; stoga povećava iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za Obzor Europa za 305 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava prijedlog u nacrtu proračuna da se za tri klastera navedena u relevantnoj Zajedničkoj političkoj izjavi priloženoj Uredbi o Obzoru Europa (12) stavi na raspolaganje 77,3 milijuna EUR opozvanih sredstava; napominje, međutim, da preostala opozvana sredstva za istraživanje za 2020. iznose 408,7 milijuna EUR; ponavlja svoje čvrsto uvjerenje da bi taj neočekivano visok iznos opozvanih sredstava za istraživanja, koji Komisija nije predvidjela tijekom pregovora o VFO-u, trebao biti dostupan u cijelosti u okviru programa Obzor Europa, u potpunosti u skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe; čvrsto smatra da bi, s obzirom na kontinuiranu zdravstvenu krizu, polovica preostalog iznosa trebala biti usmjerena na klaster „Zdravlje”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da Instrument za povezivanje Europe (CEF) ima apsolutno ključnu ulogu u izgradnji visokokvalitetnih, održivih, cjenovno pristupačnih, međusobno povezanih transeuropskih prometnih, energetskih i digitalnih mreža te je stoga u središtu napora za jačanje gospodarstva Unije i uspješnu zelenu i digitalnu tranziciju; podsjeća da CEF vrlo značajno doprinosi ukupnom cilju od najmanje 30 % klimatskih rashoda iz VFO-a i instrumenta Next Generation EU (NGEU); napominje da CEF ima ključnu ulogu u poticanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te u promicanju međusobne povezanosti na području Unije; stoga predlaže povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za tri potprograma CEF-a u ukupnom iznosu od 207,3 milijuna EUR iznad razine iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je potrebno premostiti digitalni jaz te ojačati otpornost i digitalni suverenitet Unije; smatra da je program Digitalna Europa vitalan alat za povećanje stope digitalizacije u Uniji, što dovodi do značajnog povećanja produktivnosti i doprinosi ulaganjima u kibersigurnost i umjetnu inteligenciju; podsjeća na potrebu da se podrže poduzeća, osobito inovativna digitalna mala i srednja poduzeća te start-upovi; nadalje, smatra da su potrebna dodatna odobrena sredstva za promicanje digitalne uključenosti te digitalne pismenosti i vještina diljem Europe, s posebnim naglaskom na digitalnu pismenost žena; stoga predlaže povećanje iznosa dodijeljenog programu za nešto više od 71 milijun EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podržava povećanje u različitim segmentima klastera „Jedinstveno tržište” u ukupnom iznosu od nešto više od 37 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iznad razine iz nacrta proračuna; naglašava važnost adekvatno financiranog Programa jedinstvenog tržišta za poticanje konkurentnosti, promicanje poduzetništva i učinkovitu potporu malim poduzećima, uključujući start-upove, suočenima s golemim dvostrukim izazovom zelene i digitalne tranzicije; stoga skreće posebnu pozornost na potrebu značajnog povećanja proračunske linije namijenjene poboljšanju konkurentnosti poduzeća i njihovu pristupu tržištima, posebno uzimajući u obzir ozbiljne i dugotrajne posljedice zdravstvene krize na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe svoj dugogodišnji zahtjev za namjenskom proračunskom linijom i sredstvima za turizam, posebno uzimajući u obzir ozbiljno smanjenje tog sektora, u kojemu posluje mnogo malih i srednjih poduzeća, zbog pandemije bolesti COVID-19; prima na znanje da više programa Unije doprinosi dugoročnoj konkurentnosti i održivosti tog sektora, ali čvrsto smatra da bi se programom Unije za turizam osiguralo usklađenije, vidljivije i transparentnije djelovanje koje bi učinkovito doprinijelo oporavku sektora i usmjerilo ga prema održivoj budućnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je program InvestEU kamen temeljac strategije oporavka i ističe da je potrebno izdvojiti dovoljno sredstava u proračunu za 2022. kako bi se bez odgode ostvarili ciljevi tog programa te ponovno izgradila dugoročna europska konkurentnost; nadalje, ističe važnost savjetodavnog centra InvestEU i portala InvestEU u pospješivanju ulagačkog i poslovnog okruženja diljem Unije; stoga odbija sve rezove koje je za taj program predložilo Vijeće i odlučuje, kao minimalni zahtjev, vratiti sve relevantne proračunske linije na razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odlučuje stvoriti pričuvu uvjetovanu daljnjim poboljšanjima u upravljanju Odborom za međunarodne računovodstvene standarde koji djeluje u okviru Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja, u skladu sa zahtjevima iz Rezolucije od 7. lipnja 2016. (13); odlučuje stvoriti pričuvu za Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) s obzirom na ozbiljne manjkavosti i nedostatke koje je Europski revizorski sud utvrdio u svojem tematskom izvješću br. 13/2021. u pogledu izostanka dostatnih mjera u području sprečavanja pranja novca / financiranja terorizma, dok se u potpunosti ne provedu preporuke Europskog revizorskog suda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | povećava financiranje Agencije Europske unije za željeznice (ERA), u skladu s utvrđenim potrebama te agencije, kako bi se osiguralo da na odgovarajući način može ispuniti svoju ulogu u podupiranju tranzicije prema dekarbonizaciji prometa, među ostalim u segmentima u kojima je izravna elektrifikacija složena, te kako bi se zajamčili općenito jednaki uvjeti u odnosu na druge načine prijevoza, osiguravajući, među ostalim, dovršetak željezničkih veza koje nedostaju, posebno onih prekograničnih; ističe da je potreban veći broj članova osoblja kako bi se ta agencija mogla nositi s velikom potražnjom za izdavanje odobrenja za vozila, jedinstvenih potvrda o sigurnosti i dozvola za opremu na prugama Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom, kao i s provedbom 4. željezničkog paketa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | stoga povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 1. za 668 593 067 EUR u odnosu na nacrt proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), što će se financirati korištenjem dostupne razlike do gornje granice i mobiliziranjem posebnih instrumenata; štoviše, za taj naslov stavlja na raspolaganje ukupan iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 486 000 000 EUR koji odgovara opozvanim sredstvima iz članka 15. stavka 3. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

22.

Podnaslov 2.a – Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 23. | odlučuje stvoriti zasebnu proračunsku liniju u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) kako bi se izdvojila posebna dodatna sredstva za poticanje provedbe europskog jamstva za djecu u cilju doprinosa iskorjenjivanju siromaštva djece i ostvarenju ciljeva akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava, uz ublažavanje negativnih učinaka pandemije na djecu; u tu svrhu povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za podnaslov 2.a za 700 000 000 EUR u odnosu na nacrt proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), što treba financirati korištenjem dostupne razlike do gornje granice i mobiliziranjem posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da bi potpora Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU) ESF-u + i Fondu europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) ponajprije trebala doprinijeti otvaranju radnih mjesta i kvalitetnom zapošljavanju, posebno za osobe u osjetljivom položaju, te mjerama socijalne uključenosti i iskorjenjivanja siromaštva, posebno u pogledu siromaštva djece; |
| --- | --- |

24.

Podnaslov 2.b – Otpornost i vrijednosti

| 25. | naglašava, u kontekstu krize bolesti COVID-19, potrebu za izgradnjom snažne europske zdravstvene unije i jačanje otpornosti zdravstvenih sustava; stoga odlučuje povećati iznos sredstava za program „EU za zdravlje” za 80 milijuna EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da bi dodatna sredstva osobito trebalo izdvojiti za usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno kako bi se osigurao pravovremen i slobodan pristup, kao i kvaliteta usluga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da su mladi i dalje glavni prioritet proračuna Unije; stoga povećava financiranje za podmirivanje rastuće potražnje za programom Erasmus+ u ukupnom iznosu od nešto više od 137 milijuna EUR jer povećanje od 5 % predstavlja dodatnih 40 000 razmjena u okviru mobilnosti i važan je korak za kompenzaciju prilika propuštenih prošle godine; podsjeća da je Erasmus+ jedan od vodećih i najuspješnijih programa Unije sa strateškim ulaganjem u budućnost Unije i njezinih građana; podsjeća da bi nedostatno financiranje programa Erasmus+ ugrozilo daljnje stvaranje novih prilika za mlade i njihovu povećanu zapošljivost; nadalje, povećava iznos za Europske snage solidarnosti za 5 milijuna EUR jer gospodarska kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 ne bi trebala negativno utjecati na potporu mladima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da se u proračunu Unije moraju izdvojiti dostatna sredstva za izvanredne situacije, uključujući one povezane sa sve težim posljedicama klimatskih promjena; ističe, u tom kontekstu, važnost povećanja iznosa za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (rescEU) za 10 milijuna EUR, posebno za prirodne katastrofe u Europi, kako bi se poboljšala zaštita građana Unije i povećala pripravnost na buduće katastrofe uzrokovane klimatskim promjenama; stoga naglašava da je potrebno ulagati u ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima za posebno ugrožene regije te ih ponovno izgraditi na održiviji način; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaže, nadalje, izdvajanje dodatnih 10 milijuna EUR za potprogram Kultura u okviru programa Kreativna Europa za podršku oporavku europskog kulturnog i kreativnog sektora te kreativne industrije, koji su osobito pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; ističe da se sredstva ni iz kojeg od triju potprograma programa Kreativna Europa ne bi smjela koristiti za financiranje projekata u okviru inicijative novi europski Bauhaus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava ključnu ulogu programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti u jačanju europskog građanstva i demokracije, ravnopravnosti, rodne ravnopravnosti i vladavine prava u Uniji, kao i u pružanju potpore žrtvama rodno uvjetovanog nasilja, te inzistira na tome da su potrebna dodatna sredstva za podršku tim ciljevima; povećava iznos sredstava za program Pravosuđe kako bi se nadoknadilo predloženo smanjenje financiranja za povećane zadaće Agencije Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) u okviru prijedloga o sustavu e-CODEX; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odlučuje povećati proračun za „Multimedijske aktivnosti”, stvoriti pričuvu kako bi se Komisiju potaknulo da osigura veću stabilnost i predvidljivost za radijske mreže koje pokrivaju teme povezane s EU-om, i to financijskim sredstvima za razdoblje od najmanje dvije godine, te da obrazloži različite ciljeve koji se financiraju iz te proračunske linije; osim toga, povećava iznos odobrenih sredstava za socijalni dijalog kako bi se poboljšao socijalni dijalog i posebno pružila potpora nacionalnim socijalnim partnerima u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i njezine dugoročne posljedice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je potrebno povećati iznos sredstava u proračunskoj liniji za tursku zajednicu na Cipru kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru te pružila potpora Tehničkom odboru za kulturnu baštinu dviju zajednica, čime se promiče povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

32.

| 33. | osnažuje tematsko područje ESF-a + za zapošljavanje i socijalne inovacije s naglaskom na unaprjeđenju sudjelovanja žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na važnu ulogu decentraliziranih agencija aktivnih u ovom podnaslovu; odlučuje povećati sredstva za Agenciju Europske unije za temeljna prava (FRA), Europsku agenciju za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i Agenciju Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), u skladu s utvrđenim potrebama tih agencija; nadalje, povećava broj članova osoblja za Europsku agenciju za lijekove (EMA), FRA i Eurojust; također naglašava važnost daljnje procjene i mogućeg dodatnog povećanja financiranja u budućnosti, u skladu s potrebama agencija Unije koje se bave posljedicama zdravstvene krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), u svjetlu izmjena uredbe o osnivanju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost poboljšanja zaštite proračuna Unije od prijevara i nepravilnosti; ponavlja, u tom kontekstu, da Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ima presudnu ulogu u zaštiti financijskih interesa Unije, što se odnosi i na korištenje sredstava iz instrumenta Next Generation EU, kao i u jamčenju poštovanja vladavine prava; stoga odlučuje primijeniti ciljana pojačanja za EPPO i povećati broj članova njegova osoblja kako bi se tom tijelu omogućilo da ispunjava svoje dužnosti u skladu sa zahtjevima iz njegova mandata; poziva Komisiju da, s obzirom na poteškoće s kojima se EPPO suočio 2021. pri zapošljavanju potrebnog osoblja kako bi ispunio svoj mandat, pokaže potrebnu fleksibilnost kako bi se osiguralo da se odobrena sredstva za koja je proračunsko tijelo postiglo dogovor mogu u potpunosti iskoristiti u budućnosti; ističe znatan broj neriješenih predmeta i činjenicu da je nakon samo nekoliko tjedana djelovanja EPPO zaprimio više od tisuću prijava prijevara koje utječu na financijske interese Unije, što naglašava hitnost ovog zahtjeva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | povećava iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za podnaslov 2.b za ukupno 296 065 210 EUR u odnosu na nacrt proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), što se treba financirati korištenjem dostupne razlike do gornje granice i mobiliziranjem posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

36.

Naslov 3. – Prirodni resursi i okoliš

| 37. | primjećuje da je pandemija bolesti COVID-19 naglasila stratešku ulogu koju poljoprivreda ima u sprečavanju krize u opskrbi hranom time što osigurava sigurnu i visokokvalitetnu hranu po pristupačnim cijenama u cijeloj Europi; inzistira na tome da se 2022. trebaju financirati dodatne mjere potpore u okviru određenih proračunskih linija za odabrane poljoprivredne sektore, konkretno, za potporu školskom programu, mladim poljoprivrednicima i pčelarstvu, kako bi se ublažio utjecaj pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava hitnu potrebu za djelovanjem u pogledu klimatskih promjena, kako je istaknuto u posljednjem izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC), objavljenom 9. kolovoza 2021.; podsjeća na važnost programa LIFE u pružanju pomoći i potpore klimatskom djelovanju i zaštiti okoliša u Uniji; s obzirom na iznimnu apsorpcijsku sposobnost tog programa, povećava proračunsku potporu za program LIFE za 171 milijun EUR (25 % više u odnosu na nacrt proračuna) u različitim programskim područjima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu za značajnim povećanjem proračuna Europske agencije za okoliš kako bi se osigurali dostatni financijski i kadrovski resursi za potpunu provedbu europskog zelenog plana i s njim povezanih javnih politika te kako bi se najkasnije do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti; ističe da se povećanje potpore za Europsku agenciju za okoliš ne bi smjelo financirati iz programa LIFE, koji suzakonodavci nisu namijenili u tu svrhu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apelira na jačanje potpora najudaljenijim regijama, osobito Programa posebnih mogućnosti za udaljene i otočne lokacije (POSEI), |
| --- | --- |

40.

| 41. | stoga poziva na povećanje razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. za 212 750 473 EUR u odnosu na nacrt proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), što će se financirati korištenjem dijela dostupne razlike do gornje granice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da će, kao i obično, pismo izmjene pojasniti stanje kad je riječ o EFJP-u i da se tijekom postupka mirenja pristup izmjenama u naslovu 3. može prilagoditi tome; |
| --- | --- |

42.

Naslov 4. – Migracije i upravljanje granicama

| 43. | naglašava važnost povećanja odobrenih sredstava za Fond za azil, migracije i integraciju, posebno u svjetlu nedavnih događaja u Afganistanu; nadalje, poništava smanjenje za Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI) koje je Komisija predvidjela za financiranje novih zadaća Europola u okviru njegova proširenog mandata jer bi potrebna odobrena sredstva za Europol trebala doći isključivo iz dostupnih sredstava do gornjih granica relevantnih naslova VFO-a i/ili aktivacijom relevantnih posebnih instrumenata VFO-a; u tom kontekstu kompenzira se i preraspodjela BMVI-ja za eu-LISA-u; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na važnost toga da se proračunu Unije pruži dovoljno detaljna nomenklatura kako bi se proračunskom tijelu omogućilo da djelotvorno ispuni svoju ulogu donositelja odluka, a Parlamentu osobito da ispuni ulogu demokratskog nadzora i kontrole u svim naslovima; stoga žali što Fond za azil, migracije i integraciju ne raspolaže detaljnijom nomenklaturom koja odražava posebne ciljeve Fonda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe potrebu za povećanjem sredstava i osoblja za Europski potporni ured za azil (EASO) u skladu sa zadaćama koje proizlaze iz političkog dogovora o Europskoj agenciji za azil; ističe potrebu za daljnjim povećanjem broja osoblja za agenciju eu-LISA u skladu s utvrđenim potrebama te agencije, čime bi joj se pomoglo u provedbi niza ključnih projekata Unije za unutarnju sigurnost i upravljanje granicama u 2022. kao što su EES, ETIAS, Interoperabilnost, revidirana Uredba o VIS-u i revizija Uredbe Eurodac; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poništava rezove Vijeća u odnosu na Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) s obzirom na to da ta agencija mora biti odgovarajuće opremljena te njezino osoblje unaprijeđeno kako bi mogla ostvariti rezultate u svim područjima nadležnosti u okviru svog novog mandata; međutim, odlučuje staviti 90 000 000 EUR u pričuvu pod uvjetom zapošljavanja preostalih 20 promatrača za temeljna prava funkcijske skupine AD, zapošljavanja triju zamjenika izvršnog direktora i donošenja postupka za provedbu članka 46. Uredbe (EU) 2019/1896 (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | stoga povećava financiranje za naslov 4. za 106 231 750 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iznad razine iz nacrta proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), koji se treba financirati korištenjem raspoložive razlike do gornje granice i mobiliziranjem posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

47.

Naslov 5. – Sigurnost i obrana

| 48. | ističe važnost postupnog oblikovanja zajedničke sigurnosne i obrambene politike Unije uz poštovanje neutralnosti nekih država članica; ističe važnost jačanja europske suradnje u obrambenim pitanjima jer ona ne samo da Europu i njezine građane čini sigurnijima, već dovodi i do smanjenja troškova; napominje da je svrha europske obrambene suradnje stvaranje sinergija i izbjegavanje dupliciranja troškova u državama članicama; poziva na povećanje sredstava za Europski fond za obranu i vojnu mobilnost kako bi se u potpunosti potaknula inovativna i konkurentna obrambena industrijska baza koja će doprinijeti prijeko potrebnoj strateškoj autonomiji Unije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na važnu ulogu decentraliziranih agencija koje djeluju u području sigurnosti i kaznenog progona, posebno u pogledu Agencije Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te predlaže ciljana povećanja i/ili kadrovske promjene kako bi im se omogućilo pravilno obavljanje njihovih zadaća; ističe da bi, u nedostatku donošenja revidirane pravne osnove Europola do kraja 2021., pričuva koja je zadržana u proračunu Agencije mogla dovesti do kašnjenja u zapošljavanju osoblja koje je potrebno kako bi se osigurala priprema za učinkovitu provedbu revidirane pravne osnove i mandata Europola te kako bi se pojačao odgovor Europola na terorizam i kiberkriminalitet i povećale inovacije, kako bi se poduprle istrage velikih razmjera, suradnja s Uredom europskog javnog tužitelja i aktivnosti borbe protiv pranja novca; |
| --- | --- |

49.

| 50. | povećava financiranje za naslov 5. za ukupno 82 621 461 EUR iznad razine iz nacrta proračuna, što se treba financirati dijelom raspoložive razlike do gornje granice; |
| --- | --- |

50.

Naslov 6. – Susjedstvo i svijet

| 51. | ističe da, u vrijeme kad vanjski izazovi i pitanja međunarodne politike dobivaju na važnosti u međunarodnoj politici, Unija mora osigurati odgovarajuće financiranje vanjske dimenzije svojeg proračuna kako bi bila spremna bez odlaganja odgovoriti na aktualne, nove, buduće i dugoročne izazove; ustraje u podupiranju dogovorenih prioriteta u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI – Globalna Europa) i Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III); |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da je potrebno povećati sredstva za Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) kako bi se priznala njezina ključna uloga u doprinosu regionalnoj stabilnosti i kao jedinstvenog pružatelja ključnih usluga za milijune palestinskih izbjeglica; naglašava da je predloženo povećanje namijenjeno osiguravanju predvidivog financiranja UNRWA-e; ističe važnost obrazovanja djece za toleranciju, mir i uzajamno poštovanje; poziva Komisiju da nastavi surađivati s Palestinskom samoupravom i UNRWA-om kako bi se promicalo kvalitetno obrazovanje palestinske djece te da nastavi osiguravati da se standardi UNESCO-a u potpunosti poštuju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da je potrebno povećati financijska sredstva za zemlje zapadnog Balkana i zemlje istočnog i južnog susjedstva kako bi se poduprle sveobuhvatne reforme i oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih dugoročnih socijalnih, okolišnih i gospodarskih posljedica te kako bi se povećalo financiranje civilnog društva i nedržavnih aktera u zemljama pristupnicama; ističe, u tom pogledu, potrebu da se osiguraju odgovarajuća sredstva za ključna područja kao što su potpora demokraciji, civilnom društvu i vladavini prava; posebno poziva na kontinuiranu potporu aktivistima za ljudska prava i demokraciju te organizacijama civilnog društva u Bjelarusu i susjednim zemljama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izražava duboku zabrinutost zbog trenutačnog stanja u Afganistanu; vjeruje da bi proračun za humanitarnu pomoć Afganistanu i susjednim zemljama trebalo znatno povećati kako bi se pružila potpora i zaštita ugroženim Afganistancima, osobito ženama, djeci i rizičnim skupinama koje su izrazite mete, kao i njihovim obiteljima; nadalje, ustraje u tome da se sva financijska sredstva za neovisne organizacije za razvoj i humanitarnu pomoć u Afganistanu dodjeljuju izravno tim organizacijama bez korištenja talibanske vlade kao posrednika; s obzirom na očekivane potrebe koje proizlaze iz trenutačne situacije u Afganistanu i u drugim dijelovima svijeta i koje treba financirati iz pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi, kako na unutarnjem, tako i na vanjskom planu, što bi moglo dovesti do manjka financijskih sredstava, odlučuje povećati financiranje humanitarne pomoći za 20 %; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žali zbog nejednakosti u stopi procijepljenosti u svijetu; stoga naglašava da je potrebno omogućiti pristup cjepivima protiv bolesti COVID-19 u zemljama u razvoju, posebno s pomoću inicijative COVAX, te poduprijeti poboljšanje njihovih zdravstvenih sustava; stoga odlučuje u tu svrhu za 2022. namijeniti iznos od 1 milijarde EUR u okviru rezerve za nove izazove i prioritete Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, pri čemu se od tog iznosa oduzimaju sredstva Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) prenesena iz 2021., kao i dodatnih 100 milijuna EUR u okviru linije „Ljudi – globalni izazovi”, povrh svih obveza koje je Komisija već preuzela; traži od država članica da hitno ispune već preuzete obveze u okviru COVAX-a te ih poziva da u prvoj polovici 2022. izdvoje dodatne 2 milijarde EUR, ili izravno COVAX-u ili u obliku doza cjepiva; podsjeća da je cilj linije „Ljudi – globalni izazovi” također financiranje neposrednih, srednjoročnih i dugoročnih izazova; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe globalne napore Unije za potporu izbjeglicama i podsjeća na važnu ulogu Turske i drugih zemalja domaćina, uključujući na južnom Sredozemlju, u prihvatu izbjeglica, osobito iz Sirije; ponovno potvrđuje da Unija i njezine države članice moraju nastaviti pružati učinkovitu i nadziranu pomoć sirijskim izbjeglicama u zemljama domaćinima; naglašava da buduće financiranje potreba sirijskih izbjeglica da sredstva koja će u budućnosti biti potrebna za sirijske izbjeglice nisu uzeta u obzir u pregovorima o VFO-u ni o instrumentu NDICI – Globalna Europa, zbog čega ti programski instrumenti, uključujući rezervu NDICI – Globalna Europa, ne bi trebali snositi njihov trošak, s obzirom na to da paket namijenjen izbjeglicama iz Sirije, Iraka ili drugih zemalja ne odgovara na novu krizu ili nepredviđene potrebe; zahtijeva da se svaki program koji naslijedi Instrument EU-a za izbjeglice u Turskoj financira novim odobrenim sredstvima i dodatnim doprinosima država članica te da bude popraćen odgovarajućom revizijom Uredbe o VFO-u kako bi se povećala gornja granica naslova 6. i u obzir uzele stvarne financijske potrebe za vanjsko djelovanje Unije; traži od Komisije da osigura da turska vlada ne bude izravno uključena u upravljanje i raspodjelu sredstava u okviru instrumenta koji će naslijediti Instrument za izbjeglice u Turskoj te da se ta sredstva prvenstveno dodijele izravno izbjeglicama i zajednicama domaćinima te da njima upravljaju organizacije koje jamče odgovornost i transparentnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe ključnu ulogu makrofinancijske pomoći EU-a Moldovi, Albaniji, Bosni i Hercegovini, Gruziji, Jordanu, Kosovu, Crnoj Gori, Sjevernoj Makedoniji, Tunisu i Ukrajini u poticanju ulaganja i podupiranju oporavka od krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da su zaštita i promicanje ljudskih prava i demokracije na globalnoj razini, kao i osnaživanje žena te zaštita ranjivih skupina, kao što su djeca, i dalje od ključnog interesa za vanjsko djelovanje Unije; stoga odlučuje povećati financiranje tih linija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | odlučuje povećati potporu za stratešku komunikaciju, osobito za mjere suzbijanja globalnog dezinformiranja sustavnim praćenjem i razotkrivanjem dezinformacija koje šire državni i drugi akteri; |
| --- | --- |

59.

| 60. | stoga povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 6. za 563 429 451 EUR iznad razine iz nacrta proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), što će se financirati korištenjem raspoložive razlike do gornje granice i mobiliziranjem posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

60.

Naslov 7. – Europska javna uprava

| 61. | smatra da su rezovi Vijeća neopravdani i da Komisiji ne bi omogućili da ispuni svoje zadaće; stoga zadržava razinu iz nacrta proračuna za administrativne rashode Komisije, uključujući njezine urede; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da će, s obzirom na nove zakonodavne prijedloge i strateške inicijative koje proizlaze iz ciljeva europskog zelenog plana, kao što su paket „Fit for 55”, strategija za biološku raznolikost, strategija održivosti u području kemikalija, te povećani rashodi Unije zbog NGEU-a i Mehanizma za oporavak i otpornost, nekim službama, posebno Glavnoj upravi Komisije za okoliš i Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), biti potrebni dodatni članovi osoblja; traži od Komisije da kao pošteni posrednik hitno ponovno procijeni te potrebe i predloži odgovarajuća povećanja u svojem pismu izmjene ili tijekom postupka mirenja, a da pritom ne dovodi u pitanje aktualno kadrovsko stanje u svojim drugim službama ili agencijama; ističe da trenutačna razina proračuna i osoblja onemogućuje OLAF-u da obavlja svoj posao u svim državama članicama; također ističe povećano radno opterećenje OLAF-a s obzirom na provedbu Mehanizma Unije za oporavak i otpornost i suradnju s Uredom europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

62.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

| 63. | ponavlja da su pilot-projekti i pripremna djelovanja važni kao sredstva za formuliranje političkih prioriteta i uvođenje novih inicijativa koje bi se mogle pretvoriti u trajne aktivnosti i programe Unije; nakon pažljive analize svih podnesenih prijedloga i uzimajući u potpunosti u obzir procjene Komisije o njihovu poštovanju pravnih zahtjeva i provedivosti, donosi uravnotežen paket pilot-projekata i pripremnih djelovanja u kojima se odražavaju politički prioriteti Parlamenta; poziva Komisiju da brzo provede pilot-projekte i pripremna djelovanja te pruži povratne informacije o njihovoj uspješnosti i rezultatima postignutima na terenu; |
| --- | --- |

63.

Plaćanja

| 64. | ističe da je potrebno osigurati dostatnu razinu odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2022. te stoga odlučuje poništiti rezove Vijeća i povećati odobrena sredstva za plaćanje u onim linijama u kojima je izmijenjen iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

64.

Ostali dijelovi

Dio I. – Europski parlament

| 65. | zadržava nepromijenjen ukupni iznos svojeg proračuna za 2022. u visini od 2 112 904 198 EUR, u skladu s procjenom svojih prihoda i rashoda koja je 29. travnja 2021. usvojena na plenarnoj sjednici; uvrštava proračunski neutralne tehničke prilagodbe koje odražavaju ažurirane podatke koji nisu bili dostupni ranije ove godine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | u skladu sa svojom gore navedenom Rezolucijom od 29. travnja 2021. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2022.:






  (a) | prima na znanje predstojeću reviziju srednjoročne strategije za sustav upravljanja okolišem (EMAS) u sredini programskog razdoblja; ponovno apelira na izmjenu trenutačnog plana za smanjenje emisija CO2 radi postizanja ugljične neutralnosti do 2030. primjenom interne cijene ugljika; |
| --- | --- | --- |

66.

(a)

prima na znanje predstojeću reviziju srednjoročne strategije za sustav upravljanja okolišem (EMAS) u sredini programskog razdoblja; ponovno apelira na izmjenu trenutačnog plana za smanjenje emisija CO2 radi postizanja ugljične neutralnosti do 2030. primjenom interne cijene ugljika;

| (b) | prima na znanje da će se EMAS srednjoročno ponajprije usredotočiti na smanjenje emisija uzrokovanih prijevozom osoba; poziva na razumno smanjenje putovanja na sastanke koji se mogu održati na daljinu ili u hibridnom obliku i na promicanje prelaska na alternativna rješenja s niskim emisijama ugljika za sva preostala putovanja, pod uvjetom da to ne utječe na kvalitetu zakonodavnog i političkog rada; |
| --- | --- |

(b)

prima na znanje da će se EMAS srednjoročno ponajprije usredotočiti na smanjenje emisija uzrokovanih prijevozom osoba; poziva na razumno smanjenje putovanja na sastanke koji se mogu održati na daljinu ili u hibridnom obliku i na promicanje prelaska na alternativna rješenja s niskim emisijama ugljika za sva preostala putovanja, pod uvjetom da to ne utječe na kvalitetu zakonodavnog i političkog rada;

| (c) | pozdravlja proširenje dobrovoljnog rada na daljinu za osoblje Parlamenta; ponavlja svoj poziv da se prednost da hibridnim sastancima ili sastancima koji se u potpunosti održavaju na daljinu, pod uvjetom da ne uključuju donošenje političkih odluka, kao što su saslušanja i razmjene mišljenja ili interni i pripremni sastanci; ponovno poziva na to da se od 2022. kao uvjet za odobrenje svih službenih posjeta izaslanstava uvede obveza održavanja na daljinu pripremnih sastanaka i podnošenja izvješća nakon putovanja, kao i to da se službena putovanja izaslanstava odobravaju isključivo u okviru utvrđenih pravila; ponovno poziva Predsjedništvo da osigura da se održavanje izvanrednih sjednica odbora u Strasbourgu strogo ograniči na iznimne slučajeve i da se ti sastanci prije odobrenja propisno opravdaju u svakom pojedinačnom slučaju; |
| --- | --- |

(c)

pozdravlja proširenje dobrovoljnog rada na daljinu za osoblje Parlamenta; ponavlja svoj poziv da se prednost da hibridnim sastancima ili sastancima koji se u potpunosti održavaju na daljinu, pod uvjetom da ne uključuju donošenje političkih odluka, kao što su saslušanja i razmjene mišljenja ili interni i pripremni sastanci; ponovno poziva na to da se od 2022. kao uvjet za odobrenje svih službenih posjeta izaslanstava uvede obveza održavanja na daljinu pripremnih sastanaka i podnošenja izvješća nakon putovanja, kao i to da se službena putovanja izaslanstava odobravaju isključivo u okviru utvrđenih pravila; ponovno poziva Predsjedništvo da osigura da se održavanje izvanrednih sjednica odbora u Strasbourgu strogo ograniči na iznimne slučajeve i da se ti sastanci prije odobrenja propisno opravdaju u svakom pojedinačnom slučaju;

| (d) | pozdravlja postupak revizije pravila o službenim putovanjima koji je u tijeku; ponavlja svoj poziv na odgovarajuće odobrenje temeljeno na potrebama i na korištenje niskougljičnih načina prijevoza kad god je to moguće; ponovno poziva na reviziju pravila o službenim putovanjima akreditiranih parlamentarnih asistenata u skladu s istim načelima; |
| --- | --- |

(d)

pozdravlja postupak revizije pravila o službenim putovanjima koji je u tijeku; ponavlja svoj poziv na odgovarajuće odobrenje temeljeno na potrebama i na korištenje niskougljičnih načina prijevoza kad god je to moguće; ponovno poziva na reviziju pravila o službenim putovanjima akreditiranih parlamentarnih asistenata u skladu s istim načelima;

| (e) | potiče zastupnike da se koriste alternativnim prijevoznim sredstvima s niskom razinom emisije ugljika; ponavlja svoj poziv da se revidiraju provedbene mjere Statuta zastupnika kako bi se omogućila nadoknada za fleksibilne zrakoplovne karte ekonomskog razreda za putovanja unutar Unije, uz opravdana izuzeća; |
| --- | --- |

(e)

potiče zastupnike da se koriste alternativnim prijevoznim sredstvima s niskom razinom emisije ugljika; ponavlja svoj poziv da se revidiraju provedbene mjere Statuta zastupnika kako bi se omogućila nadoknada za fleksibilne zrakoplovne karte ekonomskog razreda za putovanja unutar Unije, uz opravdana izuzeća;

| (f) | ponavlja svoj poziv Parlamentu da blisko surađuje s nadležnim lokalnim vlastima, a posebno s Briselskom regijom, kako bi postao predvodnik u održivoj gradskoj mobilnosti preuzimanjem proaktivne uloge u provedbi plana GoodMove, posebno u pogledu parkirnih mjesta; ponovno poziva na proširenje sustava službenih bicikala unutar Parlamenta i na korištenje službenih automobila za prijevoz zastupnika, osoblja i akreditiranih parlamentarnih asistenata s putnim nalozima između Bruxellesa i Strasbourga; ponavlja svoj poziv na odgovarajuće povećanje broja parkirnih mjesta rezerviranih isključivo za električna vozila; |
| --- | --- |

(f)

ponavlja svoj poziv Parlamentu da blisko surađuje s nadležnim lokalnim vlastima, a posebno s Briselskom regijom, kako bi postao predvodnik u održivoj gradskoj mobilnosti preuzimanjem proaktivne uloge u provedbi plana GoodMove, posebno u pogledu parkirnih mjesta; ponovno poziva na proširenje sustava službenih bicikala unutar Parlamenta i na korištenje službenih automobila za prijevoz zastupnika, osoblja i akreditiranih parlamentarnih asistenata s putnim nalozima između Bruxellesa i Strasbourga; ponavlja svoj poziv na odgovarajuće povećanje broja parkirnih mjesta rezerviranih isključivo za električna vozila;

| (g) | pozdravlja budući prijedlog revizije pravila o skupinama posjetitelja; prima na znanje mjere koje su poduzele nadležne službe u pogledu informiranja skupina posjetitelja o utjecaju njihova prijevoza na okoliš; ponavlja svoj poziv da se 2022. uspostavi sustav poticaja za povrat putnih troškova na temelju utjecaja na okoliš; poziva na to da se revidirana pravila usklade s Komunikacijom Komisije naslovljenom „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), a posebno stavkom 9. te Komunikacije, koja je upućena Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija; te da putne troškove skupina posjetitelja prilagodi promjenama tržišnih cijena i omogući izmjene kako bi se izbjegle tržišne fluktuacije putnih troškova koje stvaraju indirektnu geografsku diskriminaciju posjetitelja; |
| --- | --- |

(g)

pozdravlja budući prijedlog revizije pravila o skupinama posjetitelja; prima na znanje mjere koje su poduzele nadležne službe u pogledu informiranja skupina posjetitelja o utjecaju njihova prijevoza na okoliš; ponavlja svoj poziv da se 2022. uspostavi sustav poticaja za povrat putnih troškova na temelju utjecaja na okoliš; poziva na to da se revidirana pravila usklade s Komunikacijom Komisije naslovljenom „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), a posebno stavkom 9. te Komunikacije, koja je upućena Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija; te da putne troškove skupina posjetitelja prilagodi promjenama tržišnih cijena i omogući izmjene kako bi se izbjegle tržišne fluktuacije putnih troškova koje stvaraju indirektnu geografsku diskriminaciju posjetitelja;

| (h) | napominje da su u tijeku studije izvedivosti kako bi se procijenila ekonomičnost postavljanja novih fotonaponskih ploča na nekoliko zgrada u Bruxellesu te istodobno ponavlja svoj poziv na ugradnju najsuvremenijih krovnih fotonaponskih ćelija za maksimalni potencijal u Bruxellesu do 2023.; ponavlja svoj poziv na to da se zaustavi nadogradnja instalacija za grijanje na fosilna goriva i da se, kako bi se izbjeglo stvaranje neupotrebljive imovine, tijekom 2022. usvoji plan s konkretnim ključnim etapama za postupno ukidanje fosilnih goriva te da se provede analiza učinkovitosti i efikasnosti upotrebe sustava toplinskih crpki i drugih relevantnih tehnologija u skladu s ciljevima EMAS-a; istodobno ponovno poziva na to da se u okviru javne nabave jamstva o podrijetlu postupno zamijene lokalnim obnovljivom izvorom energije; |
| --- | --- |

(h)

napominje da su u tijeku studije izvedivosti kako bi se procijenila ekonomičnost postavljanja novih fotonaponskih ploča na nekoliko zgrada u Bruxellesu te istodobno ponavlja svoj poziv na ugradnju najsuvremenijih krovnih fotonaponskih ćelija za maksimalni potencijal u Bruxellesu do 2023.; ponavlja svoj poziv na to da se zaustavi nadogradnja instalacija za grijanje na fosilna goriva i da se, kako bi se izbjeglo stvaranje neupotrebljive imovine, tijekom 2022. usvoji plan s konkretnim ključnim etapama za postupno ukidanje fosilnih goriva te da se provede analiza učinkovitosti i efikasnosti upotrebe sustava toplinskih crpki i drugih relevantnih tehnologija u skladu s ciljevima EMAS-a; istodobno ponovno poziva na to da se u okviru javne nabave jamstva o podrijetlu postupno zamijene lokalnim obnovljivom izvorom energije;

| (i) | podsjeća da je velika većina zastupnika u Parlamentu podržala uspostavu jedinstvenog sjedišta kako bi se osiguralo učinkovito trošenje novca poreznih obveznika Unije te kako bi Parlament preuzeo institucijsku odgovornost za smanjenje svojeg ugljičnog otiska; podsjeća da je, u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji, sjedište Europskog parlamenta u Strasbourgu; napominje da bi trajne promjene iziskivale izmjenu Ugovora za koju je potrebna jednoglasna odluka; |
| --- | --- |

(i)

podsjeća da je velika većina zastupnika u Parlamentu podržala uspostavu jedinstvenog sjedišta kako bi se osiguralo učinkovito trošenje novca poreznih obveznika Unije te kako bi Parlament preuzeo institucijsku odgovornost za smanjenje svojeg ugljičnog otiska; podsjeća da je, u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji, sjedište Europskog parlamenta u Strasbourgu; napominje da bi trajne promjene iziskivale izmjenu Ugovora za koju je potrebna jednoglasna odluka;

| (j) | pozdravlja činjenicu da se planom djelovanja EMAS-a za 2021. predviđa obvezno savjetovanje sa Službom za pomoć u području zelene javne nabave za sve postupke javne nabave u prioritetnim kategorijama proizvoda, ako se to smatra prikladnim; ponavlja, međutim, svoj poziv da se uvede obveza savjetovanja sa Službom za pomoć u području zelene javne nabave za sve nabave iznad 15 000 EUR; |
| --- | --- |

(j)

pozdravlja činjenicu da se planom djelovanja EMAS-a za 2021. predviđa obvezno savjetovanje sa Službom za pomoć u području zelene javne nabave za sve postupke javne nabave u prioritetnim kategorijama proizvoda, ako se to smatra prikladnim; ponavlja, međutim, svoj poziv da se uvede obveza savjetovanja sa Službom za pomoć u području zelene javne nabave za sve nabave iznad 15 000 EUR;

| (k) | podsjeća da su nakon odluke Predsjedništva 2018. o naknadi za opće troškove na plenarnoj sjednici donesene naknadne odluke te stoga ponavlja svoj zahtjev Predsjedništvu da do kraja 2021. uvede izmjene pravila o naknadi za opće troškove; |
| --- | --- |

(k)

podsjeća da su nakon odluke Predsjedništva 2018. o naknadi za opće troškove na plenarnoj sjednici donesene naknadne odluke te stoga ponavlja svoj zahtjev Predsjedništvu da do kraja 2021. uvede izmjene pravila o naknadi za opće troškove;

| (l) | poziva Predsjedništvo da definira jasne i pravno određene standarde u skladu s kojima se može odobriti zaštita zviždača, uključujući za akreditirane parlamentarne asistente, te da ih objavi; |
| --- | --- |

(l)

poziva Predsjedništvo da definira jasne i pravno određene standarde u skladu s kojima se može odobriti zaštita zviždača, uključujući za akreditirane parlamentarne asistente, te da ih objavi;

| (m) | ističe da je potrebno preispitati politiku ljudskih resursa Parlamenta kako bi se instituciji omogućilo da se koristi stručnim znanjem koje je steklo cjelokupno osoblje Parlamenta; smatra da je stoga potrebno izmijeniti pravila kako bi se svim kategorijama osoblja, uključujući akreditirane parlamentarne asistente, omogućilo sudjelovanje u internim natječajima i uspostavili sustavi za razvoj ljudskih resursa koji će Parlamentu omogućiti da stručno znanje tih kategorija osoblja zadrži u službi institucije; |
| --- | --- |

(m)

ističe da je potrebno preispitati politiku ljudskih resursa Parlamenta kako bi se instituciji omogućilo da se koristi stručnim znanjem koje je steklo cjelokupno osoblje Parlamenta; smatra da je stoga potrebno izmijeniti pravila kako bi se svim kategorijama osoblja, uključujući akreditirane parlamentarne asistente, omogućilo sudjelovanje u internim natječajima i uspostavili sustavi za razvoj ljudskih resursa koji će Parlamentu omogućiti da stručno znanje tih kategorija osoblja zadrži u službi institucije;

| (n) | žali što Predsjedništvo odbija provesti zahtjev, koji je u više navrata izražen na plenarnoj sjednici, da se poduzmu mjere za potpuno usklađivanje naknada za dužnosnike, ostale javne službenike i akreditirane parlamentarne asistente za službena putovanja između tri mjesta rada Parlamenta; poziva Predsjedništvo da se pozabavi tim pitanjem kako bi se bez daljnje odgode uklonila ta nejednakost i da odmah poduzme mjere u pogledu revizije važećih pravila koja je potrebna za izmjenu pravnog okvira; |
| --- | --- |

(n)

žali što Predsjedništvo odbija provesti zahtjev, koji je u više navrata izražen na plenarnoj sjednici, da se poduzmu mjere za potpuno usklađivanje naknada za dužnosnike, ostale javne službenike i akreditirane parlamentarne asistente za službena putovanja između tri mjesta rada Parlamenta; poziva Predsjedništvo da se pozabavi tim pitanjem kako bi se bez daljnje odgode uklonila ta nejednakost i da odmah poduzme mjere u pogledu revizije važećih pravila koja je potrebna za izmjenu pravnog okvira;

| (o) | ponovno poziva Konferenciju predsjednika da revidira provedbene odredbe kojima se uređuju djelovanje izaslanstava i službena putovanja izvan Europske unije; ističe da bi se tom revizijom trebala razmotriti mogućnost da akreditirani parlamentarni asistenti prate, pod određenim uvjetima, zastupnike na službenim putovanjima izaslanstava Parlamenta i drugim službenim putovanjima; |
| --- | --- |

(o)

ponovno poziva Konferenciju predsjednika da revidira provedbene odredbe kojima se uređuju djelovanje izaslanstava i službena putovanja izvan Europske unije; ističe da bi se tom revizijom trebala razmotriti mogućnost da akreditirani parlamentarni asistenti prate, pod određenim uvjetima, zastupnike na službenim putovanjima izaslanstava Parlamenta i drugim službenim putovanjima;

| (p) | prima na znanje odluku Predsjedništva od 8. veljače 2021. o glasovanju u okviru režima sudjelovanja na daljinu; napominje da glasovanje na daljinu u nedostatku odluke Predsjednika kojom se utvrđuju izvanredne okolnosti trenutačno nije moguće; ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da zastupnicima omogući da iskoriste svoje pravo glasovanja tijekom rodiljnog ili očinskog dopusta, tijekom dugotrajne bolesti ili u slučajevima više sile; |
| --- | --- |

(p)

prima na znanje odluku Predsjedništva od 8. veljače 2021. o glasovanju u okviru režima sudjelovanja na daljinu; napominje da glasovanje na daljinu u nedostatku odluke Predsjednika kojom se utvrđuju izvanredne okolnosti trenutačno nije moguće; ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da zastupnicima omogući da iskoriste svoje pravo glasovanja tijekom rodiljnog ili očinskog dopusta, tijekom dugotrajne bolesti ili u slučajevima više sile;

| (q) | prima na znanje tekuće radove na zamjeni infrastrukture bežičnog interneta u trima mjestima rada; poziva na brzo uvođenje nove infrastrukture; |
| --- | --- |

(q)

prima na znanje tekuće radove na zamjeni infrastrukture bežičnog interneta u trima mjestima rada; poziva na brzo uvođenje nove infrastrukture;

| (r) | podsjeća na inherentne rizike za sigurnost informacija i privatnost koji proizlaze iz korištenja rješenja koja su ovisna o trećim stranama i na pozitivan učinak korištenja softvera otvorenog koda; ustraje u tome da bi korisnicima trebalo omogućiti korištenje softvera otvorenog koda na uređajima Parlamenta te da je potrebno donijeti decentralizirana rješenja otvorenog koda za virtualne sastanke i razmjenu poruka; ističe potrebu za pravilnim osposobljavanjem korisnika s posebnim naglaskom na kibernetičkoj sigurnosti; naglašava potrebu za softverom za automatsku transkripciju i prevođenje kako bi se podržalo jednako širenje informacija na svim službenim jezicima; |
| --- | --- |

(r)

podsjeća na inherentne rizike za sigurnost informacija i privatnost koji proizlaze iz korištenja rješenja koja su ovisna o trećim stranama i na pozitivan učinak korištenja softvera otvorenog koda; ustraje u tome da bi korisnicima trebalo omogućiti korištenje softvera otvorenog koda na uređajima Parlamenta te da je potrebno donijeti decentralizirana rješenja otvorenog koda za virtualne sastanke i razmjenu poruka; ističe potrebu za pravilnim osposobljavanjem korisnika s posebnim naglaskom na kibernetičkoj sigurnosti; naglašava potrebu za softverom za automatsku transkripciju i prevođenje kako bi se podržalo jednako širenje informacija na svim službenim jezicima;

| (s) | prima na znanje strateške smjernice za računalstvo u oblaku koje je Predsjedništvo usvojilo u lipnju 2020.; ponavlja svoj poziv na donošenje mjera kojima bi se zajamčilo da Parlament nabavom softvera i digitalne infrastrukture, uključujući rješenja u oblaku, izbjegava ovisnost o jednom dobavljaču putem zahtjeva u pogledu prenosivosti i potpune interoperabilnosti te da se koristi softverom otvorenog koda i utvrdi posebne postupke nabave za mala i srednja poduzeća i startup poduzeća; |
| --- | --- |

(s)

prima na znanje strateške smjernice za računalstvo u oblaku koje je Predsjedništvo usvojilo u lipnju 2020.; ponavlja svoj poziv na donošenje mjera kojima bi se zajamčilo da Parlament nabavom softvera i digitalne infrastrukture, uključujući rješenja u oblaku, izbjegava ovisnost o jednom dobavljaču putem zahtjeva u pogledu prenosivosti i potpune interoperabilnosti te da se koristi softverom otvorenog koda i utvrdi posebne postupke nabave za mala i srednja poduzeća i startup poduzeća;

| (t) | prima na znanje usluge koje neki uredi za vezu Europskog parlamenta pružaju na neslužbenim jezicima Unije; traži od Predsjedništva da analizira izvedivost i procijeni financijske troškove izrade komunikacijskih materijala, primjerice za centre „Europa Experience”, na jezicima jezičnih manjina, regija i zajednica u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

(t)

prima na znanje usluge koje neki uredi za vezu Europskog parlamenta pružaju na neslužbenim jezicima Unije; traži od Predsjedništva da analizira izvedivost i procijeni financijske troškove izrade komunikacijskih materijala, primjerice za centre „Europa Experience”, na jezicima jezičnih manjina, regija i zajednica u različitim državama članicama;

| (u) | prima na znanje približne troškove eksternalizacije prevođenja ključnih rezolucija o vanjskoj politici na službeni jezik dotične zemlje; ponavlja svoj poziv da se prevedu ti dokumenti kako bi se povećao učinak i doseg aktivnosti Parlamenta u području vanjskih poslova te da se osigura da se u tu svrhu na raspolaganje stave dostatna odobrena sredstva; |
| --- | --- |

(u)

prima na znanje približne troškove eksternalizacije prevođenja ključnih rezolucija o vanjskoj politici na službeni jezik dotične zemlje; ponavlja svoj poziv da se prevedu ti dokumenti kako bi se povećao učinak i doseg aktivnosti Parlamenta u području vanjskih poslova te da se osigura da se u tu svrhu na raspolaganje stave dostatna odobrena sredstva;

| (v) | prima na znanje projekt „Imerzivno internetsko iskustvo” i druge internetske aktivnosti dostupne posjetiteljima; poziva da se razviju i promiču prilike za građane i stanovnike država članica i partnerskih zemalja za virtualni obilazak Parlamenta s vodičem kako bi se postiglo bolje razumijevanje rada i vrijednosti te institucije među širom javnosti; |
| --- | --- |

(v)

prima na znanje projekt „Imerzivno internetsko iskustvo” i druge internetske aktivnosti dostupne posjetiteljima; poziva da se razviju i promiču prilike za građane i stanovnike država članica i partnerskih zemalja za virtualni obilazak Parlamenta s vodičem kako bi se postiglo bolje razumijevanje rada i vrijednosti te institucije među širom javnosti;

| (w) | ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da obznani svoju odluku o zgradi PHS, uključujući detaljan pregled troškova i popratne dokumente; |
| --- | --- |

(w)

ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da obznani svoju odluku o zgradi PHS, uključujući detaljan pregled troškova i popratne dokumente;

| (x) | podsjeća na članak 27. stavke 1. i 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu o dobrovoljnom mirovinskom fondu koji je osnovao Parlament; |
| --- | --- |

(x)

podsjeća na članak 27. stavke 1. i 2. Statuta zastupnika u Europskom parlamentu o dobrovoljnom mirovinskom fondu koji je osnovao Parlament;

| (y) | prima na znanje mjere koje je Parlament poduzeo kako bi ublažio posljedice pandemije bolesti COVID-19 za pružatelje usluga čišćenja te pripreme i posluživanja hrane i pića; ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da ponovno razmotri politiku eksternalizacije Parlamenta u pogledu usluga čišćenja te pripreme i posluživanja hrane i pića. |
| --- | --- |

(y)

prima na znanje mjere koje je Parlament poduzeo kako bi ublažio posljedice pandemije bolesti COVID-19 za pružatelje usluga čišćenja te pripreme i posluživanja hrane i pića; ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da ponovno razmotri politiku eksternalizacije Parlamenta u pogledu usluga čišćenja te pripreme i posluživanja hrane i pića.

Drugi dijelovi (IV. – X.)

| 67. | napominje da nacrt proračuna uglavnom odražava projekcije različitih institucija koje potpadaju pod druge dijelove proračuna te stoga odgovara, uz neke iznimke, njihovim financijskim potrebama; smatra da bi sustavni rezovi koje predlaže Vijeće stoga imali štetan učinak na rad dotičnih institucija, a time i na ključan doprinos tih institucija funkcioniranju Europske unije; stoga predlaže da se u gotovo svim slučajevima zadrži razina iz nacrta proračuna, uključujući u pogledu Europskog nadzornika za zaštitu podataka i Odbora regija, uključujući njegov plan radnih mjesta kako bi im se omogućilo izvršavanje svih zadaća koje su im povjerene, uključujući nove funkcije; u skladu s džentlmenskim dogovorom, ne mijenja čitanje Vijeća koje se odnosi na Vijeće i Europsko vijeće; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da je u nekim slučajevima te s obzirom na projekcije institucija potrebno povećati odobrena sredstva ili broj osoblja u odnosu na nacrt proračuna kako bi se zadovoljile nove potrebe i ispunili novi ciljevi politika; stoga predlaže:






  (a) | u vezi sa Sudom Europske unije i Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za linije koje se odnose na primitke od rada i prava osoblja, uključujući u odnosu na planove radnih mjesta, kako bi razina odobrenih sredstava ostala u skladu s njihovim procjenama; |
| --- | --- | --- |

68.

(a)

u vezi sa Sudom Europske unije i Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za linije koje se odnose na primitke od rada i prava osoblja, uključujući u odnosu na planove radnih mjesta, kako bi razina odobrenih sredstava ostala u skladu s njihovim procjenama;

| (b) | u vezi s Europskim revizorskim sudom, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za liniju 1200 „Primanja i naknade”, uključujući u pogledu njegova plana radnih mjesta, kako bi se zadržala razina odobrenih sredstava koju Europski revizorski sud smatra potrebnom, posebno za pokrivanje dodatnih revizijskih zadaća povezanih s povećanim sredstvima Unije (Instrument za oporavak i otpornost i NGEU); |
| --- | --- |

(b)

u vezi s Europskim revizorskim sudom, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za liniju 1200 „Primanja i naknade”, uključujući u pogledu njegova plana radnih mjesta, kako bi se zadržala razina odobrenih sredstava koju Europski revizorski sud smatra potrebnom, posebno za pokrivanje dodatnih revizijskih zadaća povezanih s povećanim sredstvima Unije (Instrument za oporavak i otpornost i NGEU);

| (c) | u pogledu Europske službe za vanjsko djelovanje, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za liniju 2214 „Sposobnost strateške komunikacije” i liniju 1200 „Ugovorno osoblje”, kako bi se dodatno pojačala borba protiv dezinformiranja, posebno na Dalekom istoku; osim toga, pojačanje linije 1100 „Osnovne plaće”, nekoliko dodatnih povezanih linija i plana radnih mjesta kako bi se Europskoj službi za vanjsko djelovanje omogućilo da upućene nacionalne stručnjake zamijeni statutarnim osobljem i da izvršava svoje funkcije u okviru globalnog režima sankcija EU-a u vezi s ljudskim pravima. |
| --- | --- |

(c)

u pogledu Europske službe za vanjsko djelovanje, povećanje odobrenih sredstava iznad razine iz nacrta proračuna za liniju 2214 „Sposobnost strateške komunikacije” i liniju 1200 „Ugovorno osoblje”, kako bi se dodatno pojačala borba protiv dezinformiranja, posebno na Dalekom istoku; osim toga, pojačanje linije 1100 „Osnovne plaće”, nekoliko dodatnih povezanih linija i plana radnih mjesta kako bi se Europskoj službi za vanjsko djelovanje omogućilo da upućene nacionalne stručnjake zamijeni statutarnim osobljem i da izvršava svoje funkcije u okviru globalnog režima sankcija EU-a u vezi s ljudskim pravima.

o

o o

| 69. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. prosinca 2020. o nacrtu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2021. do 2027., Prilog 2.: Deklaracije (Usvojeni tekstovi, P9_TA (2020)0357).

(6)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(7)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0106.

(9)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P9_TA(2021)0158.

(10)  Uredba (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (SL L 357, 8.10.2021., str. 1.).

(11)  Uredba br. 1 kojom se određuju jezici za korištenje u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL P 17, 6.10.1958., str. 385.).

(12)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

(13)  Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o evaluaciji međunarodnih računovodstvenih standarda i aktivnostima Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja, Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje i Odbora za nadzor javnog interesa (SL C 86, 6.3.2018., str. 24.).

(14)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Osiguranje motornih vozila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 184/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0336),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0211/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0035/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 85.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 13. veljače 2019. (SL C 449, 23.12.2020., str. 586.).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. listopada 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ u odnosu na osiguranje od građanskopravne odgovornosti u pogledu upotrebe motornih vozila i izvršenje obveze osiguranja od takve odgovornosti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/2118.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/103/EZ

Komisija je i dalje predana očuvanju visokog stupnja zaštite žrtava u kontekstu Direktive o osiguranju motornih vozila. Naš je cilj osigurati da žrtve, među ostalim u prekograničnim situacijama, naknadu prime što je brže moguće i da ne podliježu nerazmjernim postupovnim zahtjevima koji bi im mogli otežati pristup toj naknadi. Učinkovitost naknade u velikoj mjeri ovisi o tome je li isplaćena pravodobno. U tom pogledu primamo na znanje zabrinutost koju je Europski parlament u više navrata izrazio u pogledu razlika među državama članicama u vezi s rokovima zastare, tj. relevantnim vremenskim razdobljem tijekom kojeg oštećena strana može podnijeti zahtjev. Komisija će pažljivo razmotriti to pitanje i ispitati moguće pravne lijekove kako bi dodatno ojačala zaštitu žrtava ako dokazi pokažu da je djelovanje na razini Unije opravdano.

---

| 5.5.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Osnivanje zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. listopada 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Savjetovanje)

(2022/C 184/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2021)0087),

| — | uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. podstavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. podstavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0166/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0246/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća (10)(„Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU
  i
  njegove građane, koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća (10)(„Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU
  i
  njegove građane, koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija.

| (1) | Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća (10)(„Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja
  obveza i
  prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU, njegove građane
  i okoliš
  , koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća (10)(„Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja
  obveza i
  prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU, njegove građane
  i okoliš
  , koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što
  je
  ubrzavanje
  tranzicije prema ostvarenju
  ciljeva održivog razvoja i 
  zelene
  i 
  digitalne Europe
  te bi trebala pridonijeti oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što
  je
  ubrzavanje
  tranzicije prema ostvarenju
  ciljeva održivog razvoja i 
  zelene
  i 
  digitalne Europe
  te bi trebala pridonijeti oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima.

| (2) | Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što
  su
  ubrzavanje
  postizanja
  ciljeva održivog razvoja
  Ujedinjenih naroda (UN), obveze Unije u okviru Pariškog sporazuma sklopljenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime

   (1a)

  („Pariški sporazum”)
  i 
  tranzicije prema zelenoj
  i 
  digitalnoj Europi
  te bi trebala pridonijeti
  socijalno, gospodarsko i okolišno otpornom
  oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19
  i istovremeno ojačati vodeći industrijski položaj Europe
  . Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima
  na dobrobit društva
  . |
| --- | --- |

(2)

Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što
  su
  ubrzavanje
  postizanja
  ciljeva održivog razvoja
  Ujedinjenih naroda (UN), obveze Unije u okviru Pariškog sporazuma sklopljenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime

   (1a)

  („Pariški sporazum”)
  i 
  tranzicije prema zelenoj
  i 
  digitalnoj Europi
  te bi trebala pridonijeti
  socijalno, gospodarsko i okolišno otpornom
  oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19
  i istovremeno ojačati vodeći industrijski položaj Europe
  . Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima
  na dobrobit društva
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Kako bi se osigurala znanstvena izvrsnost i u skladu s člankom 13. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), trebalo bi osigurati slobodu znanstvenog istraživanja i promicati najviše standarde znanstvenog integriteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a

Kako bi se osigurala znanstvena izvrsnost i u skladu s člankom 13. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), trebalo bi osigurati slobodu znanstvenog istraživanja i promicati najviše standarde znanstvenog integriteta.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b | Važno je da sva europska partnerstva poštuju etičke prakse i temeljna etička načela, istodobno se pridržavajući etičkih standarda utvrđenih u različitim nacionalnim, sektorskim ili institucijskim etičkim kodeksima. U svojim istraživačkim aktivnostima trebala bi se uvijek primjenjivati načela utvrđena u članku 19. Uredbe o Obzoru Europa te u izjavi Komisije o etici i istraživanju matičnih stanica u vezi s tim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.b

Važno je da sva europska partnerstva poštuju etičke prakse i temeljna etička načela, istodobno se pridržavajući etičkih standarda utvrđenih u različitim nacionalnim, sektorskim ili institucijskim etičkim kodeksima. U svojim istraživačkim aktivnostima trebala bi se uvijek primjenjivati načela utvrđena u članku 19. Uredbe o Obzoru Europa te u izjavi Komisije o etici i istraživanju matičnih stanica u vezi s tim člankom.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva
  kao što su
  zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može
  očuvati svoje interese u strateškim područjima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva
  kao što su
  zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može
  očuvati svoje interese u strateškim područjima
  .

| (3) | Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem
  svih
  relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju,
  mala i srednja poduzeća (MSP) i novoosnovana poduzeća, sveučilišta,
  istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva
  , uključujući nevladine organizacije i
  zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može
  razvijati svoju stratešku autonomiju uz otvoreno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem
  svih
  relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju,
  mala i srednja poduzeća (MSP) i novoosnovana poduzeća, sveučilišta,
  istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva
  , uključujući nevladine organizacije i
  zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može
  razvijati svoju stratešku autonomiju uz otvoreno gospodarstvo
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Uredbom (EU) 2020/852 (11) uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Uredbom (EU) 2020/852 (11) uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji.

| (6) | Uredbom (EU) 2020/852 (11) uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti
  obuhvaćene njezinim područjem primjene, a
  koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Uredbom (EU) 2020/852 (11) uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti
  obuhvaćene njezinim područjem primjene, a
  koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana.

| (7) | Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852
  , ako su aktivnosti zajedničkog poduzeća obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe,
  kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

(7)

Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852
  , ako su aktivnosti zajedničkog poduzeća obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe,
  kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kako bi se povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kako bi se povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti.

| (10) | Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih
  održivih
  rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj
  te
  kako bi se
  odgovorilo na globalne izazove i
  povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti
  i učinci na okoliš
  . |
| --- | --- |

(10)

Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih
  održivih
  rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj
  te
  kako bi se
  odgovorilo na globalne izazove i
  povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti
  i učinci na okoliš
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja.

| (11) | Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak
  i dodanu vrijednost za društvo
  provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja. |
| --- | --- |

(11)

Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak
  i dodanu vrijednost za društvo
  provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući
  uspostavu
  zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije.
  Zajednički pozadinski ured trebao bi olakšati
  postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća.
  Struktura bi se trebala uspostaviti na temelju sporazuma o razini usluga koje zajednički sklapaju zajednička poduzeća.
  Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda
  trebale bi
  obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje.
  Pravni ustroj trebao
  bi
  u najvećoj mjeri ispunjavati zajedničke potrebe zajedničkih poduzeća, omogućivati njihovu
  blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući
  uspostavu
  zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije.
  Zajednički pozadinski ured trebao bi olakšati
  postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća.
  Struktura bi se trebala uspostaviti na temelju sporazuma o razini usluga koje zajednički sklapaju zajednička poduzeća.
  Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda
  trebale bi
  obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje.
  Pravni ustroj trebao
  bi
  u najvećoj mjeri ispunjavati zajedničke potrebe zajedničkih poduzeća, omogućivati njihovu
  blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća.

| (12) | Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući
  , ako je primjenjivo, mogućnost uspostave
  zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije.
  Povećanjem broja funkcija koje zajednička poduzeća zajednički obavljaju olakšava se
  postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća. Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda
  mogu
  obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje.
  Zajednička poduzeća trebala
  bi
  moći zajednički sklopiti sporazume o razini usluga i tako osigurati svoju
  blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća. |
| --- | --- |

(12)

Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući
  , ako je primjenjivo, mogućnost uspostave
  zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije.
  Povećanjem broja funkcija koje zajednička poduzeća zajednički obavljaju olakšava se
  postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća. Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda
  mogu
  obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje.
  Zajednička poduzeća trebala
  bi
  moći zajednički sklopiti sporazume o razini usluga i tako osigurati svoju
  blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.a | Zajednička poduzeća trebala bi povećati svoj uvid te primijeniti cjelovitiji i sustavniji pristup upravljanju aktivnostima u svojim istraživačkim područjima. Komplementarnošću i sinergijom s kolaborativnim istraživačkim programima te s Europskim istraživačkim vijećem potaknuo bi se razvoj inovacija koji se temelji na pristupu odozdo prema gore. Time bi se osigurale mogućnosti za istraživanja u područjima koja trenutačno nisu obuhvaćena i promicale bi se primjene u drugim sektorima, kako na početku tako i na kraju razvojnog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

13.a

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva.

| (14) | Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg
  znanstvenog, socioekonomskog i okolišnog
  učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata.
  Komisija bi trebala razviti jasne, jednostavne i konkretne smjernice kako bi se omogućile različite vrste sinergija, kao što su prijenos sredstava, alternativno financiranje, kumulativno financiranje i integrirano financiranje. Iznimno je važno da države članice i regije povećaju usklađenost svojih strategija pametne specijalizacije i operativnih programa s programima rada zajedničkih poduzeća kako bi se omogućio mogući mehanizam prijenosa od 5 % iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u zajednička poduzeća, kako je predviđeno člankom 15. stavkom 5. Uredbe o Obzoru Europa i podložno uvjetima utvrđenima u relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Uredba o zajedničkim odredbama). Trebalo bi istražiti i sinergije i komplementarnosti s europskim financijskim institucijama, kao što su Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banke, kao i među samim zajedničkim poduzećima te s drugim programima financiranja Unije i relevantnim industrijskim udruženjima te s dobrotvornim zakladama i trustovima.
  Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva
  , kako bi se ubrzalo prihvaćanje inovativnih rješenja na tržištu
  . |
| --- | --- |

(14)

Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg
  znanstvenog, socioekonomskog i okolišnog
  učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata.
  Komisija bi trebala razviti jasne, jednostavne i konkretne smjernice kako bi se omogućile različite vrste sinergija, kao što su prijenos sredstava, alternativno financiranje, kumulativno financiranje i integrirano financiranje. Iznimno je važno da države članice i regije povećaju usklađenost svojih strategija pametne specijalizacije i operativnih programa s programima rada zajedničkih poduzeća kako bi se omogućio mogući mehanizam prijenosa od 5 % iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u zajednička poduzeća, kako je predviđeno člankom 15. stavkom 5. Uredbe o Obzoru Europa i podložno uvjetima utvrđenima u relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Uredba o zajedničkim odredbama). Trebalo bi istražiti i sinergije i komplementarnosti s europskim financijskim institucijama, kao što su Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banke, kao i među samim zajedničkim poduzećima te s drugim programima financiranja Unije i relevantnim industrijskim udruženjima te s dobrotvornim zakladama i trustovima.
  Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva
  , kako bi se ubrzalo prihvaćanje inovativnih rješenja na tržištu
  .

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima, posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima, posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja u cijeloj Uniji.

| (15) | Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima,
  uz pridonošenje globalnom održivom razvoju,
  posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja
  što je šire moguće
  u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima,
  uz pridonošenje globalnom održivom razvoju,
  posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja
  što je šire moguće
  u cijeloj Uniji.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 17.a | Sredstva za zajednička poduzeća mogu se nadopuniti dijelom iznosa od 5,4 milijarde EUR dodijeljenog programu Obzor Europa iz instrumenta Next Generation EU na temelju Međuinstitucijskog sporazuma o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. („VFO”). Taj se doprinos može dodatno dopuniti i opozivima, kako je predviđeno u članku 15. stavku 3. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  („Financijska uredba”), i prilagoditi kako bi se odrazili doprinosi pridruženih zemalja. Dodatni doprinosi Unije na temelju članka 13. Obzora Europa, članka 5. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 („Uredba o VFO-u”)

   (1b)

  i članka 15. stavka 3. Financijske uredbe raspoređuju se unutar klastera stupa 2. Obzora Europa na pravedan način, uzimajući u obzir istraživačke prioritete Unije i njezine ciljeve politika. Sve dodatne doprinose Unije trebalo bi popratiti doprinosima članova koji nisu Unija i koji su u najmanju ruku jednaki doprinosima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

17.a

Sredstva za zajednička poduzeća mogu se nadopuniti dijelom iznosa od 5,4 milijarde EUR dodijeljenog programu Obzor Europa iz instrumenta Next Generation EU na temelju Međuinstitucijskog sporazuma o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. („VFO”). Taj se doprinos može dodatno dopuniti i opozivima, kako je predviđeno u članku 15. stavku 3. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  („Financijska uredba”), i prilagoditi kako bi se odrazili doprinosi pridruženih zemalja. Dodatni doprinosi Unije na temelju članka 13. Obzora Europa, članka 5. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 („Uredba o VFO-u”)

   (1b)

  i članka 15. stavka 3. Financijske uredbe raspoređuju se unutar klastera stupa 2. Obzora Europa na pravedan način, uzimajući u obzir istraživačke prioritete Unije i njezine ciljeve politika. Sve dodatne doprinose Unije trebalo bi popratiti doprinosima članova koji nisu Unija i koji su u najmanju ruku jednaki doprinosima Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada
  , prije svega smanjivanjem stopa financiranja
  . Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu
  , kao što su demonstracijske aktivnosti velikih razmjera i vodeći projekti, te dati veći doprinos putem nižih stopa financiranja
  . Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada
  , prije svega smanjivanjem stopa financiranja
  . Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu
  , kao što su demonstracijske aktivnosti velikih razmjera i vodeći projekti, te dati veći doprinos putem nižih stopa financiranja
  . Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom.

| (18) | U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada. Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu
  ili ostvariti program sustavne integracije
  . Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada. Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu
  ili ostvariti program sustavne integracije
  . Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | U
  skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija. Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice
  malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima)
  , bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

U
  skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija. Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice
  malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima)
  , bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka.

| (19) | Omjer administrativnih troškova i ukupnog proračuna trebao bi biti usporedive vrijednosti za sva zajednička poduzeća i ne bi smio premašiti 5 % njihova proračuna. Nadalje, u
  skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija.
  Članovi koji nisu Unija trebali bi se međusobno dogovoriti o pravednoj raspodjeli udjela u administrativnim troškovima njihovih zajedničkih poduzeća.
  Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice
  MSP-ovima, istraživačkim organizacijama ili sveučilištima
  , bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova
  , istraživačkih organizacija i sveučilišta
  trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka. |
| --- | --- |

(19)

Omjer administrativnih troškova i ukupnog proračuna trebao bi biti usporedive vrijednosti za sva zajednička poduzeća i ne bi smio premašiti 5 % njihova proračuna. Nadalje, u
  skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija.
  Članovi koji nisu Unija trebali bi se međusobno dogovoriti o pravednoj raspodjeli udjela u administrativnim troškovima njihovih zajedničkih poduzeća.
  Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice
  MSP-ovima, istraživačkim organizacijama ili sveučilištima
  , bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova
  , istraživačkih organizacija i sveučilišta
  trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju otvorenih i transparentnih postupaka, uzimajući u obzir
  posebno
  nova tehnološka dostignuća ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju otvorenih i transparentnih postupaka, uzimajući u obzir
  posebno
  nova tehnološka dostignuća ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos.

| (20) | Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju
  redovitih
  otvorenih
  , poštenih
  i transparentnih
  poziva na iskaze interesa i naknadnih
  postupaka
  odabira
  , uzimajući u obzir
  mišljenje znanstvenog savjetodavnog tijela kao i
  nova tehnološka dostignuća
  i inovativne pristupe
  ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos. |
| --- | --- |

(20)

Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju
  redovitih
  otvorenih
  , poštenih
  i transparentnih
  poziva na iskaze interesa i naknadnih
  postupaka
  odabira
  , uzimajući u obzir
  mišljenje znanstvenog savjetodavnog tijela kao i
  nova tehnološka dostignuća
  i inovativne pristupe
  ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina
  . Članstvo kao osnivač ili pridruženi član ili jedan od njihovih sastavnih ili povezanih subjekata omogućuje stjecanje utjecaja
  ,
  izravno ili preko predstavnika industrije, u upravnom odboru zajedničkog poduzeća
  . Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima. Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte, trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i 
  mogućim izmjenama
  strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina
  . Članstvo kao osnivač ili pridruženi član ili jedan od njihovih sastavnih ili povezanih subjekata omogućuje stjecanje utjecaja
  ,
  izravno ili preko predstavnika industrije, u upravnom odboru zajedničkog poduzeća
  . Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima. Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte, trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i 
  mogućim izmjenama
  strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja.

| (21) | Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina
  i slanjem odgovarajućih političkih poruka
  ,
  poboljšanim planiranjem i većom sigurnošću za ulagače
  . Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima
  na temelju doprinosa partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i neprofitne organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja predmetnog zajedničkog poduzeća
  . Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte,
  zajedno sa svim ostalim relevantnim dionicima,
  trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i 
  eventualnom revizijom
  strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja. |
| --- | --- |

(21)

Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina
  i slanjem odgovarajućih političkih poruka
  ,
  poboljšanim planiranjem i većom sigurnošću za ulagače
  . Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima
  na temelju doprinosa partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i neprofitne organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja predmetnog zajedničkog poduzeća
  . Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte,
  zajedno sa svim ostalim relevantnim dionicima,
  trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i 
  eventualnom revizijom
  strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative i 
  transparentnosti
  tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative i 
  transparentnosti
  tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga.

| (22) | Zajednička poduzeća trebala bi moći agilno, jednostavno i fleksibilno djelovati te imati uspostavljen niz jasnih pravila, čime se povećava privlačnost za sve dionike, a posebno za dionike iz industrije, MSP-ove, istraživačke organizacije i države sudionice.
  Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi
  se pravodobno objaviti na internetskoj stranici predmetnog zajedničkog poduzeća, vodeći računa o tome da poštuju pravila o povjerljivosti, i
  biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative
  , transparentnosti
  i 
  poštovanja pravila u pogledu sukoba interesa
  tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga
  promicanjem rodno uravnoteženog i geografski raznolikog sudjelovanja. Zajednička poduzeća trebala bi, prema potrebi, utvrditi pozive za podnošenje prijedloga kojima se promiče uloga koordinatora za uključene MSP-ove. |
| --- | --- |

(22)

Zajednička poduzeća trebala bi moći agilno, jednostavno i fleksibilno djelovati te imati uspostavljen niz jasnih pravila, čime se povećava privlačnost za sve dionike, a posebno za dionike iz industrije, MSP-ove, istraživačke organizacije i države sudionice.
  Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi
  se pravodobno objaviti na internetskoj stranici predmetnog zajedničkog poduzeća, vodeći računa o tome da poštuju pravila o povjerljivosti, i
  biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative
  , transparentnosti
  i 
  poštovanja pravila u pogledu sukoba interesa
  tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga
  promicanjem rodno uravnoteženog i geografski raznolikog sudjelovanja. Zajednička poduzeća trebala bi, prema potrebi, utvrditi pozive za podnošenje prijedloga kojima se promiče uloga koordinatora za uključene MSP-ove.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova
  i
  privlačnost inicijative za nove sudionike. Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova
  i
  privlačnost inicijative za nove sudionike. Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti.

| (23) | Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća
  , koja bi se trebala pravodobno objavljivati na internetskim stranicama predmetnog zajedničkog poduzeća,
  kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova, privlačnost inicijative za nove sudionike
  i geografska raznolikost
  . Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti. |
| --- | --- |

(23)

Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća
  , koja bi se trebala pravodobno objavljivati na internetskim stranicama predmetnog zajedničkog poduzeća,
  kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova, privlačnost inicijative za nove sudionike
  i geografska raznolikost
  . Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se određivati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o 
  opsegu
  dodatnih aktivnosti svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se određivati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o 
  opsegu
  dodatnih aktivnosti svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka.

| (24) | Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se određivati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o 
  identifikaciji opsega
  dodatnih aktivnosti
  , na najtransparentniji način,
  svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka. |
| --- | --- |

(24)

Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se određivati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o 
  identifikaciji opsega
  dodatnih aktivnosti
  , na najtransparentniji način,
  svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 24.a | Kako bi se poduprle karijere mladih istraživača i potaknula izvrsnost u istraživanju i inovacijama, zajednička poduzeća trebala bi pružati ažurne informacija i redovite otvorene pozive doktorskim i postdoktorskim studentima u području djelovanja dotičnog zajedničkog poduzeća i poticati, kada je primjenjivo, komplementarnost i sinergije s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

24.a

Kako bi se poduprle karijere mladih istraživača i potaknula izvrsnost u istraživanju i inovacijama, zajednička poduzeća trebala bi pružati ažurne informacija i redovite otvorene pozive doktorskim i postdoktorskim studentima u području djelovanja dotičnog zajedničkog poduzeća i poticati, kada je primjenjivo, komplementarnost i sinergije s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka prikladni za prilagodbu naglim promjenama u 
  socioekonomskom
  i 
  tehnološkom okruženju
  te globalnim izazovima. Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća
  , među ostalim u pogledu rodne ravnoteže
  . Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka prikladni za prilagodbu naglim promjenama u 
  socioekonomskom
  i 
  tehnološkom okruženju
  te globalnim izazovima. Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća
  , među ostalim u pogledu rodne ravnoteže
  . Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća.

| (25) | Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka
  transparentni i
  prikladni za prilagodbu naglim promjenama u 
  socioekonomskim
  i 
  tehnološkim
  te
  okolišnim i
  globalnim izazovima.
  Upravljačka tijela zajedničkih poduzeća također bi trebala voditi računa o načelima rodne ravnoteže geografske raznolikosti.
  Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika
  , uključujući, ali ne ograničavajući se na sveučilišta i druge istraživačke organizacije, predstavnike industrije i MSP-ova,
  kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća. Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća
  te organizacija civilnog društva
  . |
| --- | --- |

(25)

Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka
  transparentni i
  prikladni za prilagodbu naglim promjenama u 
  socioekonomskim
  i 
  tehnološkim
  te
  okolišnim i
  globalnim izazovima.
  Upravljačka tijela zajedničkih poduzeća također bi trebala voditi računa o načelima rodne ravnoteže geografske raznolikosti.
  Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika
  , uključujući, ali ne ograničavajući se na sveučilišta i druge istraživačke organizacije, predstavnike industrije i MSP-ova,
  kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća. Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća
  te organizacija civilnog društva
  .

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Zajednička poduzeća trebala bi
  moći
  osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi
  moći
  pružati
  neovisne
  znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću. Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na godišnje planove rada, dodatne aktivnosti i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Zajednička poduzeća trebala bi
  moći
  osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi
  moći
  pružati
  neovisne
  znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću. Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na godišnje planove rada, dodatne aktivnosti i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi.

| (26) | Zajednička poduzeća trebala bi osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi pružati znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću
  neovisno o članovima drugih upravljačkih tijela zajedničkih poduzeća
  . Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije,
  godišnje planove rada, dodatne aktivnosti
  , socioekonomske, okolišne i klimatske učinke, potencijalne nove članove
  i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi. |
| --- | --- |

(26)

Zajednička poduzeća trebala bi osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi pružati znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću
  neovisno o članovima drugih upravljačkih tijela zajedničkih poduzeća
  . Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije,
  godišnje planove rada, dodatne aktivnosti
  , socioekonomske, okolišne i klimatske učinke, potencijalne nove članove
  i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 26.a | Upravni odbori trebali bi znanstvenom savjetodavnom tijelu pružati pravodobne informacije o odlukama koje se odnose na preporuke i mišljenja koja predlaže znanstveno savjetodavno tijelo. Te bi odluke trebale biti javno dostupne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

26.a

Upravni odbori trebali bi znanstvenom savjetodavnom tijelu pružati pravodobne informacije o odlukama koje se odnose na preporuke i mišljenja koja predlaže znanstveno savjetodavno tijelo. Te bi odluke trebale biti javno dostupne.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja.

| (28) | Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine
  i organizacije civilnog društva
  aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine
  i organizacije civilnog društva
  aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Zajednička poduzeća trebala bi poslovati otvoreno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Zajednička poduzeća trebala bi poslovati otvoreno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti.

| (29) | Zajednička poduzeća trebala bi poslovati
  jednostavno, fleksibilno,
  otvoreno, pošteno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti
  , sudjeluju u kampanjama za podizanje svijesti te promiču obrazovne aktivnosti, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razmjenu znanja, socijalnih i ekonomskih partnera, medija, organizacija koje predstavljaju industriju i MSP-ove i drugih aktera. Sva zajednička poduzeća trebala bi uložiti napore kako bi osiguralo da javnost bude dostatno i pravodobno informirana o aktivnostima zajedničkih poduzeća i trebala bi pružiti odgovarajuće informacije na svojim internetskim stranicama, uključujući objavljivanje relevantne dokumentacije poput izvješća o godišnjim aktivnostima, izvješća o napretku te dnevne redove i zapisnike sa sastanaka odbora, u skladu s pravilima o povjerljivosti. Ona bi trebala poboljšati dijalog s društvom, povećati razinu svijesti, dati prednost aktivnom sudjelovanju u svim fazama znanstvenog istraživanja i tako omogućiti građanima da sudjeluju u osmišljavaju rješenja, pridonose idejama te grade konstruktivna stajališta o aktivnostima i rezultatima zajedničkih poduzeća, povećavajući tako povjerenje u tehnološka rješenja za trenutne i buduće izazove. |
| --- | --- |

(29)

Zajednička poduzeća trebala bi poslovati
  jednostavno, fleksibilno,
  otvoreno, pošteno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti
  , sudjeluju u kampanjama za podizanje svijesti te promiču obrazovne aktivnosti, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razmjenu znanja, socijalnih i ekonomskih partnera, medija, organizacija koje predstavljaju industriju i MSP-ove i drugih aktera. Sva zajednička poduzeća trebala bi uložiti napore kako bi osiguralo da javnost bude dostatno i pravodobno informirana o aktivnostima zajedničkih poduzeća i trebala bi pružiti odgovarajuće informacije na svojim internetskim stranicama, uključujući objavljivanje relevantne dokumentacije poput izvješća o godišnjim aktivnostima, izvješća o napretku te dnevne redove i zapisnike sa sastanaka odbora, u skladu s pravilima o povjerljivosti. Ona bi trebala poboljšati dijalog s društvom, povećati razinu svijesti, dati prednost aktivnom sudjelovanju u svim fazama znanstvenog istraživanja i tako omogućiti građanima da sudjeluju u osmišljavaju rješenja, pridonose idejama te grade konstruktivna stajališta o aktivnostima i rezultatima zajedničkih poduzeća, povećavajući tako povjerenje u tehnološka rješenja za trenutne i buduće izazove.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava učinkovitost
  i
  osigurava pojednostavnjenje. U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava učinkovitost
  i
  osigurava pojednostavnjenje. U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (30) | Struktura upravljanja i namjenski programski ured jedinstvene su značajke zajedničkih poduzeća koja bi trebala omogućiti višu razinu operacija utemeljenih na povjerenju.
  Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava
  njihov učinak,
  učinkovitost
  te korisnicima
  osigurava
  maksimalno administrativno
  pojednostavnjenje
  i smanjenje njihova administrativnog opterećenja
  . U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
  Kako bi se zajedničkim poduzećima omogućilo obavljanje njihovih zadaća i dodatnih aktivnosti, trebalo bi osigurati odgovarajući broj zaposlenika odgovarajućih razreda. |
| --- | --- |

(30)

Struktura upravljanja i namjenski programski ured jedinstvene su značajke zajedničkih poduzeća koja bi trebala omogućiti višu razinu operacija utemeljenih na povjerenju.
  Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava
  njihov učinak,
  učinkovitost
  te korisnicima
  osigurava
  maksimalno administrativno
  pojednostavnjenje
  i smanjenje njihova administrativnog opterećenja
  . U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
  Kako bi se zajedničkim poduzećima omogućilo obavljanje njihovih zadaća i dodatnih aktivnosti, trebalo bi osigurati odgovarajući broj zaposlenika odgovarajućih razreda.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa. Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja
  pojedinih
  zajedničkih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa. Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja
  pojedinih
  zajedničkih poduzeća.

| (32) | Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa.
  MSP-ovima, kojima posebno mogu nedostajati sredstva za aktivno sudjelovanje u europskim projektima, sva zajednička poduzeća trebala bi pružiti potporu kako bi sudjelovali u njihovim aktivnostima. Međutim, kako bi se potaknulo sudjelovanje MSP-ova, zajednička poduzeća trebala bi moći primjenjivati različite stope nadoknade za financiranje Unije, ovisno o vrsti sudionika. Visine nadoknade trebala bi se navesti u programu rada.
  Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja
  predmetnih
  zajedničkih poduzeća. |
| --- | --- |

(32)

Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa.
  MSP-ovima, kojima posebno mogu nedostajati sredstva za aktivno sudjelovanje u europskim projektima, sva zajednička poduzeća trebala bi pružiti potporu kako bi sudjelovali u njihovim aktivnostima. Međutim, kako bi se potaknulo sudjelovanje MSP-ova, zajednička poduzeća trebala bi moći primjenjivati različite stope nadoknade za financiranje Unije, ovisno o vrsti sudionika. Visine nadoknade trebala bi se navesti u programu rada.
  Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja
  predmetnih
  zajedničkih poduzeća.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 32.a | Budući da je nedostatak vještina glavna prepreka konkurentnosti, zajednička poduzeća trebala bi aktivno pridonositi smanjenju nedostatka konkretnih vještina diljem Unije te donošenju mjera za poboljšanje rodne ravnoteže i rješavanje rodne dimenzije, uključujući u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), pružanjem potpore izgradnji novih znanja i ljudskog kapitala, sudjelovanjem u kampanjama za podizanje svijesti te promicanjem obrazovnih aktivnosti i aktivnosti informiranja, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih te mreža za razvoj znanja, socijalnih i ekonomskih partnera, medija, organizacija koje predstavljaju industriju i MSP-ove i drugih aktera. Zajednička poduzeća trebala bi istražiti mogućnosti za pružanje informacija učenicima koji bi željeli nastaviti karijeru u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) te u drugim područjima povezanim s operativnim aktivnostima zajedničkih poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi biti jedan od instrumenata za privlačenje talenata i smanjenje problema odljeva mozgova, omogućivanjem uravnotežene cirkulacije istraživača i specijaliziranog stručnog znanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

32.a

Budući da je nedostatak vještina glavna prepreka konkurentnosti, zajednička poduzeća trebala bi aktivno pridonositi smanjenju nedostatka konkretnih vještina diljem Unije te donošenju mjera za poboljšanje rodne ravnoteže i rješavanje rodne dimenzije, uključujući u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), pružanjem potpore izgradnji novih znanja i ljudskog kapitala, sudjelovanjem u kampanjama za podizanje svijesti te promicanjem obrazovnih aktivnosti i aktivnosti informiranja, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih te mreža za razvoj znanja, socijalnih i ekonomskih partnera, medija, organizacija koje predstavljaju industriju i MSP-ove i drugih aktera. Zajednička poduzeća trebala bi istražiti mogućnosti za pružanje informacija učenicima koji bi željeli nastaviti karijeru u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) te u drugim područjima povezanim s operativnim aktivnostima zajedničkih poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi biti jedan od instrumenata za privlačenje talenata i smanjenje problema odljeva mozgova, omogućivanjem uravnotežene cirkulacije istraživača i specijaliziranog stručnog znanja.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Jedna je od glavnih svrha
  zajedničkih poduzeća poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina znanstvenog i tehnološkog suvereniteta. Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u ključne tehnologije kao što su 5G, umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija
  te
  vrednovanje tih tehnologija u Uniji. Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Jedna je od glavnih svrha
  zajedničkih poduzeća poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina znanstvenog i tehnološkog suvereniteta. Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u ključne tehnologije kao što su 5G, umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija
  te
  vrednovanje tih tehnologija u Uniji. Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni.

| (33) | Među glavnim svrhama
  zajedničkih poduzeća
  su
  poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina
  industrijskog,
  znanstvenog i tehnološkog suvereniteta
  , kao i izgradnja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva putem znanstvenih, digitalnih i tehnoloških inovacija
  . Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u 
  potrebnu infrastrukturu i
  ključne tehnologije kao što su
  nove komunikacijske tehnologije,
  5G
  i 6G
  , umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija
  , kao i u
  vrednovanje
  , uvođenje i komercijalizaciju
  tih tehnologija u Uniji
  . Zajednička poduzeća trebala bi doprinijeti poticanju otvorene znanosti u skladu s načelima utvrđenima u člancima 14. i 39. Uredbe o Obzoru Europa, u kojima se navodi da bi pristup istraživačkim podacima trebao biti „otvoren koliko je to moguće, zatvoren koliko je to potrebno”, vodeći računa o legitimnim interesima korisnika
  . Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni. |
| --- | --- |

(33)

Među glavnim svrhama
  zajedničkih poduzeća
  su
  poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina
  industrijskog,
  znanstvenog i tehnološkog suvereniteta
  , kao i izgradnja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva putem znanstvenih, digitalnih i tehnoloških inovacija
  . Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u 
  potrebnu infrastrukturu i
  ključne tehnologije kao što su
  nove komunikacijske tehnologije,
  5G
  i 6G
  , umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija
  , kao i u
  vrednovanje
  , uvođenje i komercijalizaciju
  tih tehnologija u Uniji
  . Zajednička poduzeća trebala bi doprinijeti poticanju otvorene znanosti u skladu s načelima utvrđenima u člancima 14. i 39. Uredbe o Obzoru Europa, u kojima se navodi da bi pristup istraživačkim podacima trebao biti „otvoren koliko je to moguće, zatvoren koliko je to potrebno”, vodeći računa o legitimnim interesima korisnika
  . Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja.

| (38) | Zajednička poduzeća trebala bi se financirati iz programa Unije u okviru VFO-a i, prema potrebi, iz instrumenta Next Generation EU.
  U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja. |
| --- | --- |

(38)

Zajednička poduzeća trebala bi se financirati iz programa Unije u okviru VFO-a i, prema potrebi, iz instrumenta Next Generation EU.
  U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (38.a) | Zajedničko poduzeće, njegova tijela i osoblje trebali bi izbjegavati svaku vrstu sukoba interesa pri vršenju svojih aktivnosti. Upravni odbor i izvršni direktori donose pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima. Članovi znanstvenog odbora svoje izjave o svim stručnim aktivnostima, financijskim interesima i sukobima interesa čine javno dostupnima i redovito ažuriraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38.a)

Zajedničko poduzeće, njegova tijela i osoblje trebali bi izbjegavati svaku vrstu sukoba interesa pri vršenju svojih aktivnosti. Upravni odbor i izvršni direktori donose pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima. Članovi znanstvenog odbora svoje izjave o svim stručnim aktivnostima, financijskim interesima i sukobima interesa čine javno dostupnima i redovito ažuriraju.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije da se provede europski zeleni plan (3), kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo (4), strategija EU-a za bioraznolikost (5), Komunikacija „Čist planet za sve” (6), akcijski plan za kružno gospodarstvo (7) i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola” (8), europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove, regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije da se provede europski zeleni plan (3), kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo (4), strategija EU-a za bioraznolikost (5), Komunikacija „Čist planet za sve” (6), akcijski plan za kružno gospodarstvo (7) i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola” (8), europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove, regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog razvoja.

| (39) | U kontekstu prioriteta Komisije da se provede europski zeleni plan (3), kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo (4), strategija EU-a za bioraznolikost (5), Komunikacija „Čist planet za sve” (6), akcijski plan za kružno gospodarstvo (7) i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola” (8)

  te ciljevi održivog razvoja UN-a
  , europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  , regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski
  i društveni
  rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog
  , gospodarskog i društvenog
  razvoja.
  Njime se također može doprinijeti identificiranju rješenja koja koriste tehnologije i pristupe negativnih emisija. |
| --- | --- |

(39)

U kontekstu prioriteta Komisije da se provede europski zeleni plan (3), kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo (4), strategija EU-a za bioraznolikost (5), Komunikacija „Čist planet za sve” (6), akcijski plan za kružno gospodarstvo (7) i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola” (8)

  te ciljevi održivog razvoja UN-a
  , europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  , regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski
  i društveni
  rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog
  , gospodarskog i društvenog
  razvoja.
  Njime se također može doprinijeti identificiranju rješenja koja koriste tehnologije i pristupe negativnih emisija.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi. Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi. Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta.

| (40) | Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (
  tehnologije,
  poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi
  , kao i predstavnike organizacija civilnog društva. Posebno bi se trebala zajamčiti otvorenost prema manjim akterima
  . Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta
  i pazi na ublažavanje potencijalnih društvenih i okolišnih učinaka
  . |
| --- | --- |

(40)

Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (
  tehnologije,
  poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi
  , kao i predstavnike organizacija civilnog društva. Posebno bi se trebala zajamčiti otvorenost prema manjim akterima
  . Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta
  i pazi na ublažavanje potencijalnih društvenih i okolišnih učinaka
  .

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva.

| (41) | Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva
  te osigurali njegovu ekološku i društvenu održivost
  . |
| --- | --- |

(41)

Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva
  te osigurali njegovu ekološku i društvenu održivost
  .

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti do 2050. Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti do 2050. Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom.

| (42) | Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana
  i Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Europski zakon o klimi)
  koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050
  ., u skladu s Pariškim sporazumom
  . Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom. |
| --- | --- |

(42)

Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana
  i Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Europski zakon o klimi)
  koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050
  ., u skladu s Pariškim sporazumom
  . Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 44.a | Čisto i održivo zrakoplovstvo, koje se suočava sa znatnim izazovima zbog pandemije uzrokovane bolešću COVID-19, prepoznato je kao ključni element za uspjeh Unije u visokokonkurentnom svijetu. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo moglo bi na različite načine proširiti bazu potpore za istraživanja u području zrakoplovstva. Moglo bi pridonijeti uvozu novih znanja, rješenja i inovacijskog potencijala pronalaženjem ideja u drugim znanostima i sektorima. Moglo bi omogućiti doprinos studenata u industrijskom okruženju, posebno u MSP-ovima. Uspješna suradnja između zajedničkih poduzeća i akademskih institucija može dovesti do sponzoriranih ugovora o istraživanju, financiranih suradnji, programa studentskog stažiranja, zajedničkih specijaliziranih objekata, programa povezanih s industrijom, bespovratnih sredstava, nagrada i priznanja koja potiču akademsku zajednicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

44.a

Čisto i održivo zrakoplovstvo, koje se suočava sa znatnim izazovima zbog pandemije uzrokovane bolešću COVID-19, prepoznato je kao ključni element za uspjeh Unije u visokokonkurentnom svijetu. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo moglo bi na različite načine proširiti bazu potpore za istraživanja u području zrakoplovstva. Moglo bi pridonijeti uvozu novih znanja, rješenja i inovacijskog potencijala pronalaženjem ideja u drugim znanostima i sektorima. Moglo bi omogućiti doprinos studenata u industrijskom okruženju, posebno u MSP-ovima. Uspješna suradnja između zajedničkih poduzeća i akademskih institucija može dovesti do sponzoriranih ugovora o istraživanju, financiranih suradnji, programa studentskog stažiranja, zajedničkih specijaliziranih objekata, programa povezanih s industrijom, bespovratnih sredstava, nagrada i priznanja koja potiču akademsku zajednicu.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Europa se suočava s izazovom da mora imati vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode na globalnom tržištu. Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Europa se suočava s izazovom da mora imati vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode na globalnom tržištu. Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima.

| (47) | Europa se suočava s izazovom da mora imati
  globalnu
  vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova
  i okolišnih učinaka
  u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode
  i usluge
  na globalnom tržištu
  kao i pravo na povezanost i konkurentnost sektora
  . Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima. |
| --- | --- |

(47)

Europa se suočava s izazovom da mora imati
  globalnu
  vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova
  i okolišnih učinaka
  u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode
  i usluge
  na globalnom tržištu
  kao i pravo na povezanost i konkurentnost sektora
  . Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva
  i
  skladištenje energije. Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva
  i
  skladištenje energije. Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji.

| (48) | Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem
  najkasnije
  2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva, skladištenje energije
  te tehnologije negativnih emisija
  . Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i 
  Rezolucije Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o Europskoj strategiji za vodik i

   (1a) u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke
  , istraživačke i infrastrukturne
  potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne
  te gospodarske
  prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji. |
| --- | --- |

(48)

Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem
  najkasnije
  2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva, skladištenje energije
  te tehnologije negativnih emisija
  . Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i 
  Rezolucije Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o Europskoj strategiji za vodik i

   (1a) u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke
  , istraživačke i infrastrukturne
  potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne
  te gospodarske
  prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije, prometa, građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije, prometa, građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova.

| (49) | Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije,
  zračnog i pomorskog
  prometa
  te prometa teškim teretnim vozilima
  , građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  . |
| --- | --- |

(49)

Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije,
  zračnog i pomorskog
  prometa
  te prometa teškim teretnim vozilima
  , građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  .

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe. Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe. Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija.

| (51) | Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe
  , i da sudjeluje u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa (IPCEI)
  . Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima
  i razvijati sinergije
  za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije
  i infrastrukture
  proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija. |
| --- | --- |

(51)

Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe
  , i da sudjeluje u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa (IPCEI)
  . Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima
  i razvijati sinergije
  za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije
  i infrastrukture
  proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost.

| (53) | Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno
  i energetskim
  učinkovitim
  , održivim
  i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. |
| --- | --- |

(53)

Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno
  i energetskim
  učinkovitim
  , održivim
  i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu (22) (ožujak 2020.)
  naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti
  kao
  što je željeznička industrija imaju odgovornost
  i 
  potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe i poboljšanje povezivosti.
  Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu (22) (ožujak 2020.)
  naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti
  kao
  što je željeznička industrija imaju odgovornost
  i 
  potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe i poboljšanje povezivosti.
  Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove.

| (54) | U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu (22) (ožujak 2020.), kao i u
  ažuriranoj verziji iz svibnja 2021
  ., naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti kao što je željeznička industrija imaju odgovornost i potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe
  , davanje poticaja oporavku
  i poboljšanje povezivosti. Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove. |
| --- | --- |

(54)

U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu (22) (ožujak 2020.), kao i u
  ažuriranoj verziji iz svibnja 2021
  ., naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti kao što je željeznička industrija imaju odgovornost i potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe
  , davanje poticaja oporavku
  i poboljšanje povezivosti. Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 56.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (56) | Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge. Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost i pouzdanost te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(56)

Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge. Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost i pouzdanost te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice.

| (56) | Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta
  koja teži najvišim sigurnosnim standardima kako za krajnje korisnike, uključujući putnike, tako i za željezničke radnike,
  uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge
  , među ostalim izdavanjem jedinstvenih karata
  . Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost, pouzdanost
  , sigurnost
  i 
  uključivost
  te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice. |
| --- | --- |

(56)

Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta
  koja teži najvišim sigurnosnim standardima kako za krajnje korisnike, uključujući putnike, tako i za željezničke radnike,
  uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge
  , među ostalim izdavanjem jedinstvenih karata
  . Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost, pouzdanost
  , sigurnost
  i 
  uključivost
  te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 58.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (58) | Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i njihove opreme (infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe. Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(58)

Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i njihove opreme (infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe. Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške.

| (58) | Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i 
  dobavljača
  njihove opreme (
  npr.
  infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe
  kako bi se ostvarila poboljšanja prava putnika
  . Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške
  i uzimajući u obzir potrebe krajnjih korisnika, uključujući putnike i radnike, s posebnim naglaskom na sigurnost i uključivost
  . |
| --- | --- |

(58)

Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i 
  dobavljača
  njihove opreme (
  npr.
  infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe
  kako bi se ostvarila poboljšanja prava putnika
  . Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške
  i uzimajući u obzir potrebe krajnjih korisnika, uključujući putnike i radnike, s posebnim naglaskom na sigurnost i uključivost
  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (23), Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana u dotičnim zemljama i u Uniji. Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (23), Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana u dotičnim zemljama i u Uniji. Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti.

| (61) | U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (23), Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana
  , poboljšalo i poticalo zdravlje
  u dotičnim zemljama i u Uniji
  podupiranjem promicanja zdravlja i prevencije bolesti, smanjenjem nejednakosti u zdravlju i osiguravanje jednakog i cjelovitog pristupa zdravlju
  . Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti. |
| --- | --- |

(61)

U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (23), Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana
  , poboljšalo i poticalo zdravlje
  u dotičnim zemljama i u Uniji
  podupiranjem promicanja zdravlja i prevencije bolesti, smanjenjem nejednakosti u zdravlju i osiguravanje jednakog i cjelovitog pristupa zdravlju
  . Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama. Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama. Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju.

| (62) | Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog
  , neprofitnog
  i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama
  . Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi uspostaviti snažne veze i sinergije s inicijativama koje je do sada provodio Europski fond za razvoj te bi trebalo poboljšati koordinaciju u različitim područjima aktivnosti, surađujući u izgradnji kapaciteta i dijeljenju objekata i infrastruktura, uz djelovanja podržana Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u Africi.
  Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju. |
| --- | --- |

(62)

Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog
  , neprofitnog
  i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama
  . Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi uspostaviti snažne veze i sinergije s inicijativama koje je do sada provodio Europski fond za razvoj te bi trebalo poboljšati koordinaciju u različitim područjima aktivnosti, surađujući u izgradnji kapaciteta i dijeljenju objekata i infrastruktura, uz djelovanja podržana Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u Africi.
  Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 64.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (64) | Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(64)

Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu.

| (64) | Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu
  koje živi u okruženju s ograničenim resursima
  .
  Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi podržati i osnivanje etičkih odbora u afričkim zemljama za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima. |
| --- | --- |

(64)

Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu
  koje živi u okruženju s ograničenim resursima
  .
  Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi podržati i osnivanje etičkih odbora u afričkim zemljama za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 65.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (65) | Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije: financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(65)

Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije: financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici.

| (65) | Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije:
  osim u slučaju projekata koje vode afrički subjekti i zemlje,
  financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici. |
| --- | --- |

(65)

Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije:
  osim u slučaju projekata koje vode afrički subjekti i zemlje,
  financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 66.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (66) | U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove, trebala bi postati
  zelenija
  , kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih
  proizvoda
  i digitalnih tehnologija u rješavanju novih problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe
  Unije
  i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije
  , temelja gospodarstva Unije utemeljenog na znanju, i povećanju gospodarske aktivnosti
  u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako poslužiti kao sredstvo za povećanje
  tehnološke suverenosti
  i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera: akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka (9) i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10). Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu (11), farmaceutskom strategijom za Europu (12) i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (13). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(66)

U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove, trebala bi postati
  zelenija
  , kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih
  proizvoda
  i digitalnih tehnologija u rješavanju novih problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe
  Unije
  i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije
  , temelja gospodarstva Unije utemeljenog na znanju, i povećanju gospodarske aktivnosti
  u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako poslužiti kao sredstvo za povećanje
  tehnološke suverenosti
  i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera: akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka (9) i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10). Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu (11), farmaceutskom strategijom za Europu (12) i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (13).

| (66) | U kontekstu prioriteta Komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  , trebala bi postati
  okolišno održiva
  , kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih
  uređaja, poboljšane dijagnostike, liječenja
  i digitalnih tehnologija u rješavanju novih
  zdravstvenih
  problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe
  pacijenata
  i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako
  poboljšati kvalitetu i pružanje zdravstvenih usluga diljem Unije,
  poslužiti kao sredstvo za povećanje
  tehnološkog razvoja i inovativnih rješenja
  i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera:
  javnog sektora
  akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka (9)

  , misije za rak u okviru Obzora Europa
  i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10)

  te bi trebalo poboljšati i suradnju s različitim europskim inicijativama za rijetke bolesti
  . Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu (11)

  i njezinom ažuriranom verzijom
  , farmaceutskom strategijom za Europu (12) i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (13).
  Trebalo bi pokušati ostvariti sinergije s tijelom EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA), kako bi se osigurao strukturirani sustav suradnje koji će Uniji omogućiti učinkovitije predviđanje i rješavanje prijetnji povezanih sa zdravljem. Mehanizmi suradnje i sinergije s programom „EU za zdravlje” korisni su i za jačanje spremnosti Unije za .


  prekogranične zdravstvene prijetnje, jačanje zdravstvenih sustava te poboljšanje dostupnosti i cjenovne pristupačnosti farmaceutskih inovacijskih proizvoda. Zajedničko poduzeće trebalo bi razviti sinergiju s europskim prostorom zdravstvenih podataka, kao i s istraživačkim inicijativama u području rijetkih bolesti |
| --- | --- |

(66)

U kontekstu prioriteta Komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  , trebala bi postati
  okolišno održiva
  , kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih
  uređaja, poboljšane dijagnostike, liječenja
  i digitalnih tehnologija u rješavanju novih
  zdravstvenih
  problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe
  pacijenata
  i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako
  poboljšati kvalitetu i pružanje zdravstvenih usluga diljem Unije,
  poslužiti kao sredstvo za povećanje
  tehnološkog razvoja i inovativnih rješenja
  i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera:
  javnog sektora
  akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka (9)

  , misije za rak u okviru Obzora Europa
  i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10)

  te bi trebalo poboljšati i suradnju s različitim europskim inicijativama za rijetke bolesti
  . Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu (11)

  i njezinom ažuriranom verzijom
  , farmaceutskom strategijom za Europu (12) i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (13).
  Trebalo bi pokušati ostvariti sinergije s tijelom EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA), kako bi se osigurao strukturirani sustav suradnje koji će Uniji omogućiti učinkovitije predviđanje i rješavanje prijetnji povezanih sa zdravljem. Mehanizmi suradnje i sinergije s programom „EU za zdravlje” korisni su i za jačanje spremnosti Unije za .


  prekogranične zdravstvene prijetnje, jačanje zdravstvenih sustava te poboljšanje dostupnosti i cjenovne pristupačnosti farmaceutskih inovacijskih proizvoda. Zajedničko poduzeće trebalo bi razviti sinergiju s europskim prostorom zdravstvenih podataka, kao i s istraživačkim inicijativama u području rijetkih bolesti

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 67.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (67) | Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2 (14) inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području. Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih, te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude, djelotvorne, troškovno učinkovite i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(67)

Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2 (14) inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području. Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih, te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude, djelotvorne, troškovno učinkovite i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave.

| (67) | Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2 (14) inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području.
  Novom inicijativom trebalo bi osigurati aktivno sudjelovanje civilnog društva i udruga pacijenata.
  Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente
  , njihove obitelji
  i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih
  ili onih koji bi mogli oboljeti
  , te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude
  i pacijente
  , djelotvorne, troškovno učinkovite
  , dostupne
  i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave
  i usluge, kako bi se poboljšala kvaliteta zdravlja
  . |
| --- | --- |

(67)

Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2 (14) inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području.
  Novom inicijativom trebalo bi osigurati aktivno sudjelovanje civilnog društva i udruga pacijenata.
  Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente
  , njihove obitelji
  i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih
  ili onih koji bi mogli oboljeti
  , te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude
  i pacijente
  , djelotvorne, troškovno učinkovite
  , dostupne
  i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave
  i usluge, kako bi se poboljšala kvaliteta zdravlja
  .

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 68.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (68) | Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi, trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative
  te tako
  osigurati da
  ona ispunjava njihove potrebe
  . Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene potrebe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(68)

Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi, trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative
  te tako
  osigurati da
  ona ispunjava njihove potrebe
  . Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene potrebe.

| (68) | Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije,
  njihove obitelji, skupine potrošača i pacijenata,
  zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi
  i druge relevantne interesne skupine diljem Unije
  , trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative
  . Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje treba
  osigurati da
  aktivnosti koje provodi udovolje tim potrebama
  . Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune
  potrebe pacijenata i
  zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene
  ili nedovoljno financirane
  potrebe. |
| --- | --- |

(68)

Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije,
  njihove obitelji, skupine potrošača i pacijenata,
  zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi
  i druge relevantne interesne skupine diljem Unije
  , trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative
  . Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje treba
  osigurati da
  aktivnosti koje provodi udovolje tim potrebama
  . Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune
  potrebe pacijenata i
  zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene
  ili nedovoljno financirane
  potrebe.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 70.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (70) | Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(70)

Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska.

| (70) | Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na
  nekonkurentsko i
  pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu
  i djelotvornu
  suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska. |
| --- | --- |

(70)

Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na
  nekonkurentsko i
  pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu
  i djelotvornu
  suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 71.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (71) | Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije (30). Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(71)

Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije (30). Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava.

| (71) | Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije (30). Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava.
  Savez za procesore i poluvodičke tehnologije te savez za industrijske podatke, računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku također bi se trebali nadovezati na inicijative zajedničkog poduzeća. |
| --- | --- |

(71)

Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije (30). Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava.
  Savez za procesore i poluvodičke tehnologije te savez za industrijske podatke, računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku također bi se trebali nadovezati na inicijative zajedničkog poduzeća.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 72.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (72) | Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju u 
  Europi
  koja odražava temeljne vrijednosti Unije, uključujući privatnost i povjerenje, sigurnost i zaštitu. Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija i brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(72)

Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju u 
  Europi
  koja odražava temeljne vrijednosti Unije, uključujući privatnost i povjerenje, sigurnost i zaštitu. Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija i brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja.

| (72) | Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju
  Unije i njezina vodećeg položaja
  u 
  području tehnologije
  koja odražava temeljne vrijednosti
  i temeljna prava
  Unije, uključujući privatnost
  , zaštitu podataka
  i povjerenje, sigurnost i zaštitu
  na svim razinama lanaca vrijednosti
  . Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija
  koje se temelje na privatnosti
  i 
  integriranoj sigurnosti i za njihovo
  brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju
  organizacija civilnog društva i
  relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja.
  Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije također bi trebalo razvijati istraživačke aktivnosti kako bi se doprinijelo ciljevima iz Komunikacije Komisije od 9. ožujka 2021.„Digitalni kompas 2030.: europski put za digitalno desetljeće”. |
| --- | --- |

(72)

Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju
  Unije i njezina vodećeg položaja
  u 
  području tehnologije
  koja odražava temeljne vrijednosti
  i temeljna prava
  Unije, uključujući privatnost
  , zaštitu podataka
  i povjerenje, sigurnost i zaštitu
  na svim razinama lanaca vrijednosti
  . Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija
  koje se temelje na privatnosti
  i 
  integriranoj sigurnosti i za njihovo
  brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju
  organizacija civilnog društva i
  relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja.
  Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije također bi trebalo razvijati istraživačke aktivnosti kako bi se doprinijelo ciljevima iz Komunikacije Komisije od 9. ožujka 2021.„Digitalni kompas 2030.: europski put za digitalno desetljeće”.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 73.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (73) | Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo
  i dijeljenje rizika
  usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(73)

Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo
  i dijeljenje rizika
  usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima.

| (73) | Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima. |
| --- | --- |

(73)

Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 74.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (74) | U skladu s
  [člankom
   8. stavkom 1. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa
  države sudionice trebale
  bi
  Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeriti provedbu svojih doprinosa svojim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima. Korisnici
  bi
  trebali potpisati jedinstveni sporazum o bespovratnim sredstvima sa zajedničkim poduzećem u skladu s pravilima programa Obzor Europa, uključujući odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva, ovisno
  o
  programu Unije kojim se podupire odgovarajuća aktivnost financirana bespovratnim sredstvima. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi obrađivati zahtjeve za povrat troškova i izvršavati plaćanja korisnicima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(74)

U skladu s
  [člankom
   8. stavkom 1. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa
  države sudionice trebale
  bi
  Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeriti provedbu svojih doprinosa svojim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima. Korisnici
  bi
  trebali potpisati jedinstveni sporazum o bespovratnim sredstvima sa zajedničkim poduzećem u skladu s pravilima programa Obzor Europa, uključujući odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva, ovisno
  o
  programu Unije kojim se podupire odgovarajuća aktivnost financirana bespovratnim sredstvima. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi obrađivati zahtjeve za povrat troškova i izvršavati plaćanja korisnicima
  .

| (74) | U skladu s
  člankom
   8. stavkom 1. točkom)(c) Uredbe o Obzoru Europa
  zajednička poduzeća trebala
  bi
  provoditi središnje upravljanje svim financijskim doprinosima putem koordinacijskog pristupa. U skladu s time svaka država sudionica trebala
  bi
  sklopiti administrativni sporazum sa zajedničkim poduzećem kojim se utvrđuje koordinacijski mehanizam za plaćanje doprinosa podnositeljima zahtjeva s poslovnim nastanom u toj državi sudionici i izvješćivanje
  o
  doprinosima. Kako bi osigurale usklađenost sa svojim nacionalnim strateškim prioritetima, države sudionice trebale bi, u opravdanim slučajevima, imati pravo veta na upotrebu njihovih nacionalnih financijskih doprinosa za određene podnositelje zahtjeva
  . |
| --- | --- |

(74)

U skladu s
  člankom
   8. stavkom 1. točkom)(c) Uredbe o Obzoru Europa
  zajednička poduzeća trebala
  bi
  provoditi središnje upravljanje svim financijskim doprinosima putem koordinacijskog pristupa. U skladu s time svaka država sudionica trebala
  bi
  sklopiti administrativni sporazum sa zajedničkim poduzećem kojim se utvrđuje koordinacijski mehanizam za plaćanje doprinosa podnositeljima zahtjeva s poslovnim nastanom u toj državi sudionici i izvješćivanje
  o
  doprinosima. Kako bi osigurale usklađenost sa svojim nacionalnim strateškim prioritetima, države sudionice trebale bi, u opravdanim slučajevima, imati pravo veta na upotrebu njihovih nacionalnih financijskih doprinosa za određene podnositelje zahtjeva
  .

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 77.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (77) | Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo (31) nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(77)

Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo (31) nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja na okoliš.

| (77) | Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo (31) nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti
  , klime
  i utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

(77)

Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo (31) nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti
  , klime
  i utjecaja na okoliš.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 78.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (78) | Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”) (32) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije
  i
  ekološki prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa. Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a (33). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(78)

Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”) (32) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije
  i
  ekološki prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa. Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a (33).

| (78) | Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”) (32) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije
  te
  ekološki
  i klimatski
  prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa
  , u skladu s europskim zelenim planom i Europskim zakonom o klimi
  . Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a (33). |
| --- | --- |

(78)

Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”) (32) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije
  te
  ekološki
  i klimatski
  prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa
  , u skladu s europskim zelenim planom i Europskim zakonom o klimi
  . Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a (33).

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 79.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (79) | Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(79)

Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba.

| (79) | Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba
  ne samo poboljšavanjem učinkovitost tijekom pojedinih letova, već i omogućavanjem kontinuiranog prilagođavanja njegovih ukupnih kapaciteta u skladu s tehnološkim napretkom
  . |
| --- | --- |

(79)

Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba
  ne samo poboljšavanjem učinkovitost tijekom pojedinih letova, već i omogućavanjem kontinuiranog prilagođavanja njegovih ukupnih kapaciteta u skladu s tehnološkim napretkom
  .

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 81.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (81) | Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti
  jačanje
  i
  daljnja integracija
  kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo
  ojačati
  , putem inovacija,
  konkurentnost
  zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski oporavak i rast. Trebalo bi
  razvijati
  i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(81)

Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti
  jačanje
  i
  daljnja integracija
  kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo
  ojačati
  , putem inovacija,
  konkurentnost
  zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski oporavak i rast. Trebalo bi
  razvijati
  i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.

| (81) | Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti
  u mogućnosti podržati mjere jačanja
  i
  daljnje integracije
  kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi
  zauzvrat
  pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo
  pridonijeti jačanju
  , putem inovacija,
  konkurentnosti
  zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski
  i društveni
  oporavak i rast. Trebalo bi
  podupirati razvoj
  i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu. |
| --- | --- |

(81)

Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti
  u mogućnosti podržati mjere jačanja
  i
  daljnje integracije
  kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi
  zauzvrat
  pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo
  pridonijeti jačanju
  , putem inovacija,
  konkurentnosti
  zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski
  i društveni
  oporavak i rast. Trebalo bi
  podupirati razvoj
  i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 83.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (83) | Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove. Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(83)

Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove. Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti.

| (83) | Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove
  , znanstvene stručnjake i relevantne organizacije civilnog društva u područjima okoliša i klime
  . Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti. |
| --- | --- |

(83)

Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove
  , znanstvene stručnjake i relevantne organizacije civilnog društva u područjima okoliša i klime
  . Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti.

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 86.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (86) | Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima
  putem zajedničkog pozadinskog ureda
  . Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(86)

Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima
  putem zajedničkog pozadinskog ureda
  . Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom.

| (86) | Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima. Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(86)

Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima. Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom.

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 88.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (88) | U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u
  Komunikaciji
  „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi tehnološke kapacitete za 6G do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(88)

U kontekstu prioriteta
  Europske
  komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u
  Komunikaciji
  „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi tehnološke kapacitete za 6G do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G.

| (88) | U kontekstu prioriteta Komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u
  komunikacijama
  „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”
  i „Digitalni kompas za razdoblje do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”
  Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi
  bazu znanja i
  tehnološke kapacitete za 6G
  i nove relevantne komunikacijske tehnologije
  do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice
  , organizacija civilnog društva
  i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G. |
| --- | --- |

(88)

U kontekstu prioriteta Komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u
  komunikacijama
  „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”
  i „Digitalni kompas za razdoblje do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”
  Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi
  bazu znanja i
  tehnološke kapacitete za 6G
  i nove relevantne komunikacijske tehnologije
  do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice
  , organizacija civilnog društva
  i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G.

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 89.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (89) | Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti, tehnološke suverenosti, privatnosti i etike te proširiti opseg istraživanja i inovacija s mreža na pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje za pružanje usluga građanima i širok raspon gospodarskih sektora kao što su zdravstvena skrb, promet, proizvodnja i mediji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(89)

Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti, tehnološke suverenosti, privatnosti i etike te proširiti opseg istraživanja i inovacija s mreža na pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje za pružanje usluga građanima i širok raspon gospodarskih sektora kao što su zdravstvena skrb, promet, proizvodnja i mediji.

| (89) | Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G
  i druge komunikacijske
  mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti, tehnološke suverenosti
  i otpornosti
  , privatnosti i etike te proširiti opseg istraživanja i inovacija s mreža na pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje za pružanje usluga građanima i širok raspon gospodarskih
  i socijalnih
  sektora kao što su zdravstvena skrb, promet, proizvodnja i mediji. |
| --- | --- |

(89)

Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G
  i druge komunikacijske
  mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti, tehnološke suverenosti
  i otpornosti
  , privatnosti i etike te proširiti opseg istraživanja i inovacija s mreža na pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje za pružanje usluga građanima i širok raspon gospodarskih
  i socijalnih
  sektora kao što su zdravstvena skrb, promet, proizvodnja i mediji.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 91.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (91) | Napredne 5G infrastrukture
  bit će
  temelj za razvoj ekosustava za digitalnu i zelenu tranziciju te u sljedećem koraku za spremnost Europe da počne primjenjivati 6G tehnologiju. Instrument za povezivanje Europe (CEF) 2 za digitalni sektor te program Digitalna Europa i InvestEU nude mogućnosti za razvoj digitalnih ekosustava temeljenih na 5G tehnologiji, a kasnije i na 6G. Uzimajući u obzir širok raspon javnih i privatnih dionika uključenih u takve projekte uvođenja, ključno je
  koordinirati
  uspostavu strateške agende, doprinos programiranju te informacije i angažman dionika u vezi s takvim programima. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge trebalo bi kao stratešku osnovu za te zadaće koordinirati razvoj strateških agendi uvođenja za relevantna područja uvođenja, kao što su 5G sustavi duž cesta i željeznica. U tim bi se agendama među ostalim trebali utvrditi planovi uvođenja, glavne opcije za modele suradnje i druga strateška pitanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(91)

Napredne 5G infrastrukture
  bit će
  temelj za razvoj ekosustava za digitalnu i zelenu tranziciju te u sljedećem koraku za spremnost Europe da počne primjenjivati 6G tehnologiju. Instrument za povezivanje Europe (CEF) 2 za digitalni sektor te program Digitalna Europa i InvestEU nude mogućnosti za razvoj digitalnih ekosustava temeljenih na 5G tehnologiji, a kasnije i na 6G. Uzimajući u obzir širok raspon javnih i privatnih dionika uključenih u takve projekte uvođenja, ključno je
  koordinirati
  uspostavu strateške agende, doprinos programiranju te informacije i angažman dionika u vezi s takvim programima. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge trebalo bi kao stratešku osnovu za te zadaće koordinirati razvoj strateških agendi uvođenja za relevantna područja uvođenja, kao što su 5G sustavi duž cesta i željeznica. U tim bi se agendama među ostalim trebali utvrditi planovi uvođenja, glavne opcije za modele suradnje i druga strateška pitanja.

| (91) | Napredne 5G infrastrukture
  mogu biti
  temelj za razvoj ekosustava za digitalnu i zelenu tranziciju te u sljedećem koraku za spremnost Europe da počne
  transparentno i otvoreno
  primjenjivati 6G tehnologiju
  s obzirom na to da bi se utvrđivanjem globalnih i kompatibilnih standarda za 6G smanjili troškovi, uspostavili učinkovitiji digitalni lanci opskrbe i poboljšale inovacije
  . Instrument za povezivanje Europe (CEF) 2 za digitalni sektor te program Digitalna Europa i InvestEU nude mogućnosti za razvoj digitalnih ekosustava temeljenih na 5G tehnologiji, a kasnije i na 6G. Uzimajući u obzir širok raspon javnih i privatnih dionika uključenih u takve projekte uvođenja, ključno je
  olakšati
  uspostavu strateške agende, doprinos programiranju te informacije i angažman dionika u vezi s takvim programima. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge trebalo bi kao stratešku osnovu za te zadaće koordinirati razvoj strateških agendi uvođenja za relevantna područja uvođenja, kao što su 5G sustavi duž cesta i željeznica. U tim bi se agendama među ostalim trebali utvrditi planovi uvođenja
  , tehnološke preporuke
  , glavne opcije za modele suradnje i druga strateška pitanja. |
| --- | --- |

(91)

Napredne 5G infrastrukture
  mogu biti
  temelj za razvoj ekosustava za digitalnu i zelenu tranziciju te u sljedećem koraku za spremnost Europe da počne
  transparentno i otvoreno
  primjenjivati 6G tehnologiju
  s obzirom na to da bi se utvrđivanjem globalnih i kompatibilnih standarda za 6G smanjili troškovi, uspostavili učinkovitiji digitalni lanci opskrbe i poboljšale inovacije
  . Instrument za povezivanje Europe (CEF) 2 za digitalni sektor te program Digitalna Europa i InvestEU nude mogućnosti za razvoj digitalnih ekosustava temeljenih na 5G tehnologiji, a kasnije i na 6G. Uzimajući u obzir širok raspon javnih i privatnih dionika uključenih u takve projekte uvođenja, ključno je
  olakšati
  uspostavu strateške agende, doprinos programiranju te informacije i angažman dionika u vezi s takvim programima. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge trebalo bi kao stratešku osnovu za te zadaće koordinirati razvoj strateških agendi uvođenja za relevantna područja uvođenja, kao što su 5G sustavi duž cesta i željeznica. U tim bi se agendama među ostalim trebali utvrditi planovi uvođenja
  , tehnološke preporuke
  , glavne opcije za modele suradnje i druga strateška pitanja.

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom osniva devet zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za provedbu institucionaliziranih europskih partnerstava koja su definirana u [članku 2. stavku 3.] i na koja se upućuje u [članku 8. stavku 1.] točki (c) Uredbe o Obzoru Europa. Utvrđuju se njihovi ciljevi i zadaće, članstvo, ustroj i druga operativna pravila. | Ovom se Uredbom osniva devet zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za provedbu institucionaliziranih europskih partnerstava koja su definirana u [članku 2. stavku 3.] i na koja se upućuje u [članku 8. stavku 1.] točki (c)
  i Prilogu III.
  Uredbe o Obzoru Europa. Utvrđuju se njihovi ciljevi i zadaće, članstvo, ustroj i druga operativna pravila
  , među ostalim o transparentnosti i odgovornosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom osniva devet zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za provedbu institucionaliziranih europskih partnerstava koja su definirana u [članku 2. stavku 3.] i na koja se upućuje u [članku 8. stavku 1.] točki (c) Uredbe o Obzoru Europa. Utvrđuju se njihovi ciljevi i zadaće, članstvo, ustroj i druga operativna pravila.

Ovom se Uredbom osniva devet zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za provedbu institucionaliziranih europskih partnerstava koja su definirana u [članku 2. stavku 3.] i na koja se upućuje u [članku 8. stavku 1.] točki (c)
  i Prilogu III.
  Uredbe o Obzoru Europa. Utvrđuju se njihovi ciljevi i zadaće, članstvo, ustroj i druga operativna pravila
  , među ostalim o transparentnosti i odgovornosti
  .

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 1. točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a. | „povezani subjekti” znači subjekti definirani u članku 187. stavku 1. Financijske uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6a.

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 1. točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9. | „dodatna aktivnost” znači aktivnost
  izvan
  glavnog dijela programa rada koja ne prima financijsku potporu zajedničkog poduzeća, ali doprinosi njegovim ciljevima i izravno je povezana s prihvaćanjem rezultata projekata u okviru tog zajedničkog poduzeća ili prethodnih inicijativa ili predstavlja znatnu dodanu vrijednost Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.

„dodatna aktivnost” znači aktivnost
  izvan
  glavnog dijela programa rada koja ne prima financijsku potporu zajedničkog poduzeća, ali doprinosi njegovim ciljevima i izravno je povezana s prihvaćanjem rezultata projekata u okviru tog zajedničkog poduzeća ili prethodnih inicijativa ili predstavlja znatnu dodanu vrijednost Unije;

| 9. | „dodatna aktivnost” znači aktivnost
  koja je uključena u godišnji plan za dodatne aktivnosti priložen
  glavnom dijelu programa rada
  i
  koja ne prima financijsku potporu zajedničkog poduzeća, ali doprinosi njegovim ciljevima i izravno je povezana s prihvaćanjem rezultata projekata u okviru tog zajedničkog poduzeća ili prethodnih inicijativa ili predstavlja znatnu dodanu vrijednost
  Unije te doprinosi politika
  Unije; |
| --- | --- |

9.

„dodatna aktivnost” znači aktivnost
  koja je uključena u godišnji plan za dodatne aktivnosti priložen
  glavnom dijelu programa rada
  i
  koja ne prima financijsku potporu zajedničkog poduzeća, ali doprinosi njegovim ciljevima i izravno je povezana s prihvaćanjem rezultata projekata u okviru tog zajedničkog poduzeća ili prethodnih inicijativa ili predstavlja znatnu dodanu vrijednost
  Unije te doprinosi politika
  Unije;

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednička poduzeća iz članka 3. doprinose općim ciljevima Uredbe o Obzoru Europa kako je utvrđeno u njezinu [članku 3]. | 1.   Zajednička poduzeća iz članka 3. doprinose općim
  i posebnim
  ciljevima Uredbe o Obzoru Europa kako je utvrđeno u njezinu [članku 3]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Zajednička poduzeća iz članka 3. doprinose općim ciljevima Uredbe o Obzoru Europa kako je utvrđeno u njezinu [članku 3].

1.   Zajednička poduzeća iz članka 3. doprinose općim
  i posebnim
  ciljevima Uredbe o Obzoru Europa kako je utvrđeno u njezinu [članku 3].

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. uvodni dio

Članak 4. stavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Zajednička poduzeća
  , putem angažmana i obveze partnera u pogledu oblikovanja i provedbe programa istraživačkih i inovacijskih aktivnosti,
  moraju ispuniti sljedeće opće ciljeve: | 2.   Zajednička poduzeća moraju ispuniti sljedeće opće ciljeve: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Zajednička poduzeća
  , putem angažmana i obveze partnera u pogledu oblikovanja i provedbe programa istraživačkih i inovacijskih aktivnosti,
  moraju ispuniti sljedeće opće ciljeve:

2.   Zajednička poduzeća moraju ispuniti sljedeće opće ciljeve:

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. točka a

Članak 4. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | jačanje
  i integracija
  Unijinih
  znanstvenih i tehnoloških kapaciteta za potporu stvaranju i širenju visokokvalitetnih novih znanja, osobito u cilju svladavanja globalnih izazova, uz osiguravanje konkurentnosti Unije i održivosti i uz doprinos snažnijem europskom istraživačkom prostoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

jačanje
  i integracija
  Unijinih
  znanstvenih i tehnoloških kapaciteta za potporu stvaranju i širenju visokokvalitetnih novih znanja, osobito u cilju svladavanja globalnih izazova, uz osiguravanje konkurentnosti Unije i održivosti i uz doprinos snažnijem europskom istraživačkom prostoru;

jačanje

Unijinih

| (a) | jačanje
  i integracija znanstvenih,
  inovacijskih
  i tehnoloških kapaciteta
  Unije, država članica i regija
  za potporu stvaranju i širenju visokokvalitetnih novih znanja, osobito u cilju svladavanja globalnih
  društvenih
  izazova, uz osiguravanje
  i poboljšanje
  konkurentnosti Unije
  , europske dodane vrijednosti, otpornosti
  i održivosti i uz doprinos snažnijem europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

(a)

jačanje
  i integracija znanstvenih,
  inovacijskih
  i tehnoloških kapaciteta
  Unije, država članica i regija
  za potporu stvaranju i širenju visokokvalitetnih novih znanja, osobito u cilju svladavanja globalnih
  društvenih
  izazova, uz osiguravanje
  i poboljšanje
  konkurentnosti Unije
  , europske dodane vrijednosti, otpornosti
  i održivosti i uz doprinos snažnijem europskom istraživačkom prostoru;

jačanje

inovacijskih

Unije, država članica i regija

društvenih

i poboljšanje

, europske dodane vrijednosti, otpornosti

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. točka b

Članak 4. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uspostava vodećeg i na održivosti utemeljenog položaja Unijinih vrijednosnih lanaca i
  otvorene
  strateške autonomije Unije u ključnim tehnologijama i industrijama u skladu s industrijskom strategijom za Europu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uspostava vodećeg i na održivosti utemeljenog položaja Unijinih vrijednosnih lanaca i
  otvorene
  strateške autonomije Unije u ključnim tehnologijama i industrijama u skladu s industrijskom strategijom za Europu;

otvorene

| (b) | uspostava vodećeg i na održivosti utemeljenog položaja
  i otpornosti
  Unijinih vrijednosnih lanaca i
  zaštita
  strateške autonomije Unije
  , uz očuvanje otvorene ekonomije,
  u ključnim tehnologijama i industrijama u skladu s industrijskom strategijom
  i strategijom za MSP-ove
  za Europu
  , europskim zelenim planom, drugim politikama Unije i europskim planom oporavka
  ; |
| --- | --- |

(b)

uspostava vodećeg i na održivosti utemeljenog položaja
  i otpornosti
  Unijinih vrijednosnih lanaca i
  zaštita
  strateške autonomije Unije
  , uz očuvanje otvorene ekonomije,
  u ključnim tehnologijama i industrijama u skladu s industrijskom strategijom
  i strategijom za MSP-ove
  za Europu
  , europskim zelenim planom, drugim politikama Unije i europskim planom oporavka
  ;

i otpornosti

zaštita

, uz očuvanje otvorene ekonomije,

i strategijom za MSP-ove

, europskim zelenim planom, drugim politikama Unije i europskim planom oporavka

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. točka c

Članak 4. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvoj i ubrzano prihvaćanje inovativnih rješenja u cijeloj Uniji kojima se odgovara na klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove i doprinosi strateškim prioritetima Unije,
  osobito kako bi se ostvarili UN-ovi ciljevi
  održivog razvoja i postigla klimatska neutralnost u Uniji do 2050. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvoj i ubrzano prihvaćanje inovativnih rješenja u cijeloj Uniji kojima se odgovara na klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove i doprinosi strateškim prioritetima Unije,
  osobito kako bi se ostvarili UN-ovi ciljevi
  održivog razvoja i postigla klimatska neutralnost u Uniji do 2050.

osobito kako bi se ostvarili UN-ovi ciljevi

| (c) | razvoj i ubrzano prihvaćanje inovativnih rješenja u cijeloj Uniji kojima se odgovara na klimatske, okolišne, zdravstvene
  , digitalne
  i druge globalne društvene izazove i doprinosi strateškim prioritetima Unije,
  ubrzava gospodarski rast Unije i potiče inovacijski ekosustav, uz ostvarivanje ciljeva
  održivog razvoja
  UN-a
  i
  kako bi se
  postigla klimatska neutralnost u Uniji
  najkasnije
  do 2050.
  , u skladu s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

(c)

razvoj i ubrzano prihvaćanje inovativnih rješenja u cijeloj Uniji kojima se odgovara na klimatske, okolišne, zdravstvene
  , digitalne
  i druge globalne društvene izazove i doprinosi strateškim prioritetima Unije,
  ubrzava gospodarski rast Unije i potiče inovacijski ekosustav, uz ostvarivanje ciljeva
  održivog razvoja
  UN-a
  i
  kako bi se
  postigla klimatska neutralnost u Uniji
  najkasnije
  do 2050.
  , u skladu s Pariškim sporazumom.

, digitalne

ubrzava gospodarski rast Unije i potiče inovacijski ekosustav, uz ostvarivanje ciljeva

UN-a

kako bi se

najkasnije

, u skladu s Pariškim sporazumom.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka a

Članak 4. stavak 3. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | povećanje kritične mase i
  znanstvenih
  kapaciteta u međusektorskom i interdisciplinarnom istraživanju i inovacijama u cijeloj Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

povećanje kritične mase i
  znanstvenih
  kapaciteta u međusektorskom i interdisciplinarnom istraživanju i inovacijama u cijeloj Uniji;

znanstvenih

| (a) | povećanje kritične mase
  te znanstvenih
  i
  tehnoloških
  kapaciteta u
  suradničkom,
  međusektorskom i interdisciplinarnom istraživanju i inovacijama u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

(a)

povećanje kritične mase
  te znanstvenih
  i
  tehnoloških
  kapaciteta u
  suradničkom,
  međusektorskom i interdisciplinarnom istraživanju i inovacijama u cijeloj Uniji;

te znanstvenih

tehnoloških

suradničkom,

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka b

Članak 4. stavak 3. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ubrzavanje
  društvene, ekološke
  i
  gospodarske
  tranzicije u područjima i sektorima od strateške važnosti za prioritete Unije, osobito radi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. u skladu s ciljevima utvrđenima na temelju europskog zelenog plana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ubrzavanje
  društvene, ekološke
  i
  gospodarske
  tranzicije u područjima i sektorima od strateške važnosti za prioritete Unije, osobito radi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. u skladu s ciljevima utvrđenima na temelju europskog zelenog plana;

društvene, ekološke

gospodarske

| (b) | ubrzavanje
  zelene
  i
  digitalne
  tranzicije u područjima i sektorima od strateške važnosti za prioritete Unije, osobito radi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. u skladu s
  klimatskim i energetskim
  ciljevima utvrđenima na temelju europskog zelenog plana
  i europskog propisa o klimi kao i postizanje okoliša bez zagađenja i netoksičnog okoliša te očuvanje i obnavljanje ekosustavâ i bioraznolikosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

ubrzavanje
  zelene
  i
  digitalne
  tranzicije u područjima i sektorima od strateške važnosti za prioritete Unije, osobito radi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. u skladu s
  klimatskim i energetskim
  ciljevima utvrđenima na temelju europskog zelenog plana
  i europskog propisa o klimi kao i postizanje okoliša bez zagađenja i netoksičnog okoliša te očuvanje i obnavljanje ekosustavâ i bioraznolikosti
  ;

zelene

digitalne

klimatskim i energetskim

i europskog propisa o klimi kao i postizanje okoliša bez zagađenja i netoksičnog okoliša te očuvanje i obnavljanje ekosustavâ i bioraznolikosti

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka c

Članak 4. stavak 3. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | povećanje inovacijskih mogućnosti i učinkovitosti postojećih i novih europskih
  istraživačkih
  i
  inovacijskih
  vrijednosnih lanaca, uključujući u
  malim
  i
  srednjim
  poduzećima (MSP); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

povećanje inovacijskih mogućnosti i učinkovitosti postojećih i novih europskih
  istraživačkih
  i
  inovacijskih
  vrijednosnih lanaca, uključujući u
  malim
  i
  srednjim
  poduzećima (MSP);

istraživačkih

inovacijskih

malim

srednjim

| (c) | povećanje
  istraživačkih i
  inovacijskih mogućnosti i učinkovitosti postojećih i novih europskih
  ekosustava
  i vrijednosnih lanaca, uključujući u MSP-ovima i
  novoosnovanim
  poduzećima; |
| --- | --- |

(c)

povećanje
  istraživačkih i
  inovacijskih mogućnosti i učinkovitosti postojećih i novih europskih
  ekosustava
  i vrijednosnih lanaca, uključujući u MSP-ovima i
  novoosnovanim
  poduzećima;

istraživačkih i

ekosustava

novoosnovanim

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka d

Članak 4. stavak 3. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ubrzavanje uvođenja, prihvaćanja i širenja inovativnih rješenja u snažnijem europskom istraživačkom i
  inovacijskom
  ekosustavu, među ostalim uz široku i ranu suradnju te uz zajedničko stvaranje s krajnjim korisnicima, građanima te regulatornim i normizacijskim tijelima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

ubrzavanje uvođenja, prihvaćanja i širenja inovativnih rješenja u snažnijem europskom istraživačkom i
  inovacijskom
  ekosustavu, među ostalim uz široku i ranu suradnju te uz zajedničko stvaranje s krajnjim korisnicima, građanima te regulatornim i normizacijskim tijelima;

inovacijskom

| (d) | ubrzavanje uvođenja, prihvaćanja i širenja inovativnih rješenja
  , tehnologija, usluga i vještina
  u snažnijem europskom istraživačkom
  , inovacijskom
  i
  industrijskom
  ekosustavu
  te naposljetku i u društvu
  , među ostalim uz široku i ranu suradnju te uz zajedničko stvaranje s krajnjim korisnicima
  , MSP-ovima, novoosnovanim poduzećima, udrugama potrošača
  , građanima te regulatornim i normizacijskim tijelima; |
| --- | --- |

(d)

ubrzavanje uvođenja, prihvaćanja i širenja inovativnih rješenja
  , tehnologija, usluga i vještina
  u snažnijem europskom istraživačkom
  , inovacijskom
  i
  industrijskom
  ekosustavu
  te naposljetku i u društvu
  , među ostalim uz široku i ranu suradnju te uz zajedničko stvaranje s krajnjim korisnicima
  , MSP-ovima, novoosnovanim poduzećima, udrugama potrošača
  , građanima te regulatornim i normizacijskim tijelima;

, tehnologija, usluga i vještina

, inovacijskom

industrijskom

te naposljetku i u društvu

, MSP-ovima, novoosnovanim poduzećima, udrugama potrošača

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka da (nova)

Članak 4. stavak 3. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | doprinos smanjenju manjka određenih vještina širom Unije podizanjem svijesti i pomaganjem u promicanju novog znanja i ljudskog kapitala u odnosu na njihova područja istraživanja; doprinos ubrzanju usavršavanja i prekvalifikacije europskih radnika i sudjelovanju MSP-ova u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća; olakšavanje integracije relevantnih znanstvenih i inovacijskih kompetencija širom EU-a u europske ekosustave i lance vrijednosti za istraživanje i razvoj; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

doprinos smanjenju manjka određenih vještina širom Unije podizanjem svijesti i pomaganjem u promicanju novog znanja i ljudskog kapitala u odnosu na njihova područja istraživanja; doprinos ubrzanju usavršavanja i prekvalifikacije europskih radnika i sudjelovanju MSP-ova u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća; olakšavanje integracije relevantnih znanstvenih i inovacijskih kompetencija širom EU-a u europske ekosustave i lance vrijednosti za istraživanje i razvoj;

doprinos smanjenju manjka određenih vještina širom Unije podizanjem svijesti i pomaganjem u promicanju novog znanja i ljudskog kapitala u odnosu na njihova područja istraživanja; doprinos ubrzanju usavršavanja i prekvalifikacije europskih radnika i sudjelovanju MSP-ova u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća; olakšavanje integracije relevantnih znanstvenih i inovacijskih kompetencija širom EU-a u europske ekosustave i lance vrijednosti za istraživanje i razvoj;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka e

Članak 4. stavak 3. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | uvođenje okolišnih i proizvodnih poboljšanja u nove proizvode i usluge
  zahvaljujući iskorištavanju
  mogućnosti i resursa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

uvođenje okolišnih i proizvodnih poboljšanja u nove proizvode i usluge
  zahvaljujući iskorištavanju
  mogućnosti i resursa Unije.

zahvaljujući iskorištavanju

| (e) | uvođenje okolišnih
  , održivih, društvenih
  i proizvodnih poboljšanja u nove proizvode
  , tehnologije, primjene
  i usluge
  , kojima se štede energija i resursi, međupovezivanjem i potpunim iskorištavanjem
  mogućnosti i resursa Unije. |
| --- | --- |

(e)

uvođenje okolišnih
  , održivih, društvenih
  i proizvodnih poboljšanja u nove proizvode
  , tehnologije, primjene
  i usluge
  , kojima se štede energija i resursi, međupovezivanjem i potpunim iskorištavanjem
  mogućnosti i resursa Unije.

, održivih, društvenih

, tehnologije, primjene

, kojima se štede energija i resursi, međupovezivanjem i potpunim iskorištavanjem

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka ea (nova)

Članak 4. stavak 3. točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | doprinošenje premošćivanju rodne razlike u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, kao i uključivanju rodne ravnopravnosti u rezultate istraživanja koja su razvila europska partnerstva, postižući tako bolju usklađenost europskih partnerstava s ciljevima rodne ravnopravnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

doprinošenje premošćivanju rodne razlike u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, kao i uključivanju rodne ravnopravnosti u rezultate istraživanja koja su razvila europska partnerstva, postižući tako bolju usklađenost europskih partnerstava s ciljevima rodne ravnopravnosti;

doprinošenje premošćivanju rodne razlike u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, kao i uključivanju rodne ravnopravnosti u rezultate istraživanja koja su razvila europska partnerstva, postižući tako bolju usklađenost europskih partnerstava s ciljevima rodne ravnopravnosti;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 3. točka eb (nova)

Članak 4. stavak 3. točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | traženje mogućnosti informiranja učenika koji bi željeli nastaviti karijeru u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici te u drugim područjima povezanim s operativnim aktivnostima zajedničkih poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

traženje mogućnosti informiranja učenika koji bi željeli nastaviti karijeru u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici te u drugim područjima povezanim s operativnim aktivnostima zajedničkih poduzeća;

traženje mogućnosti informiranja učenika koji bi željeli nastaviti karijeru u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici te u drugim područjima povezanim s operativnim aktivnostima zajedničkih poduzeća;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  U provođenju svojih istraživačkih aktivnosti, zajednička poduzeća nastoje pronaći sinergije s europskim strukturnim i investicijskim fondovima, ostalim inicijativama programa Obzor Europa kao i svim programima Unije povezanima s istraživanjem, inovacijama i konkurentnošću. Uz to, zajednička poduzeća djeluju u uskoj suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom Europske komisije u njihovim odgovarajućim znanstvenim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  U provođenju svojih istraživačkih aktivnosti, zajednička poduzeća nastoje pronaći sinergije s europskim strukturnim i investicijskim fondovima, ostalim inicijativama programa Obzor Europa kao i svim programima Unije povezanima s istraživanjem, inovacijama i konkurentnošću. Uz to, zajednička poduzeća djeluju u uskoj suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom Europske komisije u njihovim odgovarajućim znanstvenim područjima.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka a

Članak 5. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | jačanje i širenje izvrsnosti, među ostalim poticanjem šireg sudjelovanja u cijeloj Uniji, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

jačanje i širenje izvrsnosti, među ostalim poticanjem šireg sudjelovanja u cijeloj Uniji,

| (a) | jačanje i širenje izvrsnosti, među ostalim poticanjem šireg sudjelovanja
  i geografske raznolikosti
  u cijeloj Uniji,
  uključujući sudjelovanjem država članica koje se trenutno smatraju skromnim i umjerenim inovatorima prema europskoj ljestvici uspjeha u inovacijama; |
| --- | --- |

(a)

jačanje i širenje izvrsnosti, među ostalim poticanjem šireg sudjelovanja
  i geografske raznolikosti
  u cijeloj Uniji,
  uključujući sudjelovanjem država članica koje se trenutno smatraju skromnim i umjerenim inovatorima prema europskoj ljestvici uspjeha u inovacijama;

i geografske raznolikosti

uključujući sudjelovanjem država članica koje se trenutno smatraju skromnim i umjerenim inovatorima prema europskoj ljestvici uspjeha u inovacijama;

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka aa (nova)

Članak 5. stavak 1. točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | promicanje i nagrađivanje znanstvene izvrsnosti, uključujući osiguravanjem toga da se rezultati vrhunskih znanstvenih i temeljnih istraživanja uzimaju u obzir pri provedbi aktivnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

promicanje i nagrađivanje znanstvene izvrsnosti, uključujući osiguravanjem toga da se rezultati vrhunskih znanstvenih i temeljnih istraživanja uzimaju u obzir pri provedbi aktivnosti;

promicanje i nagrađivanje znanstvene izvrsnosti, uključujući osiguravanjem toga da se rezultati vrhunskih znanstvenih i temeljnih istraživanja uzimaju u obzir pri provedbi aktivnosti;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka c

Članak 5. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | jačanje spone između politike istraživanja i inovacija i, prema potrebi, politike obrazovanja i drugih politika, uključujući komplementarnost s nacionalnim, regionalnim i Unijinim istraživačkim i inovacijskim politikama i aktivnostima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

jačanje spone između politike istraživanja i inovacija i, prema potrebi, politike obrazovanja i drugih politika, uključujući komplementarnost s nacionalnim, regionalnim i Unijinim istraživačkim i inovacijskim politikama i aktivnostima;

| (c) | jačanje spone između politike istraživanja i inovacija i, prema potrebi,
  rodne ravnopravnosti,
  politike obrazovanja i drugih politika, uključujući komplementarnost s nacionalnim, regionalnim i Unijinim
  vještinama,
  istraživačkim i inovacijskim politikama i aktivnostima; |
| --- | --- |

(c)

jačanje spone između politike istraživanja i inovacija i, prema potrebi,
  rodne ravnopravnosti,
  politike obrazovanja i drugih politika, uključujući komplementarnost s nacionalnim, regionalnim i Unijinim
  vještinama,
  istraživačkim i inovacijskim politikama i aktivnostima;

rodne ravnopravnosti,

vještinama,

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 5. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, uz uvažavanje načela predostrožnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, uz uvažavanje načela predostrožnosti;

promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, uz uvažavanje načela predostrožnosti;

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka cb (nova)

Članak 5. stavak 1. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | jačanje rodne dimenzije u istraživanju i inovacijama, uključujući među zajedničkim poduzećima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

jačanje rodne dimenzije u istraživanju i inovacijama, uključujući među zajedničkim poduzećima;

jačanje rodne dimenzije u istraživanju i inovacijama, uključujući među zajedničkim poduzećima;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka e

Članak 5. stavak 1. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | jačanje međunarodne suradnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

jačanje međunarodne suradnje;

| (e) | jačanje međunarodne suradnje
  , u skladu s ciljevima vanjske politike i međunarodnim obvezama Unije te promicanje europske konkurentnosti i industrijskog vodstva, poštujući pritom stratešku autonomiju Unije uz očuvanje otvorenog gospodarstva
  ; |
| --- | --- |

(e)

jačanje međunarodne suradnje
  , u skladu s ciljevima vanjske politike i međunarodnim obvezama Unije te promicanje europske konkurentnosti i industrijskog vodstva, poštujući pritom stratešku autonomiju Unije uz očuvanje otvorenog gospodarstva
  ;

, u skladu s ciljevima vanjske politike i međunarodnim obvezama Unije te promicanje europske konkurentnosti i industrijskog vodstva, poštujući pritom stratešku autonomiju Unije uz očuvanje otvorenog gospodarstva

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka f

Članak 5. stavak 1. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | povećanje javnog prihvaćanja i uvođenja novih rješenja i informiranosti o njima te povezane potražnje uključivanjem građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog stvaranja i zajedničkog osmišljavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

povećanje javnog prihvaćanja i uvođenja novih rješenja i informiranosti o njima te povezane potražnje uključivanjem građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog stvaranja i zajedničkog osmišljavanja;

| (f) | povećanje javnog prihvaćanja i uvođenja novih rješenja i informiranosti o njima te povezane potražnje uključivanjem građana
  , organizacija civilnog društva, udruga potrošača
  i krajnjih korisnika
  , uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  u postupke zajedničkog stvaranja i zajedničkog osmišljavanja; |
| --- | --- |

(f)

povećanje javnog prihvaćanja i uvođenja novih rješenja i informiranosti o njima te povezane potražnje uključivanjem građana
  , organizacija civilnog društva, udruga potrošača
  i krajnjih korisnika
  , uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  u postupke zajedničkog stvaranja i zajedničkog osmišljavanja;

, organizacija civilnog društva, udruga potrošača

, uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka g

Članak 5. stavak 1. točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | poticanje
  iskorištavanja
  rezultata istraživanja i inovacija te
  aktivno širenje
  i
  iskorištavanje rezultata
  ,
  osobito u cilju poticanja privatnih ulaganja
  i razvoja politika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

poticanje
  iskorištavanja
  rezultata istraživanja i inovacija te
  aktivno širenje
  i
  iskorištavanje rezultata
  ,
  osobito u cilju poticanja privatnih ulaganja
  i razvoja politika;

iskorištavanja

aktivno širenje

iskorištavanje rezultata

osobito u cilju poticanja privatnih ulaganja

| (g) | poticanje
  aktivnog širenja, upotrebe
  rezultata istraživanja i inovacija te
  njihovog iskorištavanja, među ostalim za
  razvoj politika
  , standardizacijom, nabavom inovativnih rješenja
  i
  predkomercijalnom nabavom
  ,
  s ciljem ubrzavanja procesa uvođenja ishoda
  i
  rezultata istraživanja na tržište u njihovim područjima istraživanja
  ; |
| --- | --- |

(g)

poticanje
  aktivnog širenja, upotrebe
  rezultata istraživanja i inovacija te
  njihovog iskorištavanja, među ostalim za
  razvoj politika
  , standardizacijom, nabavom inovativnih rješenja
  i
  predkomercijalnom nabavom
  ,
  s ciljem ubrzavanja procesa uvođenja ishoda
  i
  rezultata istraživanja na tržište u njihovim područjima istraživanja
  ;

aktivnog širenja, upotrebe

njihovog iskorištavanja, među ostalim za

, standardizacijom, nabavom inovativnih rješenja

predkomercijalnom nabavom

s ciljem ubrzavanja procesa uvođenja ishoda

rezultata istraživanja na tržište u njihovim područjima istraživanja

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka h

Članak 5. stavak 1. točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | ubrzavanje industrijske preobrazbe, među ostalim s pomoću poboljšanih vještina za inovacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

ubrzavanje industrijske preobrazbe, među ostalim s pomoću poboljšanih vještina za inovacije;

| (h) | ubrzavanje industrijske preobrazbe
  i otpornosti u čitavim lancima vrijednosti
  , među ostalim s pomoću poboljšanih vještina za inovacije; |
| --- | --- |

(h)

ubrzavanje industrijske preobrazbe
  i otpornosti u čitavim lancima vrijednosti
  , među ostalim s pomoću poboljšanih vještina za inovacije;

i otpornosti u čitavim lancima vrijednosti

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka ha (nova)

Članak 5. stavak 1. točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | podizanje razine vještina i iskustva diljem Unije među studentima, akademskom zajednicom i stručnjacima, potičući razvoj posebnih sveučilišnih diploma i obrazovnih programa u različitim područjima, uz obraćanje posebne pozornosti na rodne perspektive i osiguravanje najšire geografske pokrivenosti u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

podizanje razine vještina i iskustva diljem Unije među studentima, akademskom zajednicom i stručnjacima, potičući razvoj posebnih sveučilišnih diploma i obrazovnih programa u različitim područjima, uz obraćanje posebne pozornosti na rodne perspektive i osiguravanje najšire geografske pokrivenosti u Uniji;

podizanje razine vještina i iskustva diljem Unije među studentima, akademskom zajednicom i stručnjacima, potičući razvoj posebnih sveučilišnih diploma i obrazovnih programa u različitim područjima, uz obraćanje posebne pozornosti na rodne perspektive i osiguravanje najšire geografske pokrivenosti u Uniji;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1. točka i

Članak 5. stavak 1. točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | podupiranje provedbe povezanih politika Unije koja je utemeljena na dokazima, kao i regulatornih i normizacijskih aktivnosti i aktivnosti održivih ulaganja na europskoj i globalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

podupiranje provedbe povezanih politika Unije koja je utemeljena na dokazima, kao i regulatornih i normizacijskih aktivnosti i aktivnosti održivih ulaganja na europskoj i globalnoj razini.

| i. | podupiranje provedbe povezanih politika Unije koja je utemeljena na
  znanstvenim
  dokazima, kao i regulatornih i normizacijskih aktivnosti i aktivnosti održivih ulaganja na
  nacionalnoj,
  europskoj i globalnoj razini. |
| --- | --- |

i.

podupiranje provedbe povezanih politika Unije koja je utemeljena na
  znanstvenim
  dokazima, kao i regulatornih i normizacijskih aktivnosti i aktivnosti održivih ulaganja na
  nacionalnoj,
  europskoj i globalnoj razini.

znanstvenim

nacionalnoj,

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka a

Članak 5. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružaju financijsku potporu, prvenstveno u obliku bespovratnih sredstava, za neizravna djelovanja u području istraživanja i inovacija, koja su odabrana na temelju otvorenih i konkurentnih poziva, osim
  ako je drukčije utvrđeno
  u njihovim programima rada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružaju financijsku potporu, prvenstveno u obliku bespovratnih sredstava, za neizravna djelovanja u području istraživanja i inovacija, koja su odabrana na temelju otvorenih i konkurentnih poziva, osim
  ako je drukčije utvrđeno
  u njihovim programima rada;

ako je drukčije utvrđeno

| (a) | pružaju financijsku potporu, prvenstveno u obliku bespovratnih sredstava, za neizravna djelovanja u području istraživanja i inovacija, koja su odabrana na temelju otvorenih
  , poštenih, transparentnih
  i konkurentnih poziva, osim
  u opravdanim slučajevimakoji će se utvrditi
  u njihovim programima rada; |
| --- | --- |

(a)

pružaju financijsku potporu, prvenstveno u obliku bespovratnih sredstava, za neizravna djelovanja u području istraživanja i inovacija, koja su odabrana na temelju otvorenih
  , poštenih, transparentnih
  i konkurentnih poziva, osim
  u opravdanim slučajevimakoji će se utvrditi
  u njihovim programima rada;

, poštenih, transparentnih

u opravdanim slučajevimakoji će se utvrditi

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka b

Članak 5. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razvijaju blisku suradnju i uspostavljaju koordinaciju s drugim europskim partnerstvima, među ostalim izdvajajući prema potrebi dio proračunskih sredstava zajedničkog poduzeća za zajedničke pozive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razvijaju blisku suradnju i uspostavljaju koordinaciju s drugim europskim partnerstvima, među ostalim izdvajajući prema potrebi dio proračunskih sredstava zajedničkog poduzeća za zajedničke pozive;

| (b) | razvijaju blisku suradnju i uspostavljaju koordinaciju
  i sinergije
  s drugim europskim partnerstvima, među ostalim izdvajajući prema potrebi dio proračunskih sredstava zajedničkog poduzeća za zajedničke pozive; |
| --- | --- |

(b)

razvijaju blisku suradnju i uspostavljaju koordinaciju
  i sinergije
  s drugim europskim partnerstvima, među ostalim izdvajajući prema potrebi dio proračunskih sredstava zajedničkog poduzeća za zajedničke pozive;

i sinergije

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka c

Članak 5. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | istražuju sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije i na nacionalnoj i regionalnoj razini te prema potrebi mogućnosti za daljnje financiranje iz tih aktivnosti i programa, osobito sinergije kojima se potiču uvođenje inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kao što su fondovi kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

istražuju sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije i na nacionalnoj i regionalnoj razini te prema potrebi mogućnosti za daljnje financiranje iz tih aktivnosti i programa, osobito sinergije kojima se potiču uvođenje inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kao što su fondovi kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije;

| (c) | istražuju
  i osiguravaju učinkovite
  sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije i na nacionalnoj i regionalnoj razini te prema potrebi mogućnosti za daljnje financiranje iz tih aktivnosti i programa, osobito sinergije kojima se potiču uvođenje
  i prihvaćanje na tržištu
  inovativnih rješenja
  , osposobljavanje
  , obrazovanje i regionalni razvoj, kao što su fondovi kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije
  , te s europskim financijskim institucijama kao što je Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka, te relevantnim industrijskim udruženjima i dobrotvornim zakladama i trustovima
  ; |
| --- | --- |

(c)

istražuju
  i osiguravaju učinkovite
  sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije i na nacionalnoj i regionalnoj razini te prema potrebi mogućnosti za daljnje financiranje iz tih aktivnosti i programa, osobito sinergije kojima se potiču uvođenje
  i prihvaćanje na tržištu
  inovativnih rješenja
  , osposobljavanje
  , obrazovanje i regionalni razvoj, kao što su fondovi kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije
  , te s europskim financijskim institucijama kao što je Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka, te relevantnim industrijskim udruženjima i dobrotvornim zakladama i trustovima
  ;

i osiguravaju učinkovite

i prihvaćanje na tržištu

, osposobljavanje

, te s europskim financijskim institucijama kao što je Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka, te relevantnim industrijskim udruženjima i dobrotvornim zakladama i trustovima

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 5. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | jačaju vezu između istraživanja, inovacija i aktivnosti predviđenih u Komisijinoj komunikaciji od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” („Program vještina za Europu”), posebno onih čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji i povećanje broja osoba s diplomom iz predmeta u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), posebno u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

jačaju vezu između istraživanja, inovacija i aktivnosti predviđenih u Komisijinoj komunikaciji od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” („Program vještina za Europu”), posebno onih čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji i povećanje broja osoba s diplomom iz predmeta u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), posebno u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća;

jačaju vezu između istraživanja, inovacija i aktivnosti predviđenih u Komisijinoj komunikaciji od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” („Program vještina za Europu”), posebno onih čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji i povećanje broja osoba s diplomom iz predmeta u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), posebno u industrijskim ekosustavima povezanim s poslovanjem zajedničkih poduzeća;

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka d

Članak 5. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | osiguravaju da njihov rad doprinosi zahtjevima za strateško višegodišnje planiranje, izvješćivanje, praćenje i evaluaciju i drugim zahtjevima iz Obzora Europa utvrđenima u [člancima 45. i 47.] Uredbe o Obzoru Europa, kao što je provedba zajedničkog okvira za povratne informacije o politikama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

osiguravaju da njihov rad doprinosi zahtjevima za strateško višegodišnje planiranje, izvješćivanje, praćenje i evaluaciju i drugim zahtjevima iz Obzora Europa utvrđenima u [člancima 45. i 47.] Uredbe o Obzoru Europa, kao što je provedba zajedničkog okvira za povratne informacije o politikama;

| (d) | osiguravaju da njihov rad doprinosi zahtjevima za strateško višegodišnje planiranje, izvješćivanje, praćenje i evaluaciju
  , bez povećanja vlastitog administrativnog opterećenja ili administrativnog opterećenja njihovih korisnika,
  i drugim zahtjevima iz Obzora Europa utvrđenima u [člancima 45. i 47.] Uredbe o Obzoru Europa, kao što je provedba zajedničkog okvira za povratne informacije o politikama; |
| --- | --- |

(d)

osiguravaju da njihov rad doprinosi zahtjevima za strateško višegodišnje planiranje, izvješćivanje, praćenje i evaluaciju
  , bez povećanja vlastitog administrativnog opterećenja ili administrativnog opterećenja njihovih korisnika,
  i drugim zahtjevima iz Obzora Europa utvrđenima u [člancima 45. i 47.] Uredbe o Obzoru Europa, kao što je provedba zajedničkog okvira za povratne informacije o politikama;

, bez povećanja vlastitog administrativnog opterećenja ili administrativnog opterećenja njihovih korisnika,

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka e

Članak 5. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | promiču sudjelovanje MSP-ova
  u svojim
  aktivnostima
  i poduzimaju mjere za
  informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

promiču sudjelovanje MSP-ova
  u svojim
  aktivnostima
  i poduzimaju mjere za
  informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa;

u svojim

i poduzimaju mjere za

| (e) | promiču
  i osiguravaju
  sudjelovanje MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća te njihovih udruženja u
  aktivnostima
  zajedničkih poduzeća i osiguravaju pravodobno
  informiranje MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  , u skladu s ciljevima Obzora Europa;
  prema potrebi, utvrđuju pozive za podnošenje prijedloga u kojima je koordinacijska uloga rezervirana za MSP-ove ili novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

(e)

promiču
  i osiguravaju
  sudjelovanje MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća te njihovih udruženja u
  aktivnostima
  zajedničkih poduzeća i osiguravaju pravodobno
  informiranje MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  , u skladu s ciljevima Obzora Europa;
  prema potrebi, utvrđuju pozive za podnošenje prijedloga u kojima je koordinacijska uloga rezervirana za MSP-ove ili novoosnovana poduzeća;

i osiguravaju

i novoosnovanih poduzeća te njihovih udruženja u

zajedničkih poduzeća i osiguravaju pravodobno

i novoosnovanih poduzeća

prema potrebi, utvrđuju pozive za podnošenje prijedloga u kojima je koordinacijska uloga rezervirana za MSP-ove ili novoosnovana poduzeća;

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka ea (nova)

Članak 5. stavak 2. točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | razvijaju mjere za privlačenje novih sudionika, uključujući MSP-ove, u istraživačke i inovacijske aktivnosti zajedničkih poduzeća te za širenje mreža suradnje, kao i za poticanje boljeg povezivanja postojećih nacionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava i mreža jednih s drugima i s europskom razinom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

razvijaju mjere za privlačenje novih sudionika, uključujući MSP-ove, u istraživačke i inovacijske aktivnosti zajedničkih poduzeća te za širenje mreža suradnje, kao i za poticanje boljeg povezivanja postojećih nacionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava i mreža jednih s drugima i s europskom razinom;

razvijaju mjere za privlačenje novih sudionika, uključujući MSP-ove, u istraživačke i inovacijske aktivnosti zajedničkih poduzeća te za širenje mreža suradnje, kao i za poticanje boljeg povezivanja postojećih nacionalnih istraživačkih i inovacijskih ekosustava i mreža jednih s drugima i s europskom razinom;

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka eb (nova)

Članak 5. stavak 2. točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | promiču i osiguravaju uključenost mladih istraživača te doktorskih i postdoktorskih studenata u aktivnostima odgovarajućeg zajedničkog poduzeća i u bliskoj sinergiji s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

promiču i osiguravaju uključenost mladih istraživača te doktorskih i postdoktorskih studenata u aktivnostima odgovarajućeg zajedničkog poduzeća i u bliskoj sinergiji s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie;

promiču i osiguravaju uključenost mladih istraživača te doktorskih i postdoktorskih studenata u aktivnostima odgovarajućeg zajedničkog poduzeća i u bliskoj sinergiji s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie;

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka f

Članak 5. stavak 2. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | mobiliziraju resurse javnog i privatnog sektora potrebne za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

mobiliziraju resurse javnog i privatnog sektora potrebne za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi;

| (f) | mobiliziraju resurse javnog i privatnog sektora
  te, ako je moguće, dodatne resurse
  potrebne za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(f)

mobiliziraju resurse javnog i privatnog sektora
  te, ako je moguće, dodatne resurse
  potrebne za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi;

te, ako je moguće, dodatne resurse

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka g

Članak 5. stavak 2. točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | prate napredak u postizanju ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, kao i onih utvrđenih u [članku 45.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinu [
  Prilogu
   V.]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

prate napredak u postizanju ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, kao i onih utvrđenih u [članku 45.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinu [
  Prilogu
   V.];

Prilogu

| (g) | prate napredak u postizanju ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, kao i onih utvrđenih u [članku 45.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinim [
  Prilozima III. i
   V.]; |
| --- | --- |

(g)

prate napredak u postizanju ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, kao i onih utvrđenih u [članku 45.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinim [
  Prilozima III. i
   V.];

Prilozima III. i

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka h

Članak 5. stavak 2. točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | donose i provode svoje programe rada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

donose i provode svoje programe rada;

| (h) | razvijaju i provode strateški program istraživanja i inovacija na temelju kojeg
  donose i provode svoje programe rada; |
| --- | --- |

(h)

razvijaju i provode strateški program istraživanja i inovacija na temelju kojeg
  donose i provode svoje programe rada;

razvijaju i provode strateški program istraživanja i inovacija na temelju kojeg

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka i

Članak 5. stavak 2. točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | povezuju se sa širokim rasponom dionika, koji obuhvaćaju ali nisu ograničeni na decentralizirane agencije, istraživačke organizacije i sveučilišta, krajnje korisnike i javna tijela, osobito radi definiranja prioriteta i aktivnosti svake inicijative kao i osiguravanja uključivosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

povezuju se sa širokim rasponom dionika, koji obuhvaćaju ali nisu ograničeni na decentralizirane agencije, istraživačke organizacije i sveučilišta, krajnje korisnike i javna tijela, osobito radi definiranja prioriteta i aktivnosti svake inicijative kao i osiguravanja uključivosti;

| i. | povezuju se sa širokim rasponom dionika, koji obuhvaćaju ali nisu ograničeni na decentralizirane agencije, istraživačke organizacije i sveučilišta,
  organizacije civilnog društva,
  krajnje korisnike
  , udruženja MSP-ova
  i javna tijela, osobito radi definiranja prioriteta i aktivnosti svake inicijative kao i osiguravanja uključivosti
  , otvorenosti i društvene dodane vrijednosti
  ; |
| --- | --- |

i.

povezuju se sa širokim rasponom dionika, koji obuhvaćaju ali nisu ograničeni na decentralizirane agencije, istraživačke organizacije i sveučilišta,
  organizacije civilnog društva,
  krajnje korisnike
  , udruženja MSP-ova
  i javna tijela, osobito radi definiranja prioriteta i aktivnosti svake inicijative kao i osiguravanja uključivosti
  , otvorenosti i društvene dodane vrijednosti
  ;

organizacije civilnog društva,

, udruženja MSP-ova

, otvorenosti i društvene dodane vrijednosti

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka j

Članak 5. stavak 2. točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | poduzimaju aktivnosti informiranja, komuniciranja, objavljivanja, širenja i iskorištavanja rezultata primjenjujući mutatis mutandis [članak 46.] Uredbe o Obzoru Europa, što uključuje stavljanje na raspolaganje detaljnih informacija o rezultatima istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u elektroničkoj bazi podataka o Obzoru Europa i davanje pristupa tim informacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

poduzimaju aktivnosti informiranja, komuniciranja, objavljivanja, širenja i iskorištavanja rezultata primjenjujući mutatis mutandis [članak 46.] Uredbe o Obzoru Europa, što uključuje stavljanje na raspolaganje detaljnih informacija o rezultatima istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u elektroničkoj bazi podataka o Obzoru Europa i davanje pristupa tim informacijama;

| (j) | poduzimaju aktivnosti informiranja, komuniciranja, objavljivanja, širenja i iskorištavanja rezultata primjenjujući
  članke 10. i 39. ove Uredbe i
  mutatis mutandis [članak 46.] Uredbe o Obzoru Europa, što uključuje stavljanje na raspolaganje
  javnosti
  detaljnih informacija o rezultatima istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u elektroničkoj bazi podataka o Obzoru Europa
  na način koji je pristupačan korisnicima
  i davanje pristupa tim informacijama; |
| --- | --- |

(j)

poduzimaju aktivnosti informiranja, komuniciranja, objavljivanja, širenja i iskorištavanja rezultata primjenjujući
  članke 10. i 39. ove Uredbe i
  mutatis mutandis [članak 46.] Uredbe o Obzoru Europa, što uključuje stavljanje na raspolaganje
  javnosti
  detaljnih informacija o rezultatima istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u elektroničkoj bazi podataka o Obzoru Europa
  na način koji je pristupačan korisnicima
  i davanje pristupa tim informacijama;

članke 10. i 39. ove Uredbe i

javnosti

na način koji je pristupačan korisnicima

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka ja (nova)

Članak 5. stavak 2. točka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | promiču kampanje za podizanje svijesti, obrazovne aktivnosti i aktivnosti informiranja, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razvoj znanja, i pružaju odgovarajuće informacije na svojim internetskim stranicama, uključujući objavljivanje relevantne dokumentacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

promiču kampanje za podizanje svijesti, obrazovne aktivnosti i aktivnosti informiranja, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razvoj znanja, i pružaju odgovarajuće informacije na svojim internetskim stranicama, uključujući objavljivanje relevantne dokumentacije;

promiču kampanje za podizanje svijesti, obrazovne aktivnosti i aktivnosti informiranja, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razvoj znanja, i pružaju odgovarajuće informacije na svojim internetskim stranicama, uključujući objavljivanje relevantne dokumentacije;

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka l.

Članak 5. stavak 2. točka l.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (l) | doprinose djelotvornijoj povezanosti znanosti i politike, poticanju otvorene znanosti
  uz bolje iskorištavanje rezultata,
  ispunjavanju političkih potreba, kao i promicanju bržeg širenja i prihvaćanja rezultata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(l)

doprinose djelotvornijoj povezanosti znanosti i politike, poticanju otvorene znanosti
  uz bolje iskorištavanje rezultata,
  ispunjavanju političkih potreba, kao i promicanju bržeg širenja i prihvaćanja rezultata;

uz bolje iskorištavanje rezultata,

| (l) | doprinose djelotvornijoj povezanosti znanosti i politike, poticanju otvorene znanosti
  i poštovanju njezinih načela kako su utvrđena u člancima 14. i 39. Uredbe o Obzoru Europa te
  ispunjavanju političkih potreba, kao i promicanju bržeg
  iskorištavanja,
  širenja i prihvaćanja rezultata
  te povećanju vidljivosti kako je utvrđeno u članku 51. stavku 1. Uredbe o Obzoru Europa
  ;
  zajednička poduzeća utvrđuju stroga pravila za odstupanja od ovih zahtjeva za otvoreni pristup utvrđena u Uredbi o Obzoru Europa, Komisija prati prakse povezane s otvorenim pristupom, a svako izuzeće trebalo bi biti transparentno navedeno na relevantnim internetskim stranicama. |
| --- | --- |

(l)

doprinose djelotvornijoj povezanosti znanosti i politike, poticanju otvorene znanosti
  i poštovanju njezinih načela kako su utvrđena u člancima 14. i 39. Uredbe o Obzoru Europa te
  ispunjavanju političkih potreba, kao i promicanju bržeg
  iskorištavanja,
  širenja i prihvaćanja rezultata
  te povećanju vidljivosti kako je utvrđeno u članku 51. stavku 1. Uredbe o Obzoru Europa
  ;
  zajednička poduzeća utvrđuju stroga pravila za odstupanja od ovih zahtjeva za otvoreni pristup utvrđena u Uredbi o Obzoru Europa, Komisija prati prakse povezane s otvorenim pristupom, a svako izuzeće trebalo bi biti transparentno navedeno na relevantnim internetskim stranicama.

i poštovanju njezinih načela kako su utvrđena u člancima 14. i 39. Uredbe o Obzoru Europa te

iskorištavanja,

te povećanju vidljivosti kako je utvrđeno u članku 51. stavku 1. Uredbe o Obzoru Europa

zajednička poduzeća utvrđuju stroga pravila za odstupanja od ovih zahtjeva za otvoreni pristup utvrđena u Uredbi o Obzoru Europa, Komisija prati prakse povezane s otvorenim pristupom, a svako izuzeće trebalo bi biti transparentno navedeno na relevantnim internetskim stranicama.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka n

Članak 5. stavak 2. točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | podupiru Komisiju u razvoju i provedbi čvrstih i znanstveno utemeljenih kriterija tehničke provjere u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) 2020/852
  o održivim ulaganjima tako što prate i ocjenjuju njihovu primjenu u gospodarskom sektoru u kojem sama djeluju kako bi prema potrebi pružila ad hoc povratne informacije u svrhu oblikovanja politika
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n)

podupiru Komisiju u razvoju i provedbi čvrstih i znanstveno utemeljenih kriterija tehničke provjere u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) 2020/852
  o održivim ulaganjima tako što prate i ocjenjuju njihovu primjenu u gospodarskom sektoru u kojem sama djeluju kako bi prema potrebi pružila ad hoc povratne informacije u svrhu oblikovanja politika
  ;

o održivim ulaganjima tako što prate i ocjenjuju njihovu primjenu u gospodarskom sektoru u kojem sama djeluju kako bi prema potrebi pružila ad hoc povratne informacije u svrhu oblikovanja politika

| (n) | podupiru Komisiju u razvoju i provedbi čvrstih i znanstveno utemeljenih kriterija tehničke provjere u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) 2020/852
  ako su aktivnosti zajedničkih poduzeća obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe
  ; |
| --- | --- |

(n)

podupiru Komisiju u razvoju i provedbi čvrstih i znanstveno utemeljenih kriterija tehničke provjere u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) 2020/852
  ako su aktivnosti zajedničkih poduzeća obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe
  ;

ako su aktivnosti zajedničkih poduzeća obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2. točka o

Članak 5. stavak 2. točka o

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (o) | razmatraju načelo „ne nanosi bitnu štetu” u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2020/852 i uzimaju u obzir odredbe te uredbe kako bi prema potrebi poboljšala pristup održivom financiranju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(o)

razmatraju načelo „ne nanosi bitnu štetu” u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2020/852 i uzimaju u obzir odredbe te uredbe kako bi prema potrebi poboljšala pristup održivom financiranju;

| (o) | razmatraju načelo „ne nanosi bitnu štetu” u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2020/852
  za aktivnosti zajedničkih poduzeća koje su obuhvaćene područjem primjene te uredbe
  i uzimaju u obzir odredbe te uredbe kako bi prema potrebi poboljšala pristup održivom financiranju; |
| --- | --- |

(o)

razmatraju načelo „ne nanosi bitnu štetu” u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2020/852
  za aktivnosti zajedničkih poduzeća koje su obuhvaćene područjem primjene te uredbe
  i uzimaju u obzir odredbe te uredbe kako bi prema potrebi poboljšala pristup održivom financiranju;

za aktivnosti zajedničkih poduzeća koje su obuhvaćene područjem primjene te uredbe

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  U svrhu provedbe stavka 2. točke (c) Komisija razvija jasne, jednostavne i konkretne smjernice kako bi zajednička poduzeća provela različite vrste sinergija, kao što su prijenos sredstava, alternativno financiranje, kumulativno financiranje i integrirano financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  U svrhu provedbe stavka 2. točke (c) Komisija razvija jasne, jednostavne i konkretne smjernice kako bi zajednička poduzeća provela različite vrste sinergija, kao što su prijenos sredstava, alternativno financiranje, kumulativno financiranje i integrirano financiranje.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednička poduzeća
  mogu objaviti otvoreni poziv
  na iskaz interesa s ciljem odabira pridruženih članova. U pozivu na iskaz interesa definiraju se ključni kapaciteti koji su potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća. Svi pozivi objavljuju se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se o njima obavješćuje svim odgovarajućim kanalima, uključujući, ako je primjenjivo, i preko skupine predstavnika država, kako bi se osiguralo najšire moguće sudjelovanje u interesu ostvarivanja ciljeva zajedničkog poduzeća. | 1.   Zajednička poduzeća
  objavljuju otvorene, poštene i transparentne pozive
  na iskaz interesa s ciljem odabira pridruženih članova
  , istodobno osiguravajući geografsku raznolikost
  . U pozivu na iskaz interesa
  , koji se provodi otvoreno i transparentno,
  definiraju se ključni kapaciteti
  te očekivanja u pogledu doprinosa u naravi i financijskih doprinosa
  koji su potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća. Svi pozivi objavljuju se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se o njima obavješćuje svim odgovarajućim kanalima, uključujući, ako je primjenjivo, i preko skupine predstavnika država, kako bi se osiguralo najšire moguće sudjelovanje u interesu ostvarivanja ciljeva zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajednička poduzeća
  mogu objaviti otvoreni poziv
  na iskaz interesa s ciljem odabira pridruženih članova. U pozivu na iskaz interesa definiraju se ključni kapaciteti koji su potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća. Svi pozivi objavljuju se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se o njima obavješćuje svim odgovarajućim kanalima, uključujući, ako je primjenjivo, i preko skupine predstavnika država, kako bi se osiguralo najšire moguće sudjelovanje u interesu ostvarivanja ciljeva zajedničkog poduzeća.

1.   Zajednička poduzeća
  objavljuju otvorene, poštene i transparentne pozive
  na iskaz interesa s ciljem odabira pridruženih članova
  , istodobno osiguravajući geografsku raznolikost
  . U pozivu na iskaz interesa
  , koji se provodi otvoreno i transparentno,
  definiraju se ključni kapaciteti
  te očekivanja u pogledu doprinosa u naravi i financijskih doprinosa
  koji su potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća. Svi pozivi objavljuju se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se o njima obavješćuje svim odgovarajućim kanalima, uključujući, ako je primjenjivo, i preko skupine predstavnika država, kako bi se osiguralo najšire moguće sudjelovanje u interesu ostvarivanja ciljeva zajedničkog poduzeća.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Izvršni direktor
  ocjenjuje zahtjeve za članstvo uz pomoć neovisnih stručnjaka i, ako je primjenjivo, relevantnih tijela zajedničkog poduzeća, na temelju dokumentiranog znanja, iskustva i potencijalne dodane vrijednosti podnositelja zahtjeva u postizanju ciljeva zajedničkog poduzeća, financijske stabilnosti podnositelja zahtjeva i dugoročne obveze za financijske doprinose i doprinose u naravi zajedničkom poduzeću, te uzimajući u obzir potencijalne sukobe interesa. | 2.   
  Upravni odbor
  ocjenjuje zahtjeve za članstvo uz pomoć neovisnih stručnjaka i, ako je primjenjivo, relevantnih tijela zajedničkog poduzeća
  , uključujući znanstveni savjetodavni odbor
  , na temelju dokumentiranog znanja, iskustva i potencijalne dodane vrijednosti podnositelja zahtjeva u postizanju ciljeva zajedničkog poduzeća, financijske stabilnosti podnositelja zahtjeva i dugoročne obveze za financijske doprinose i doprinose u naravi zajedničkom poduzeću, te uzimajući u obzir potencijalne sukobe interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Izvršni direktor
  ocjenjuje zahtjeve za članstvo uz pomoć neovisnih stručnjaka i, ako je primjenjivo, relevantnih tijela zajedničkog poduzeća, na temelju dokumentiranog znanja, iskustva i potencijalne dodane vrijednosti podnositelja zahtjeva u postizanju ciljeva zajedničkog poduzeća, financijske stabilnosti podnositelja zahtjeva i dugoročne obveze za financijske doprinose i doprinose u naravi zajedničkom poduzeću, te uzimajući u obzir potencijalne sukobe interesa.

2.   
  Upravni odbor
  ocjenjuje zahtjeve za članstvo uz pomoć neovisnih stručnjaka i, ako je primjenjivo, relevantnih tijela zajedničkog poduzeća
  , uključujući znanstveni savjetodavni odbor
  , na temelju dokumentiranog znanja, iskustva i potencijalne dodane vrijednosti podnositelja zahtjeva u postizanju ciljeva zajedničkog poduzeća, financijske stabilnosti podnositelja zahtjeva i dugoročne obveze za financijske doprinose i doprinose u naravi zajedničkom poduzeću, te uzimajući u obzir potencijalne sukobe interesa.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.a (novi)

Članak 7. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Članstvo bilo kojeg pravnog subjekta s poslovnim nastanom u zemlji pridruženoj programu Obzor Europa ne dovodi do dodatnog opterećenja za članove osnivače i pridružene članove zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Članstvo bilo kojeg pravnog subjekta s poslovnim nastanom u zemlji pridruženoj programu Obzor Europa ne dovodi do dodatnog opterećenja za članove osnivače i pridružene članove zajedničkog poduzeća.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravni odbor ocjenjuje i, ovisno o slučaju, odobrava zahtjeve za članstvo. | 3.   Upravni odbor ocjenjuje i, ovisno o slučaju, odobrava
  ili odbacuje
  zahtjeve za članstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravni odbor ocjenjuje i, ovisno o slučaju, odobrava zahtjeve za članstvo.

3.   Upravni odbor ocjenjuje i, ovisno o slučaju, odobrava
  ili odbacuje
  zahtjeve za članstvo.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Izjavu o preuzimanju obveze potpisuju odabrani pridruženi članovi i izvršni direktor, koji djeluje kao predstavnik zajedničkog poduzeća, a u njoj se definiraju pojedinosti o članstvu u smislu sadržaja, aktivnosti i trajanja, doprinos pridruženih članova zajedničkom poduzeću, što uključuje navođenje predviđenih dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), kao i odredbe koje se odnose na predstavnike pridruženih članova i glasačka prava unutar upravnog odbora. | 4.   Izjavu o preuzimanju obveze potpisuju odabrani pridruženi članovi i izvršni direktor, koji djeluje kao predstavnik zajedničkog poduzeća, a u njoj se definiraju pojedinosti o članstvu u smislu sadržaja, aktivnosti i trajanja, doprinos pridruženih članova zajedničkom poduzeću,
  kako financijski tako i doprinos u naravi,
  što uključuje navođenje predviđenih dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), kao i odredbe koje se odnose na predstavnike pridruženih članova i glasačka prava unutar upravnog odbora.
  Izjave o preuzimanju odgovornosti odabranih pridruženih članova javno su dostupne na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća, pri čemu se osigurava poštovanje pravila o povjerljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Izjavu o preuzimanju obveze potpisuju odabrani pridruženi članovi i izvršni direktor, koji djeluje kao predstavnik zajedničkog poduzeća, a u njoj se definiraju pojedinosti o članstvu u smislu sadržaja, aktivnosti i trajanja, doprinos pridruženih članova zajedničkom poduzeću, što uključuje navođenje predviđenih dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), kao i odredbe koje se odnose na predstavnike pridruženih članova i glasačka prava unutar upravnog odbora.

4.   Izjavu o preuzimanju obveze potpisuju odabrani pridruženi članovi i izvršni direktor, koji djeluje kao predstavnik zajedničkog poduzeća, a u njoj se definiraju pojedinosti o članstvu u smislu sadržaja, aktivnosti i trajanja, doprinos pridruženih članova zajedničkom poduzeću,
  kako financijski tako i doprinos u naravi,
  što uključuje navođenje predviđenih dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), kao i odredbe koje se odnose na predstavnike pridruženih članova i glasačka prava unutar upravnog odbora.
  Izjave o preuzimanju odgovornosti odabranih pridruženih članova javno su dostupne na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća, pri čemu se osigurava poštovanje pravila o povjerljivosti.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaki privatni član obavješćuje zajedničko poduzeće o svakom spajanju ili stjecanju među članovima koji mogu utjecati na zajedničko poduzeće ili o svakom preuzimanju člana od strane subjekta koji nije član zajedničkog poduzeća. | 2.   Svaki privatni član
  bez odgode
  obavješćuje zajedničko poduzeće o svakom spajanju ili stjecanju među članovima koji mogu utjecati na zajedničko poduzeće ili o svakom preuzimanju člana od strane subjekta koji nije član zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Svaki privatni član obavješćuje zajedničko poduzeće o svakom spajanju ili stjecanju među članovima koji mogu utjecati na zajedničko poduzeće ili o svakom preuzimanju člana od strane subjekta koji nije član zajedničkog poduzeća.

2.   Svaki privatni član
  bez odgode
  obavješćuje zajedničko poduzeće o svakom spajanju ili stjecanju među članovima koji mogu utjecati na zajedničko poduzeće ili o svakom preuzimanju člana od strane subjekta koji nije član zajedničkog poduzeća.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Svaki privatni član obavješćuje zajedničko poduzeće o svim bitnim promjenama u svojem vlasništvu, kontroli ili sastavu. Ako Komisija smatra da bi ta promjena mogla utjecati na interese Unije ili zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može upravnom odboru predložiti da raskine članstvo predmetnog privatnog člana. Upravni odbor odlučuje o raskidu članstva predmetnog člana. Predmetni privatni član ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora. | 4.   Svaki privatni član
  bez nepotrebne odgode
  obavješćuje zajedničko poduzeće o svim bitnim promjenama u svojem vlasništvu, kontroli ili sastavu. Ako Komisija smatra da bi ta promjena mogla utjecati na interese Unije ili zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može upravnom odboru predložiti da raskine članstvo predmetnog privatnog člana. Upravni odbor odlučuje o raskidu članstva predmetnog člana. Predmetni privatni član ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Svaki privatni član obavješćuje zajedničko poduzeće o svim bitnim promjenama u svojem vlasništvu, kontroli ili sastavu. Ako Komisija smatra da bi ta promjena mogla utjecati na interese Unije ili zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može upravnom odboru predložiti da raskine članstvo predmetnog privatnog člana. Upravni odbor odlučuje o raskidu članstva predmetnog člana. Predmetni privatni član ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora.

4.   Svaki privatni član
  bez nepotrebne odgode
  obavješćuje zajedničko poduzeće o svim bitnim promjenama u svojem vlasništvu, kontroli ili sastavu. Ako Komisija smatra da bi ta promjena mogla utjecati na interese Unije ili zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može upravnom odboru predložiti da raskine članstvo predmetnog privatnog člana. Upravni odbor odlučuje o raskidu članstva predmetnog člana. Predmetni privatni član ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaki kandidat za partnera koji daje doprinos kako je definiran u članku 2. stavku 7. upravnom odboru dostavlja izjavu o suglasnosti. U izjavi o suglasnosti definira se opseg partnerstva u smislu teme, aktivnosti i trajanja te se utvrđuje doprinos podnositelja zahtjeva zajedničkom poduzeću. | 1.   Svaki kandidat za partnera koji daje doprinos kako je definiran u članku 2. stavku 7. upravnom odboru dostavlja izjavu o suglasnosti. U izjavi o suglasnosti definira se opseg partnerstva u smislu teme, aktivnosti i trajanja te se utvrđuje doprinos podnositelja zahtjeva zajedničkom poduzeću.
  Izjava o suglasnosti objavljuje se na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća, pri čemu se osigurava poštovanje pravila o povjerljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaki kandidat za partnera koji daje doprinos kako je definiran u članku 2. stavku 7. upravnom odboru dostavlja izjavu o suglasnosti. U izjavi o suglasnosti definira se opseg partnerstva u smislu teme, aktivnosti i trajanja te se utvrđuje doprinos podnositelja zahtjeva zajedničkom poduzeću.

1.   Svaki kandidat za partnera koji daje doprinos kako je definiran u članku 2. stavku 7. upravnom odboru dostavlja izjavu o suglasnosti. U izjavi o suglasnosti definira se opseg partnerstva u smislu teme, aktivnosti i trajanja te se utvrđuje doprinos podnositelja zahtjeva zajedničkom poduzeću.
  Izjava o suglasnosti objavljuje se na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća, pri čemu se osigurava poštovanje pravila o povjerljivosti.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor ocjenjuje izjavu o suglasnosti te odobrava ili odbija zahtjev. | 2.   Upravni odbor ocjenjuje izjavu o suglasnosti
  i uzima u obzir znanstvene savjete tijela zajedničkih poduzeća, kao i svaki mogući sukob interesa
  te odobrava ili odbija zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravni odbor ocjenjuje izjavu o suglasnosti te odobrava ili odbija zahtjev.

2.   Upravni odbor ocjenjuje izjavu o suglasnosti
  i uzima u obzir znanstvene savjete tijela zajedničkih poduzeća, kao i svaki mogući sukob interesa
  te odobrava ili odbija zahtjev.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, pokriva administrativne i operativne troškove do maksimalnih iznosa utvrđenih u dijelu drugom. Doprinos Unije utvrđen u dijelu drugom
  može
  se
  povećati
  doprinosima trećih zemalja,
  ako su oni
  dostupni. | 1.   Financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, pokriva administrativne i operativne troškove do maksimalnih iznosa utvrđenih u dijelu drugom
  , pod uvjetom da taj iznos u najmanju ruku odgovara doprinosu članova koji nisu Unija ili njezini sastavni ili povezani subjekti
  . Doprinos Unije utvrđen u dijelu drugom
  povećava
  se doprinosima trećih zemalja,
  kada oni postanu
  dostupni
  , u skladu s člankom 16. stavkom 5. Uredbe o Obzoru Europa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, pokriva administrativne i operativne troškove do maksimalnih iznosa utvrđenih u dijelu drugom. Doprinos Unije utvrđen u dijelu drugom
  može
  se
  povećati
  doprinosima trećih zemalja,
  ako su oni
  dostupni.

1.   Financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, pokriva administrativne i operativne troškove do maksimalnih iznosa utvrđenih u dijelu drugom
  , pod uvjetom da taj iznos u najmanju ruku odgovara doprinosu članova koji nisu Unija ili njezini sastavni ili povezani subjekti
  . Doprinos Unije utvrđen u dijelu drugom
  povećava
  se doprinosima trećih zemalja,
  kada oni postanu
  dostupni
  , u skladu s člankom 16. stavkom 5. Uredbe o Obzoru Europa
  .

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Financijski doprinos Unije iz stavka 2. ovog članka može se dopuniti sredstvima iz Instrumenta Europske unije za oporavak, u skladu s člankom 13. Uredbe o Obzoru Europa, i novčanim kaznama, u skladu s člankom 5. Uredbe o VFO-u. Taj se doprinos može dopuniti i opozivima sredstava, kako je predviđeno člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe. Doprinos Unije prilagođava se kako bi odražavao doprinose pridruženih zemalja. Svi dodatni doprinosi Unije popraćeni su doprinosima članova koji nisu Unija i koji su u najmanju ruku jednaki doprinosima Unije. Doprinosi Unije i ostalih članova moraju biti uravnoteženi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Financijski doprinos Unije iz stavka 2. ovog članka može se dopuniti sredstvima iz Instrumenta Europske unije za oporavak, u skladu s člankom 13. Uredbe o Obzoru Europa, i novčanim kaznama, u skladu s člankom 5. Uredbe o VFO-u. Taj se doprinos može dopuniti i opozivima sredstava, kako je predviđeno člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe. Doprinos Unije prilagođava se kako bi odražavao doprinose pridruženih zemalja. Svi dodatni doprinosi Unije popraćeni su doprinosima članova koji nisu Unija i koji su u najmanju ruku jednaki doprinosima Unije. Doprinosi Unije i ostalih članova moraju biti uravnoteženi.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. stavak 2.b (novi)

Članak 10. stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Dodatni doprinosi Unije na temelju članka 13. Uredbe o Obzoru Europa, članka 5. Uredbe o VFO-u i članka 15. stavka 3. Financijske uredbe raspoređuju se unutar klastera stupa 2. Obzora Europa na pravedan način, uzimajući u obzir istraživačke prioritete Unije i njezine ciljeve politike. Pravednom raspodjelom posebno se uzimaju u obzir zajednička poduzeća koja posluju u sektorima koji su najviše pogođeni pandemijom COVID-19 i koji su najvažniji za postizanje ciljeva Unije i društveno-gospodarski oporavak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Dodatni doprinosi Unije na temelju članka 13. Uredbe o Obzoru Europa, članka 5. Uredbe o VFO-u i članka 15. stavka 3. Financijske uredbe raspoređuju se unutar klastera stupa 2. Obzora Europa na pravedan način, uzimajući u obzir istraživačke prioritete Unije i njezine ciljeve politike. Pravednom raspodjelom posebno se uzimaju u obzir zajednička poduzeća koja posluju u sektorima koji su najviše pogođeni pandemijom COVID-19 i koji su najvažniji za postizanje ciljeva Unije i društveno-gospodarski oporavak.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Financijski doprinosi u okviru programa koji se sufinanciraju iz fondova EFRR, ESF+, EFPRA i EPFRR te Mehanizma za oporavak i otpornost mogu se smatrati doprinosom države sudionice zajedničkom poduzeću pod uvjetom da se poštuju relevantne odredbe Uredbe o zajedničkim odredbama te uredbe za pojedine fondove. Komisija izrađuje jednostavne i praktične smjernice kako bi se pojasnilo što predstavlja financijski doprinos države sudionice zajedničkom poduzeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Financijski doprinosi u okviru programa koji se sufinanciraju iz fondova EFRR, ESF+, EFPRA i EPFRR te Mehanizma za oporavak i otpornost mogu se smatrati doprinosom države sudionice zajedničkom poduzeću pod uvjetom da se poštuju relevantne odredbe Uredbe o zajedničkim odredbama te uredbe za pojedine fondove. Komisija izrađuje jednostavne i praktične smjernice kako bi se pojasnilo što predstavlja financijski doprinos države sudionice zajedničkom poduzeću.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom, privatni članovi svake godine do
  31
  . 
  ožujka
  izvješćuju svoj upravni odbor o vrijednosti doprinosa iz stavka 1. točke (b) koji su dani u
  svakoj od prethodnih financijskih godina
  . Za potrebe vrednovanja tih doprinosa, troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva predmetnih subjekata, primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj subjekt ima poslovni nastan i primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove potvrđuje neovisni vanjski revizor kojeg imenuje
  predmetni
  subjekt. U slučaju bilo kakve nejasnoće u pogledu potvrđivanja, predmetno zajedničko poduzeće može provjeriti metodu vrednovanja. U konkretnim slučajevima upravni odbor može odobriti upotrebu jednokratnih iznosa ili jediničnih troškova radi vrednovanja doprinosa. | 2.   Osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom, privatni članovi svake godine do
  30
  .
  lipnja
  izvješćuju svoj upravni odbor o vrijednosti doprinosa iz stavka 1. točke (b) koji su dani u
  prethodnoj financijskoj godini
  . Za potrebe vrednovanja tih doprinosa, troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva predmetnih subjekata, primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj subjekt ima poslovni nastan i primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove
  ne revidira dotično zajedničko poduzeće ili bilo koje tijelo Unije, ali ih
  potvrđuje neovisni vanjski revizor kojeg imenuje
  dotični
  subjekt. U slučaju bilo kakve nejasnoće u pogledu potvrđivanja, predmetno zajedničko poduzeće može provjeriti metodu vrednovanja. U konkretnim slučajevima upravni odbor može odobriti upotrebu jednokratnih iznosa ili jediničnih troškova radi vrednovanja doprinosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom, privatni članovi svake godine do
  31
  . 
  ožujka
  izvješćuju svoj upravni odbor o vrijednosti doprinosa iz stavka 1. točke (b) koji su dani u
  svakoj od prethodnih financijskih godina
  . Za potrebe vrednovanja tih doprinosa, troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva predmetnih subjekata, primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj subjekt ima poslovni nastan i primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove potvrđuje neovisni vanjski revizor kojeg imenuje
  predmetni
  subjekt. U slučaju bilo kakve nejasnoće u pogledu potvrđivanja, predmetno zajedničko poduzeće može provjeriti metodu vrednovanja. U konkretnim slučajevima upravni odbor može odobriti upotrebu jednokratnih iznosa ili jediničnih troškova radi vrednovanja doprinosa.

2.   Osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom, privatni članovi svake godine do
  30
  .
  lipnja
  izvješćuju svoj upravni odbor o vrijednosti doprinosa iz stavka 1. točke (b) koji su dani u
  prethodnoj financijskoj godini
  . Za potrebe vrednovanja tih doprinosa, troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva predmetnih subjekata, primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj subjekt ima poslovni nastan i primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove
  ne revidira dotično zajedničko poduzeće ili bilo koje tijelo Unije, ali ih
  potvrđuje neovisni vanjski revizor kojeg imenuje
  dotični
  subjekt. U slučaju bilo kakve nejasnoće u pogledu potvrđivanja, predmetno zajedničko poduzeće može provjeriti metodu vrednovanja. U konkretnim slučajevima upravni odbor može odobriti upotrebu jednokratnih iznosa ili jediničnih troškova radi vrednovanja doprinosa.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Za potrebe ove Uredbe reviziju troškova nastalih uslijed dodatnih aktivnosti ne provodi predmetno zajedničko poduzeće niti bilo koje tijelo Unije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Za potrebe ove Uredbe reviziju troškova nastalih uslijed dodatnih aktivnosti ne provodi predmetno zajedničko poduzeće niti bilo koje tijelo Unije.

Briše se.

Briše se.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 7. uvodni dio

Članak 11. stavak 7. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije zajedničkom poduzeću ili pokrenuti postupak likvidacije iz članka 43. Statuta u bilo kojem od sljedećih slučajeva: | 7.   
  Nakon pokretanja mehanizma uzajamnog osiguranja kako je predviđeno u članku 37. stavku 7. Uredbe o Obzoru Europa
  Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije zajedničkom poduzeću ili pokrenuti postupak likvidacije iz članka 43. Statuta u bilo kojem od sljedećih slučajeva: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije zajedničkom poduzeću ili pokrenuti postupak likvidacije iz članka 43. Statuta u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

7.   
  Nakon pokretanja mehanizma uzajamnog osiguranja kako je predviđeno u članku 37. stavku 7. Uredbe o Obzoru Europa
  Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije zajedničkom poduzeću ili pokrenuti postupak likvidacije iz članka 43. Statuta u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 9.a (novi)

Članak 11. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Europski parlament obavješćuje se o svim promjenama u financijskim doprinosima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9a.
     
  Europski parlament obavješćuje se o svim promjenama u financijskim doprinosima Unije.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11a.




  Prije donošenja programa rada svaka država sudionica, prema potrebi, preuzima indikativnu obvezu za iznos svojih nacionalnih financijskih doprinosa zajedničkom poduzeću.




  Uz kriterije utvrđene u članku 22. Uredbe o Obzoru Europa, program rada može kao prilog uključivati kriterije prihvatljivosti u pogledu nacionalnih pravnih subjekata.




  Svaka država sudionica povjerava zajedničkom poduzeću evaluaciju prijedloga u skladu s pravilima i kriterijima Obzora Europa.




  Odabir prijedlogâ temelji se na rang-listi koju dostavlja odbor za evaluaciju. Upravni odbor može odstupiti od rang-liste u opravdanim slučajevima, posebno kako bi se osigurala sveukupna dosljednost pristupa na temelju portfelja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11a.

Prije donošenja programa rada svaka država sudionica, prema potrebi, preuzima indikativnu obvezu za iznos svojih nacionalnih financijskih doprinosa zajedničkom poduzeću.

Uz kriterije utvrđene u članku 22. Uredbe o Obzoru Europa, program rada može kao prilog uključivati kriterije prihvatljivosti u pogledu nacionalnih pravnih subjekata.

Svaka država sudionica povjerava zajedničkom poduzeću evaluaciju prijedloga u skladu s pravilima i kriterijima Obzora Europa.

Odabir prijedlogâ temelji se na rang-listi koju dostavlja odbor za evaluaciju. Upravni odbor može odstupiti od rang-liste u opravdanim slučajevima, posebno kako bi se osigurala sveukupna dosljednost pristupa na temelju portfelja.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 1. uvodni dio

Članak 12. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednička poduzeća
  , u roku od godine dana od donošenja ove Uredbe, sklapaju sporazume
  o razini usluga
  u pogledu funkcija zajedničkog pozadinskog ureda
  , osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom i uz uvjet da se zajamči istovjetna razina zaštite financijskih interesa Unije ako se zadaće izvršenja proračuna povjere zajedničkim poduzećima. Pod uvjetom da se potvrdi održivost i nakon provjere resursa takve funkcije
  uključuju
  sljedeća područja: | 1.   Zajednička poduzeća
  mogu obavljati funkcije zajedničkog pozadinskog ureda sklapanjem sporazuma
  o razini usluga, osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom i uz uvjet da se zajamči istovjetna razina zaštite financijskih interesa Unije ako se zadaće izvršenja proračuna povjere zajedničkim poduzećima. Pod uvjetom da se potvrdi održivost i nakon provjere resursa
  te ne dovodeći u pitanje posebna područja istraživanja zajedničkih poduzeća,
  takve funkcije
  mogu uključivati
  sljedeća područja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajednička poduzeća
  , u roku od godine dana od donošenja ove Uredbe, sklapaju sporazume
  o razini usluga
  u pogledu funkcija zajedničkog pozadinskog ureda
  , osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom i uz uvjet da se zajamči istovjetna razina zaštite financijskih interesa Unije ako se zadaće izvršenja proračuna povjere zajedničkim poduzećima. Pod uvjetom da se potvrdi održivost i nakon provjere resursa takve funkcije
  uključuju
  sljedeća područja:

1.   Zajednička poduzeća
  mogu obavljati funkcije zajedničkog pozadinskog ureda sklapanjem sporazuma
  o razini usluga, osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom i uz uvjet da se zajamči istovjetna razina zaštite financijskih interesa Unije ako se zadaće izvršenja proračuna povjere zajedničkim poduzećima. Pod uvjetom da se potvrdi održivost i nakon provjere resursa
  te ne dovodeći u pitanje posebna područja istraživanja zajedničkih poduzeća,
  takve funkcije
  mogu uključivati
  sljedeća područja:

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 1. točka ga (nova)

Članak 12. stavak 1. točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | poticanje razmjene najboljih praksi među zajedničkim poduzećima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

poticanje razmjene najboljih praksi među zajedničkim poduzećima.

poticanje razmjene najboljih praksi među zajedničkim poduzećima.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda iz stavka 1.
  obavlja
  jedno ili više odabranih zajedničkih poduzeća za sva druga. Povezane funkcije zadržavaju se u istom zajedničkom poduzeću radi osiguravanja koherentnog ustroja. | 2.   Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda iz stavka 1.
  mogu obavljati
  jedno ili više odabranih zajedničkih poduzeća za sva druga. Povezane funkcije zadržavaju se u istom zajedničkom poduzeću radi osiguravanja koherentnog ustroja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda iz stavka 1.
  obavlja
  jedno ili više odabranih zajedničkih poduzeća za sva druga. Povezane funkcije zadržavaju se u istom zajedničkom poduzeću radi osiguravanja koherentnog ustroja.

2.   Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda iz stavka 1.
  mogu obavljati
  jedno ili više odabranih zajedničkih poduzeća za sva druga. Povezane funkcije zadržavaju se u istom zajedničkom poduzeću radi osiguravanja koherentnog ustroja.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4.

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ne dovodeći u pitanje preraspodjelu na druge zadaće unutar zajedničkog poduzeća ni druge administrativne aranžmane koji ne utječu na ugovore o radu, osoblje kojem su povjerene funkcije prenesene
  na zajednički pozadinski ured čiji je domaćin drugo
  zajedničko poduzeće može biti premješteno u to zajedničko poduzeće. Ako predmetni član osoblja pisanim putem izrazi svoje odbijanje, zajedničko poduzeće može raskinuti njegov ugovor u skladu s uvjetima iz članka 47. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika. | 4.   Ne dovodeći u pitanje preraspodjelu na druge zadaće unutar zajedničkog poduzeća ni druge administrativne aranžmane koji ne utječu na ugovore o radu, osoblje kojem su povjerene funkcije
  zajedničkog pozadinskog ureda koje su
  prenesene
  na jedno
  zajedničko poduzeće može biti premješteno u to zajedničko poduzeće. Ako predmetni član osoblja pisanim putem izrazi svoje odbijanje, zajedničko poduzeće može raskinuti njegov ugovor u skladu s uvjetima iz članka 47. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ne dovodeći u pitanje preraspodjelu na druge zadaće unutar zajedničkog poduzeća ni druge administrativne aranžmane koji ne utječu na ugovore o radu, osoblje kojem su povjerene funkcije prenesene
  na zajednički pozadinski ured čiji je domaćin drugo
  zajedničko poduzeće može biti premješteno u to zajedničko poduzeće. Ako predmetni član osoblja pisanim putem izrazi svoje odbijanje, zajedničko poduzeće može raskinuti njegov ugovor u skladu s uvjetima iz članka 47. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.

4.   Ne dovodeći u pitanje preraspodjelu na druge zadaće unutar zajedničkog poduzeća ni druge administrativne aranžmane koji ne utječu na ugovore o radu, osoblje kojem su povjerene funkcije
  zajedničkog pozadinskog ureda koje su
  prenesene
  na jedno
  zajedničko poduzeće može biti premješteno u to zajedničko poduzeće. Ako predmetni član osoblja pisanim putem izrazi svoje odbijanje, zajedničko poduzeće može raskinuti njegov ugovor u skladu s uvjetima iz članka 47. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Osoblje iz stavka 4., koje je premješteno u zajedničko poduzeće koje
  je domaćin zajedničkog pozadinskog ureda
  , zadržava istu vrstu ugovora, funkcijsku skupinu i razred te se smatra da je cijeli radni staž odradilo u tom zajedničkom poduzeću. | 5.   Osoblje iz stavka 4., koje je premješteno u zajedničko poduzeće koje
  obavlja specifične zajedničke funkcije
  , zadržava istu vrstu ugovora, funkcijsku skupinu i razred te se smatra da je cijeli radni staž odradilo u tom zajedničkom poduzeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Osoblje iz stavka 4., koje je premješteno u zajedničko poduzeće koje
  je domaćin zajedničkog pozadinskog ureda
  , zadržava istu vrstu ugovora, funkcijsku skupinu i razred te se smatra da je cijeli radni staž odradilo u tom zajedničkom poduzeću.

5.   Osoblje iz stavka 4., koje je premješteno u zajedničko poduzeće koje
  obavlja specifične zajedničke funkcije
  , zadržava istu vrstu ugovora, funkcijsku skupinu i razred te se smatra da je cijeli radni staž odradilo u tom zajedničkom poduzeću.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svako zajedničko poduzeće ima upravni odbor i izvršnog direktora. | 1.   Svako zajedničko poduzeće ima upravni odbor i izvršnog direktora
  te tijelo koje pruža znanstvene savjete u skladu s člankom 19
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svako zajedničko poduzeće ima upravni odbor i izvršnog direktora.

1.   Svako zajedničko poduzeće ima upravni odbor i izvršnog direktora
  te tijelo koje pruža znanstvene savjete u skladu s člankom 19
  .

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  U pogledu članstva u upravnim odborima trebalo bi uložiti najveće napore kako bi se poštovala rodna ravnoteža, geografska raznolikost, kao i zastupljenost različitih sektora i iskustava, ovisno o situaciji članova u njihovim predmetnim područjima nadležnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  U pogledu članstva u upravnim odborima trebalo bi uložiti najveće napore kako bi se poštovala rodna ravnoteža, geografska raznolikost, kao i zastupljenost različitih sektora i iskustava, ovisno o situaciji članova u njihovim predmetnim područjima nadležnosti.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Unija i drugi predstavnici naizmjenično imenuju predsjednika upravnog odbora na godinu dana, osim ako je drukčije propisano u dijelu drugom. | 3.   Unija i drugi predstavnici
  među svojim članovima
  naizmjenično imenuju predsjednika upravnog odbora na godinu dana, osim ako je drukčije propisano u dijelu drugom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Unija i drugi predstavnici naizmjenično imenuju predsjednika upravnog odbora na godinu dana, osim ako je drukčije propisano u dijelu drugom.

3.   Unija i drugi predstavnici
  među svojim članovima
  naizmjenično imenuju predsjednika upravnog odbora na godinu dana, osim ako je drukčije propisano u dijelu drugom.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 4.

Članak 15. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Upravni odbor održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Izvanredni sastanci mogu se sazvati na zahtjev predsjednika, izvršnog direktora, Komisije ili većine predstavnika članova koji nisu Unija ili država sudionica. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik, a održavaju se u sjedištu predmetnog zajedničkog poduzeća, osim ako je u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor iznimno odlučio drukčije. | 4.   Upravni odbor održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Izvanredni sastanci mogu se sazvati na zahtjev predsjednika, izvršnog direktora, Komisije ili većine predstavnika članova koji nisu Unija ili država sudionica. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik, a održavaju se u sjedištu predmetnog zajedničkog poduzeća, osim ako je u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor iznimno odlučio drukčije.
  Popis sudionika, dnevni red i zapisnik sa sastanka pravodobno su javno dostupni na internetskim stranicama predmetnog zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Upravni odbor održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Izvanredni sastanci mogu se sazvati na zahtjev predsjednika, izvršnog direktora, Komisije ili većine predstavnika članova koji nisu Unija ili država sudionica. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik, a održavaju se u sjedištu predmetnog zajedničkog poduzeća, osim ako je u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor iznimno odlučio drukčije.

4.   Upravni odbor održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Izvanredni sastanci mogu se sazvati na zahtjev predsjednika, izvršnog direktora, Komisije ili većine predstavnika članova koji nisu Unija ili država sudionica. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik, a održavaju se u sjedištu predmetnog zajedničkog poduzeća, osim ako je u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor iznimno odlučio drukčije.
  Popis sudionika, dnevni red i zapisnik sa sastanka pravodobno su javno dostupni na internetskim stranicama predmetnog zajedničkog poduzeća.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 7.

Članak 15. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Predsjednik može na pojedinačnoj osnovi pozvati i druge osobe da prisustvuju kao promatrači, ponajprije predstavnike drugih europskih partnerstava, izvršnih ili regulatornih agencija, regionalnih tijela unutar Unije i europskih tehnoloških platformi, podložno pravilima o povjerljivosti i
  sukobu
  interesa. | 7.   Predsjednik može na pojedinačnoj osnovi pozvati i druge osobe da prisustvuju kao promatrači, ponajprije predstavnike drugih europskih partnerstava, izvršnih ili regulatornih agencija,
  država sudionica, nacionalnih i
  regionalnih tijela unutar Unije i europskih tehnoloških platformi, podložno pravilima o povjerljivosti i
  sukobima
  interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Predsjednik može na pojedinačnoj osnovi pozvati i druge osobe da prisustvuju kao promatrači, ponajprije predstavnike drugih europskih partnerstava, izvršnih ili regulatornih agencija, regionalnih tijela unutar Unije i europskih tehnoloških platformi, podložno pravilima o povjerljivosti i
  sukobu
  interesa.

7.   Predsjednik može na pojedinačnoj osnovi pozvati i druge osobe da prisustvuju kao promatrači, ponajprije predstavnike drugih europskih partnerstava, izvršnih ili regulatornih agencija,
  država sudionica, nacionalnih i
  regionalnih tijela unutar Unije i europskih tehnoloških platformi, podložno pravilima o povjerljivosti i
  sukobima
  interesa.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 10.

Članak 15. – stavak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Upravni odbor donosi vlastiti poslovnik. | 10.   Upravni odbor donosi vlastiti poslovnik
  , uključujući mjere za izbjegavanje svih sukoba interesa u postupku odlučivanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Upravni odbor donosi vlastiti poslovnik.

10.   Upravni odbor donosi vlastiti poslovnik
  , uključujući mjere za izbjegavanje svih sukoba interesa u postupku odlučivanja
  .

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 11.

Članak 15. – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 11.   Na predstavnike članova primjenjuju se odredbe kodeksa ponašanja. Kodeksom ponašanja utvrđuju se obveze takvih članova radi zaštite integriteta i ugleda predmetnog zajedničkog poduzeća i Unije. | 11.   Na predstavnike članova
  i promatrača
  primjenjuju se odredbe kodeksa ponašanja. Kodeksom ponašanja utvrđuju se obveze takvih članova radi zaštite integriteta i ugleda predmetnog zajedničkog poduzeća i Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

11.   Na predstavnike članova primjenjuju se odredbe kodeksa ponašanja. Kodeksom ponašanja utvrđuju se obveze takvih članova radi zaštite integriteta i ugleda predmetnog zajedničkog poduzeća i Unije.

11.   Na predstavnike članova
  i promatrača
  primjenjuju se odredbe kodeksa ponašanja. Kodeksom ponašanja utvrđuju se obveze takvih članova radi zaštite integriteta i ugleda predmetnog zajedničkog poduzeća i Unije.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća u cijelosti je odgovoran za strateške smjernice i rad tog zajedničkog poduzeća te nadzire provedbu njegovih aktivnosti. | Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća u cijelosti je odgovoran za strateške smjernice
  , usklađenost s glavnim ciljevima i politikama Unije
  i rad tog zajedničkog poduzeća te nadzire provedbu njegovih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća u cijelosti je odgovoran za strateške smjernice i rad tog zajedničkog poduzeća te nadzire provedbu njegovih aktivnosti.

Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća u cijelosti je odgovoran za strateške smjernice
  , usklađenost s glavnim ciljevima i politikama Unije
  i rad tog zajedničkog poduzeća te nadzire provedbu njegovih aktivnosti.

, usklađenost s glavnim ciljevima i politikama Unije

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija, u okviru svoje uloge u upravnom odboru, nastoji osigurati koordinaciju aktivnosti zajedničkih poduzeća i relevantnih aktivnosti Unijinih programa financiranja s ciljem promicanja sinergija i komplementarnosti pri utvrđivanju prioriteta obuhvaćenih suradnjom u području istraživanja. | Komisija, u okviru svoje uloge u upravnom odboru, nastoji osigurati koordinaciju aktivnosti zajedničkih poduzeća i relevantnih aktivnosti Unijinih programa financiranja s ciljem promicanja sinergija i komplementarnosti, uz izbjegavanje udvostručavanja pri utvrđivanju prioriteta obuhvaćenih suradnjom u području istraživanja.
  Komisija osigurava da zajednička poduzeća imaju odgovarajući mandat, operativne smjernice i učinkovite mehanizme za usmjeravanje i provedbu sinergija s temama suradničkog istraživanja i proizašlim projektima te upravljanje njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija, u okviru svoje uloge u upravnom odboru, nastoji osigurati koordinaciju aktivnosti zajedničkih poduzeća i relevantnih aktivnosti Unijinih programa financiranja s ciljem promicanja sinergija i komplementarnosti pri utvrđivanju prioriteta obuhvaćenih suradnjom u području istraživanja.

Komisija, u okviru svoje uloge u upravnom odboru, nastoji osigurati koordinaciju aktivnosti zajedničkih poduzeća i relevantnih aktivnosti Unijinih programa financiranja s ciljem promicanja sinergija i komplementarnosti, uz izbjegavanje udvostručavanja pri utvrđivanju prioriteta obuhvaćenih suradnjom u području istraživanja.
  Komisija osigurava da zajednička poduzeća imaju odgovarajući mandat, operativne smjernice i učinkovite mehanizme za usmjeravanje i provedbu sinergija s temama suradničkog istraživanja i proizašlim projektima te upravljanje njima.

Komisija osigurava da zajednička poduzeća imaju odgovarajući mandat, operativne smjernice i učinkovite mehanizme za usmjeravanje i provedbu sinergija s temama suradničkog istraživanja i proizašlim projektima te upravljanje njima.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka a

Članak 16. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osigurava pomno i pravovremeno praćenje napretka istraživačkog i inovacijskog programa zajedničkog poduzeća i pojedinačnih djelovanja u odnosu na prioritete
  Komisije
  i
  na
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije te prema potrebi poduzima korektivne mjere kako bi osigurao da zajedničko poduzeće ispunjava svoje ciljeve; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osigurava pomno i pravovremeno praćenje napretka istraživačkog i inovacijskog programa zajedničkog poduzeća i pojedinačnih djelovanja u odnosu na prioritete
  Komisije
  i
  na
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije te prema potrebi poduzima korektivne mjere kako bi osigurao da zajedničko poduzeće ispunjava svoje ciljeve;

Komisije

na

| (a) | poduzima mjere za osiguravanje provedbe općih, posebnih i operativnih ciljeva zajedničkog poduzeća, ocjenjuje njihovu učinkovitost i učinak,
  osigurava pomno i pravovremeno praćenje napretka istraživačkog i inovacijskog programa zajedničkog poduzeća i pojedinačnih djelovanja u odnosu na prioritete
  glavnih ciljeva
  i
  politika Unije i
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije te prema potrebi poduzima korektivne mjere kako bi osigurao da zajedničko poduzeće ispunjava svoje ciljeve; |
| --- | --- |

(a)

poduzima mjere za osiguravanje provedbe općih, posebnih i operativnih ciljeva zajedničkog poduzeća, ocjenjuje njihovu učinkovitost i učinak,
  osigurava pomno i pravovremeno praćenje napretka istraživačkog i inovacijskog programa zajedničkog poduzeća i pojedinačnih djelovanja u odnosu na prioritete
  glavnih ciljeva
  i
  politika Unije i
  stratešku agendu za istraživanja i inovacije te prema potrebi poduzima korektivne mjere kako bi osigurao da zajedničko poduzeće ispunjava svoje ciljeve;

poduzima mjere za osiguravanje provedbe općih, posebnih i operativnih ciljeva zajedničkog poduzeća, ocjenjuje njihovu učinkovitost i učinak,

glavnih ciljeva

politika Unije i

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka b

Članak 16. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve za članstvo u skladu s člankom 7.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve za članstvo u skladu s člankom 7.;

| (b) | ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve za članstvo u skladu s člankom 7.
  uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa
  ; |
| --- | --- |

(b)

ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve za članstvo u skladu s člankom 7.
  uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa
  ;

uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka c

Članak 16. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve potencijalnih partnera koji daju doprinos u skladu s člankom 9.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve potencijalnih partnera koji daju doprinos u skladu s člankom 9.;

| (c) | ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve potencijalnih partnera koji daju doprinos u skladu s člankom 9.
  uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa
  ; |
| --- | --- |

(c)

ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve potencijalnih partnera koji daju doprinos u skladu s člankom 9.
  uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa
  ;

uzimajući u obzir savjet znanstvenog savjetodavnog tijela u skladu s člankom 19. i potencijalne sukobe interesa

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka i

Članak 16. – stavak 2. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | imenuje i razrješuje izvršnog direktora, produljuje mu mandat, daje mu smjernice i prati njegov rad; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

imenuje i razrješuje izvršnog direktora, produljuje mu mandat, daje mu smjernice i prati njegov rad;

| (i) | na temelju otvorenog i transparentnog postupka
  imenuje i razrješuje izvršnog direktora, produljuje mu mandat, daje mu smjernice i prati njegov rad
  u skladu s člankom 17., uključujući utvrđivanjem skupa ključnih pokazatelja uspješnosti radi evaluacije rada izvršnog direktora
  ; |
| --- | --- |

(i)

na temelju otvorenog i transparentnog postupka
  imenuje i razrješuje izvršnog direktora, produljuje mu mandat, daje mu smjernice i prati njegov rad
  u skladu s člankom 17., uključujući utvrđivanjem skupa ključnih pokazatelja uspješnosti radi evaluacije rada izvršnog direktora
  ;

na temelju otvorenog i transparentnog postupka

u skladu s člankom 17., uključujući utvrđivanjem skupa ključnih pokazatelja uspješnosti radi evaluacije rada izvršnog direktora

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka j

Članak 16. – stavak 2. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | donosi stratešku agendu za istraživanja i inovacije na početku inicijative te je prema potrebi izmjenjuje za trajanja Obzora Europa. U strateškoj agendi za istraživanja i inovacije utvrđuju se ciljani učinak partnerstva, predviđeni portfelj aktivnosti, mjerljivi očekivani ishodi, resursi, rezultati i ključne etape u definiranom vremenskom okviru. Identificirat će se i druga europska partnerstva s kojima zajedničko poduzeće uspostavlja formalnu i redovitu suradnju te mogućnosti za sinergije između djelovanja zajedničkog poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika na temelju informacija primljenih od država sudionica ili skupine predstavnika država kao i za sinergije s drugim programima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

donosi stratešku agendu za istraživanja i inovacije na početku inicijative te je prema potrebi izmjenjuje za trajanja Obzora Europa. U strateškoj agendi za istraživanja i inovacije utvrđuju se ciljani učinak partnerstva, predviđeni portfelj aktivnosti, mjerljivi očekivani ishodi, resursi, rezultati i ključne etape u definiranom vremenskom okviru. Identificirat će se i druga europska partnerstva s kojima zajedničko poduzeće uspostavlja formalnu i redovitu suradnju te mogućnosti za sinergije između djelovanja zajedničkog poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika na temelju informacija primljenih od država sudionica ili skupine predstavnika država kao i za sinergije s drugim programima Unije;

| (j) | donosi stratešku agendu za istraživanja i inovacije na početku inicijative te je prema potrebi izmjenjuje za trajanja Obzora Europa
  na temelju doprinosa svih partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća
  . U strateškoj agendi za istraživanja i inovacije utvrđuju se ciljani učinak partnerstva, predviđeni portfelj aktivnosti, mjerljivi očekivani ishodi, resursi, rezultati i ključne etape u definiranom vremenskom okviru. Identificirat će se i druga europska partnerstva s kojima zajedničko poduzeće uspostavlja formalnu i redovitu suradnju te mogućnosti za sinergije između djelovanja zajedničkog poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika na temelju informacija primljenih od država sudionica ili skupine predstavnika država kao i za sinergije
  , zajedno sa smjernicama Komisije,
  s drugim programima
  i politikama
  Unije
  , uključujući aktivnosti predviđene u programu vještina za Europu
  ; |
| --- | --- |

(j)

donosi stratešku agendu za istraživanja i inovacije na početku inicijative te je prema potrebi izmjenjuje za trajanja Obzora Europa
  na temelju doprinosa svih partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća
  . U strateškoj agendi za istraživanja i inovacije utvrđuju se ciljani učinak partnerstva, predviđeni portfelj aktivnosti, mjerljivi očekivani ishodi, resursi, rezultati i ključne etape u definiranom vremenskom okviru. Identificirat će se i druga europska partnerstva s kojima zajedničko poduzeće uspostavlja formalnu i redovitu suradnju te mogućnosti za sinergije između djelovanja zajedničkog poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika na temelju informacija primljenih od država sudionica ili skupine predstavnika država kao i za sinergije
  , zajedno sa smjernicama Komisije,
  s drugim programima
  i politikama
  Unije
  , uključujući aktivnosti predviđene u programu vještina za Europu
  ;

na temelju doprinosa svih partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća

, zajedno sa smjernicama Komisije,

i politikama

, uključujući aktivnosti predviđene u programu vještina za Europu

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka k

Članak 16. – stavak 2. – točka k

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (k) | donosi program rada i odgovarajuću procjenu rashoda kako predloži izvršni direktor radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije, uključujući administrativne aktivnosti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, područja istraživanja koja će biti predmet zajedničkih poziva i suradnje s drugim partnerstvima, primjenjivu stopu financiranja po temi poziva, kao i povezana pravila o postupcima podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja, s posebnim naglaskom na povratnim informacijama povezanima sa zahtjevima politike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(k)

donosi program rada i odgovarajuću procjenu rashoda kako predloži izvršni direktor radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije, uključujući administrativne aktivnosti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, područja istraživanja koja će biti predmet zajedničkih poziva i suradnje s drugim partnerstvima, primjenjivu stopu financiranja po temi poziva, kao i povezana pravila o postupcima podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja, s posebnim naglaskom na povratnim informacijama povezanima sa zahtjevima politike;

| (k) | donosi program rada i odgovarajuću procjenu rashoda kako predloži izvršni direktor radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije, uključujući administrativne aktivnosti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga,
  snažno osiguravajući da niz otvorenih poziva obuhvaća i niži raspon razine tehnološke spremnosti, kriterije za poticanje sudjelovanja na osnovi rodne ravnoteže i zemljopisne raznolikosti,
  područja istraživanja koja će biti predmet zajedničkih poziva i suradnje s drugim partnerstvima
  te sinergija s drugim programima EU-a
  , primjenjivu stopu financiranja po temi poziva, kao i povezana pravila o postupcima podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja
  , uključujući posebne postupke za utvrđivanje i izbjegavanje sukoba interesa
  , s posebnim naglaskom na povratnim informacijama povezanima sa zahtjevima politike; |
| --- | --- |

(k)

donosi program rada i odgovarajuću procjenu rashoda kako predloži izvršni direktor radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije, uključujući administrativne aktivnosti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga,
  snažno osiguravajući da niz otvorenih poziva obuhvaća i niži raspon razine tehnološke spremnosti, kriterije za poticanje sudjelovanja na osnovi rodne ravnoteže i zemljopisne raznolikosti,
  područja istraživanja koja će biti predmet zajedničkih poziva i suradnje s drugim partnerstvima
  te sinergija s drugim programima EU-a
  , primjenjivu stopu financiranja po temi poziva, kao i povezana pravila o postupcima podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja
  , uključujući posebne postupke za utvrđivanje i izbjegavanje sukoba interesa
  , s posebnim naglaskom na povratnim informacijama povezanima sa zahtjevima politike;

snažno osiguravajući da niz otvorenih poziva obuhvaća i niži raspon razine tehnološke spremnosti, kriterije za poticanje sudjelovanja na osnovi rodne ravnoteže i zemljopisne raznolikosti,

te sinergija s drugim programima EU-a

, uključujući posebne postupke za utvrđivanje i izbjegavanje sukoba interesa

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka ka (nova)

Članak 16. – stavak 2. – točka ka (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ka) | podupire vidljivost i otvorenost aktivnosti zajedničkih poduzeća i donosi mjere za privlačenje novih sudionika, posebno malih i srednjih poduzeća, sveučilišta, istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva za aktivnosti i djelovanja zajedničkog poduzeća, istodobno osiguravajući učinkovit nadzor od strane javnosti i organizacija civilnog društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ka)

(ka)

podupire vidljivost i otvorenost aktivnosti zajedničkih poduzeća i donosi mjere za privlačenje novih sudionika, posebno malih i srednjih poduzeća, sveučilišta, istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva za aktivnosti i djelovanja zajedničkog poduzeća, istodobno osiguravajući učinkovit nadzor od strane javnosti i organizacija civilnog društva;

podupire vidljivost i otvorenost aktivnosti zajedničkih poduzeća i donosi mjere za privlačenje novih sudionika, posebno malih i srednjih poduzeća, sveučilišta, istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva za aktivnosti i djelovanja zajedničkog poduzeća, istodobno osiguravajući učinkovit nadzor od strane javnosti i organizacija civilnog društva;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka ma (nova)

Članak 16. – stavak 2. – točka ma (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ma) | poduzima odgovarajuće i korektivne mjere na temelju rezultata privremene evaluacije koju provodi Komisija u skladu s odredbama iz članka 171. i na temelju rezultata godišnje revizije koju provodi Europski revizorski sud; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ma)

(ma)

poduzima odgovarajuće i korektivne mjere na temelju rezultata privremene evaluacije koju provodi Komisija u skladu s odredbama iz članka 171. i na temelju rezultata godišnje revizije koju provodi Europski revizorski sud;

poduzima odgovarajuće i korektivne mjere na temelju rezultata privremene evaluacije koju provodi Komisija u skladu s odredbama iz članka 171. i na temelju rezultata godišnje revizije koju provodi Europski revizorski sud;

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka n

Članak 16. – stavak 2. – točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | ocjenjuje konsolidirano godišnje izvješće o radu, uključujući odgovarajuće rashode i proračun namijenjen za zajedničke pozive s drugim europskim partnerstvima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n)

ocjenjuje konsolidirano godišnje izvješće o radu, uključujući odgovarajuće rashode i proračun namijenjen za zajedničke pozive s drugim europskim partnerstvima;

| (n) | ocjenjuje
  i odobrava
  konsolidirano godišnje izvješće o radu, uključujući odgovarajuće rashode i proračun namijenjen za zajedničke pozive s drugim europskim partnerstvima; |
| --- | --- |

(n)

ocjenjuje
  i odobrava
  konsolidirano godišnje izvješće o radu, uključujući odgovarajuće rashode i proračun namijenjen za zajedničke pozive s drugim europskim partnerstvima;

i odobrava

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka s

Članak 16. – stavak 2. – točka s

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (s) | odobrava popis djelovanja odabranih za financiranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(s)

odobrava popis djelovanja odabranih za financiranje;

| (s) | odobrava
  , prema potrebi,
  popis djelovanja odabranih za financiranje
  nakon savjetovanja sa znanstvenim savjetodavnim tijelom
  ; |
| --- | --- |

(s)

odobrava
  , prema potrebi,
  popis djelovanja odabranih za financiranje
  nakon savjetovanja sa znanstvenim savjetodavnim tijelom
  ;

, prema potrebi,

nakon savjetovanja sa znanstvenim savjetodavnim tijelom

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka u

Članak 16. – stavak 2. – točka u

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (u) | donosi pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u zajednička poduzeća i o angažiranju pripravnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(u)

donosi pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u zajednička poduzeća i o angažiranju pripravnika;

| (u) | donosi pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka
  , uključujući njihovu naknadu,
  u zajednička poduzeća i o angažiranju pripravnika; |
| --- | --- |

(u)

donosi pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka
  , uključujući njihovu naknadu,
  u zajednička poduzeća i o angažiranju pripravnika;

, uključujući njihovu naknadu,

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka w

Članak 16. – stavak 2. – točka w

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (w) | prema potrebi Komisiji predaje svaki zahtjev za izmjenu ove Uredbe
  koji predloži član zajedničkog poduzeća
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(w)

prema potrebi Komisiji predaje svaki zahtjev za izmjenu ove Uredbe
  koji predloži član zajedničkog poduzeća
  ;

koji predloži član zajedničkog poduzeća

| (w) | prema potrebi
  prikuplja i
  Komisiji predaje svaki zahtjev za izmjenu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(w)

prema potrebi
  prikuplja i
  Komisiji predaje svaki zahtjev za izmjenu ove Uredbe;

prikuplja i

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka y

Članak 16. – stavak 2. – točka y

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (y) | do kraja 2022
  . donosi plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa na temelju preporuke izvršnog direktora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(y)

do kraja 2022
  . donosi plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa na temelju preporuke izvršnog direktora;

do kraja 2022

| (y) | najkasnije godinu dana nakon privremene evaluacije programa Obzor Europa kako je navedeno u članku 52. stavku 2. Uredbe o Obzoru Europa i najkasnije 2025
  . donosi plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa na temelju preporuke izvršnog direktora; |
| --- | --- |

(y)

najkasnije godinu dana nakon privremene evaluacije programa Obzor Europa kako je navedeno u članku 52. stavku 2. Uredbe o Obzoru Europa i najkasnije 2025
  . donosi plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa na temelju preporuke izvršnog direktora;

najkasnije godinu dana nakon privremene evaluacije programa Obzor Europa kako je navedeno u članku 52. stavku 2. Uredbe o Obzoru Europa i najkasnije 2025

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Izvršnog direktora imenuje upravni odbor s obzirom na postignuća i vještine, s popisa kandidata koje predloži Komisija, na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira kojim se poštuje načelo rodne ravnoteže. | 1.   Izvršnog direktora imenuje upravni odbor s obzirom na postignuća, vještine i
  relevantno iskustvo
  , s popisa kandidata koje predloži Komisija, na temelju otvorenog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa i naknadnog
  postupka odabira kojim se poštuje načelo
  izvrsnosti,
  rodne ravnoteže
  i geografske raznolikosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Izvršnog direktora imenuje upravni odbor s obzirom na postignuća i vještine, s popisa kandidata koje predloži Komisija, na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira kojim se poštuje načelo rodne ravnoteže.

1.   Izvršnog direktora imenuje upravni odbor s obzirom na postignuća, vještine i
  relevantno iskustvo
  , s popisa kandidata koje predloži Komisija, na temelju otvorenog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa i naknadnog
  postupka odabira kojim se poštuje načelo
  izvrsnosti,
  rodne ravnoteže
  i geografske raznolikosti
  .

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike kao i promatrača u ime upravnog odbora. | 2.   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija.
  Popis kandidata sadržava najmanje 50 % kandidata različitog spola. Komisija ulaže sve napore kako bi osigurala uravnoteženu zastupljenost spolova.
  Za potrebe takvog savjetovanja članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike kao i promatrača u ime upravnog odbora. |
| | Pri provedbi postupka odabira Komisija se pridržava najviših standarda transparentnosti, uključujući pružanjem jasnog vremenskog okvira i relevantnih informacija kandidatima te objavljivanjem popisa kandidata za svako zajedničko poduzeće i rezultata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike kao i promatrača u ime upravnog odbora.

2.   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija.
  Popis kandidata sadržava najmanje 50 % kandidata različitog spola. Komisija ulaže sve napore kako bi osigurala uravnoteženu zastupljenost spolova.
  Za potrebe takvog savjetovanja članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike kao i promatrača u ime upravnog odbora.

Pri provedbi postupka odabira Komisija se pridržava najviših standarda transparentnosti, uključujući pružanjem jasnog vremenskog okvira i relevantnih informacija kandidatima te objavljivanjem popisa kandidata za svako zajedničko poduzeće i rezultata.

Pri provedbi postupka odabira Komisija se pridržava najviših standarda transparentnosti, uključujući pružanjem jasnog vremenskog okvira i relevantnih informacija kandidatima te objavljivanjem popisa kandidata za svako zajedničko poduzeće i rezultata.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.a (novi)

Članak 17. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Izabrani izvršni direktor prije imenovanja potpisuje izjavu kojom potvrđuje nepostojanje bilo kojeg sukoba interesa, kao i izjavu o financijskim interesima, uključujući barem zanimanje koje je obavljao tijekom petogodišnjeg razdoblja prije stupanja na dužnost u zajedničkom poduzeću i članstvo u bilo kojoj upravi ili odboru poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili drugih pravno uspostavljenih tijela u tom razdoblju. Izjava o sukobu interesa i izjava o financijskim interesima moraju biti lako dostupne na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Izabrani izvršni direktor prije imenovanja potpisuje izjavu kojom potvrđuje nepostojanje bilo kojeg sukoba interesa, kao i izjavu o financijskim interesima, uključujući barem zanimanje koje je obavljao tijekom petogodišnjeg razdoblja prije stupanja na dužnost u zajedničkom poduzeću i članstvo u bilo kojoj upravi ili odboru poduzeća, nevladinih organizacija, udruženja ili drugih pravno uspostavljenih tijela u tom razdoblju. Izjava o sukobu interesa i izjava o financijskim interesima moraju biti lako dostupne na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 4.

Članak 17. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Mandat izvršnog direktora traje četiri godine. Na kraju tog razdoblja Komisija nakon savjetovanja s članovima koji nisu Unija ocjenjuje rad izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove za zajedničko poduzeće. | 4.   Mandat izvršnog direktora traje četiri godine. Na kraju tog razdoblja Komisija nakon savjetovanja s članovima koji nisu Unija ocjenjuje rad izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove za zajedničko poduzeće
  , uključujući evaluacijom skupa ključnih pokazatelja uspješnosti utvrđenih u članku 16. stavku 2. točki (i)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Mandat izvršnog direktora traje četiri godine. Na kraju tog razdoblja Komisija nakon savjetovanja s članovima koji nisu Unija ocjenjuje rad izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove za zajedničko poduzeće.

4.   Mandat izvršnog direktora traje četiri godine. Na kraju tog razdoblja Komisija nakon savjetovanja s članovima koji nisu Unija ocjenjuje rad izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove za zajedničko poduzeće
  , uključujući evaluacijom skupa ključnih pokazatelja uspješnosti utvrđenih u članku 16. stavku 2. točki (i)
  .

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4. – točka c

Članak 18. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje program rada i odgovarajuću procjenu rashoda za zajedničko poduzeće radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje program rada i odgovarajuću procjenu rashoda za zajedničko poduzeće radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije;

| (c) | izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje program rada
  na temelju doprinosa partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća,
  i odgovarajuću procjenu rashoda za zajedničko poduzeće radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

(c)

izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje program rada
  na temelju doprinosa partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća,
  i odgovarajuću procjenu rashoda za zajedničko poduzeće radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije;

na temelju doprinosa partnera, uključujući privatni sektor, znanstvenu zajednicu, predstavnike država članica i organizacije civilnog društva aktivne u području djelovanja odgovarajućeg zajedničkog poduzeća,

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4. – točka fa (nova)

Članak 18. – stavak 4. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | nadgleda provedbu mjera za privlačenje novih sudionika, posebno MSP-ova, sveučilišta, istraživačkih organizacija i organizacija civilnog društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

nadgleda provedbu mjera za privlačenje novih sudionika, posebno MSP-ova, sveučilišta, istraživačkih organizacija i organizacija civilnog društva;

nadgleda provedbu mjera za privlačenje novih sudionika, posebno MSP-ova, sveučilišta, istraživačkih organizacija i organizacija civilnog društva;

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4. – točka n

Članak 18. – stavak 4. – točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | provodi komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n)

provodi komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća;

| (n) | razrađuje i
  provodi komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća
  prilagođenu građanima i MSP-ovima
  ; |
| --- | --- |

(n)

razrađuje i
  provodi komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća
  prilagođenu građanima i MSP-ovima
  ;

razrađuje i

prilagođenu građanima i MSP-ovima

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4. – točka q

Članak 18. – stavak 4. – točka q

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (q) | štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera za sprečavanje prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti na temelju učinkovitih provjera i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(q)

štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera za sprečavanje prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti na temelju učinkovitih provjera i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija;

| (q) | štiti financijske interese Unije
  i članova koji nisu Unija
  primjenom preventivnih mjera za sprečavanje prijevare
  , sukoba interesa
  , korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti na temelju učinkovitih provjera i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija; |
| --- | --- |

(q)

štiti financijske interese Unije
  i članova koji nisu Unija
  primjenom preventivnih mjera za sprečavanje prijevare
  , sukoba interesa
  , korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti na temelju učinkovitih provjera i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija;

i članova koji nisu Unija

, sukoba interesa

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 6. – točka b

Članak 18. – stavak 6. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | upravlja provedbom programa rada zajedničkog poduzeća tijekom cijelog ciklusa provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

upravlja provedbom programa rada zajedničkog poduzeća tijekom cijelog ciklusa provedbe;

| (b) | upravlja provedbom programa rada zajedničkog poduzeća tijekom cijelog ciklusa provedbe
  i osigurava da su program rada i sve njegove izmjene javno dostupni
  ; |
| --- | --- |

(b)

upravlja provedbom programa rada zajedničkog poduzeća tijekom cijelog ciklusa provedbe
  i osigurava da su program rada i sve njegove izmjene javno dostupni
  ;

i osigurava da su program rada i sve njegove izmjene javno dostupni

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 6. – točka c

Članak 18. – stavak 6. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | članovima i tijelima zajedničkog poduzeća pruža sve relevantne informacije i potporu koji su im potrebni za obavljanje njihovih dužnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

članovima i tijelima zajedničkog poduzeća pruža sve relevantne informacije i potporu koji su im potrebni za obavljanje njihovih dužnosti;

| (c) | članovima i tijelima zajedničkog poduzeća
  pravodobno
  pruža sve relevantne informacije i potporu koji su im potrebni za obavljanje njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

(c)

članovima i tijelima zajedničkog poduzeća
  pravodobno
  pruža sve relevantne informacije i potporu koji su im potrebni za obavljanje njihovih dužnosti;

pravodobno

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednička poduzeća traže neovisne znanstvene savjete: | 1.   
  Osim ako je drukčije predviđeno u dijelu drugom ove Uredbe,
  zajednička poduzeća traže neovisne znanstvene savjete
  putem znanstvenog savjetodavnog tijela koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s odgovarajućim odredbama iz dijela drugog ove Uredbe i ovog članka. Ako je prikladno, zajednička poduzeća mogu zatražiti vanjsko nezavisno ad hoc stručno mišljenje o konkretnim pitanjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajednička poduzeća traže neovisne znanstvene savjete:

1.   
  Osim ako je drukčije predviđeno u dijelu drugom ove Uredbe,
  zajednička poduzeća traže neovisne znanstvene savjete
  putem znanstvenog savjetodavnog tijela koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s odgovarajućim odredbama iz dijela drugog ove Uredbe i ovog članka. Ako je prikladno, zajednička poduzeća mogu zatražiti vanjsko nezavisno ad hoc stručno mišljenje o konkretnim pitanjima.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | od znanstvenog savjetodavnog tijela, ili njegovih članova, koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog te podložno odredbama ovog članka; i/ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

od znanstvenog savjetodavnog tijela, ili njegovih članova, koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog te podložno odredbama ovog članka; i/ili

od znanstvenog savjetodavnog tijela, ili njegovih članova, koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog te podložno odredbama ovog članka; i/ili

Briše se.

Briše se.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | na temelju ad hoc zahtjevâ upravnog odbora zajedničkog poduzeća za vanjsko stručno mišljenje o konkretnim pitanjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

na temelju ad hoc zahtjevâ upravnog odbora zajedničkog poduzeća za vanjsko stručno mišljenje o konkretnim pitanjima.

na temelju ad hoc zahtjevâ upravnog odbora zajedničkog poduzeća za vanjsko stručno mišljenje o konkretnim pitanjima.

Briše se.

Briše se.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U iznimnim i opravdanim slučajevima funkciju znanstvenog savjetovanja dijelom mogu obnašati i članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija, uz uvjet da ne postoji sukob interesa. Briše se. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U iznimnim i opravdanim slučajevima funkciju znanstvenog savjetovanja dijelom mogu obnašati i članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija, uz uvjet da ne postoji sukob interesa. Briše se.

U iznimnim i opravdanim slučajevima funkciju znanstvenog savjetovanja dijelom mogu obnašati i članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija, uz uvjet da ne postoji sukob interesa. Briše se.

Briše se.

Briše se.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Stručnjaci su uravnoteženo zastupljeni među članovima znanstvenog savjetodavnog tijela, unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, uključujući u pogledu rodne ravnoteže. Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela zajedno imaju potrebne kompetencije i stručno znanje u tehničkom području kako bi mogli davati znanstveno utemeljene preporuke zajedničkom poduzeću, uzimajući u obzir socioekonomski učinak takvih preporuka i ciljeve zajedničkog poduzeća. | 2.   Stručnjaci su uravnoteženo zastupljeni među članovima znanstvenog savjetodavnog tijela, unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, uključujući u pogledu
  izvrsnosti te
  rodne ravnoteže
  i geografske raznolikosti
  . Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela zajedno imaju potrebne kompetencije i stručno znanje u tehničkom području kako bi mogli davati znanstveno utemeljene preporuke zajedničkom poduzeću, uzimajući u obzir
  klimatski, okolišni i
  socioekonomski učinak takvih preporuka
  , uključujući učinke na kompetitivnost i tehnološku suverenost,
  i ciljeve zajedničkog poduzeća
  kao i učinke istraživanja o rodnim pitanjima koje provodi zajedničko poduzeće
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Stručnjaci su uravnoteženo zastupljeni među članovima znanstvenog savjetodavnog tijela, unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, uključujući u pogledu rodne ravnoteže. Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela zajedno imaju potrebne kompetencije i stručno znanje u tehničkom području kako bi mogli davati znanstveno utemeljene preporuke zajedničkom poduzeću, uzimajući u obzir socioekonomski učinak takvih preporuka i ciljeve zajedničkog poduzeća.

2.   Stručnjaci su uravnoteženo zastupljeni među članovima znanstvenog savjetodavnog tijela, unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, uključujući u pogledu
  izvrsnosti te
  rodne ravnoteže
  i geografske raznolikosti
  . Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela zajedno imaju potrebne kompetencije i stručno znanje u tehničkom području kako bi mogli davati znanstveno utemeljene preporuke zajedničkom poduzeću, uzimajući u obzir
  klimatski, okolišni i
  socioekonomski učinak takvih preporuka
  , uključujući učinke na kompetitivnost i tehnološku suverenost,
  i ciljeve zajedničkog poduzeća
  kao i učinke istraživanja o rodnim pitanjima koje provodi zajedničko poduzeće
  .

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav znanstvenog savjetodavnog tijela zajedničkog poduzeća i imenuje njegove članove
  . Ako je relevantno, upravni odbor razmatra potencijalne kandidate koje predlaže skupina predstavnika država. | 4.   Upravni odbor
  , na temelju transparentnih i otvorenih poziva na izraz interesa,
  utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav znanstvenog savjetodavnog tijela zajedničkog poduzeća i imenuje njegove članove
  na najviše četiri godine
  ,
  uz mogućnost jednog produljenja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav znanstvenog savjetodavnog tijela zajedničkog poduzeća i imenuje njegove članove
  . Ako je relevantno, upravni odbor razmatra potencijalne kandidate koje predlaže skupina predstavnika država.

4.   Upravni odbor
  , na temelju transparentnih i otvorenih poziva na izraz interesa,
  utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav znanstvenog savjetodavnog tijela zajedničkog poduzeća i imenuje njegove članove
  na najviše četiri godine
  ,
  uz mogućnost jednog produljenja
  .

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 6.

Članak 19. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Znanstveno savjetodavno tijelo sastaje se najmanje dvaput godišnje, a sastanke saziva predsjednik. Predsjednik može na sastanke pozvati druge osobe kao promatrače. Znanstveno savjetodavno tijelo donosi svoj poslovnik. | 6.   Znanstveno savjetodavno tijelo sastaje se najmanje dvaput godišnje, a sastanke saziva predsjednik. Predsjednik može na sastanke pozvati druge osobe kao promatrače. Znanstveno savjetodavno tijelo donosi svoj poslovnik
  , uključujući mjere za izbjegavanje svih sukoba interesa u procesu donošenja odluka. Dnevni red, sudionici i zapisnik sa sastanka objavljuju se pravodobno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Znanstveno savjetodavno tijelo sastaje se najmanje dvaput godišnje, a sastanke saziva predsjednik. Predsjednik može na sastanke pozvati druge osobe kao promatrače. Znanstveno savjetodavno tijelo donosi svoj poslovnik.

6.   Znanstveno savjetodavno tijelo sastaje se najmanje dvaput godišnje, a sastanke saziva predsjednik. Predsjednik može na sastanke pozvati druge osobe kao promatrače. Znanstveno savjetodavno tijelo donosi svoj poslovnik
  , uključujući mjere za izbjegavanje svih sukoba interesa u procesu donošenja odluka. Dnevni red, sudionici i zapisnik sa sastanka objavljuju se pravodobno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 7. – točka a

Članak 19. – stavak 7. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | savjetuje o znanstvenim prioritetima koje treba uključiti u programe rada, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i strateškim planiranjem Obzora Europa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

savjetuje o znanstvenim prioritetima koje treba uključiti u programe rada, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i strateškim planiranjem Obzora Europa;

| (a) | savjetuje o znanstvenim prioritetima koje treba uključiti u programe rada, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i
  povezanim programima rada te u skladu sa
  strateškim planiranjem Obzora Europa; |
| --- | --- |

(a)

savjetuje o znanstvenim prioritetima koje treba uključiti u programe rada, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i
  povezanim programima rada te u skladu sa
  strateškim planiranjem Obzora Europa;

povezanim programima rada te u skladu sa

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 7. – točka d

Članak 19. – stavak 7. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pruža neovisne savjete i znanstvenu analizu u odnosu na konkretna pitanja i na zahtjev upravnog odbora, posebno u vezi s razvojem u srodnim sektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pruža neovisne savjete i znanstvenu analizu u odnosu na konkretna pitanja i na zahtjev upravnog odbora, posebno u vezi s razvojem u srodnim sektorima.

| (d) | pruža neovisne savjete i znanstvenu analizu u odnosu na konkretna pitanja i na zahtjev upravnog odbora, posebno u vezi s razvojem u srodnim sektorima
  , te na potencijalne učinke aktivnosti zajedničkog poduzeća u pogledu okoliša, društva i klime; |
| --- | --- |

(d)

pruža neovisne savjete i znanstvenu analizu u odnosu na konkretna pitanja i na zahtjev upravnog odbora, posebno u vezi s razvojem u srodnim sektorima
  , te na potencijalne učinke aktivnosti zajedničkog poduzeća u pogledu okoliša, društva i klime;

, te na potencijalne učinke aktivnosti zajedničkog poduzeća u pogledu okoliša, društva i klime;

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 7. – točka fa (nova)

Članak 19. – stavak 7. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | ocjenjuje i savjetuje upravni odbor o prijavama potencijalnih pridruženih članova i partnera koji daju doprinos; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

ocjenjuje i savjetuje upravni odbor o prijavama potencijalnih pridruženih članova i partnera koji daju doprinos;

ocjenjuje i savjetuje upravni odbor o prijavama potencijalnih pridruženih članova i partnera koji daju doprinos;

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 8.

Članak 19. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Nakon svakog sastanka znanstvenog savjetodavnog tijela njegov predsjednik upravnom odboru podnosi izvješće u kojem se navode mišljenja tijela i njegovih članova o pitanjima o kojima se raspravljalo na tom sastanku. | 8.   Nakon svakog sastanka znanstvenog savjetodavnog tijela njegov predsjednik upravnom odboru podnosi izvješće u kojem se navode mišljenja tijela i njegovih članova o pitanjima o kojima se raspravljalo na tom sastanku.
  U mjeri u kojoj je to moguće izvješće je javno dostupno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Nakon svakog sastanka znanstvenog savjetodavnog tijela njegov predsjednik upravnom odboru podnosi izvješće u kojem se navode mišljenja tijela i njegovih članova o pitanjima o kojima se raspravljalo na tom sastanku.

8.   Nakon svakog sastanka znanstvenog savjetodavnog tijela njegov predsjednik upravnom odboru podnosi izvješće u kojem se navode mišljenja tijela i njegovih članova o pitanjima o kojima se raspravljalo na tom sastanku.
  U mjeri u kojoj je to moguće izvješće je javno dostupno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća.

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 9.a (novi)

Članak 19. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Upravni odbor bez nepotrebne odgode obavješćuje znanstveno savjetodavno tijelo o daljnjem postupanju na temelju njegovih preporuka ili prijedloga ili navodi razloge zbog kojih ih nije poduzeo te ih objavljuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9a.
     
  Upravni odbor bez nepotrebne odgode obavješćuje znanstveno savjetodavno tijelo o daljnjem postupanju na temelju njegovih preporuka ili prijedloga ili navodi razloge zbog kojih ih nije poduzeo te ih objavljuje.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 5.

Članak 20. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Predsjednik skupine predstavnika država može pozvati druge osobe da prisustvuju njezinim sastancima kao promatrači, osobito predstavnike relevantnih saveznih ili regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova i predstavnike drugih tijela zajedničkog poduzeća. | 5.   Predsjednik skupine predstavnika država može pozvati druge osobe da prisustvuju njezinim sastancima kao promatrači, osobito predstavnike relevantnih saveznih ili regionalnih tijela iz Unije, predstavnike MSP-ova
  i sektorska
  udruženja
  , predstavnike organizacija civilnog društva
  i predstavnike drugih tijela zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Predsjednik skupine predstavnika država može pozvati druge osobe da prisustvuju njezinim sastancima kao promatrači, osobito predstavnike relevantnih saveznih ili regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova i predstavnike drugih tijela zajedničkog poduzeća.

5.   Predsjednik skupine predstavnika država može pozvati druge osobe da prisustvuju njezinim sastancima kao promatrači, osobito predstavnike relevantnih saveznih ili regionalnih tijela iz Unije, predstavnike MSP-ova
  i sektorska
  udruženja
  , predstavnike organizacija civilnog društva
  i predstavnike drugih tijela zajedničkog poduzeća.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 6.

Članak 20. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Dnevni red sastanaka skupine predstavnika država dostavlja se dovoljno rano kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost svake države članice i pridružene zemlje. Dnevni red u informativne se svrhe dostavlja i upravnom odboru. | 6.   Dnevni red sastanaka skupine predstavnika država dostavlja se dovoljno rano kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost svake države članice i pridružene zemlje. Dnevni red u informativne se svrhe
  pravodobno
  dostavlja i upravnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Dnevni red sastanaka skupine predstavnika država dostavlja se dovoljno rano kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost svake države članice i pridružene zemlje. Dnevni red u informativne se svrhe dostavlja i upravnom odboru.

6.   Dnevni red sastanaka skupine predstavnika država dostavlja se dovoljno rano kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost svake države članice i pridružene zemlje. Dnevni red u informativne se svrhe
  pravodobno
  dostavlja i upravnom odboru.

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 7. – točka b

Članak 20. – stavak 7. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ažuriranju
  strateškog
  smjernica u skladu sa strateškim planiranjem Obzora Europa i s drugim financijskim instrumentima Unije i država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ažuriranju
  strateškog
  smjernica u skladu sa strateškim planiranjem Obzora Europa i s drugim financijskim instrumentima Unije i država članica;

strateškog

| (b) | ažuriranju
  strateških
  smjernica u skladu sa strateškim planiranjem Obzora Europa
  , glavnim politikama i ciljevima Unije
  i s drugim financijskim instrumentima Unije i država članica; |
| --- | --- |

(b)

ažuriranju
  strateških
  smjernica u skladu sa strateškim planiranjem Obzora Europa
  , glavnim politikama i ciljevima Unije
  i s drugim financijskim instrumentima Unije i država članica;

strateških

, glavnim politikama i ciljevima Unije

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 7. – točka e

Članak 20. – stavak 7. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | sudjelovanju MSP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

sudjelovanju MSP-ova.

| (e) | sudjelovanju MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća, njihovih poslovnih udruženja, sveučilišta i istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva i mjere poduzete za promicanje sudjelovanja novih sudionika. |
| --- | --- |

(e)

sudjelovanju MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća, njihovih poslovnih udruženja, sveučilišta i istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva i mjere poduzete za promicanje sudjelovanja novih sudionika.

i novoosnovanih poduzeća, njihovih poslovnih udruženja, sveučilišta i istraživačkih organizacija, organizacija civilnog društva i mjere poduzete za promicanje sudjelovanja novih sudionika.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 7. – točka ea (nova)

Članak 20. – stavak 7. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | potencijalnim učincima aktivnosti zajedničkog poduzeća na okoliš i klimu te njihovoj društvenoj dodanoj vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

potencijalnim učincima aktivnosti zajedničkog poduzeća na okoliš i klimu te njihovoj društvenoj dodanoj vrijednosti.

potencijalnim učincima aktivnosti zajedničkog poduzeća na okoliš i klimu te njihovoj društvenoj dodanoj vrijednosti.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 8. – točka a

Članak 20. – stavak 8. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | statusom relevantnih nacionalnih ili regionalnih istraživačkih i inovacijskih programa i određivanjem potencijalnih područja suradnje, uključujući konkretne mjere koje se poduzimaju ili su predviđene radi uvođenja relevantnih tehnologija i inovativnih rješenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

statusom relevantnih nacionalnih ili regionalnih istraživačkih i inovacijskih programa i određivanjem potencijalnih područja suradnje, uključujući konkretne mjere koje se poduzimaju ili su predviđene radi uvođenja relevantnih tehnologija i inovativnih rješenja;

| (a) | statusom relevantnih nacionalnih ili regionalnih istraživačkih i inovacijskih programa i određivanjem potencijalnih područja suradnje, uključujući konkretne mjere koje se poduzimaju ili su predviđene
  (kao što su koordinirani pozivi između zajedničkih poziva i njihovih programa za istraživanje i razvoj i ulaganja)
  radi
  razvoja te
  uvođenja
  i prihvaćanja
  relevantnih tehnologija i inovativnih rješenja
  na tržištu i u društvu
  ; |
| --- | --- |

(a)

statusom relevantnih nacionalnih ili regionalnih istraživačkih i inovacijskih programa i određivanjem potencijalnih područja suradnje, uključujući konkretne mjere koje se poduzimaju ili su predviđene
  (kao što su koordinirani pozivi između zajedničkih poziva i njihovih programa za istraživanje i razvoj i ulaganja)
  radi
  razvoja te
  uvođenja
  i prihvaćanja
  relevantnih tehnologija i inovativnih rješenja
  na tržištu i u društvu
  ;

(kao što su koordinirani pozivi između zajedničkih poziva i njihovih programa za istraživanje i razvoj i ulaganja)

razvoja te

i prihvaćanja

na tržištu i u društvu

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 9.

Članak 20. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Na kraju svake kalendarske godine skupina predstavnika država podnosi izvješće u kojem se opisuju nacionalne ili regionalne politike iz područja djelovanja zajedničkog poduzeća te utvrđuju posebni načini suradnje s djelovanjima koje financira zajedničko poduzeće. | 9.   Na kraju svake kalendarske godine skupina predstavnika država podnosi izvješće u kojem se opisuju nacionalne ili regionalne politike iz područja djelovanja zajedničkog poduzeća te utvrđuju posebni načini suradnje s djelovanjima koje financira zajedničko poduzeće.
  Izvješće je javno dostupno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Na kraju svake kalendarske godine skupina predstavnika država podnosi izvješće u kojem se opisuju nacionalne ili regionalne politike iz područja djelovanja zajedničkog poduzeća te utvrđuju posebni načini suradnje s djelovanjima koje financira zajedničko poduzeće.

9.   Na kraju svake kalendarske godine skupina predstavnika država podnosi izvješće u kojem se opisuju nacionalne ili regionalne politike iz područja djelovanja zajedničkog poduzeća te utvrđuju posebni načini suradnje s djelovanjima koje financira zajedničko poduzeće.
  Izvješće je javno dostupno na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 13.a (novi)

Članak 20. – stavak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Pri izvršavanja svojih zadaća skupina državnih predstavnika poštuje pravila o povjerljivosti i sukobu interesa utvrđena u člancima 31. i 40. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13a.
     
  Pri izvršavanja svojih zadaća skupina državnih predstavnika poštuje pravila o povjerljivosti i sukobu interesa utvrđena u člancima 31. i 40.

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Skupina dionika otvorena je za javne i privatne dionike, uključujući organizirane skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja kao i iz drugih zemalja. | 2.   Skupina dionika otvorena je za javne i privatne dionike, uključujući organizirane skupine
  i organizacije civilnog društva,
  aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja kao i iz drugih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Skupina dionika otvorena je za javne i privatne dionike, uključujući organizirane skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja kao i iz drugih zemalja.

2.   Skupina dionika otvorena je za javne i privatne dionike, uključujući organizirane skupine
  i organizacije civilnog društva,
  aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja kao i iz drugih zemalja.

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.a (novi)

Članak 21. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav skupine dionika te nastoji osigurati članstvo koje je rodno uravnoteženo, zemljopisno raznoliko te zastupa razne sektore i iskustva. Ako je relevantno, upravni odbor razmatra potencijalne kandidate koje predlaže skupina predstavnika država. Osigurava se stalna otvorenost skupine dionika za nove članove koje bi trebalo ocijeniti u privremenoj evaluaciji i prema potrebi razmotriti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav skupine dionika te nastoji osigurati članstvo koje je rodno uravnoteženo, zemljopisno raznoliko te zastupa razne sektore i iskustva. Ako je relevantno, upravni odbor razmatra potencijalne kandidate koje predlaže skupina predstavnika država. Osigurava se stalna otvorenost skupine dionika za nove članove koje bi trebalo ocijeniti u privremenoj evaluaciji i prema potrebi razmotriti.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Skupina dionika redovito se obavješćuje o aktivnostima zajedničkog poduzeća te se poziva na očitovanje o planiranim inicijativama zajedničkog poduzeća. | 3.   Skupina dionika redovito se obavješćuje o aktivnostima zajedničkog poduzeća te se poziva na očitovanje o planiranim inicijativama zajedničkog poduzeća
  , na poziv ili na vlastitu inicijativu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Skupina dionika redovito se obavješćuje o aktivnostima zajedničkog poduzeća te se poziva na očitovanje o planiranim inicijativama zajedničkog poduzeća.

3.   Skupina dionika redovito se obavješćuje o aktivnostima zajedničkog poduzeća te se poziva na očitovanje o planiranim inicijativama zajedničkog poduzeća
  , na poziv ili na vlastitu inicijativu
  .

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 4.

Članak 21. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Sastanke skupine dionika saziva izvršni direktor. | 4.   Sastanke skupine dionika saziva izvršni direktor
  barem jednom godišnje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Sastanke skupine dionika saziva izvršni direktor.

4.   Sastanke skupine dionika saziva izvršni direktor
  barem jednom godišnje
  .

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 5.

Članak 21. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Izvršni direktor može savjetovati upravnom odboru da se o konkretnim pitanjima savjetuje sa skupinom dionika. Ako se takvo savjetovanje provede, upravnom odboru dostavlja se izvješće nakon odgovarajuće rasprave u skupini dionika. | 5.   Izvršni direktor može savjetovati upravnom odboru da se o konkretnim pitanjima savjetuje sa skupinom dionika. Ako se takvo savjetovanje provede, upravnom odboru dostavlja se izvješće nakon odgovarajuće rasprave u skupini dionika
  koje je javno dostupno na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Izvršni direktor može savjetovati upravnom odboru da se o konkretnim pitanjima savjetuje sa skupinom dionika. Ako se takvo savjetovanje provede, upravnom odboru dostavlja se izvješće nakon odgovarajuće rasprave u skupini dionika.

5.   Izvršni direktor može savjetovati upravnom odboru da se o konkretnim pitanjima savjetuje sa skupinom dionika. Ako se takvo savjetovanje provede, upravnom odboru dostavlja se izvješće nakon odgovarajuće rasprave u skupini dionika
  koje je javno dostupno na internetskim stranicama odgovarajućeg zajedničkog poduzeća
  .

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 5.a (novi)

Članak 21. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pri izvršavanja svojih zadaća skupina dionika poštuje pravila o povjerljivosti i sukobu interesa utvrđena u člancima 31. i 40. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Pri izvršavanja svojih zadaća skupina dionika poštuje pravila o povjerljivosti i sukobu interesa utvrđena u člancima 31. i 40.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  U skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe o Obzoru Europa i odstupajući od članka 34. te Uredbe, zajednička poduzeća mogu primjenjivati različite visine nadoknade za financiranje Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika i vrsti djelovanja. Visine nadoknade navode se u programu rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  U skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe o Obzoru Europa i odstupajući od članka 34. te Uredbe, zajednička poduzeća mogu primjenjivati različite visine nadoknade za financiranje Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika i vrsti djelovanja. Visine nadoknade navode se u programu rada.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Program rada donosi se do kraja godine koja prethodi njegovoj provedbi. Program rada objavljuje se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se, radi potpore koordinaciji s općom strategijom Obzora Europa, dostavlja programskom odboru
  za
  relevantne
  klastere
  u svrhu informiranja. | 2.   Program rada donosi se do kraja godine koja prethodi njegovoj provedbi. Program rada objavljuje se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te
  na internetskim stranicama Obzora Europa i u zajedničkoj elektroničkoj bazi podataka te
  se, radi potpore koordinaciji s općom strategijom Obzora Europa, dostavlja relevantnoj
  konfiguraciji
  programskog odbora u svrhu informiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Program rada donosi se do kraja godine koja prethodi njegovoj provedbi. Program rada objavljuje se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se, radi potpore koordinaciji s općom strategijom Obzora Europa, dostavlja programskom odboru
  za
  relevantne
  klastere
  u svrhu informiranja.

2.   Program rada donosi se do kraja godine koja prethodi njegovoj provedbi. Program rada objavljuje se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te
  na internetskim stranicama Obzora Europa i u zajedničkoj elektroničkoj bazi podataka te
  se, radi potpore koordinaciji s općom strategijom Obzora Europa, dostavlja relevantnoj
  konfiguraciji
  programskog odbora u svrhu informiranja.

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 5.

Članak 23. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Godišnji proračun prilagođava se kako bi se u obzir uzeo iznos financijskog doprinosa Unije koji je utvrđen u proračunu Unije. | 5.   Godišnji proračun prilagođava se kako bi se u obzir uzeo iznos financijskog doprinosa Unije koji je utvrđen u proračunu Unije
  i iznosi financijskih doprinosa i doprinosa u naravi članova koji nisu Unija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Godišnji proračun prilagođava se kako bi se u obzir uzeo iznos financijskog doprinosa Unije koji je utvrđen u proračunu Unije.

5.   Godišnji proračun prilagođava se kako bi se u obzir uzeo iznos financijskog doprinosa Unije koji je utvrđen u proračunu Unije
  i iznosi financijskih doprinosa i doprinosa u naravi članova koji nisu Unija
  .

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja konsolidirano godišnje izvješće o radu koje se odnosi na izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća. | 1.   Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja konsolidirano godišnje izvješće o radu koje se odnosi na izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
  Konsolidirano godišnje izvješće o radu pravodobno se objavljuje na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja konsolidirano godišnje izvješće o radu koje se odnosi na izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.

1.   Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja konsolidirano godišnje izvješće o radu koje se odnosi na izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
  Konsolidirano godišnje izvješće o radu pravodobno se objavljuje na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka b

Članak 24. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podnesenim prijedlozima, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podnesenim prijedlozima, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama;

| (b) | podnesenim prijedlozima, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama
  , te uz navođenje postotka novih sudionika
  ; |
| --- | --- |

(b)

podnesenim prijedlozima, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama
  , te uz navođenje postotka novih sudionika
  ;

, te uz navođenje postotka novih sudionika

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka e

Članak 24. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | suradnji s drugim europskim partnerstvima, uključujući zajedničke pozive, i sinergijama između djelovanja zajedničkih poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

suradnji s drugim europskim partnerstvima, uključujući zajedničke pozive, i sinergijama između djelovanja zajedničkih poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika.

| (e) | suradnji s drugim europskim partnerstvima, uključujući zajedničke pozive, i sinergijama između djelovanja zajedničkih poduzeća i
  drugih programa Unije te
  nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika. |
| --- | --- |

(e)

suradnji s drugim europskim partnerstvima, uključujući zajedničke pozive, i sinergijama između djelovanja zajedničkih poduzeća i
  drugih programa Unije te
  nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika.

drugih programa Unije te

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka ea (nova)

Članak 24. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | napretku u provedbi mjerljivih očekivanih ishoda, rezultata i ključnih etapa u definiranom vremenskom okviru utvrđenom u strateškoj agendi za istraživanja i inovacije te u programu rada zajedničkog poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

napretku u provedbi mjerljivih očekivanih ishoda, rezultata i ključnih etapa u definiranom vremenskom okviru utvrđenom u strateškoj agendi za istraživanja i inovacije te u programu rada zajedničkog poduzeća;

napretku u provedbi mjerljivih očekivanih ishoda, rezultata i ključnih etapa u definiranom vremenskom okviru utvrđenom u strateškoj agendi za istraživanja i inovacije te u programu rada zajedničkog poduzeća;

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka eb (nova)

Članak 24. – stavak 2. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | iznosima financijskih doprinosa članova koji nisu Unija i stvarno pruženim financijskim doprinosima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

iznosima financijskih doprinosa članova koji nisu Unija i stvarno pruženim financijskim doprinosima Unije;

iznosima financijskih doprinosa članova koji nisu Unija i stvarno pruženim financijskim doprinosima Unije;

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka ec (nova)

Članak 24. – stavak 2. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | doprinosu zajedničkog poduzeća aktivnostima u okviru programa vještina za Europu, posebno onima čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji te povećanje broja osoba s diplomom u području STEM-a, u odgovarajućim područjima rada zajedničkog poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ec)

(ec)

doprinosu zajedničkog poduzeća aktivnostima u okviru programa vještina za Europu, posebno onima čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji te povećanje broja osoba s diplomom u području STEM-a, u odgovarajućim područjima rada zajedničkog poduzeća;

doprinosu zajedničkog poduzeća aktivnostima u okviru programa vještina za Europu, posebno onima čiji je cilj razvijanje vještina za potporu zelenoj i digitalnoj tranziciji te povećanje broja osoba s diplomom u području STEM-a, u odgovarajućim područjima rada zajedničkog poduzeća;

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – točka eb (nova)

Članak 24. – stavak 2. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ed) | bilo kojim aktivnostima povezanima s rodno osviještenom politikom, uključujući i one kojima je cilj premostiti razliku među spolovima u području istraživanja i inovacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ed)

(ed)

bilo kojim aktivnostima povezanima s rodno osviještenom politikom, uključujući i one kojima je cilj premostiti razliku među spolovima u području istraživanja i inovacija.

bilo kojim aktivnostima povezanima s rodno osviještenom politikom, uključujući i one kojima je cilj premostiti razliku među spolovima u području istraživanja i inovacija.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2.

Članak 26. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Članovi koji nisu Unija dogovaraju se o tome kako međusobno podijeliti svoj zajednički doprinos
  u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća
  . | 2.   Članovi koji nisu Unija dogovaraju se o tome kako međusobno podijeliti svoj zajednički doprinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Članovi koji nisu Unija dogovaraju se o tome kako međusobno podijeliti svoj zajednički doprinos
  u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća
  .

2.   Članovi koji nisu Unija dogovaraju se o tome kako međusobno podijeliti svoj zajednički doprinos.

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2.a (novi)

Članak 26. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Kada odlučuju o tome kako podijeliti svoj zajednički doprinos zajedničkom poduzeću, članovi koji nisu Unija djeluju u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća, bez nametanja bilo kojih opterećujućih uvjeta MSP-ovima čije je sudjelovanje u zajedničkom poduzeću potpomognuto i povoljnim uvjetima kojima se uzimaju u obzir njihova veličina kao i njihova ograničenija pregovaračka moć u lancu vrijednosti u usporedbi s većim akterima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Kada odlučuju o tome kako podijeliti svoj zajednički doprinos zajedničkom poduzeću, članovi koji nisu Unija djeluju u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća, bez nametanja bilo kojih opterećujućih uvjeta MSP-ovima čije je sudjelovanje u zajedničkom poduzeću potpomognuto i povoljnim uvjetima kojima se uzimaju u obzir njihova veličina kao i njihova ograničenija pregovaračka moć u lancu vrijednosti u usporedbi s većim akterima.

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 6.

Članak 26. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija ne ispune svoju obvezu u pogledu vlastitog doprinosa, izvršni direktor o tome ih obavješćuje pisanim putem i određuje razuman rok za ispravljanje takvog propusta. Ako po isteku tog roka predmetni član koji nije Unija još uvijek nije ispunio svoje obveze, izvršni direktor obavješćuje Komisiju u vezi s potencijalnim mjerama i predmetnog člana da mu je uskraćeno pravo glasa u upravnom odboru u skladu s člankom 11. stavkom 9. | 6.   Ako članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija ne ispune svoju obvezu u pogledu vlastitog doprinosa, izvršni direktor o tome ih obavješćuje pisanim putem i određuje razuman rok za ispravljanje takvog propusta. Ako po isteku tog roka predmetni član koji nije Unija još uvijek nije ispunio svoje obveze, izvršni direktor obavješćuje Komisiju
  i države sudionice
  u vezi s potencijalnim mjerama i predmetnog člana da mu je uskraćeno pravo glasa u upravnom odboru u skladu s člankom 11. stavkom 9. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija ne ispune svoju obvezu u pogledu vlastitog doprinosa, izvršni direktor o tome ih obavješćuje pisanim putem i određuje razuman rok za ispravljanje takvog propusta. Ako po isteku tog roka predmetni član koji nije Unija još uvijek nije ispunio svoje obveze, izvršni direktor obavješćuje Komisiju u vezi s potencijalnim mjerama i predmetnog člana da mu je uskraćeno pravo glasa u upravnom odboru u skladu s člankom 11. stavkom 9.

6.   Ako članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija ne ispune svoju obvezu u pogledu vlastitog doprinosa, izvršni direktor o tome ih obavješćuje pisanim putem i određuje razuman rok za ispravljanje takvog propusta. Ako po isteku tog roka predmetni član koji nije Unija još uvijek nije ispunio svoje obveze, izvršni direktor obavješćuje Komisiju
  i države sudionice
  u vezi s potencijalnim mjerama i predmetnog člana da mu je uskraćeno pravo glasa u upravnom odboru u skladu s člankom 11. stavkom 9.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 4.

Članak 28. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Neovisno o stavcima od 1. do 3., sporazumi, odluke i ugovori koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisija, predmetno zajedničko poduzeće, Revizorski sud, EPPO i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija, inspekcija na terenu i istraga u skladu s njihovim nadležnostima. | 4.   Neovisno o stavcima od 1. do 3., sporazumi, odluke i ugovori koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisija, predmetno zajedničko poduzeće, Revizorski sud, EPPO i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija, inspekcija na terenu i istraga u skladu s njihovim nadležnostima
  bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Neovisno o stavcima od 1. do 3., sporazumi, odluke i ugovori koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisija, predmetno zajedničko poduzeće, Revizorski sud, EPPO i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija, inspekcija na terenu i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

4.   Neovisno o stavcima od 1. do 3., sporazumi, odluke i ugovori koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisija, predmetno zajedničko poduzeće, Revizorski sud, EPPO i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija, inspekcija na terenu i istraga u skladu s njihovim nadležnostima
  bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  .

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.

Članak 29. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Revizije rashoda za neizravna djelovanja provode se u skladu s [člankom 48.] Uredbe o Obzoru Europa kao dio neizravnih djelovanja programa Obzor Europa, posebno u skladu sa strategijom revizije iz [članka 48. stavka 2.] te uredbe. | Revizije rashoda za neizravna djelovanja provode se u skladu s [člankom 48.] Uredbe o Obzoru Europa kao dio neizravnih djelovanja programa Obzor Europa, posebno u skladu sa strategijom revizije iz [članka 48. stavka 2.] te uredbe
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Revizije rashoda za neizravna djelovanja provode se u skladu s [člankom 48.] Uredbe o Obzoru Europa kao dio neizravnih djelovanja programa Obzor Europa, posebno u skladu sa strategijom revizije iz [članka 48. stavka 2.] te uredbe.

Revizije rashoda za neizravna djelovanja provode se u skladu s [člankom 48.] Uredbe o Obzoru Europa kao dio neizravnih djelovanja programa Obzor Europa, posebno u skladu sa strategijom revizije iz [članka 48. stavka 2.] te uredbe
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  .

, bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Unutarnji revizor Komisije u pogledu zajedničkih poduzeća ima jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije. | 1.   Unutarnji revizor Komisije u pogledu zajedničkih poduzeća ima jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije
  i poduzima mjere za smanjenje administrativnog opterećenja za zajednička poduzeća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Unutarnji revizor Komisije u pogledu zajedničkih poduzeća ima jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije.

1.   Unutarnji revizor Komisije u pogledu zajedničkih poduzeća ima jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije
  i poduzima mjere za smanjenje administrativnog opterećenja za zajednička poduzeća
  .

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1.

Članak 34. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajedničko poduzeće omogućuje institucijama Unije i tijelima, uredima ili agencijama Unije pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koje financira. Takve informacije obuhvaćaju rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima zajedničkog poduzeća i sve druge informacije koje se smatraju potrebnima za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i moraju biti u skladu
  s
  primjenjivim pravilima o povjerljivosti. | 1.   Zajedničko poduzeće omogućuje institucijama Unije i tijelima, uredima ili agencijama Unije pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koje financira. Takve informacije obuhvaćaju rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima zajedničkog poduzeća i sve druge informacije koje se smatraju potrebnima za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu
  , podliježu odgovarajućim standardima IT
  i
  informacijske sigurnosti, u skladu su s načelima nužnosti i proporcionalnosti te
  moraju biti u skladu
  sa zaštitom osobnih podataka i
  primjenjivim pravilima o povjerljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajedničko poduzeće omogućuje institucijama Unije i tijelima, uredima ili agencijama Unije pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koje financira. Takve informacije obuhvaćaju rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima zajedničkog poduzeća i sve druge informacije koje se smatraju potrebnima za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i moraju biti u skladu
  s
  primjenjivim pravilima o povjerljivosti.

1.   Zajedničko poduzeće omogućuje institucijama Unije i tijelima, uredima ili agencijama Unije pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koje financira. Takve informacije obuhvaćaju rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima zajedničkog poduzeća i sve druge informacije koje se smatraju potrebnima za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu
  , podliježu odgovarajućim standardima IT
  i
  informacijske sigurnosti, u skladu su s načelima nužnosti i proporcionalnosti te
  moraju biti u skladu
  sa zaštitom osobnih podataka i
  primjenjivim pravilima o povjerljivosti.

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Zajedničko poduzeće dostavlja Komisiji informacije iz podnesenih prijedloga u svrhu razvoja, provedbe, praćenja i evaluacije politika ili programa Unije. | 2.   Zajedničko poduzeće dostavlja Komisiji informacije iz podnesenih prijedloga u svrhu razvoja, provedbe, praćenja i evaluacije politika ili programa Unije.
  Svi relevantni podaci u vezi s projektima koje podnose zajednička poduzeća uključeni su u jedinstvenu bazu podataka o Obzoru Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Zajedničko poduzeće dostavlja Komisiji informacije iz podnesenih prijedloga u svrhu razvoja, provedbe, praćenja i evaluacije politika ili programa Unije.

2.   Zajedničko poduzeće dostavlja Komisiji informacije iz podnesenih prijedloga u svrhu razvoja, provedbe, praćenja i evaluacije politika ili programa Unije.
  Svi relevantni podaci u vezi s projektima koje podnose zajednička poduzeća uključeni su u jedinstvenu bazu podataka o Obzoru Europa.

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2.

Članak 35. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Broj zaposlenika utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje svakog zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj članova ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom. | 2.   Broj zaposlenika utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje svakog zajedničkog poduzeća
  te primjereno odražava broj radnih mjesta i razreda potrebnih za osiguravanje najviših standarda zapošljavanja u području
  , a u planu se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj članova ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom
  te uzimajući u obzir načelo rodne ravnoteže; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Broj zaposlenika utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje svakog zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj članova ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom.

2.   Broj zaposlenika utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje svakog zajedničkog poduzeća
  te primjereno odražava broj radnih mjesta i razreda potrebnih za osiguravanje najviših standarda zapošljavanja u području
  , a u planu se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj članova ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom
  te uzimajući u obzir načelo rodne ravnoteže;

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 1.

Članak 40. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajedničko poduzeće, njegova tijela i osoblje izbjegavaju svaki sukob interesa pri provođenju
  svojih aktivnosti
  . | 1.   Zajedničko poduzeće, njegova tijela i
  njegovi članovi kao i njegovo
  osoblje izbjegavaju svaki sukob interesa
  u postupku donošenja odluka povezanim s aktivnostima zajedničkog poduzeća, kao i
  pri
  njihovu
  provođenju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajedničko poduzeće, njegova tijela i osoblje izbjegavaju svaki sukob interesa pri provođenju
  svojih aktivnosti
  .

1.   Zajedničko poduzeće, njegova tijela i
  njegovi članovi kao i njegovo
  osoblje izbjegavaju svaki sukob interesa
  u postupku donošenja odluka povezanim s aktivnostima zajedničkog poduzeća, kao i
  pri
  njihovu
  provođenju.

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 2.

Članak 40. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor donosi pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, članove i druge osobe koje su u upravnom odboru i u drugim tijelima ili skupinama zajedničkog poduzeća, u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju. | 2.   Upravni odbor donosi pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, članove i druge osobe koje su u upravnom odboru i u drugim tijelima ili skupinama zajedničkog poduzeća, u skladu s
  ovom Uredbom,
  financijskim pravilima zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravni odbor donosi pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, članove i druge osobe koje su u upravnom odboru i u drugim tijelima ili skupinama zajedničkog poduzeća, u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju.

2.   Upravni odbor donosi pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, članove i druge osobe koje su u upravnom odboru i u drugim tijelima ili skupinama zajedničkog poduzeća, u skladu s
  ovom Uredbom,
  financijskim pravilima zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 2.a (novi)

Članak 40. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela i izvršni direktori objavljuju i ažuriraju izjavu o svim svojim stručnim aktivnostima, financijskim interesima i sukobima interesa. One također sadrže informacije o njihovu članstvu u različitim odborima i upravama, kao i informacije o svim udjelima u javnim poduzećima ako postoje moguće posljedice za javnu politiku ili ako taj udio osobi daje značajan utjecaj na poslovanje poduzeća ili partnerstva. Izvršni direktori moraju imati stručno iskustvo kojim se dokazuje da imaju iskustvo u odgovarajućem operativnom sektoru odgovarajućeg zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela i izvršni direktori objavljuju i ažuriraju izjavu o svim svojim stručnim aktivnostima, financijskim interesima i sukobima interesa. One također sadrže informacije o njihovu članstvu u različitim odborima i upravama, kao i informacije o svim udjelima u javnim poduzećima ako postoje moguće posljedice za javnu politiku ili ako taj udio osobi daje značajan utjecaj na poslovanje poduzeća ili partnerstva. Izvršni direktori moraju imati stručno iskustvo kojim se dokazuje da imaju iskustvo u odgovarajućem operativnom sektoru odgovarajućeg zajedničkog poduzeća.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 4.

Članak 43. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Tijekom postupka likvidacije imovina zajedničkog poduzeća koristi se za podmirivanje njegovih obveza i rashoda povezanih s likvidacijom. Svaki se višak raspodjeljuje među postojećim članovima zajedničkog poduzeća u trenutku likvidacije i to razmjerno njihovu financijskom doprinosu zajedničkom poduzeću. Svaki višak koji se dodijeli Uniji vraća se u
  opći
  proračun
  Unije
  . | 4.   Tijekom postupka likvidacije imovina zajedničkog poduzeća koristi se za podmirivanje njegovih obveza i rashoda povezanih s likvidacijom. Svaki se višak raspodjeljuje među postojećim članovima zajedničkog poduzeća u trenutku likvidacije i to razmjerno njihovu financijskom doprinosu zajedničkom poduzeću. Svaki
  takav
  višak koji se dodijeli Uniji vraća se u proračun
  Obzora Europa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Tijekom postupka likvidacije imovina zajedničkog poduzeća koristi se za podmirivanje njegovih obveza i rashoda povezanih s likvidacijom. Svaki se višak raspodjeljuje među postojećim članovima zajedničkog poduzeća u trenutku likvidacije i to razmjerno njihovu financijskom doprinosu zajedničkom poduzeću. Svaki višak koji se dodijeli Uniji vraća se u
  opći
  proračun
  Unije
  .

4.   Tijekom postupka likvidacije imovina zajedničkog poduzeća koristi se za podmirivanje njegovih obveza i rashoda povezanih s likvidacijom. Svaki se višak raspodjeljuje među postojećim članovima zajedničkog poduzeća u trenutku likvidacije i to razmjerno njihovu financijskom doprinosu zajedničkom poduzeću. Svaki
  takav
  višak koji se dodijeli Uniji vraća se u proračun
  Obzora Europa
  .

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1. – točka a

Članak 44. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ubrzati inovacijski proces i razvoj biotehnoloških inovativnih rješenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ubrzati inovacijski proces i razvoj biotehnoloških inovativnih rješenja;

| (a) | ubrzati
  istraživački i
  inovacijski proces i razvoj biotehnoloških inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

(a)

ubrzati
  istraživački i
  inovacijski proces i razvoj biotehnoloških inovativnih rješenja;

istraživački i

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1. – točka b

Članak 44. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ubrzati uvođenje postojećih zrelih i inovativnih biotehnoloških rješenja na tržište; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ubrzati uvođenje postojećih zrelih i inovativnih biotehnoloških rješenja na tržište;

| (b) | ubrzati uvođenje postojećih
  održivih
  zrelih i inovativnih biotehnoloških rješenja na tržište; |
| --- | --- |

(b)

ubrzati uvođenje postojećih
  održivih
  zrelih i inovativnih biotehnoloških rješenja na tržište;

održivih

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1. – točka c

Članak 44. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti bioindustrijskih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti bioindustrijskih sustava.

| (c) | osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti
  održivih
  bioindustrijskih sustava. |
| --- | --- |

(c)

osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti
  održivih
  bioindustrijskih sustava.

održivih

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka a

Članak 44. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | povećati intenzitet interdisciplinarnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se prednosti napretka u biološkim znanostima i drugim znanstvenim disciplinama iskoristile za razvoj i demonstraciju održivih biotehnoloških rješenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

povećati intenzitet interdisciplinarnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se prednosti napretka u biološkim znanostima i drugim znanstvenim disciplinama iskoristile za razvoj i demonstraciju održivih biotehnoloških rješenja;

| (a) | povećati intenzitet interdisciplinarnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se prednosti napretka u biološkim znanostima i drugim znanstvenim disciplinama iskoristile za razvoj i demonstraciju
  gospodarski, okolišno i socijalno
  održivih biotehnoloških rješenja; |
| --- | --- |

(a)

povećati intenzitet interdisciplinarnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se prednosti napretka u biološkim znanostima i drugim znanstvenim disciplinama iskoristile za razvoj i demonstraciju
  gospodarski, okolišno i socijalno
  održivih biotehnoloških rješenja;

gospodarski, okolišno i socijalno

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka b

Članak 44. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | povećati i povezati istraživački i inovacijski kapacitet dionika u cijeloj Uniji radi iskorištavanja potencijala lokalnog biogospodarstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

povećati i povezati istraživački i inovacijski kapacitet dionika u cijeloj Uniji radi iskorištavanja potencijala lokalnog biogospodarstva;

| (b) | povećati i povezati istraživački i inovacijski kapacitet dionika u cijeloj Uniji radi iskorištavanja potencijala lokalnog biogospodarstva
  u skladu s ciljevima Unije u pogledu klime, okoliša i bioraznolikosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

povećati i povezati istraživački i inovacijski kapacitet dionika u cijeloj Uniji radi iskorištavanja potencijala lokalnog biogospodarstva
  u skladu s ciljevima Unije u pogledu klime, okoliša i bioraznolikosti
  ;

u skladu s ciljevima Unije u pogledu klime, okoliša i bioraznolikosti

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka c

Članak 44. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | povećati istraživački i inovacijski kapacitet za rješavanje ekoloških problema i razvoj održivijih biotehnoloških inovacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

povećati istraživački i inovacijski kapacitet za rješavanje ekoloških problema i razvoj održivijih biotehnoloških inovacija;

| (c) | povećati istraživački i inovacijski kapacitet za rješavanje
  ekonomskih, socijalnih i
  ekoloških problema i razvoj održivijih biotehnoloških inovacija; |
| --- | --- |

(c)

povećati istraživački i inovacijski kapacitet za rješavanje
  ekonomskih, socijalnih i
  ekoloških problema i razvoj održivijih biotehnoloških inovacija;

ekonomskih, socijalnih i

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 44. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | doprinijeti identificiranju rješenjâ koja primjenjuju tehnologije i pristupe povezane s negativnim emisijama i sekvestracijom ugljjika u prirodnim sustavima te pokazuju druge koristi za okoliš; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

doprinijeti identificiranju rješenjâ koja primjenjuju tehnologije i pristupe povezane s negativnim emisijama i sekvestracijom ugljjika u prirodnim sustavima te pokazuju druge koristi za okoliš;

doprinijeti identificiranju rješenjâ koja primjenjuju tehnologije i pristupe povezane s negativnim emisijama i sekvestracijom ugljjika u prirodnim sustavima te pokazuju druge koristi za okoliš;

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka d

Članak 44. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | jačati integraciju biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih procesa u industrijske vrijednosne lance Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

jačati integraciju biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih procesa u industrijske vrijednosne lance Unije;

| (d) | jačati integraciju biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih procesa u industrijske vrijednosne lance Unije
  uz promicanje veće razine održivosti i kružnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

jačati integraciju biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih procesa u industrijske vrijednosne lance Unije
  uz promicanje veće razine održivosti i kružnosti
  ;

uz promicanje veće razine održivosti i kružnosti

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka e

Članak 44. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | smanjiti rizik za ulaganja u biotehnološka poduzeća i projekte povezana s istraživanjem i inovacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

smanjiti rizik za ulaganja u biotehnološka poduzeća i projekte povezana s istraživanjem i inovacijama;

| (e) | smanjiti rizik za ulaganja u
  održiva
  biotehnološka poduzeća i projekte povezane s istraživanjem i inovacijama; |
| --- | --- |

(e)

smanjiti rizik za ulaganja u
  održiva
  biotehnološka poduzeća i projekte povezane s istraživanjem i inovacijama;

održiva

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2. – točka f

Članak 44. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | osigurati da se pitanja okoliša uzimaju u obzir pri razvoju i provedbi biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

osigurati da se pitanja okoliša uzimaju u obzir pri razvoju i provedbi biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih projekata.

| (f) | osigurati da se pitanja okoliša
  i ublažavanja potencijalnih negativnih posljedica
  uzimaju u obzir pri razvoju i provedbi biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih projekata
  kako bi se pridonijelo energetskim i klimatskim ciljevima Unije; |
| --- | --- |

(f)

osigurati da se pitanja okoliša
  i ublažavanja potencijalnih negativnih posljedica
  uzimaju u obzir pri razvoju i provedbi biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih projekata
  kako bi se pridonijelo energetskim i klimatskim ciljevima Unije;

i ublažavanja potencijalnih negativnih posljedica

kako bi se pridonijelo energetskim i klimatskim ciljevima Unije;

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka c

Članak 45. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podupire multidisciplinarne istraživačke i inovacijske projekte visokog učinka kojima se jačaju industrijske inovacije u bioindustriji kako bi se ispunili ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

podupire multidisciplinarne istraživačke i inovacijske projekte visokog učinka kojima se jačaju industrijske inovacije u bioindustriji kako bi se ispunili ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo;

| (c) | podupire multidisciplinarne istraživačke i inovacijske projekte visokog učinka kojima se jačaju industrijske inovacije
  i održivost
  u bioindustriji kako bi se ispunili ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo
  u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

podupire multidisciplinarne istraživačke i inovacijske projekte visokog učinka kojima se jačaju industrijske inovacije
  i održivost
  u bioindustriji kako bi se ispunili ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo
  u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije
  ;

i održivost

u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka d

Članak 45. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | intenzivira istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo duž cijelog inovacijskog lanca od niskih do visokih razina tehnološke spremnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

intenzivira istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo duž cijelog inovacijskog lanca od niskih do visokih razina tehnološke spremnosti;

| (d) | intenzivira istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo duž cijelog inovacijskog lanca od niskih do visokih razina tehnološke spremnosti
  i ublažiti njihove potencijalne negativne socijalne i ekološke učinke; |
| --- | --- |

(d)

intenzivira istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo duž cijelog inovacijskog lanca od niskih do visokih razina tehnološke spremnosti
  i ublažiti njihove potencijalne negativne socijalne i ekološke učinke;

i ublažiti njihove potencijalne negativne socijalne i ekološke učinke;

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka e

Članak 45. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | mobilizira i povezuje aktere u području istraživanja i inovacija iz ruralnih, obalnih i urbanih područja i regija s neiskorištenim potencijalom za razvoj bioindustrije kako bi surađivali u projektnim aktivnostima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

mobilizira i povezuje aktere u području istraživanja i inovacija iz ruralnih, obalnih i urbanih područja i regija s neiskorištenim potencijalom za razvoj bioindustrije kako bi surađivali u projektnim aktivnostima;

| (e) | mobilizira i povezuje aktere u području istraživanja i inovacija iz ruralnih, obalnih i urbanih područja i regija
  na različitim geografskim razinama
  s neiskorištenim potencijalom za razvoj
  održive
  bioindustrije kako bi surađivali u projektnim aktivnostima; |
| --- | --- |

(e)

mobilizira i povezuje aktere u području istraživanja i inovacija iz ruralnih, obalnih i urbanih područja i regija
  na različitim geografskim razinama
  s neiskorištenim potencijalom za razvoj
  održive
  bioindustrije kako bi surađivali u projektnim aktivnostima;

na različitim geografskim razinama

održive

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka g

Članak 45. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | promiče komunikaciju i suradnju između aktera u području istraživanja i inovacija i industrijskih dionika u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se podigla razina informiranosti o brzom razvoju znanja i tehnologije te olakšali međusektorska suradnja i prihvaćanje inovativnih biotehnoloških rješenja na tržištu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

promiče komunikaciju i suradnju između aktera u području istraživanja i inovacija i industrijskih dionika u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se podigla razina informiranosti o brzom razvoju znanja i tehnologije te olakšali međusektorska suradnja i prihvaćanje inovativnih biotehnoloških rješenja na tržištu;

| (g) | promiče komunikaciju i suradnju između aktera u području istraživanja i inovacija i industrijskih dionika
  , uključujući MSP-ove, male organizacije iz primarnog sektora i organizacije civilnog društva,
  u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se podigla razina informiranosti o brzom razvoju znanja i tehnologije te olakšali međusektorska suradnja i prihvaćanje
  održivih
  inovativnih
  održivih
  biotehnoloških rješenja na tržištu; |
| --- | --- |

(g)

promiče komunikaciju i suradnju između aktera u području istraživanja i inovacija i industrijskih dionika
  , uključujući MSP-ove, male organizacije iz primarnog sektora i organizacije civilnog društva,
  u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se podigla razina informiranosti o brzom razvoju znanja i tehnologije te olakšali međusektorska suradnja i prihvaćanje
  održivih
  inovativnih
  održivih
  biotehnoloških rješenja na tržištu;

, uključujući MSP-ove, male organizacije iz primarnog sektora i organizacije civilnog društva,

održivih

održivih

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka h

Članak 45. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | mobilizira nacionalna i regionalna tijela koja mogu stvoriti povoljnije uvjete za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

mobilizira nacionalna i regionalna tijela koja mogu stvoriti povoljnije uvjete za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu;

| (h) | mobilizira nacionalna i regionalna tijela koja mogu stvoriti povoljnije uvjete za prihvaćanje
  održivih
  biotehnoloških inovacija na tržištu |
| --- | --- |

(h)

mobilizira nacionalna i regionalna tijela koja mogu stvoriti povoljnije uvjete za prihvaćanje
  održivih
  biotehnoloških inovacija na tržištu

održivih

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka j

Članak 45. – stavak 1. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | informira
  oblikovatelje politika
  ,
  industriju, nevladine organizacije
  i
  potrošače općenito o
  inovativnim biotehnološkim rješenjima te
  ih
  promiče
  među njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

informira
  oblikovatelje politika
  ,
  industriju, nevladine organizacije
  i
  potrošače općenito o
  inovativnim biotehnološkim rješenjima te
  ih
  promiče
  među njima.

oblikovatelje politika

industriju, nevladine organizacije

potrošače općenito o

ih

među njima.

| (j) | objavljuje i dostavlja svoje nalaze i rezultate na transparentan i pristupačan način
  ,
  uključujući u pogledu svojih socijalnih
  i
  okolišnih učinaka u EU-u i trećim zemljama
  te informira i promiče inovativna biotehnološka rješenja. |
| --- | --- |

(j)

objavljuje i dostavlja svoje nalaze i rezultate na transparentan i pristupačan način
  ,
  uključujući u pogledu svojih socijalnih
  i
  okolišnih učinaka u EU-u i trećim zemljama
  te informira i promiče inovativna biotehnološka rješenja.

objavljuje i dostavlja svoje nalaze i rezultate na transparentan i pristupačan način

uključujući u pogledu svojih socijalnih

okolišnih učinaka u EU-u i trećim zemljama

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka b

Članak 46. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Konzorcij za bioindustriju, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom, sa stalnim uredom u Bruxellesu, u Belgiji, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Konzorcij za bioindustriju, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom, sa stalnim uredom u Bruxellesu, u Belgiji, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo putem izjave o preuzimanju obveze;

| (b) | Konzorcij za bioindustriju, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom, sa stalnim uredom u Bruxellesu, u Belgiji, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Konzorcij za bioindustriju, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom, sa stalnim uredom u Bruxellesu, u Belgiji, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ;

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 49. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Neovisno o ovlasti upravnog odbora da odlučuje o planu dodatnih aktivnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l) i u okviru područja primjene članka 2. stavaka 9. i 10.,
  Konzorcij za bioindustriju ili njegovi sastavni ili povezani subjekti
  svake godine podnose prijedlog za dodatne aktivnosti. Dodatne aktivnosti izravno su povezane s projektima i aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, uključujući posebno: | 1.   Neovisno o ovlasti upravnog odbora da odlučuje o planu dodatnih aktivnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l) i u okviru područja primjene članka 2. stavaka 9. i 10.,
  članovi koji nisu Unija
  svake godine podnose prijedlog za dodatne aktivnosti. Dodatne aktivnosti izravno su povezane s projektima i aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, uključujući posebno: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Neovisno o ovlasti upravnog odbora da odlučuje o planu dodatnih aktivnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l) i u okviru područja primjene članka 2. stavaka 9. i 10.,
  Konzorcij za bioindustriju ili njegovi sastavni ili povezani subjekti
  svake godine podnose prijedlog za dodatne aktivnosti. Dodatne aktivnosti izravno su povezane s projektima i aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, uključujući posebno:

1.   Neovisno o ovlasti upravnog odbora da odlučuje o planu dodatnih aktivnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l) i u okviru područja primjene članka 2. stavaka 9. i 10.,
  članovi koji nisu Unija
  svake godine podnose prijedlog za dodatne aktivnosti. Dodatne aktivnosti izravno su povezane s projektima i aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, uključujući posebno:

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka b

Članak 49. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ulaganja u novo inovativno i održivo proizvodno postrojenje ili glavni pogon; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ulaganja u novo inovativno i održivo proizvodno postrojenje ili glavni pogon;

| (b) | ulaganja u novo inovativno i održivo proizvodno postrojenje ili glavni pogon
  , uključući pilot-projekte i inovativna demonstracijska postrojenja
  ; |
| --- | --- |

(b)

ulaganja u novo inovativno i održivo proizvodno postrojenje ili glavni pogon
  , uključući pilot-projekte i inovativna demonstracijska postrojenja
  ;

, uključući pilot-projekte i inovativna demonstracijska postrojenja

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka e

Članak 49. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | aktivnosti komunikacije, širenja rezultata i informiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

aktivnosti komunikacije, širenja rezultata i informiranja.

| (e) | aktivnosti komunikacije, širenja rezultata i informiranja
  među MSP-ovima i općom javnosti
  . |
| --- | --- |

(e)

aktivnosti komunikacije, širenja rezultata i informiranja
  među MSP-ovima i općom javnosti
  .

među MSP-ovima i općom javnosti

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 2.

Članak 52. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor bira svojeg predsjednika na razdoblje od dvije godine. | 2.   Upravni odbor bira svojeg predsjednika
  među svojim članovima
  na razdoblje od dvije godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravni odbor bira svojeg predsjednika na razdoblje od dvije godine.

2.   Upravni odbor bira svojeg predsjednika
  među svojim članovima
  na razdoblje od dvije godine.

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 4.

Članak 52. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Uz sastanke iz stavka 
  2
  . upravni odbor najmanje jednom godišnje održava strateški sastanak čiji je glavni cilj utvrditi izazove i mogućnosti za održivu bioindustriju te pruža dodatne strateške smjernice za Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo. | 4.   Uz sastanke iz stavka 
  3
  . upravni odbor najmanje jednom godišnje održava strateški sastanak čiji je glavni cilj utvrditi izazove i mogućnosti za održivu bioindustriju te pruža dodatne strateške smjernice za Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo
  , posebno u pogledu iskorištavanja punog potencijala aktera diljem Europe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Uz sastanke iz stavka 
  2
  . upravni odbor najmanje jednom godišnje održava strateški sastanak čiji je glavni cilj utvrditi izazove i mogućnosti za održivu bioindustriju te pruža dodatne strateške smjernice za Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo.

4.   Uz sastanke iz stavka 
  3
  . upravni odbor najmanje jednom godišnje održava strateški sastanak čiji je glavni cilj utvrditi izazove i mogućnosti za održivu bioindustriju te pruža dodatne strateške smjernice za Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo
  , posebno u pogledu iskorištavanja punog potencijala aktera diljem Europe
  .

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 52. – stavak 5.

Članak 52. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Na strateški sastanak pozivaju se dodatni glavni izvršni direktori ili direktori s ovlastima za donošenje odluka iz vodećih europskih biotehnoloških poduzeća i Komisije. Predsjednici skupine predstavnika država, znanstvenog odbora i skupina za uvođenje
  mogu biti
  pozvani kao promatrači. | 5.   Na strateški sastanak pozivaju se dodatni glavni izvršni direktori ili direktori s ovlastima za donošenje odluka iz vodećih europskih biotehnoloških poduzeća, Komisija i
  , prema potrebi, neovisni vanjski stručnjaci i drugi relevantni dionici, uključujući iz civilnog društva i istraživačke zajednice
  . Predsjednici skupine predstavnika država, znanstvenog odbora i skupina za uvođenje pozvani
  su
  kao
  stalni
  promatrači. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Na strateški sastanak pozivaju se dodatni glavni izvršni direktori ili direktori s ovlastima za donošenje odluka iz vodećih europskih biotehnoloških poduzeća i Komisije. Predsjednici skupine predstavnika država, znanstvenog odbora i skupina za uvođenje
  mogu biti
  pozvani kao promatrači.

5.   Na strateški sastanak pozivaju se dodatni glavni izvršni direktori ili direktori s ovlastima za donošenje odluka iz vodećih europskih biotehnoloških poduzeća, Komisija i
  , prema potrebi, neovisni vanjski stručnjaci i drugi relevantni dionici, uključujući iz civilnog društva i istraživačke zajednice
  . Predsjednici skupine predstavnika država, znanstvenog odbora i skupina za uvođenje pozvani
  su
  kao
  stalni
  promatrači.

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 3.

Članak 53. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predsjednik znanstvenog odbora bira se na razdoblje od dvije godine. | 3.   Predsjednik znanstvenog odbora bira se
  među njegovim članovima
  na razdoblje od dvije godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Predsjednik znanstvenog odbora bira se na razdoblje od dvije godine.

3.   Predsjednik znanstvenog odbora bira se
  među njegovim članovima
  na razdoblje od dvije godine.

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 4.

Članak 53. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Znanstveni odbor osniva radnu skupinu sastavljenu od članova s odgovarajućim profilima kako bi se doprinijelo dostatnoj usmjerenosti na sve aspekte programa rada koji se odnose na održivost.
  Kad god je to moguće,
  savjeti znanstvenog odbora o programu rada uključuju aspekte povezane s kružnosti, okolišnom održivosti, očuvanjem i poboljšanjem bioraznolikosti, kao i šire aspekte održivosti biosustava i povezanih vrijednosnih lanaca. | 4.   Znanstveni odbor osniva radnu skupinu sastavljenu od članova s odgovarajućim profilima kako bi se doprinijelo dostatnoj usmjerenosti na sve aspekte programa rada koji se odnose na održivost. Savjeti znanstvenog odbora o programu rada uključuju aspekte povezane s
  ograničenom dostupnosti prirodnih resursa,
  kružnosti, okolišnom održivosti, očuvanjem i poboljšanjem bioraznolikosti
  te kvalitetom zemljišta, tla i vode
  , kao i šire aspekte
  socijalnih i klimatskih učinaka i
  održivosti biosustava i povezanih vrijednosnih lanaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Znanstveni odbor osniva radnu skupinu sastavljenu od članova s odgovarajućim profilima kako bi se doprinijelo dostatnoj usmjerenosti na sve aspekte programa rada koji se odnose na održivost.
  Kad god je to moguće,
  savjeti znanstvenog odbora o programu rada uključuju aspekte povezane s kružnosti, okolišnom održivosti, očuvanjem i poboljšanjem bioraznolikosti, kao i šire aspekte održivosti biosustava i povezanih vrijednosnih lanaca.

4.   Znanstveni odbor osniva radnu skupinu sastavljenu od članova s odgovarajućim profilima kako bi se doprinijelo dostatnoj usmjerenosti na sve aspekte programa rada koji se odnose na održivost. Savjeti znanstvenog odbora o programu rada uključuju aspekte povezane s
  ograničenom dostupnosti prirodnih resursa,
  kružnosti, okolišnom održivosti, očuvanjem i poboljšanjem bioraznolikosti
  te kvalitetom zemljišta, tla i vode
  , kao i šire aspekte
  socijalnih i klimatskih učinaka i
  održivosti biosustava i povezanih vrijednosnih lanaca.

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 54. – stavak 1.

Članak 54. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Jedna ili više skupina za uvođenje osnivaju se u skladu s člankom 21. Uloga je skupina za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o pitanjima koja su ključna za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu te promicanje uvođenja održivih biotehnoloških rješenja. | 1.   Jedna ili više skupina za uvođenje osnivaju se u skladu s člankom 21. Uloga je skupina za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o pitanjima koja su ključna za prihvaćanje
  održivih
  biotehnoloških inovacija na tržištu te promicanje uvođenja održivih biotehnoloških rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Jedna ili više skupina za uvođenje osnivaju se u skladu s člankom 21. Uloga je skupina za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o pitanjima koja su ključna za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu te promicanje uvođenja održivih biotehnoloških rješenja.

1.   Jedna ili više skupina za uvođenje osnivaju se u skladu s člankom 21. Uloga je skupina za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o pitanjima koja su ključna za prihvaćanje
  održivih
  biotehnoloških inovacija na tržištu te promicanje uvođenja održivih biotehnoloških rješenja.

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 54. – stavak 2.

Članak 54. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Sastavom skupina za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost dionika u području biotehnoloških inovacija. Svi dionici koji nisu članovi Konzorcija za bioindustriju ni njihovi sastavni ili povezani subjekti mogu izraziti interes da postanu članovi skupine za uvođenje. Upravni odbor utvrđuje predviđenu veličinu i sastav skupina za uvođenje, trajanje mandata i mogućnost produljenja mandata njihovih članova te odabire njihove članove. Popis članova javno je dostupan. | 2.   Sastavom skupina za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost dionika u području biotehnoloških inovacija. Svi dionici koji nisu članovi Konzorcija za bioindustriju ni njihovi sastavni ili povezani subjekti mogu izraziti interes da postanu članovi skupine za uvođenje
  , čime se osigurava zastupljenost MSP-ova kao i organizacija civilnog društva. Sastav skupina za uvođenje usmjeren je na najširu zastupljenosti dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakultura, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi.
  Upravni odbor utvrđuje predviđenu veličinu i sastav skupina za uvođenje, trajanje mandata i mogućnost produljenja mandata njihovih članova te odabire njihove članove
  u skladu s člankom 21. ove Uredbe
  . Popis članova javno je dostupan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Sastavom skupina za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost dionika u području biotehnoloških inovacija. Svi dionici koji nisu članovi Konzorcija za bioindustriju ni njihovi sastavni ili povezani subjekti mogu izraziti interes da postanu članovi skupine za uvođenje. Upravni odbor utvrđuje predviđenu veličinu i sastav skupina za uvođenje, trajanje mandata i mogućnost produljenja mandata njihovih članova te odabire njihove članove. Popis članova javno je dostupan.

2.   Sastavom skupina za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost dionika u području biotehnoloških inovacija. Svi dionici koji nisu članovi Konzorcija za bioindustriju ni njihovi sastavni ili povezani subjekti mogu izraziti interes da postanu članovi skupine za uvođenje
  , čime se osigurava zastupljenost MSP-ova kao i organizacija civilnog društva. Sastav skupina za uvođenje usmjeren je na najširu zastupljenosti dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakultura, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi.
  Upravni odbor utvrđuje predviđenu veličinu i sastav skupina za uvođenje, trajanje mandata i mogućnost produljenja mandata njihovih članova te odabire njihove članove
  u skladu s člankom 21. ove Uredbe
  . Popis članova javno je dostupan.

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 54. – stavak 3.

Članak 54. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Skupine za uvođenje sastaju se najmanje jednom godišnje na fizičkom ili virtualnom sastanku. Na prvom sastanku skupine za uvođenje donose svoj poslovnik. Taj poslovnik odobrava upravni odbor. Izvanredni sastanci skupina za uvođenje sazivaju se na zahtjev upravnog odbora. Upravni odbor može zatražiti da na izvanrednim sastancima sudjeluju dodatne osobe. Popis sudionika tih izvanrednih sastanaka javno je dostupan. | 3.   Skupine za uvođenje sastaju se najmanje jednom godišnje na fizičkom ili virtualnom sastanku. Na prvom sastanku skupine za uvođenje donose svoj poslovnik. Taj poslovnik odobrava upravni odbor. Izvanredni sastanci skupina za uvođenje sazivaju se na zahtjev upravnog odbora. Upravni odbor može zatražiti da na izvanrednim sastancima sudjeluju dodatne osobe.
  Dnevni red, zapisnici i
  popis sudionika tih izvanrednih sastanaka javno je dostupan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Skupine za uvođenje sastaju se najmanje jednom godišnje na fizičkom ili virtualnom sastanku. Na prvom sastanku skupine za uvođenje donose svoj poslovnik. Taj poslovnik odobrava upravni odbor. Izvanredni sastanci skupina za uvođenje sazivaju se na zahtjev upravnog odbora. Upravni odbor može zatražiti da na izvanrednim sastancima sudjeluju dodatne osobe. Popis sudionika tih izvanrednih sastanaka javno je dostupan.

3.   Skupine za uvođenje sastaju se najmanje jednom godišnje na fizičkom ili virtualnom sastanku. Na prvom sastanku skupine za uvođenje donose svoj poslovnik. Taj poslovnik odobrava upravni odbor. Izvanredni sastanci skupina za uvođenje sazivaju se na zahtjev upravnog odbora. Upravni odbor može zatražiti da na izvanrednim sastancima sudjeluju dodatne osobe.
  Dnevni red, zapisnici i
  popis sudionika tih izvanrednih sastanaka javno je dostupan.

Amandman 246

Amandman 246

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 54. – stavak 5.

Članak 54. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Skupine za uvođenje na zahtjev upravnog odbora
  daju
  preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem biotehnoloških inovacija. Skupine za uvođenje također mogu bilo kada i na vlastitu inicijativu davati preporuke upravnom odboru. | 5.   Skupine za uvođenje na zahtjev upravnog odbora
  daje
  preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem
  održivih
  biotehnoloških inovacija. Skupine za uvođenje također mogu bilo kada i na vlastitu inicijativu davati preporuke upravnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Skupine za uvođenje na zahtjev upravnog odbora
  daju
  preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem biotehnoloških inovacija. Skupine za uvođenje također mogu bilo kada i na vlastitu inicijativu davati preporuke upravnom odboru.

5.   Skupine za uvođenje na zahtjev upravnog odbora
  daje
  preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem
  održivih
  biotehnoloških inovacija. Skupine za uvođenje također mogu bilo kada i na vlastitu inicijativu davati preporuke upravnom odboru.

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 1. – točka a

Članak 55. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinositi smanjenju ekološkog otiska zračnog prometa ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija radi što ranijeg uvođenja, čime bi se znatno doprinijelo postizanju općih ciljeva europskog zelenog plana (47), posebno u odnosu na cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova na razini Unije od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i put prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

doprinositi smanjenju ekološkog otiska zračnog prometa ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija radi što ranijeg uvođenja, čime bi se znatno doprinijelo postizanju općih ciljeva europskog zelenog plana (47), posebno u odnosu na cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova na razini Unije od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i put prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.;

47

| (a) | doprinositi smanjenju ekološkog otiska zračnog prometa ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija radi što ranijeg uvođenja, čime bi se znatno doprinijelo postizanju općih ciljeva europskog zelenog plana (47), posebno u odnosu na cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova na razini Unije od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i put prema postizanju klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050.; |
| --- | --- |

(a)

doprinositi smanjenju ekološkog otiska zračnog prometa ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija radi što ranijeg uvođenja, čime bi se znatno doprinijelo postizanju općih ciljeva europskog zelenog plana (47), posebno u odnosu na cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova na razini Unije od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i put prema postizanju klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050.;

47

najkasnije

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 1. – točka b

Članak 55. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinose globalnoj i održivoj konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije i osigurati da klimatski neutralne zrakoplovne tehnologije ispunjavaju relevantne zahtjeve u pogledu sigurnosti zračnog prometa (48) te da i dalje budu siguran, pouzdan, isplativ i učinkovit način prijevoza putnika i tereta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinose globalnoj i održivoj konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije i osigurati da klimatski neutralne zrakoplovne tehnologije ispunjavaju relevantne zahtjeve u pogledu sigurnosti zračnog prometa (48) te da i dalje budu siguran, pouzdan, isplativ i učinkovit način prijevoza putnika i tereta;

48

| (b) | osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinose globalnoj i održivoj konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije i osigurati da klimatski neutralne zrakoplovne tehnologije ispunjavaju relevantne zahtjeve u pogledu sigurnosti zračnog prometa (48) te da i dalje budu
  konkurentan,
  siguran, pouzdan
  , održiv
  , isplativ i učinkovit način prijevoza putnika i tereta; |
| --- | --- |

(b)

osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinose globalnoj i održivoj konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije i osigurati da klimatski neutralne zrakoplovne tehnologije ispunjavaju relevantne zahtjeve u pogledu sigurnosti zračnog prometa (48) te da i dalje budu
  konkurentan,
  siguran, pouzdan
  , održiv
  , isplativ i učinkovit način prijevoza putnika i tereta;

48

konkurentan,

, održiv

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 2. – točka a

Članak 55. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | integrirati disruptivne tehnološke inovacije u zrakoplovima i dokazati da se njima, u usporedbi s vrhunskom tehnologijom iz 2020., neto emisije stakleničkih plinova do 2030. mogu smanjiti za najmanje 30 % i istodobno stvarati temelje za klimatski neutralan zračni promet do 2050.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

integrirati disruptivne tehnološke inovacije u zrakoplovima i dokazati da se njima, u usporedbi s vrhunskom tehnologijom iz 2020., neto emisije stakleničkih plinova do 2030. mogu smanjiti za najmanje 30 % i istodobno stvarati temelje za klimatski neutralan zračni promet do 2050.;

| (a) | integrirati disruptivne tehnološke inovacije u zrakoplovima i dokazati da se njima, u usporedbi s vrhunskom tehnologijom iz 2020., neto emisije stakleničkih plinova
  , uključujući učinke koji nisu povezani s CO2,
  do 2030. mogu smanjiti za najmanje 30 % i istodobno stvarati temelje za klimatski neutralan zračni promet do 2050.; |
| --- | --- |

(a)

integrirati disruptivne tehnološke inovacije u zrakoplovima i dokazati da se njima, u usporedbi s vrhunskom tehnologijom iz 2020., neto emisije stakleničkih plinova
  , uključujući učinke koji nisu povezani s CO2,
  do 2030. mogu smanjiti za najmanje 30 % i istodobno stvarati temelje za klimatski neutralan zračni promet do 2050.;

, uključujući učinke koji nisu povezani s CO2

Amandman 250

Amandman 250

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 2. – točka b

Članak 55. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti do 2050.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti do 2050.;

| (b) | osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050.; |
| --- | --- |

(b)

osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti
  najkasnije
  do 2050.;

najkasnije

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 2. – točka c

Članak 55. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | proširiti i poticati integraciju istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca u području klimatski neutralnog zračnog prometa, uključujući akademsku zajednicu, istraživačke organizacije, industriju i
  MSP-ove
  , među ostalim iskorištavanjem sinergija s drugim povezanim nacionalnim i europskim programima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

proširiti i poticati integraciju istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca u području klimatski neutralnog zračnog prometa, uključujući akademsku zajednicu, istraživačke organizacije, industriju i
  MSP-ove
  , među ostalim iskorištavanjem sinergija s drugim povezanim nacionalnim i europskim programima.

MSP-ove

| (c) | proširiti i poticati integraciju istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca u području klimatski neutralnog zračnog prometa, uključujući akademsku zajednicu, istraživačke organizacije, industriju
  , MSP-ove
  i
  novoosnovana društva, kao i organizacije civilnog društva i socijalne partnere
  , među ostalim iskorištavanjem sinergija s drugim povezanim nacionalnim i europskim programima
  te podupiranjem prihvaćanja vještina povezanih s industrijom duž cijelog lanca vrijednosti
  . |
| --- | --- |

(c)

proširiti i poticati integraciju istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca u području klimatski neutralnog zračnog prometa, uključujući akademsku zajednicu, istraživačke organizacije, industriju
  , MSP-ove
  i
  novoosnovana društva, kao i organizacije civilnog društva i socijalne partnere
  , među ostalim iskorištavanjem sinergija s drugim povezanim nacionalnim i europskim programima
  te podupiranjem prihvaćanja vještina povezanih s industrijom duž cijelog lanca vrijednosti
  .

, MSP-ove

novoosnovana društva, kao i organizacije civilnog društva i socijalne partnere

te podupiranjem prihvaćanja vještina povezanih s industrijom duž cijelog lanca vrijednosti

Amandman 252

Amandman 252

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 55. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 55. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | promicati kvalitetna radna mjesta u sektoru zrakoplovstva, kao i obnovu i stvaranje rasta, s obzirom na njegovu posebnu važnost za gospodarski i socijalni oporavak Unije i za postizanje njezinih klimatskih i okolišnih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

promicati kvalitetna radna mjesta u sektoru zrakoplovstva, kao i obnovu i stvaranje rasta, s obzirom na njegovu posebnu važnost za gospodarski i socijalni oporavak Unije i za postizanje njezinih klimatskih i okolišnih ciljeva.

promicati kvalitetna radna mjesta u sektoru zrakoplovstva, kao i obnovu i stvaranje rasta, s obzirom na njegovu posebnu važnost za gospodarski i socijalni oporavak Unije i za postizanje njezinih klimatskih i okolišnih ciljeva.

Amandman 253

Amandman 253

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – točka a

Članak 56. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | na relevantnim internetskim stranicama objavljuje sve informacije potrebne za pripremu i dostavu prijedloga za Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

na relevantnim internetskim stranicama objavljuje sve informacije potrebne za pripremu i dostavu prijedloga za Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo;

| (a) | na relevantnim internetskim stranicama
  na transparentan i korisnicima prilagođen način
  objavljuje sve informacije potrebne za pripremu i dostavu prijedloga za Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo; |
| --- | --- |

(a)

na relevantnim internetskim stranicama
  na transparentan i korisnicima prilagođen način
  objavljuje sve informacije potrebne za pripremu i dostavu prijedloga za Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo;

na transparentan i korisnicima prilagođen način

Amandman 254

Amandman 254

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – točka b

Članak 56. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | prati i ocjenjuje tehnološki napredak prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 55. i olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zračnog prometa provedenih
  pod izravnim nadzorom Komisije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

prati i ocjenjuje tehnološki napredak prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 55. i olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zračnog prometa provedenih
  pod izravnim nadzorom Komisije
  ;

pod izravnim nadzorom Komisije

| (b) | prati i ocjenjuje tehnološki napredak prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 55. i olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija provedenih u području zračnog prometa; |
| --- | --- |

(b)

prati i ocjenjuje tehnološki napredak prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 55. i olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija provedenih u području zračnog prometa;

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – točka c

Članak 56. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | na njezin zahtjev pomaže Komisiji u utvrđivanju i koordinaciji razvoja propisa i normi koji pogoduju prihvaćanju rješenja u području čistog zrakoplovstva na tržištu, osobito provođenjem studija, simulacija i pružanjem tehničkih savjeta, uzimajući pritom u obzir potrebu za uklanjanjem prepreka ulasku na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

na njezin zahtjev pomaže Komisiji u utvrđivanju i koordinaciji razvoja propisa i normi koji pogoduju prihvaćanju rješenja u području čistog zrakoplovstva na tržištu, osobito provođenjem studija, simulacija i pružanjem tehničkih savjeta, uzimajući pritom u obzir potrebu za uklanjanjem prepreka ulasku na tržište.

| (c) | na njezin zahtjev pomaže Komisiji
  i pruža joj povratne informacije
  u utvrđivanju i koordinaciji razvoja propisa i normi koji pogoduju prihvaćanju rješenja u području čistog zrakoplovstva na tržištu, osobito provođenjem studija, simulacija i pružanjem tehničkih savjeta, uzimajući pritom u obzir potrebu za uklanjanjem prepreka ulasku na tržište. |
| --- | --- |

(c)

na njezin zahtjev pomaže Komisiji
  i pruža joj povratne informacije
  u utvrđivanju i koordinaciji razvoja propisa i normi koji pogoduju prihvaćanju rješenja u području čistog zrakoplovstva na tržištu, osobito provođenjem studija, simulacija i pružanjem tehničkih savjeta, uzimajući pritom u obzir potrebu za uklanjanjem prepreka ulasku na tržište.

i pruža joj povratne informacije

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 56. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | razvija mehanizme za povećanje koordinacije i usklađenosti između aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i provedbe nacionalnih planova oporavka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

razvija mehanizme za povećanje koordinacije i usklađenosti između aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i provedbe nacionalnih planova oporavka;

razvija mehanizme za povećanje koordinacije i usklađenosti između aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i provedbe nacionalnih planova oporavka;

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – točka eb (nova)

Članak 56. – stavak 1. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | promiče koordinaciju s nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima, omogućavajući uzlazni suradnički plan i zajedničku provedbu nekih aktivnosti kako bi se povećao učinak poluge sinkronizacije istraživačkih programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

promiče koordinaciju s nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima, omogućavajući uzlazni suradnički plan i zajedničku provedbu nekih aktivnosti kako bi se povećao učinak poluge sinkronizacije istraživačkih programa.

promiče koordinaciju s nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima, omogućavajući uzlazni suradnički plan i zajedničku provedbu nekih aktivnosti kako bi se povećao učinak poluge sinkronizacije istraživačkih programa.

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 1. – točka b

Članak 57. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | članovi osnivači navedeni u Prilogu I., nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

članovi osnivači navedeni u Prilogu I., nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo putem izjave o preuzimanju obveze;

bezuvjetnom

| (b) | članovi osnivači navedeni u Prilogu I., nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo putem izjave o preuzimanju obveze
  , čije se članstvo temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi, ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

članovi osnivači navedeni u Prilogu I., nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo putem izjave o preuzimanju obveze
  , čije se članstvo temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi, ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ;

, čije se članstvo temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi, ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 60. – stavak 1. – točka a

Članak 60. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | aktivnosti koje
  su obuhvaćene neizravnim djelovanjima
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  , ali koje
  se
  ne financiraju u okviru takvih neizravnih djelovanja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

aktivnosti koje
  su obuhvaćene neizravnim djelovanjima
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  , ali koje
  se
  ne financiraju u okviru takvih neizravnih djelovanja
  ;

su obuhvaćene neizravnim djelovanjima

, ali koje

ne financiraju u okviru takvih neizravnih djelovanja

| (a) | aktivnosti koje
  obuhvaćaju sve dijelove projekata
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  koje nisu financirane sredstvima Unije i kojima
  se
  doprinosi provođenju programa rada Zajedničkog poduzeća
  ; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti koje
  obuhvaćaju sve dijelove projekata
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  koje nisu financirane sredstvima Unije i kojima
  se
  doprinosi provođenju programa rada Zajedničkog poduzeća
  ;

obuhvaćaju sve dijelove projekata

koje nisu financirane sredstvima Unije i kojima

doprinosi provođenju programa rada Zajedničkog poduzeća

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 60. – stavak 1. – točka d

Članak 60. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | privatne istraživačke i inovacijske projekte koji nadopunjuju projekte u okviru strateške agende za istraživanja i inovacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

privatne istraživačke i inovacijske projekte koji nadopunjuju projekte u okviru strateške agende za istraživanja i inovacije;

| (d) | privatne istraživačke i inovacijske projekte koji nadopunjuju projekte u okviru strateške agende za istraživanja i inovacije
  , kao i aktivnosti kojima se pridonosi prihvaćanju vještina povezanih s industrijom duž lanca vrijednosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

privatne istraživačke i inovacijske projekte koji nadopunjuju projekte u okviru strateške agende za istraživanja i inovacije
  , kao i aktivnosti kojima se pridonosi prihvaćanju vještina povezanih s industrijom duž lanca vrijednosti
  ;

, kao i aktivnosti kojima se pridonosi prihvaćanju vještina povezanih s industrijom duž lanca vrijednosti

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 61. – stavak 1. – točka d

Članak 61. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo;

| (d) | europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo; |
| --- | --- |

(d)

europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo;

znanstveno

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 62. – stavak 1. – točka b

Članak 62. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | devet
  predstavnika članova koji nisu Unija, a koje su članovi osnivači i pridruženi članovi izabrali među sobom, čime se osigurava uravnotežena zastupljenost aeronautičkog vrijednosnog lanca, koji među ostalim čine
  integratori
  zrakoplova, proizvođači motora i proizvođači opreme. Upravni odbor u svojem poslovniku utvrđuje mehanizam rotacije za dodjelu mjesta članovima koji nisu Unija. Odabrani predstavnici uključuju najmanje
  jednog
  predstavnika europskih MSP-ova, jednog predstavnika istraživačkih organizacija i jednog predstavnika akademskih ustanova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

devet
  predstavnika članova koji nisu Unija, a koje su članovi osnivači i pridruženi članovi izabrali među sobom, čime se osigurava uravnotežena zastupljenost aeronautičkog vrijednosnog lanca, koji među ostalim čine
  integratori
  zrakoplova, proizvođači motora i proizvođači opreme. Upravni odbor u svojem poslovniku utvrđuje mehanizam rotacije za dodjelu mjesta članovima koji nisu Unija. Odabrani predstavnici uključuju najmanje
  jednog
  predstavnika europskih MSP-ova, jednog predstavnika istraživačkih organizacija i jednog predstavnika akademskih ustanova.

devet

integratori

jednog

| (b) | dvanaest
  predstavnika članova koji nisu Unija, a koje su članovi osnivači i pridruženi članovi izabrali među sobom, čime se osigurava uravnotežena zastupljenost aeronautičkog vrijednosnog lanca, koji među ostalim čine
  proizvođači
  zrakoplova, proizvođači motora i proizvođači opreme. Upravni odbor u svojem poslovniku utvrđuje mehanizam rotacije za dodjelu mjesta članovima koji nisu Unija
  uzimajući u obzir rodnu ravnotežu
  . Odabrani predstavnici uključuju najmanje
  dva
  predstavnika europskih MSP-ova
  , jednog predstavnika pridruženih članova
  , jednog predstavnika istraživačkih organizacija i jednog predstavnika akademskih ustanova. |
| --- | --- |

(b)

dvanaest
  predstavnika članova koji nisu Unija, a koje su članovi osnivači i pridruženi članovi izabrali među sobom, čime se osigurava uravnotežena zastupljenost aeronautičkog vrijednosnog lanca, koji među ostalim čine
  proizvođači
  zrakoplova, proizvođači motora i proizvođači opreme. Upravni odbor u svojem poslovniku utvrđuje mehanizam rotacije za dodjelu mjesta članovima koji nisu Unija
  uzimajući u obzir rodnu ravnotežu
  . Odabrani predstavnici uključuju najmanje
  dva
  predstavnika europskih MSP-ova
  , jednog predstavnika pridruženih članova
  , jednog predstavnika istraživačkih organizacija i jednog predstavnika akademskih ustanova.

dvanaest

proizvođači

uzimajući u obzir rodnu ravnotežu

dva

, jednog predstavnika pridruženih članova

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. stavak 1. točka b

Članak 64. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | promiče prihvaćanje na tržištu tehnologija i rješenja za doprinos postizanju
  ciljeva zelenog plana te osigurava postizanje
  posebnih ciljeva Zajedničkog poduzeća iz članka 55.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

promiče prihvaćanje na tržištu tehnologija i rješenja za doprinos postizanju
  ciljeva zelenog plana te osigurava postizanje
  posebnih ciljeva Zajedničkog poduzeća iz članka 55.;

ciljeva zelenog plana te osigurava postizanje

| (b) | promiče prihvaćanje na tržištu tehnologija i rješenja za doprinos postizanju posebnih ciljeva Zajedničkog poduzeća iz članka 55.
  u skladu s ciljevima zelenog plana
  ; |
| --- | --- |

(b)

promiče prihvaćanje na tržištu tehnologija i rješenja za doprinos postizanju posebnih ciljeva Zajedničkog poduzeća iz članka 55.
  u skladu s ciljevima zelenog plana
  ;

u skladu s ciljevima zelenog plana

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. stavak 2. uvodni dio

Članak 64. stavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Upravni odbor odlučuje o provedbi programa i ostvarivanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, uključujući o: | 2.   Upravni odbor
  donosi ocjenu i
  odlučuje o provedbi programa i ostvarivanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, uključujući o: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Upravni odbor odlučuje o provedbi programa i ostvarivanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, uključujući o:

2.   Upravni odbor
  donosi ocjenu i
  odlučuje o provedbi programa i ostvarivanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, uključujući o:

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. stavak 2. točka a

Članak 64. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i njezinim mogućim izmjenama te programu rada, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i njezinim mogućim izmjenama te programu rada, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga;

| (a) | strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i njezinim mogućim izmjenama te programu rada, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga
  , nakon savjetovanja s Europskim znanstvenim savjetodavnim tijelom za čisto zrakoplovstvo
  ; |
| --- | --- |

(a)

strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i njezinim mogućim izmjenama te programu rada, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga
  , nakon savjetovanja s Europskim znanstvenim savjetodavnim tijelom za čisto zrakoplovstvo
  ;

, nakon savjetovanja s Europskim znanstvenim savjetodavnim tijelom za čisto zrakoplovstvo

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. stavak 2. točka b

Članak 64. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | strateškom višegodišnjem planiranju poziva na podnošenje prijedloga za čisto zrakoplovstvo i njihovu usklađivanju s ciljevima Obzora Europa i povezanim programima rada te tehničkim prioritetima i istraživačkim djelovanjima, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

strateškom višegodišnjem planiranju poziva na podnošenje prijedloga za čisto zrakoplovstvo i njihovu usklađivanju s ciljevima Obzora Europa i povezanim programima rada te tehničkim prioritetima i istraživačkim djelovanjima, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga;

| (b) | strateškom višegodišnjem planiranju poziva na podnošenje prijedloga za čisto zrakoplovstvo i njihovu usklađivanju s
  glavnim prioritetima i ciljevima Unije te
  ciljevima Obzora Europa i povezanim programima rada te tehničkim prioritetima i istraživačkim djelovanjima, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

strateškom višegodišnjem planiranju poziva na podnošenje prijedloga za čisto zrakoplovstvo i njihovu usklađivanju s
  glavnim prioritetima i ciljevima Unije te
  ciljevima Obzora Europa i povezanim programima rada te tehničkim prioritetima i istraživačkim djelovanjima, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga;

glavnim prioritetima i ciljevima Unije te

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. stavak 1. točka a

Članak 65. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | odgovarajućeg broja
  predstavnika Komisije i tijela Unije, kako odluče predstavnici Unije u upravnom odboru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

odgovarajućeg broja
  predstavnika Komisije i tijela Unije, kako odluče predstavnici Unije u upravnom odboru;

odgovarajućeg broja

| (a) | dvaju
  predstavnika Komisije i tijela Unije, kako odluče predstavnici Unije u upravnom odboru; |
| --- | --- |

(a)

dvaju
  predstavnika Komisije i tijela Unije, kako odluče predstavnici Unije u upravnom odboru;

dvaju

Amandman 268

Amandman 268

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. stavak 1. točka c

Članak 65. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | dvaju viših predstavnika Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo koje delegira izvršni direktor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

dvaju viših predstavnika Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo koje delegira izvršni direktor;

| (c) | dvaju viših predstavnika Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  kao promatrača, a
  koje delegira izvršni direktor; |
| --- | --- |

(c)

dvaju viših predstavnika Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  kao promatrača, a
  koje delegira izvršni direktor;

kao promatrača, a

Amandman 269

Amandman 269

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. – stavak 5.

Članak 65. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Tehnički odbor
  razvija
  i
  održava
  tehnološki plan i strategiju programa. Prema potrebi, upravnom odboru predlaže i priprema za donošenje opseg i program istraživačkih djelovanja, tehničku strategiju i cjelokupni plan istraživanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Za praćenje njegovih aktivnosti može biti delegiran član upravnog odbora. | 5.   Tehnički odbor
  ažurira
  i
  razvija
  tehnološki plan i strategiju programa
  u skladu s tehničkim napretkom
  . Prema potrebi, upravnom odboru predlaže i priprema za donošenje opseg i program istraživačkih djelovanja, tehničku strategiju i cjelokupni plan istraživanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Za praćenje njegovih aktivnosti može biti delegiran član upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Tehnički odbor
  razvija
  i
  održava
  tehnološki plan i strategiju programa. Prema potrebi, upravnom odboru predlaže i priprema za donošenje opseg i program istraživačkih djelovanja, tehničku strategiju i cjelokupni plan istraživanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Za praćenje njegovih aktivnosti može biti delegiran član upravnog odbora.

5.   Tehnički odbor
  ažurira
  i
  razvija
  tehnološki plan i strategiju programa
  u skladu s tehničkim napretkom
  . Prema potrebi, upravnom odboru predlaže i priprema za donošenje opseg i program istraživačkih djelovanja, tehničku strategiju i cjelokupni plan istraživanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Za praćenje njegovih aktivnosti može biti delegiran član upravnog odbora.

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. stavak 6. točka a

Članak 65. stavak 6. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prema potrebi priprema prijedloge za izmjenu strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi ih razmotrio upravni odbor i donio konačnu odluku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

prema potrebi priprema prijedloge za izmjenu strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi ih razmotrio upravni odbor i donio konačnu odluku;

| (a) | na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika
  prema potrebi priprema prijedloge za izmjenu strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi ih razmotrio upravni odbor i donio konačnu odluku; |
| --- | --- |

(a)

na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika
  prema potrebi priprema prijedloge za izmjenu strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi ih razmotrio upravni odbor i donio konačnu odluku;

na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. stavak 6. točka b

Članak 65. stavak 6. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | priprema prijedloge za tehničke prioritete i istraživačka djelovanja koja treba uključiti u program rada, uključujući teme istraživanja za otvorene pozive na podnošenje prijedloga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

priprema prijedloge za tehničke prioritete i istraživačka djelovanja koja treba uključiti u program rada, uključujući teme istraživanja za otvorene pozive na podnošenje prijedloga;

| (b) | na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika
  priprema prijedloge za tehničke prioritete i istraživačka djelovanja koja treba uključiti u program rada, uključujući teme istraživanja za otvorene pozive na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika
  priprema prijedloge za tehničke prioritete i istraživačka djelovanja koja treba uključiti u program rada, uključujući teme istraživanja za otvorene pozive na podnošenje prijedloga;

na temelju dijaloga sa širokim rasponom dionika

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. stavak 6. točka d

Članak 65. stavak 6. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | upravnom odboru predlaže revizije ili optimizaciju tehničkog područja primjene programa kako bi se
  program
  rada
  i ciljevi
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  uskladili s
  cjelokupnim
  programom
  rada Obzora Europa i drugim povezanim programima rada europskih partnerstava, kako bi ih on razmotrio i donio konačnu odluku o njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

upravnom odboru predlaže revizije ili optimizaciju tehničkog područja primjene programa kako bi se
  program
  rada
  i ciljevi
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  uskladili s
  cjelokupnim
  programom
  rada Obzora Europa i drugim povezanim programima rada europskih partnerstava, kako bi ih on razmotrio i donio konačnu odluku o njima;

program

i ciljevi

uskladili s

programom

| (d) | na temelju neovisnih preispitivanja uspješnosti i analize potencijalnog učinka programa,
  upravnom odboru predlaže revizije ili optimizaciju
  strateške agende za istraživanja i inovacije te
  tehničkog područja primjene programa kako bi se
  zadržala usklađenost programa
  rada
  s ciljevima
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, cjelokupnim
  ciljevima programa
  rada Obzora Europa i drugim povezanim programima rada europskih partnerstava, kako bi ih on razmotrio i donio konačnu odluku o njima; |
| --- | --- |

(d)

na temelju neovisnih preispitivanja uspješnosti i analize potencijalnog učinka programa,
  upravnom odboru predlaže revizije ili optimizaciju
  strateške agende za istraživanja i inovacije te
  tehničkog područja primjene programa kako bi se
  zadržala usklađenost programa
  rada
  s ciljevima
  Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, cjelokupnim
  ciljevima programa
  rada Obzora Europa i drugim povezanim programima rada europskih partnerstava, kako bi ih on razmotrio i donio konačnu odluku o njima;

na temelju neovisnih preispitivanja uspješnosti i analize potencijalnog učinka programa,

strateške agende za istraživanja i inovacije te

zadržala usklađenost programa

s ciljevima

ciljevima programa

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. stavak 1. uvodni dio

Članak 66. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo obavlja i sljedeće zadaće: | Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  , u skladu sa smjernicama i pod nadzorom upravnog odbora,
  obavlja i sljedeće zadaće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo obavlja i sljedeće zadaće:

Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  , u skladu sa smjernicama i pod nadzorom upravnog odbora,
  obavlja i sljedeće zadaće:

, u skladu sa smjernicama i pod nadzorom upravnog odbora,

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. stavak 1. točka d

Članak 66. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Komisiji olakšava
  koordinaciju aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i relevantnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Obzora Europa u skladu sa savjetima tehničkog odbora kako bi se
  izbjegla
  preklapanja i
  promicale sinergije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

Komisiji olakšava
  koordinaciju aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i relevantnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Obzora Europa u skladu sa savjetima tehničkog odbora kako bi se
  izbjegla
  preklapanja i
  promicale sinergije
  ;

Komisiji olakšava

izbjegla

promicale sinergije

| (d) | odgovoran je za
  koordinaciju aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i relevantnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Obzora Europa u
  bliskoj suradnji s Komisijom i u
  skladu sa savjetima tehničkog odbora kako bi se
  one usmjerile i provele radi izbjegavanja
  preklapanja i
  promicanja sinergija te radi utvrđivanja odgovarajućih operativnih mehanizama za povezivanje tema suradnje u području istraživanja i projekata koji proizlaze iz strateške agende za istraživanja i inovacije
  ; |
| --- | --- |

(d)

odgovoran je za
  koordinaciju aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i relevantnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Obzora Europa u
  bliskoj suradnji s Komisijom i u
  skladu sa savjetima tehničkog odbora kako bi se
  one usmjerile i provele radi izbjegavanja
  preklapanja i
  promicanja sinergija te radi utvrđivanja odgovarajućih operativnih mehanizama za povezivanje tema suradnje u području istraživanja i projekata koji proizlaze iz strateške agende za istraživanja i inovacije
  ;

odgovoran je za

bliskoj suradnji s Komisijom i u

one usmjerile i provele radi izbjegavanja

promicanja sinergija te radi utvrđivanja odgovarajućih operativnih mehanizama za povezivanje tema suradnje u području istraživanja i projekata koji proizlaze iz strateške agende za istraživanja i inovacije

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. stavak 1. točka g

Članak 66. stavak 1. točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | osigurava da Zajedničko poduzeće olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zrakoplovstva koji se provode
  pod izravnim nadzorom Komisije
  te poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje neovisnosti tog procesa od samog Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, primjerice putem javne nabave, neovisnih evaluacija, revizija ili ad hoc analiza. Izvješće o praćenju i ocjeni programa podnosi se upravnom odboru jednom godišnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

osigurava da Zajedničko poduzeće olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zrakoplovstva koji se provode
  pod izravnim nadzorom Komisije
  te poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje neovisnosti tog procesa od samog Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, primjerice putem javne nabave, neovisnih evaluacija, revizija ili ad hoc analiza. Izvješće o praćenju i ocjeni programa podnosi se upravnom odboru jednom godišnje;

pod izravnim nadzorom Komisije

| (g) | osigurava da Zajedničko poduzeće olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zrakoplovstva koji se provode te poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje neovisnosti tog procesa od samog Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, primjerice putem javne nabave, neovisnih evaluacija, revizija ili ad hoc analiza
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  . Izvješće o praćenju i ocjeni programa podnosi se upravnom odboru jednom godišnje; |
| --- | --- |

(g)

osigurava da Zajedničko poduzeće olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zrakoplovstva koji se provode te poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje neovisnosti tog procesa od samog Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, primjerice putem javne nabave, neovisnih evaluacija, revizija ili ad hoc analiza
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće
  . Izvješće o praćenju i ocjeni programa podnosi se upravnom odboru jednom godišnje;

, bez povećanja administrativnog opterećenja za zajedničko poduzeće

Amandman 276

Amandman 276

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. naslov

Članak 68. naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo | Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo

Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo

znanstveno

Amandman 277

Amandman 277

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 1.

Članak 68. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo
  znanstveno je savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća
  za čisto zrakoplovstvo
  osnovano
  u skladu s člankom 19.
  stavkom 1. točkom (a)
  . | 1.   Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo
  osniva se
  u skladu s člankom 
  19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo
  znanstveno je savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća
  za čisto zrakoplovstvo
  osnovano
  u skladu s člankom 19.
  stavkom 1. točkom (a)
  .

1.   Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo
  osniva se
  u skladu s člankom 
  19.

Amandman 278

Amandman 278

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 2.

Članak 68. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo ima najviše 15 stalnih članova. | 2.   Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo ima najviše 15 stalnih članova
  , koji nisu članovi nijednog drugog tijela u okviru Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo ima najviše 15 stalnih članova.

2.   Europsko
  znanstveno
  savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo ima najviše 15 stalnih članova
  , koji nisu članovi nijednog drugog tijela u okviru Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
  .

Amandman 279

Amandman 279

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 3.

Članak 68. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predsjednik europskog savjetodavnog tijela za
  zračni promet
  bira se na razdoblje od dvije godine. | 3.   Predsjednik europskog
  znanstvenog
  savjetodavnog tijela za
  čisto zrakoplovstvo
  bira se
  među njegovim stalnim članovima
  na razdoblje od dvije godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Predsjednik europskog savjetodavnog tijela za
  zračni promet
  bira se na razdoblje od dvije godine.

3.   Predsjednik europskog
  znanstvenog
  savjetodavnog tijela za
  čisto zrakoplovstvo
  bira se
  među njegovim stalnim članovima
  na razdoblje od dvije godine.

Amandman 280

Amandman 280

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 4.

Članak 68. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) stalni je član europskog savjetodavnog tijela za
  zračni promet
  . | 4.   Predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) stalni je član europskog
  znanstvenog
  savjetodavnog tijela za
  čisto zrakoplovstvo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) stalni je član europskog savjetodavnog tijela za
  zračni promet
  .

4.   Predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) stalni je član europskog
  znanstvenog
  savjetodavnog tijela za
  čisto zrakoplovstvo
  .

Amandman 281

Amandman 281

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 68. – stavak 4.a (novi)

Članak 68. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Barem jedan znanstveni stručnjak mora imati iskustvo u području znanosti o okolišu i klimi u kontekstu zrakoplovstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Barem jedan znanstveni stručnjak mora imati iskustvo u području znanosti o okolišu i klimi u kontekstu zrakoplovstva.

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 1. točka a

Članak 71. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinositi ciljevima utvrđenima u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. (51)

  i
  europskom zelenom planu (52) povećanjem ambicija EU-a
  kako bi se
  do 2030.
  emisije
  stakleničkih plinova
  smanjile
  za barem 55 % u odnosu na razine iz 1990. i
  postigla klimatska neutralnost
  do 2050.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

doprinositi ciljevima utvrđenima u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. (51)

  i
  europskom zelenom planu (52) povećanjem ambicija EU-a
  kako bi se
  do 2030.
  emisije
  stakleničkih plinova
  smanjile
  za barem 55 % u odnosu na razine iz 1990. i
  postigla klimatska neutralnost
  do 2050.;

51

i

52

kako bi se

emisije

smanjile

postigla klimatska neutralnost

| (a) | doprinositi ciljevima utvrđenima u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. (51), europskom zelenom planu (52)

  i europskom propisu o klimi
  povećanjem ambicija EU-a
  u pogledu ušteda povezanih s energetskom učinkovitosti i povećanja korištenja obnovljivih izvora, kao i smanjenja emisija
  stakleničkih plinova za barem 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.
  te postizanja klimatske neutralnosti najkasnije
  do 2050.; |
| --- | --- |

(a)

doprinositi ciljevima utvrđenima u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. (51), europskom zelenom planu (52)

  i europskom propisu o klimi
  povećanjem ambicija EU-a
  u pogledu ušteda povezanih s energetskom učinkovitosti i povećanja korištenja obnovljivih izvora, kao i smanjenja emisija
  stakleničkih plinova za barem 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.
  te postizanja klimatske neutralnosti najkasnije
  do 2050.;

51

52

i europskom propisu o klimi

u pogledu ušteda povezanih s energetskom učinkovitosti i povećanja korištenja obnovljivih izvora, kao i smanjenja emisija

te postizanja klimatske neutralnosti najkasnije

Amandman 283

Amandman 283

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 1. točka b

Članak 71. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | doprinositi provedbi Strategije za vodik za klimatski neutralnu Europu (53) Europske komisije iz 2020.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

doprinositi provedbi Strategije za vodik za klimatski neutralnu Europu (53) Europske komisije iz 2020.;

53

| (b) | doprinositi provedbi Strategije za vodik za klimatski neutralnu Europu (53) Europske komisije iz 2020.
  , strategije EU-a za integraciju energetskog sustava i Rezolucije Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik
  ; |
| --- | --- |

(b)

doprinositi provedbi Strategije za vodik za klimatski neutralnu Europu (53) Europske komisije iz 2020.
  , strategije EU-a za integraciju energetskog sustava i Rezolucije Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik
  ;

53

, strategije EU-a za integraciju energetskog sustava i Rezolucije Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik

Amandman 284

Amandman 284

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 1. točka c

Članak 71. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ojačati konkurentnost Unijina vrijednosnog lanca čistog vodika s ciljem pružanja potpore posebno uključenim MSP-ovima i ubrzavanja ulaska inovativnih konkurentnih čistih rješenja na tržište; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ojačati konkurentnost Unijina vrijednosnog lanca čistog vodika s ciljem pružanja potpore posebno uključenim MSP-ovima i ubrzavanja ulaska inovativnih konkurentnih čistih rješenja na tržište;

| (c) | razviti i
  ojačati
  vodstvo Unije i
  konkurentnost Unijina vrijednosnog lanca čistog vodika s ciljem pružanja potpore posebno uključenim MSP-ovima i
  start-up poduzećima te
  ubrzavanja
  istraživanja, razvoja i
  ulaska inovativnih konkurentnih čistih
  i energetski učinkovitih
  rješenja na tržište; |
| --- | --- |

(c)

razviti i
  ojačati
  vodstvo Unije i
  konkurentnost Unijina vrijednosnog lanca čistog vodika s ciljem pružanja potpore posebno uključenim MSP-ovima i
  start-up poduzećima te
  ubrzavanja
  istraživanja, razvoja i
  ulaska inovativnih konkurentnih čistih
  i energetski učinkovitih
  rješenja na tržište;

razviti i

vodstvo Unije i

start-up poduzećima te

istraživanja, razvoja i

i energetski učinkovitih

Amandman 285

Amandman 285

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 1. točka d

Članak 71. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | poticati proizvodnju, distribuciju i skladištenje čistog vodika te njegovu potrošnju za krajnje namjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

poticati proizvodnju, distribuciju i skladištenje čistog vodika te njegovu potrošnju za krajnje namjene.

| (d) | poticati proizvodnju, distribuciju
  , transport
  i skladištenje čistog vodika te njegovu potrošnju za krajnje namjene. |
| --- | --- |

(d)

poticati proizvodnju, distribuciju
  , transport
  i skladištenje čistog vodika te njegovu potrošnju za krajnje namjene.

, transport

Amandman 286

Amandman 286

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 1. točka da (nova)

Članak 71. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | ubrzati istraživačke i inovacijske aktivnosti za proizvodnju vodika koji se temelji na obnovljivim izvorima energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

ubrzati istraživačke i inovacijske aktivnosti za proizvodnju vodika koji se temelji na obnovljivim izvorima energije;

ubrzati istraživačke i inovacijske aktivnosti za proizvodnju vodika koji se temelji na obnovljivim izvorima energije;

Amandman 287

Amandman 287

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 2. točka a

Članak 71. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | putem istraživanja i inovacija poboljšati troškovnu učinkovitost, pouzdanost, količinu i kvalitetu rješenja koja uključuju čisti vodik, uključujući njegovu proizvodnju, distribuciju, skladištenje i krajnje namjene razvijene u Uniji, primjerice učinkovitije i jeftinije elektrolizatore za proizvodnju vodika i jeftiniji transport
  te
  industrijske primjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

putem istraživanja i inovacija poboljšati troškovnu učinkovitost, pouzdanost, količinu i kvalitetu rješenja koja uključuju čisti vodik, uključujući njegovu proizvodnju, distribuciju, skladištenje i krajnje namjene razvijene u Uniji, primjerice učinkovitije i jeftinije elektrolizatore za proizvodnju vodika i jeftiniji transport
  te
  industrijske primjene;

te

| (a) | putem istraživanja i inovacija poboljšati troškovnu učinkovitost,
  cjenovnu pristupačnost,
  pouzdanost, količinu i kvalitetu rješenja koja uključuju čisti vodik, uključujući njegovu proizvodnju, distribuciju,
  transport,
  skladištenje i krajnje namjene razvijene u Uniji, primjerice učinkovitije i jeftinije elektrolizatore za proizvodnju vodika
  , smanjenje gubitaka energije i gubitaka uslijed pretvorbe
  i jeftiniji
  zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima kao i
  industrijske primjene
  te inovativne tehnologije i tehnologije za čisti vodik i sigurnost te dostupnost njegove proizvodnje, transporta i skladištenja
  ; |
| --- | --- |

(a)

putem istraživanja i inovacija poboljšati troškovnu učinkovitost,
  cjenovnu pristupačnost,
  pouzdanost, količinu i kvalitetu rješenja koja uključuju čisti vodik, uključujući njegovu proizvodnju, distribuciju,
  transport,
  skladištenje i krajnje namjene razvijene u Uniji, primjerice učinkovitije i jeftinije elektrolizatore za proizvodnju vodika
  , smanjenje gubitaka energije i gubitaka uslijed pretvorbe
  i jeftiniji
  zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima kao i
  industrijske primjene
  te inovativne tehnologije i tehnologije za čisti vodik i sigurnost te dostupnost njegove proizvodnje, transporta i skladištenja
  ;

cjenovnu pristupačnost,

transport,

, smanjenje gubitaka energije i gubitaka uslijed pretvorbe

zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima kao i

te inovativne tehnologije i tehnologije za čisti vodik i sigurnost te dostupnost njegove proizvodnje, transporta i skladištenja

Amandman 288

Amandman 288

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 2. točka b

Članak 71. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | povećati znanje i kapacitete aktera u znanosti i industriji povezanih s lancem vrijednosti vodika u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

povećati znanje i kapacitete aktera u znanosti i industriji povezanih s lancem vrijednosti vodika u Uniji;

| (b) | povećati znanje i kapacitete aktera u znanosti i industriji povezanih s lancem vrijednosti vodika u Uniji
  uz istodobno podupiranje prihvaćanja vještina povezanih s industrijom
  ; |
| --- | --- |

(b)

povećati znanje i kapacitete aktera u znanosti i industriji povezanih s lancem vrijednosti vodika u Uniji
  uz istodobno podupiranje prihvaćanja vještina povezanih s industrijom
  ;

uz istodobno podupiranje prihvaćanja vještina povezanih s industrijom

Amandman 289

Amandman 289

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 2. točka c

Članak 71. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | demonstrirati rješenja koja uključuju čisti vodik kako bi se on koristio na lokalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a obuhvaćaju proizvodnju iz obnovljivih izvora, distribuciju, skladištenje i korištenje
  za prijevoz
  i energetski intenzivne industrije te druge primjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

demonstrirati rješenja koja uključuju čisti vodik kako bi se on koristio na lokalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a obuhvaćaju proizvodnju iz obnovljivih izvora, distribuciju, skladištenje i korištenje
  za prijevoz
  i energetski intenzivne industrije te druge primjene;

za prijevoz

| (c) | demonstrirati rješenja koja uključuju čisti vodik kako bi se on koristio na lokalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a obuhvaćaju proizvodnju iz obnovljivih izvora, distribuciju,
  transport,
  skladištenje
  , tehnologije za negativne emisije
  i korištenje
  u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su pomorski
  i
  zrakoplovni prijevoz te prijevoz teškim vozilima,
  energetski intenzivne industrije te druge primjene; |
| --- | --- |

(c)

demonstrirati rješenja koja uključuju čisti vodik kako bi se on koristio na lokalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a obuhvaćaju proizvodnju iz obnovljivih izvora, distribuciju,
  transport,
  skladištenje
  , tehnologije za negativne emisije
  i korištenje
  u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su pomorski
  i
  zrakoplovni prijevoz te prijevoz teškim vozilima,
  energetski intenzivne industrije te druge primjene;

transport,

, tehnologije za negativne emisije

u sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su pomorski

zrakoplovni prijevoz te prijevoz teškim vozilima,

Amandman 290

Amandman 290

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 71. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | povećati inovativna ulaganja u sektore krajnje uporabe, s posebnim naglaskom na prometnom sektoru, kao potporu revolucionarnim rješenjima i tehnologijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

povećati inovativna ulaganja u sektore krajnje uporabe, s posebnim naglaskom na prometnom sektoru, kao potporu revolucionarnim rješenjima i tehnologijama;

povećati inovativna ulaganja u sektore krajnje uporabe, s posebnim naglaskom na prometnom sektoru, kao potporu revolucionarnim rješenjima i tehnologijama;

Amandman 291

Amandman 291

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. stavak 2. točka d

Članak 71. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pobliže upoznati građane i javnost s rješenjima koja uključuju čisti vodik te povećati njihovo prihvaćanje i primjenu za privatne i javne svrhe, posebice putem suradnje s drugim europskim partnerstvima u okviru programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pobliže upoznati građane i javnost s rješenjima koja uključuju čisti vodik te povećati njihovo prihvaćanje i primjenu za privatne i javne svrhe, posebice putem suradnje s drugim europskim partnerstvima u okviru programa Obzor Europa.

| (d) | pobliže upoznati građane i javnost s rješenjima
  i infrastrukturom
  koja uključuju čisti vodik te povećati njihovo prihvaćanje i primjenu za privatne i javne svrhe, posebice putem suradnje s drugim europskim partnerstvima u okviru programa Obzor Europa
  i inicijativama kao što je Europski savez za čisti vodik, te u cilju doprinošenja poboljšanju sigurnosnih i tehničkih standarda EU-a kojima se povećava sigurnost i sigurno postupanje s povezanim tehnologijama i primjenama. |
| --- | --- |

(d)

pobliže upoznati građane i javnost s rješenjima
  i infrastrukturom
  koja uključuju čisti vodik te povećati njihovo prihvaćanje i primjenu za privatne i javne svrhe, posebice putem suradnje s drugim europskim partnerstvima u okviru programa Obzor Europa
  i inicijativama kao što je Europski savez za čisti vodik, te u cilju doprinošenja poboljšanju sigurnosnih i tehničkih standarda EU-a kojima se povećava sigurnost i sigurno postupanje s povezanim tehnologijama i primjenama.

i infrastrukturom

i inicijativama kao što je Europski savez za čisti vodik, te u cilju doprinošenja poboljšanju sigurnosnih i tehničkih standarda EU-a kojima se povećava sigurnost i sigurno postupanje s povezanim tehnologijama i primjenama.

Amandman 292

Amandman 292

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. stavak 1. točka a

Članak 72. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ocjenjuje i prati tehnološki napredak te tehnološke, gospodarske
  i
  društvene prepreke ulasku na tržište; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ocjenjuje i prati tehnološki napredak te tehnološke, gospodarske
  i
  društvene prepreke ulasku na tržište;

i

| (a) | ocjenjuje i prati tehnološki napredak
  , napredak povezan s potrebnom infrastrukturom,
  te tehnološke, gospodarske
  , regulatorne,
  društvene
  i ekološke
  prepreke ulasku na tržište
  kao i učinak na okoliš
  ; |
| --- | --- |

(a)

ocjenjuje i prati tehnološki napredak
  , napredak povezan s potrebnom infrastrukturom,
  te tehnološke, gospodarske
  , regulatorne,
  društvene
  i ekološke
  prepreke ulasku na tržište
  kao i učinak na okoliš
  ;

, napredak povezan s potrebnom infrastrukturom,

, regulatorne,

i ekološke

kao i učinak na okoliš

Amandman 293

Amandman 293

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. stavak 1. točka b

Članak 72. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | doprinosi razvoju propisa i normi s ciljem uklanjanja prepreka ulasku na tržište i podupiranja zamjenjivosti, interoperabilnosti i trgovine na cijelom unutarnjem i globalnom tržištu, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

doprinosi razvoju propisa i normi s ciljem uklanjanja prepreka ulasku na tržište i podupiranja zamjenjivosti, interoperabilnosti i trgovine na cijelom unutarnjem i globalnom tržištu, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije;

| (b) | doprinosi razvoju propisa i normi s ciljem uklanjanja prepreka ulasku na tržište
  , posebno za mala i srednja te start-up poduzeća, smanjenja okolišnog, klimatskog i socijalnog učinka, među ostalim u trećim zemljama,
  i podupiranja
  transparentnosti,
  zamjenjivosti, interoperabilnosti i trgovine na cijelom unutarnjem i globalnom tržištu, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije; |
| --- | --- |

(b)

doprinosi razvoju propisa i normi s ciljem uklanjanja prepreka ulasku na tržište
  , posebno za mala i srednja te start-up poduzeća, smanjenja okolišnog, klimatskog i socijalnog učinka, među ostalim u trećim zemljama,
  i podupiranja
  transparentnosti,
  zamjenjivosti, interoperabilnosti i trgovine na cijelom unutarnjem i globalnom tržištu, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije;

, posebno za mala i srednja te start-up poduzeća, smanjenja okolišnog, klimatskog i socijalnog učinka, među ostalim u trećim zemljama,

transparentnosti,

Amandman 294

Amandman 294

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. stavak 1. točka c

Članak 72. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podržava Komisiju u njezinim međunarodnim inicijativama povezanima sa strategijom za vodik, kao što su Međunarodno partnerstvo za gospodarstvo koje se temelji na vodiku (IPHE), Misija za inovacije i Inicijativa za vodik u okviru ministarskih sastanaka za čistu energiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

podržava Komisiju u njezinim međunarodnim inicijativama povezanima sa strategijom za vodik, kao što su Međunarodno partnerstvo za gospodarstvo koje se temelji na vodiku (IPHE), Misija za inovacije i Inicijativa za vodik u okviru ministarskih sastanaka za čistu energiju.

| (c) | podržava Komisiju
  i pruža joj tehničko stručno znanje, među ostalim tijekom sastanaka,
  u njezinim međunarodnim inicijativama povezanima sa strategijom za vodik, kao što su Međunarodno partnerstvo za gospodarstvo koje se temelji na vodiku (IPHE), Misija za inovacije i Inicijativa za vodik u okviru ministarskih sastanaka za čistu energiju
  , bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije
  . |
| --- | --- |

(c)

podržava Komisiju
  i pruža joj tehničko stručno znanje, među ostalim tijekom sastanaka,
  u njezinim međunarodnim inicijativama povezanima sa strategijom za vodik, kao što su Međunarodno partnerstvo za gospodarstvo koje se temelji na vodiku (IPHE), Misija za inovacije i Inicijativa za vodik u okviru ministarskih sastanaka za čistu energiju
  , bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije
  .

i pruža joj tehničko stručno znanje, među ostalim tijekom sastanaka,

, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije

Amandman 295

Amandman 295

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. stavak 1. točka b

Članak 73. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Hydrogen Europe AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 890 025 478) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („industrijska grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Hydrogen Europe AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 890 025 478) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („industrijska grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze;

| (b) | Hydrogen Europe AISBL,
  neprofitna
  organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 890 025 478) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („industrijska grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije; |
| --- | --- |

(b)

Hydrogen Europe AISBL,
  neprofitna
  organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 890 025 478) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („industrijska grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

neprofitna

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

Amandman 296

Amandman 296

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. stavak 1. točka c

Članak 73. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 0897 679 372) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („istraživačka grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 0897 679 372) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („istraživačka grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze.

bezuvjetnom

| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 0897 679 372) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („istraživačka grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  . |
| --- | --- |

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 0897 679 372) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („istraživačka grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  .

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije

Amandman 297

Amandman 297

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 73. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | pridruženi članovi odabrani u skladu s člankom 7., podložno odluci upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

pridruženi članovi odabrani u skladu s člankom 7., podložno odluci upravnog odbora.

pridruženi članovi odabrani u skladu s člankom 7., podložno odluci upravnog odbora.

Amandman 298

Amandman 298

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 76. stavak 1. uvodni dio

Članak 76. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati aktivnosti koje su izravno povezane s aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i
  doprinose njegovim
  ciljevima, uključujući: | 1.   Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati aktivnosti koje su izravno povezane s aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik
  , jasno su povezane s agendom za istraživanja
  i
  inovacije, financiraju se u okviru nacionalnih ili regionalnih programa i doprinose
  ciljevima
  Zajedničkog poduzeća
  , uključujući: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati aktivnosti koje su izravno povezane s aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i
  doprinose njegovim
  ciljevima, uključujući:

1.   Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati aktivnosti koje su izravno povezane s aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik
  , jasno su povezane s agendom za istraživanja
  i
  inovacije, financiraju se u okviru nacionalnih ili regionalnih programa i doprinose
  ciljevima
  Zajedničkog poduzeća
  , uključujući:

Amandman 299

Amandman 299

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 76. – stavak 1. – točka e

Članak 76. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | aktivnosti informiranja o tehnologijama vodika i sigurnosnim mjerama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

aktivnosti informiranja o tehnologijama vodika i sigurnosnim mjerama;

| (e) | aktivnosti informiranja o tehnologijama
  čistog
  vodika i sigurnosnim mjerama
  , uključujući duž lanca vrijednosti
  ; |
| --- | --- |

(e)

aktivnosti informiranja o tehnologijama
  čistog
  vodika i sigurnosnim mjerama
  , uključujući duž lanca vrijednosti
  ;

čistog

, uključujući duž lanca vrijednosti

Amandman 300

Amandman 300

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 77. stavak 1. točka da (nova)

Članak 77. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | Neovisni znanstveni savjetodavni odbor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor.

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor.

Amandman 301

Amandman 301

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 78. stavak 1. točka b

Članak 78. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | šest predstavnika organizacije Hydrogen Europe, koji predstavljaju različite geografske regije, rodove
  i sektore
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

šest predstavnika organizacije Hydrogen Europe, koji predstavljaju različite geografske regije, rodove
  i sektore
  ;

i sektore

| (b) | šest predstavnika organizacije Hydrogen Europe, koji predstavljaju različite geografske regije
  i
  rodove
  te različite dijelove lanca vrijednosti
  ,
  s time da je barem jedan od njih predstavnik MSP-a, a jedan predstavnik organizacije civilnog društva
  ; |
| --- | --- |

(b)

šest predstavnika organizacije Hydrogen Europe, koji predstavljaju različite geografske regije
  i
  rodove
  te različite dijelove lanca vrijednosti
  ,
  s time da je barem jedan od njih predstavnik MSP-a, a jedan predstavnik organizacije civilnog društva
  ;

i

te različite dijelove lanca vrijednosti

s time da je barem jedan od njih predstavnik MSP-a, a jedan predstavnik organizacije civilnog društva

Amandman 302

Amandman 302

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 80. stavak 1. točka a

Članak 80. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | potiče sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice ako se njima podržava uvođenje rješenja u području istraživanja i inovacija, infrastrukture, obrazovanja i regionalnog razvoja povezanih s korištenjem čistog vodika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

potiče sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice ako se njima podržava uvođenje rješenja u području istraživanja i inovacija, infrastrukture, obrazovanja i regionalnog razvoja povezanih s korištenjem čistog vodika;

| (a) | potiče sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice ako se njima podržava uvođenje rješenja u području istraživanja i inovacija, infrastrukture, obrazovanja i regionalnog razvoja povezanih s korištenjem čistog vodika
  , uz poseban naglasak na sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su neki industrijski sektori, zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima; |
| --- | --- |

(a)

potiče sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice ako se njima podržava uvođenje rješenja u području istraživanja i inovacija, infrastrukture, obrazovanja i regionalnog razvoja povezanih s korištenjem čistog vodika
  , uz poseban naglasak na sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su neki industrijski sektori, zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima;

, uz poseban naglasak na sektorima u kojima je teško smanjiti emisije kao što su neki industrijski sektori, zrakoplovni i pomorski prijevoz te prijevoz teškim vozilima;

Amandman 303

Amandman 303

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 80. stavak 1. točka b

Članak 80. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) i člankom 16. točkom (l), pruža strateške smjernice u pogledu suradnje s drugim europskim partnerstvima, uključujući partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik, u skladu s njihovim strateškim agendama za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) i člankom 16. točkom (l), pruža strateške smjernice u pogledu suradnje s drugim europskim partnerstvima, uključujući partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik, u skladu s njihovim strateškim agendama za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentima;

| (b) | u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) i člankom 16. točkom (l), pruža strateške smjernice u pogledu suradnje s drugim europskim partnerstvima, uključujući partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik, u skladu s njihovim strateškim agendama za istraživanja i inovacije
  , kao i sa strategijom EU-a za integraciju energetskog sustava i povezanim inicijativama u području energetske učinkovitosti, elektrifikacije i obnovljivih izvora
  ili drugim jednakovrijednim dokumentima; |
| --- | --- |

(b)

u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) i člankom 16. točkom (l), pruža strateške smjernice u pogledu suradnje s drugim europskim partnerstvima, uključujući partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik, u skladu s njihovim strateškim agendama za istraživanja i inovacije
  , kao i sa strategijom EU-a za integraciju energetskog sustava i povezanim inicijativama u području energetske učinkovitosti, elektrifikacije i obnovljivih izvora
  ili drugim jednakovrijednim dokumentima;

, kao i sa strategijom EU-a za integraciju energetskog sustava i povezanim inicijativama u području energetske učinkovitosti, elektrifikacije i obnovljivih izvora

Amandman 304

Amandman 304

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 80. stavak 1. točka c

Članak 80. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | potiče tržišnu prihvaćenost tehnologija i rješenja
  za postizanje ciljeva
  europskog zelenog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

potiče tržišnu prihvaćenost tehnologija i rješenja
  za postizanje ciljeva
  europskog zelenog plana.

za postizanje ciljeva

| (c) | potiče tržišnu prihvaćenost
  održivih
  tehnologija i rješenja
  u skladu s ciljevima
  europskog zelenog plana
  te s ciljem poboljšanja europskog ekosustava čistog vodika
  . |
| --- | --- |

(c)

potiče tržišnu prihvaćenost
  održivih
  tehnologija i rješenja
  u skladu s ciljevima
  europskog zelenog plana
  te s ciljem poboljšanja europskog ekosustava čistog vodika
  .

održivih

u skladu s ciljevima

te s ciljem poboljšanja europskog ekosustava čistog vodika

Amandman 305

Amandman 305

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 81. stavak 1. točka a

Članak 81. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | predlaže aktivnosti kojima se potiče sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

predlaže aktivnosti kojima se potiče sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini;

| (a) | predlaže
  i provodi, u suradnji s relevantnim akterima,
  aktivnosti kojima se potiče sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

predlaže
  i provodi, u suradnji s relevantnim akterima,
  aktivnosti kojima se potiče sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini;

i provodi, u suradnji s relevantnim akterima,

Amandman 306

Amandman 306

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 81. stavak 1. točka b

Članak 81. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podržava druge inicijative Unije povezane s vodikom i doprinosi im,
  ako to odobri upravni odbor
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podržava druge inicijative Unije povezane s vodikom i doprinosi im,
  ako to odobri upravni odbor
  ;

ako to odobri upravni odbor

| (b) | podržava druge inicijative Unije povezane s vodikom i doprinosi im,
  kao što su europski savez za vodik i važan projekt od zajedničkog europskog interesa
  ; |
| --- | --- |

(b)

podržava druge inicijative Unije povezane s vodikom i doprinosi im,
  kao što su europski savez za vodik i važan projekt od zajedničkog europskog interesa
  ;

kao što su europski savez za vodik i važan projekt od zajedničkog europskog interesa

Amandman 307

Amandman 307

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 81. stavak 1. točka c

Članak 81. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | saziva godišnji forum Europskog partnerstva za čisti vodik koji se
  , ako je moguće,
  održava zajedno i usporedno s Europskim forumom za vodik europskog saveza za čisti vodik. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

saziva godišnji forum Europskog partnerstva za čisti vodik koji se
  , ako je moguće,
  održava zajedno i usporedno s Europskim forumom za vodik europskog saveza za čisti vodik.

, ako je moguće,

| (c) | saziva godišnji forum Europskog partnerstva za čisti vodik koji se održava zajedno i usporedno s Europskim forumom za vodik europskog saveza za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

saziva godišnji forum Europskog partnerstva za čisti vodik koji se održava zajedno i usporedno s Europskim forumom za vodik europskog saveza za čisti vodik.

Amandman 308

Amandman 308

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 82. stavak 2.

Članak 82. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Skupina dionika sastoji se od predstavnika sektora koji proizvode, distribuiraju, skladište, trebaju ili koriste čisti vodik u cijeloj Uniji, uključujući predstavnike drugih relevantnih europskih partnerstava te predstavnike međuregionalnog partnerstva europskih dolina vodika. | 2.   Skupina dionika sastoji se od predstavnika sektora koji proizvode, distribuiraju,
  transportiraju,
  skladište, trebaju ili koriste čisti vodik u cijeloj Uniji, uključujući predstavnike drugih relevantnih europskih partnerstava te predstavnike međuregionalnog partnerstva europskih dolina vodika
  , predstavnike sektora električne energije iz obnovljivih izvora, organizacija civilnog društva i znanstvene zajednice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Skupina dionika sastoji se od predstavnika sektora koji proizvode, distribuiraju, skladište, trebaju ili koriste čisti vodik u cijeloj Uniji, uključujući predstavnike drugih relevantnih europskih partnerstava te predstavnike međuregionalnog partnerstva europskih dolina vodika.

2.   Skupina dionika sastoji se od predstavnika sektora koji proizvode, distribuiraju,
  transportiraju,
  skladište, trebaju ili koriste čisti vodik u cijeloj Uniji, uključujući predstavnike drugih relevantnih europskih partnerstava te predstavnike međuregionalnog partnerstva europskih dolina vodika
  , predstavnike sektora električne energije iz obnovljivih izvora, organizacija civilnog društva i znanstvene zajednice
  .

Amandman 309

Amandman 309

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 82. stavak 3. točka a

Članak 82. stavak 3. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pruža informacije o strateškim i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, u skladu s agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom i povezanim detaljnim tehnološkim planovima, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u srodnim sektorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pruža informacije o strateškim i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, u skladu s agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom i povezanim detaljnim tehnološkim planovima, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u srodnim sektorima;

| (a) | pruža informacije o strateškim
  , infrastrukturnim
  i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, u skladu s agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom i povezanim detaljnim tehnološkim planovima, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u srodnim sektorima
  , kao što su sektori u kojima je teško smanjiti emisije poput nekih industrijskih sektora, zračnog i pomorskog prijevoza te prijevoza teškim vozilima
  ; |
| --- | --- |

(a)

pruža informacije o strateškim
  , infrastrukturnim
  i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, u skladu s agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom i povezanim detaljnim tehnološkim planovima, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u srodnim sektorima
  , kao što su sektori u kojima je teško smanjiti emisije poput nekih industrijskih sektora, zračnog i pomorskog prijevoza te prijevoza teškim vozilima
  ;

, infrastrukturnim

, kao što su sektori u kojima je teško smanjiti emisije poput nekih industrijskih sektora, zračnog i pomorskog prijevoza te prijevoza teškim vozilima

Amandman 310

Amandman 310

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 82. stavak 3. točka b

Članak 82. stavak 3. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost;

| (b) | predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost
  , posebno uzimajući u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i integracije energetskog sustava
  ; |
| --- | --- |

(b)

predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost
  , posebno uzimajući u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i integracije energetskog sustava
  ;

, posebno uzimajući u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu i integracije energetskog sustava

Amandman 311

Amandman 311

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 82. stavak 3. točka c

Članak 82. stavak 3. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | doprinosi godišnjem Europskom forumu za vodik europskog saveza za čisti vodik. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

doprinosi godišnjem Europskom forumu za vodik europskog saveza za čisti vodik.

| (c) | doprinosi godišnjem
  forumu Europskog partnerstva za čisti vodik i
  Europskom forumu za vodik europskog saveza za čisti vodik. |
| --- | --- |

(c)

doprinosi godišnjem
  forumu Europskog partnerstva za čisti vodik i
  Europskom forumu za vodik europskog saveza za čisti vodik.

forumu Europskog partnerstva za čisti vodik i

Amandman 312

Amandman 312

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 82.a (novi)

Članak 82.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 82.a




  Znanstveni savjetodavni odbor





  1.
     
  Zajedničko poduzeće za čisti vodik osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 77. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.






  2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.






  3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, ili na vlastitu inicijativu.






  4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 82.a

Znanstveni savjetodavni odbor

1.
     
  Zajedničko poduzeće za čisti vodik osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 77. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.

2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.

3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, ili na vlastitu inicijativu.

4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa.

Amandman 313

Amandman 313

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 1. točka b

Članak 83. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurati brz prijelaz na privlačniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji i održiviji europski željeznički sustav koji je prilagođeniji korisnicima i integriran u širi sustav mobilnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osigurati brz prijelaz na privlačniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji i održiviji europski željeznički sustav koji je prilagođeniji korisnicima i integriran u širi sustav mobilnosti;

| (b) | osigurati brz prijelaz na
  sigurniji,
  privlačniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji
  , uključiviji, digitalniji
  i održiviji europski željeznički sustav koji je prilagođeniji korisnicima i integriran u širi sustav mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

osigurati brz prijelaz na
  sigurniji,
  privlačniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji
  , uključiviji, digitalniji
  i održiviji europski željeznički sustav koji je prilagođeniji korisnicima i integriran u širi sustav mobilnosti;

sigurniji,

, uključiviji, digitalniji

Amandman 314

Amandman 314

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka a

Članak 83. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ukloniti prepreke interoperabilnosti i osigurati rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge, kako bi se uspostavila integrirana europska željeznička mreža, na najbolji način odgovoriti na potrebe putnika i poduzeća te ubrzati uvođenje inovativnih rješenja za potporu jedinstvenom europskom željezničkom prostoru, a istodobno povećati kapacitet i pouzdanost željezničkog prijevoza te smanjiti troškove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ukloniti prepreke interoperabilnosti i osigurati rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge, kako bi se uspostavila integrirana europska željeznička mreža, na najbolji način odgovoriti na potrebe putnika i poduzeća te ubrzati uvođenje inovativnih rješenja za potporu jedinstvenom europskom željezničkom prostoru, a istodobno povećati kapacitet i pouzdanost željezničkog prijevoza te smanjiti troškove;

| (a) | ukloniti prepreke interoperabilnosti i osigurati rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge,
  među ostalim izdavanjem jedinstvenih karata,
  kako bi se uspostavila integrirana europska željeznička mreža, na najbolji način odgovoriti na potrebe
  i prava
  putnika
  , djelatnika u željezničkom prometu
  i poduzeća te ubrzati uvođenje inovativnih rješenja za potporu jedinstvenom europskom željezničkom prostoru, a istodobno povećati kapacitet i pouzdanost željezničkog prijevoza te smanjiti troškove; |
| --- | --- |

(a)

ukloniti prepreke interoperabilnosti i osigurati rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge,
  među ostalim izdavanjem jedinstvenih karata,
  kako bi se uspostavila integrirana europska željeznička mreža, na najbolji način odgovoriti na potrebe
  i prava
  putnika
  , djelatnika u željezničkom prometu
  i poduzeća te ubrzati uvođenje inovativnih rješenja za potporu jedinstvenom europskom željezničkom prostoru, a istodobno povećati kapacitet i pouzdanost željezničkog prijevoza te smanjiti troškove;

među ostalim izdavanjem jedinstvenih karata,

i prava

, djelatnika u željezničkom prometu

Amandman 315

Amandman 315

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka c

Članak 83. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u okviru svojeg sistemskog stupa razviti jedinstveni operativni koncept i funkcionalnu arhitekturu sustava za integrirane sustave za upravljanje prometom te upravljanje, nadzor i signalizaciju u europskoj željeznici, uključujući automatizirano upravljanje vlakovima, kako bi istraživanja i inovacije bili usmjereni na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika, a operativne potrebe mogle napredovati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u okviru svojeg sistemskog stupa razviti jedinstveni operativni koncept i funkcionalnu arhitekturu sustava za integrirane sustave za upravljanje prometom te upravljanje, nadzor i signalizaciju u europskoj željeznici, uključujući automatizirano upravljanje vlakovima, kako bi istraživanja i inovacije bili usmjereni na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika, a operativne potrebe mogle napredovati;

| (c) | u okviru svojeg sistemskog stupa razviti jedinstveni operativni koncept i funkcionalnu arhitekturu sustava za integrirane sustave za upravljanje prometom te upravljanje, nadzor i signalizaciju u europskoj željeznici, uključujući automatizirano upravljanje vlakovima, kako bi istraživanja i inovacije bili usmjereni na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika, a operativne potrebe mogle napredovati;
  jedinstveni operativni koncept i funkcionalna arhitektura za integrirano upravljanje europskim željezničkim prometom moraju biti interoperabilni za cijelu željezničku mrežu (središnju i sveobuhvatnu transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) te glavne i regionalne linije koje nisu uključene u TEN-T). |
| --- | --- |

(c)

u okviru svojeg sistemskog stupa razviti jedinstveni operativni koncept i funkcionalnu arhitekturu sustava za integrirane sustave za upravljanje prometom te upravljanje, nadzor i signalizaciju u europskoj željeznici, uključujući automatizirano upravljanje vlakovima, kako bi istraživanja i inovacije bili usmjereni na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika, a operativne potrebe mogle napredovati;
  jedinstveni operativni koncept i funkcionalna arhitektura za integrirano upravljanje europskim željezničkim prometom moraju biti interoperabilni za cijelu željezničku mrežu (središnju i sveobuhvatnu transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) te glavne i regionalne linije koje nisu uključene u TEN-T).

jedinstveni operativni koncept i funkcionalna arhitektura za integrirano upravljanje europskim željezničkim prometom moraju biti interoperabilni za cijelu željezničku mrežu (središnju i sveobuhvatnu transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) te glavne i regionalne linije koje nisu uključene u TEN-T).

Amandman 316

Amandman 316

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka e

Članak 83. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | razvijati demonstracijske projekte u zainteresiranim državama članicama, uključujući one koje trenutačno nemaju uspostavljen željeznički sustav na svojem državnom području; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

razvijati demonstracijske projekte u zainteresiranim državama članicama, uključujući one koje trenutačno nemaju uspostavljen željeznički sustav na svojem državnom području;

| (e) | razvijati demonstracijske projekte u zainteresiranim državama članicama, uključujući one koje trenutačno nemaju uspostavljen željeznički sustav na svojem državnom području.
  Takvi projekti, uključujući opsežne demonstracijske projekte, obuhvaćaju što je šire moguće područje Unije, i to transparentno i na zemljopisno raznolik način. |
| --- | --- |

(e)

razvijati demonstracijske projekte u zainteresiranim državama članicama, uključujući one koje trenutačno nemaju uspostavljen željeznički sustav na svojem državnom području.
  Takvi projekti, uključujući opsežne demonstracijske projekte, obuhvaćaju što je šire moguće područje Unije, i to transparentno i na zemljopisno raznolik način.

Takvi projekti, uključujući opsežne demonstracijske projekte, obuhvaćaju što je šire moguće područje Unije, i to transparentno i na zemljopisno raznolik način.

Amandman 317

Amandman 317

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka f

Članak 83. stavak 2. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | doprinijeti razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

doprinijeti razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije.

| (f) | doprinijeti razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije
  sa snažnim lancem opskrbe i visokoinovativnim ekosustavom koji obuhvaća visokotehnološke MSP-ove
  . |
| --- | --- |

(f)

doprinijeti razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije
  sa snažnim lancem opskrbe i visokoinovativnim ekosustavom koji obuhvaća visokotehnološke MSP-ove
  .

sa snažnim lancem opskrbe i visokoinovativnim ekosustavom koji obuhvaća visokotehnološke MSP-ove

Amandman 318

Amandman 318

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka fa (nova)

Članak 83. stavak 2. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | doprinijeti uklanjanju prepreka koje trenutačno sprečavaju punu uključivost željezničkog prijevoza, uz poseban osvrt na osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

doprinijeti uklanjanju prepreka koje trenutačno sprečavaju punu uključivost željezničkog prijevoza, uz poseban osvrt na osobe s invaliditetom;

doprinijeti uklanjanju prepreka koje trenutačno sprečavaju punu uključivost željezničkog prijevoza, uz poseban osvrt na osobe s invaliditetom;

Amandman 319

Amandman 319

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka fb (nova)

Članak 83. stavak 2. točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | razviti tehnike izgradnje pruga sljedeće generacije koje uključuju sve komponente, od podstrukture do pruga i nadstrukture; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fb)

(fb)

razviti tehnike izgradnje pruga sljedeće generacije koje uključuju sve komponente, od podstrukture do pruga i nadstrukture;

razviti tehnike izgradnje pruga sljedeće generacije koje uključuju sve komponente, od podstrukture do pruga i nadstrukture;

Amandman 320

Amandman 320

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 83. stavak 2. točka fc (nova)

Članak 83. stavak 2. točka fc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fc) | podržati razvoj inovativnih rješenja korisnih za putnike u željezničkom prometu, uključujući one koji žive u rijetko i nedovoljno naseljenim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fc)

(fc)

podržati razvoj inovativnih rješenja korisnih za putnike u željezničkom prometu, uključujući one koji žive u rijetko i nedovoljno naseljenim područjima.

podržati razvoj inovativnih rješenja korisnih za putnike u željezničkom prometu, uključujući one koji žive u rijetko i nedovoljno naseljenim područjima.

Amandman 321

Amandman 321

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. – stavak 1.

Članak 84. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu i Komisija pripremaju i podnose upravnom odboru na donošenje glavni plan razvijen uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u željezničkom sektoru i industriji opskrbe željeznica. | 1.   Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu i Komisija pripremaju i podnose upravnom odboru na donošenje glavni plan razvijen uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u željezničkom sektoru i industriji opskrbe željeznica
  i to na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu i Komisija pripremaju i podnose upravnom odboru na donošenje glavni plan razvijen uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u željezničkom sektoru i industriji opskrbe željeznica.

1.   Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu i Komisija pripremaju i podnose upravnom odboru na donošenje glavni plan razvijen uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u željezničkom sektoru i industriji opskrbe željeznica
  i to na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  .

Amandman 322

Amandman 322

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. stavak 5. točka a – uvodni dio

Članak 84. stavak 5. točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razvijanje sistemskog gledišta, u okviru sistemskog stupa, koje obuhvaća željezničku proizvodnu industriju, zajednicu željezničkih prijevoznika i druge privatne i javne dionike u željezničkom prometu, uključujući tijela koja predstavljaju korisnike (putnike, robu i
  osoblje
  ) te relevantne aktere izvan tradicionalnog željezničkog sektora. Sistemsko gledište obuhvaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razvijanje sistemskog gledišta, u okviru sistemskog stupa, koje obuhvaća željezničku proizvodnu industriju, zajednicu željezničkih prijevoznika i druge privatne i javne dionike u željezničkom prometu, uključujući tijela koja predstavljaju korisnike (putnike, robu i
  osoblje
  ) te relevantne aktere izvan tradicionalnog željezničkog sektora. Sistemsko gledište obuhvaća:

osoblje

| (a) | razvijanje
  interoperabilnog
  sistemskog gledišta, u okviru sistemskog stupa, koje obuhvaća željezničku proizvodnu industriju, zajednicu željezničkih prijevoznika i druge privatne i javne dionike u željezničkom prometu, uključujući
  predstavnike država članica i
  tijela koja predstavljaju korisnike (putnike, robu i
  radnike
  ) te
  druge
  relevantne aktere izvan tradicionalnog željezničkog sektora. Sistemsko gledište obuhvaća: |
| --- | --- |

(a)

razvijanje
  interoperabilnog
  sistemskog gledišta, u okviru sistemskog stupa, koje obuhvaća željezničku proizvodnu industriju, zajednicu željezničkih prijevoznika i druge privatne i javne dionike u željezničkom prometu, uključujući
  predstavnike država članica i
  tijela koja predstavljaju korisnike (putnike, robu i
  radnike
  ) te
  druge
  relevantne aktere izvan tradicionalnog željezničkog sektora. Sistemsko gledište obuhvaća:

interoperabilnog

predstavnike država članica i

radnike

druge

Amandman 323

Amandman 323

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 84. stavak 5. točka a – podtočka iv.

Članak 84. stavak 5. točka a – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | ocjenjivanje i vrednovanje potrebnih sučelja s drugim načinima prijevoza, posebno za protok tereta i putnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

ocjenjivanje i vrednovanje potrebnih sučelja s drugim načinima prijevoza, posebno za protok tereta i putnika;

| iv. | ocjenjivanje i vrednovanje potrebnih sučelja s drugim načinima prijevoza
  te urbanim i regionalnim željezničkim sustavima
  , posebno za protok tereta i putnika; |
| --- | --- |

iv.

ocjenjivanje i vrednovanje potrebnih sučelja s drugim načinima prijevoza
  te urbanim i regionalnim željezničkim sustavima
  , posebno za protok tereta i putnika;

te urbanim i regionalnim željezničkim sustavima

Amandman 324

Amandman 324

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 85. stavak 1. točka b

Članak 85. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | članovi osnivači navedeni u Prilogu II., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

članovi osnivači navedeni u Prilogu II., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću putem izjave o preuzimanju obveze;

| (b) | članovi osnivači navedeni u Prilogu II., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću putem izjave o preuzimanju obveze
  , koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa; ne dovodeći u pitanje prava članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije; |
| --- | --- |

(b)

članovi osnivači navedeni u Prilogu II., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću putem izjave o preuzimanju obveze
  , koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa; ne dovodeći u pitanje prava članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

, koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa; ne dovodeći u pitanje prava članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

Amandman 325

Amandman 325

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 85. – stavak 2.a (novi)

Članak 85. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Odstupajući od članka 7. stavka 2., ocjena zahtjeva za članstvo bilo kojeg pravnog subjekta s poslovnim nastanom u zemlji pridruženoj programu Obzor Europa podliježe proporcionalnom povećanju doprinosa Unije iz programa Obzor Europa Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu putem doprinosa iz odgovarajuće zemlje pridružene programu Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Odstupajući od članka 7. stavka 2., ocjena zahtjeva za članstvo bilo kojeg pravnog subjekta s poslovnim nastanom u zemlji pridruženoj programu Obzor Europa podliježe proporcionalnom povećanju doprinosa Unije iz programa Obzor Europa Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu putem doprinosa iz odgovarajuće zemlje pridružene programu Obzor Europa.

Amandman 326

Amandman 326

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 88. stavak 1. točka d

Članak 88. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | prihvaćanje rezultata aktivnosti financiranih u okviru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail, daljnje iskorištavanje, demonstracijske aktivnosti i normizaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

prihvaćanje rezultata aktivnosti financiranih u okviru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail, daljnje iskorištavanje, demonstracijske aktivnosti i normizaciju.

| (d) | prihvaćanje rezultata
  i uvođenje
  aktivnosti financiranih u okviru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail
  , uključujući ažuriranje tehničkih specifikacija za interoperabilnost
  , daljnje iskorištavanje, demonstracijske aktivnosti i normizaciju. |
| --- | --- |

(d)

prihvaćanje rezultata
  i uvođenje
  aktivnosti financiranih u okviru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail
  , uključujući ažuriranje tehničkih specifikacija za interoperabilnost
  , daljnje iskorištavanje, demonstracijske aktivnosti i normizaciju.

i uvođenje

, uključujući ažuriranje tehničkih specifikacija za interoperabilnost

Amandman 327

Amandman 327

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 88. stavak 1. točka da (nova)

Članak 88. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | europske aktivnosti odobrenja i certifikacije povezane s rješenjima u području europske željeznice iz projekata Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu ili inicijativa koje su mu prethodile. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

europske aktivnosti odobrenja i certifikacije povezane s rješenjima u području europske željeznice iz projekata Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu ili inicijativa koje su mu prethodile.

europske aktivnosti odobrenja i certifikacije povezane s rješenjima u području europske željeznice iz projekata Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu ili inicijativa koje su mu prethodile.

Amandman 328

Amandman 328

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 89. stavak 1. točka ea (novi)

Članak 89. stavak 1. točka ea (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | Znanstveni savjetodavni odbor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

Znanstveni savjetodavni odbor.

Znanstveni savjetodavni odbor.

Amandman 329

Amandman 329

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 89. – stavak 2.

Članak 89. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Osim toga, Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu može osnovati znanstvenu upravljačku skupinu ili zatražiti znanstveni savjet od neovisnih akademskih stručnjaka ili zajedničkih znanstvenih savjetodavnih tijela. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Osim toga, Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu može osnovati znanstvenu upravljačku skupinu ili zatražiti znanstveni savjet od neovisnih akademskih stručnjaka ili zajedničkih znanstvenih savjetodavnih tijela.

Briše se.

Briše se.

Amandman 330

Amandman 330

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 91. – stavak 2.

Članak 91. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Predsjednik
  ili
  potpredsjednik skupine predstavnika država pozvan je da prisustvuje svim sastancima upravnog odbora kao promatrač i sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa. Predstavnici Agencije Europske unije za željeznice i Europskog savjetodavnog vijeća za istraživanja u području željeznica pozvani su da prisustvuju sastancima upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u raspravama, ali nemaju pravo glasa. | 2.   Predsjednik
  i
  potpredsjednik skupine predstavnika država pozvan je da prisustvuje svim sastancima upravnog odbora kao promatrač i sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa. Predstavnici Agencije Europske unije za željeznice i Europskog savjetodavnog vijeća za istraživanja u području željeznica pozvani su da prisustvuju sastancima upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u raspravama, ali nemaju pravo glasa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Predsjednik
  ili
  potpredsjednik skupine predstavnika država pozvan je da prisustvuje svim sastancima upravnog odbora kao promatrač i sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa. Predstavnici Agencije Europske unije za željeznice i Europskog savjetodavnog vijeća za istraživanja u području željeznica pozvani su da prisustvuju sastancima upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u raspravama, ali nemaju pravo glasa.

2.   Predsjednik
  i
  potpredsjednik skupine predstavnika država pozvan je da prisustvuje svim sastancima upravnog odbora kao promatrač i sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa. Predstavnici Agencije Europske unije za željeznice i Europskog savjetodavnog vijeća za istraživanja u području željeznica pozvani su da prisustvuju sastancima upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u raspravama, ali nemaju pravo glasa.

Amandman 331

Amandman 331

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 91. – stavak 4.a (novi)

Članak 91. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  U skladu s člankom 15. stavkom 2. Unija ima 50 % glasačkih prava u upravnom odboru, a glasačka prava Unije nedjeljiva su. Preostala glasačka prava raspodijelit će se među ostalim članovima upravnog odbora proporcionalno doprinosu članova koje predstavljaju sredstvima koje predstavljaju sredstvima Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  U skladu s člankom 15. stavkom 2. Unija ima 50 % glasačkih prava u upravnom odboru, a glasačka prava Unije nedjeljiva su. Preostala glasačka prava raspodijelit će se među ostalim članovima upravnog odbora proporcionalno doprinosu članova koje predstavljaju sredstvima koje predstavljaju sredstvima Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu.

Amandman 332

Amandman 332

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 92. stavak 1. točka b

Članak 92. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | donosi programe rada sistemskog stupa, uključujući proračun, i njihove izmjene na temelju preporuka upravljačke skupine sistemskog stupa i prijedloga izvršnog direktora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

donosi programe rada sistemskog stupa, uključujući proračun, i njihove izmjene na temelju preporuka upravljačke skupine sistemskog stupa i prijedloga izvršnog direktora.

| (b) | donosi programe rada sistemskog stupa, uključujući proračun, i njihove izmjene na temelju preporuka upravljačke skupine sistemskog stupa i
  savjetodavnih tijela Zajedničkog poduzeća te
  prijedloga izvršnog direktora. |
| --- | --- |

(b)

donosi programe rada sistemskog stupa, uključujući proračun, i njihove izmjene na temelju preporuka upravljačke skupine sistemskog stupa i
  savjetodavnih tijela Zajedničkog poduzeća te
  prijedloga izvršnog direktora.

savjetodavnih tijela Zajedničkog poduzeća te

Amandman 333

Amandman 333

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 93. – stavak 1.

Članak 93. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravljačka skupina sistemskog stupa sastoji se od predstavnika Komisije, predstavnika željezničkog sektora i sektora mobilnosti te relevantnih organizacija, izvršnog direktora Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i predstavnika Agencije Europske unije za željeznice. Komisija donosi konačnu odluku o sastavu skupine. U opravdanim slučajevima Komisija može pozvati dodatne relevantne stručnjake i dionike da prisustvuju sastancima upravljačke skupine sistemskog stupa kao promatrači. | 1.   Upravljačka skupina sistemskog stupa sastoji se od predstavnika Komisije, predstavnika željezničkog sektora i sektora mobilnosti te relevantnih organizacija, izvršnog direktora Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i predstavnika Agencije Europske unije za željeznice. Komisija donosi konačnu odluku o sastavu skupine
  uzimajući u obzir rodnu ravnotežu i geografsku raznolikost
  . U opravdanim slučajevima Komisija može pozvati dodatne relevantne stručnjake i dionike da prisustvuju sastancima upravljačke skupine sistemskog stupa kao promatrači. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravljačka skupina sistemskog stupa sastoji se od predstavnika Komisije, predstavnika željezničkog sektora i sektora mobilnosti te relevantnih organizacija, izvršnog direktora Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i predstavnika Agencije Europske unije za željeznice. Komisija donosi konačnu odluku o sastavu skupine. U opravdanim slučajevima Komisija može pozvati dodatne relevantne stručnjake i dionike da prisustvuju sastancima upravljačke skupine sistemskog stupa kao promatrači.

1.   Upravljačka skupina sistemskog stupa sastoji se od predstavnika Komisije, predstavnika željezničkog sektora i sektora mobilnosti te relevantnih organizacija, izvršnog direktora Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i predstavnika Agencije Europske unije za željeznice. Komisija donosi konačnu odluku o sastavu skupine
  uzimajući u obzir rodnu ravnotežu i geografsku raznolikost
  . U opravdanim slučajevima Komisija može pozvati dodatne relevantne stručnjake i dionike da prisustvuju sastancima upravljačke skupine sistemskog stupa kao promatrači.

Amandman 334

Amandman 334

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 94. – stavak 2.

Članak 94. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Skupina za uvođenje otvorena je svim dionicima, kao i upravljačka skupina sistemskog stupa. Upravni odbor odabire članove skupine za uvođenje i utvrđuje, konkretno, njezinu veličinu i sastav, trajanje mandata i uvjete produljenja mandata njezinih članova. Sastavom skupine za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost. Popis članova objavljuje se na internetskim stranicama Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu. | 2.   Skupina za uvođenje otvorena je svim dionicima, kao i upravljačka skupina sistemskog stupa. Upravni odbor odabire članove skupine za uvođenje i utvrđuje, konkretno, njezinu veličinu i sastav, trajanje mandata i uvjete produljenja mandata njezinih članova. Sastavom skupine za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost
  , među ostalim u pogledu udruženja krajnjih korisnika i putnika te predstavnika radnika
  . Popis članova objavljuje se na internetskim stranicama Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Skupina za uvođenje otvorena je svim dionicima, kao i upravljačka skupina sistemskog stupa. Upravni odbor odabire članove skupine za uvođenje i utvrđuje, konkretno, njezinu veličinu i sastav, trajanje mandata i uvjete produljenja mandata njezinih članova. Sastavom skupine za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost. Popis članova objavljuje se na internetskim stranicama Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu.

2.   Skupina za uvođenje otvorena je svim dionicima, kao i upravljačka skupina sistemskog stupa. Upravni odbor odabire članove skupine za uvođenje i utvrđuje, konkretno, njezinu veličinu i sastav, trajanje mandata i uvjete produljenja mandata njezinih članova. Sastavom skupine za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost
  , među ostalim u pogledu udruženja krajnjih korisnika i putnika te predstavnika radnika
  . Popis članova objavljuje se na internetskim stranicama Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu.

Amandman 335

Amandman 335

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 96.a (novi)

Članak 96.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 96.a




  Znanstveni savjetodavni odbor





  1.
     
  Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 89. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.






  2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.






  3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu ili na vlastitu inicijativu.






  4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 96.a

Znanstveni savjetodavni odbor

1.
     
  Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 89. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.

2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.

3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu ili na vlastitu inicijativu.

4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa.

Amandman 336

Amandman 336

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 97. stavak 1. točka a

Članak 97. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | promicati razvoj i prihvaćanje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija kako bi se smanjio socioekonomski teret zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

promicati razvoj i prihvaćanje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija kako bi se smanjio socioekonomski teret zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi;

| (a) | promicati razvoj i prihvaćanje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija
  , dijagnosticiranja i liječenja koji su cjenovno pristupačni, dostupni i primjereni za okruženja s ograničenim resursima
  kako bi se smanjio socioekonomski teret zaraznih bolesti
  , posebno bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti,
  u supsaharskoj Africi; |
| --- | --- |

(a)

promicati razvoj i prihvaćanje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija
  , dijagnosticiranja i liječenja koji su cjenovno pristupačni, dostupni i primjereni za okruženja s ograničenim resursima
  kako bi se smanjio socioekonomski teret zaraznih bolesti
  , posebno bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti,
  u supsaharskoj Africi;

, dijagnosticiranja i liječenja koji su cjenovno pristupačni, dostupni i primjereni za okruženja s ograničenim resursima

, posebno bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti,

Amandman 337

Amandman 337

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 97. stavak 2. točka b

Članak 97. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | jačati istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

jačati istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti;

| (b) | jačati
  i povećati
  istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti; |
| --- | --- |

(b)

jačati
  i povećati
  istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti;

i povećati

Amandman 338

Amandman 338

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 97. stavak 2. točka ba (nova)

Članak 97. stavak 2. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b a) | povećati udio projekata s afričkim vodstvom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b a)

(b a)

povećati udio projekata s afričkim vodstvom;

povećati udio projekata s afričkim vodstvom;

Amandman 339

Amandman 339

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 98. stavak 1. točka da (nova)

Članak 98. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | promiče sinergije, suradnju i zajednička djelovanja s Europskim razvojnim fondom i Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, posebno za izgradnju kapaciteta te dijeljenje objekata i infrastruktura. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

promiče sinergije, suradnju i zajednička djelovanja s Europskim razvojnim fondom i Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, posebno za izgradnju kapaciteta te dijeljenje objekata i infrastruktura.

promiče sinergije, suradnju i zajednička djelovanja s Europskim razvojnim fondom i Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, posebno za izgradnju kapaciteta te dijeljenje objekata i infrastruktura.

Amandman 340

Amandman 340

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 99. stavak 1. točka b

Članak 99. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Udruženje EDCTP, neprofitna organizacija osnovana u skladu s nizozemskim pravom, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 putem izjave o preuzimanju obveze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Udruženje EDCTP, neprofitna organizacija osnovana u skladu s nizozemskim pravom, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 putem izjave o preuzimanju obveze.

| (b) | Udruženje EDCTP, neprofitna organizacija osnovana u skladu s nizozemskim pravom, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije; |
| --- | --- |

(b)

Udruženje EDCTP, neprofitna organizacija osnovana u skladu s nizozemskim pravom, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

Amandman 341

Amandman 341

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 102. stavak 2. točka a

Članak 102. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | aktivnosti sastavnih subjekata Udruženja EDCTP koje su usklađene sa sličnim aktivnostima drugih sastavnih subjekata Udruženja EDCTP i kojima se neovisno upravlja u skladu s nacionalnim pravilima financiranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

aktivnosti sastavnih subjekata Udruženja EDCTP koje su usklađene sa sličnim aktivnostima drugih sastavnih subjekata Udruženja EDCTP i kojima se neovisno upravlja u skladu s nacionalnim pravilima financiranja;

| (a) | aktivnosti sastavnih subjekata Udruženja EDCTP koje su
  dokazivo
  usklađene
  , koordinirane ili zajednički programirane
  sa sličnim aktivnostima drugih sastavnih subjekata Udruženja EDCTP i kojima se neovisno upravlja u skladu s nacionalnim pravilima financiranja; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti sastavnih subjekata Udruženja EDCTP koje su
  dokazivo
  usklađene
  , koordinirane ili zajednički programirane
  sa sličnim aktivnostima drugih sastavnih subjekata Udruženja EDCTP i kojima se neovisno upravlja u skladu s nacionalnim pravilima financiranja;

dokazivo

, koordinirane ili zajednički programirane

Amandman 342

Amandman 342

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. – stavak 1.a (novi)

Članak 106. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Znanstveni odbor osniva se u skladu s člankom 19. te ima uravnoteženu zastupljenost dionika i geografski i tematsk je raznolik, a posebno uključuje stručno znanje iz afričkih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Znanstveni odbor osniva se u skladu s člankom 19. te ima uravnoteženu zastupljenost dionika i geografski i tematsk je raznolik, a posebno uključuje stručno znanje iz afričkih zemalja.

Amandman 343

Amandman 343

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 106. stavak 2. točka (ja) (nova)

Članak 106. stavak 2. točka (ja) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | ocjenjuje prijave partnera koji daju doprinose za Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje te savjetuje upravni odbor o odbijanju ili prihvaćanju prijava i opsegu svake potencijalne suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

ocjenjuje prijave partnera koji daju doprinose za Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje te savjetuje upravni odbor o odbijanju ili prihvaćanju prijava i opsegu svake potencijalne suradnje.

ocjenjuje prijave partnera koji daju doprinose za Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje te savjetuje upravni odbor o odbijanju ili prihvaćanju prijava i opsegu svake potencijalne suradnje.

Amandman 344

Amandman 344

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 107. stavak - 1. (novi)

Članak 107. stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1. | Skupina dionika ima uravnoteženu zastupljenost dionika i geografski i tematski je raznolika, pokrivajući osobito stručno znanje iz afričkih zemalja, te nastoji poticati članstvo i značajno sudjelovanje civilnog društva, posebno nevladinih organizacija koje rade sa zajednicama koje su najviše izložene zaraznim bolestima povezanima sa siromaštvom i zanemarenim zaraznim bolestima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.

-1.

Skupina dionika ima uravnoteženu zastupljenost dionika i geografski i tematski je raznolika, pokrivajući osobito stručno znanje iz afričkih zemalja, te nastoji poticati članstvo i značajno sudjelovanje civilnog društva, posebno nevladinih organizacija koje rade sa zajednicama koje su najviše izložene zaraznim bolestima povezanima sa siromaštvom i zanemarenim zaraznim bolestima.

Amandman 345

Amandman 345

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 107. stavak 1. uvodni dio

Članak 107. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika obavlja i sljedeće zadaće: | 2.
     Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika obavlja i sljedeće zadaće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika obavlja i sljedeće zadaće:

2.
     Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika obavlja i sljedeće zadaće:

Amandman 346

Amandman 346

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 111. naslov

Članak 111. naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Suradnja s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti | Suradnja s
  Afričkom i
  Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
  te drugim relevantnim agencijama i organizacijama |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Suradnja s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti

Suradnja s
  Afričkom i
  Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
  te drugim relevantnim agencijama i organizacijama

Afričkom i

te drugim relevantnim agencijama i organizacijama

Amandman 347

Amandman 347

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 111. – stavak 1.

Članak 111. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 osigurava blisku suradnju s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti. | Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 osigurava blisku suradnju s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
  te s relevantnim afričkim agencijama i organizacijama, uključujući afričke centre za kontrolu i sprečavanje bolesti, regionalne gospodarske odbore Afričke unije, Razvojnu agenciju Afričke unije (AUDA-NEPAD) i Afričku akademiju znanosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 osigurava blisku suradnju s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti.

Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 osigurava blisku suradnju s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
  te s relevantnim afričkim agencijama i organizacijama, uključujući afričke centre za kontrolu i sprečavanje bolesti, regionalne gospodarske odbore Afričke unije, Razvojnu agenciju Afričke unije (AUDA-NEPAD) i Afričku akademiju znanosti
  .

te s relevantnim afričkim agencijama i organizacijama, uključujući afričke centre za kontrolu i sprečavanje bolesti, regionalne gospodarske odbore Afričke unije, Razvojnu agenciju Afričke unije (AUDA-NEPAD) i Afričku akademiju znanosti

Amandman 348

Amandman 348

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 112. – stavak 1.

Članak 112. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tog neizravnog djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu
  , prema potrebi,
  u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja. | Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tog neizravnog djelovanja budu dostupni, na raspolaganju i
  cjenovno pristupačni ranjivom stanovništvu i
  javnosti
  općenito, posebno u okruženjima s ograničenim resursima,
  pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tog neizravnog djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu
  , prema potrebi,
  u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja.

, prema potrebi,

Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tog neizravnog djelovanja budu dostupni, na raspolaganju i
  cjenovno pristupačni ranjivom stanovništvu i
  javnosti
  općenito, posebno u okruženjima s ograničenim resursima,
  pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja.

cjenovno pristupačni ranjivom stanovništvu i

općenito, posebno u okruženjima s ograničenim resursima,

Amandman 349

Amandman 349

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 1. točka b

Članak 113. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | na najmanje pet primjera pokazati izvedivost integracije proizvoda ili usluga povezanih sa zdravstvenom zaštitom koji se dokazano mogu koristiti u sustavima zdravstvene zaštite i tako poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija
  usmjerenih
  na ljude
  koje
  odgovaraju strateškim neispunjenim javnozdravstvenim potrebama. Povezani projekti trebali bi se baviti prevencijom, dijagnosticiranjem, liječenjem bolesti i/ili upravljanjem bolestima koje pogađaju stanovništvo Unije i
  doprinijeti europskom planu
  za borbu protiv raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

na najmanje pet primjera pokazati izvedivost integracije proizvoda ili usluga povezanih sa zdravstvenom zaštitom koji se dokazano mogu koristiti u sustavima zdravstvene zaštite i tako poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija
  usmjerenih
  na ljude
  koje
  odgovaraju strateškim neispunjenim javnozdravstvenim potrebama. Povezani projekti trebali bi se baviti prevencijom, dijagnosticiranjem, liječenjem bolesti i/ili upravljanjem bolestima koje pogađaju stanovništvo Unije i
  doprinijeti europskom planu
  za borbu protiv raka;

usmjerenih

koje

doprinijeti europskom planu

| (b) | na najmanje pet primjera pokazati izvedivost integracije proizvoda ili usluga povezanih sa zdravstvenom zaštitom koji se dokazano mogu koristiti u sustavima zdravstvene zaštite i tako poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija
  , proizvoda i liječenja koji su usmjereni
  na ljude
  i cjenovno pristupačni pacijentima i zdravstvenim sustavima te
  odgovaraju na strateške neispunjene javnozdravstvene potrebe. Povezani projekti trebali bi se baviti
  nadzorom,
  prevencijom, dijagnosticiranjem, liječenjem bolesti i/ili upravljanjem bolestima koje pogađaju stanovništvo Unije
  , uključujući borbu protiv raka u sinergiji s europskim planom za borbu protiv raka te podupiranjem osnivanja europskog instituta za rak
  i
  uspostavljanja Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje”
  za borbu protiv
  antimikrobne otpornosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

na najmanje pet primjera pokazati izvedivost integracije proizvoda ili usluga povezanih sa zdravstvenom zaštitom koji se dokazano mogu koristiti u sustavima zdravstvene zaštite i tako poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija
  , proizvoda i liječenja koji su usmjereni
  na ljude
  i cjenovno pristupačni pacijentima i zdravstvenim sustavima te
  odgovaraju na strateške neispunjene javnozdravstvene potrebe. Povezani projekti trebali bi se baviti
  nadzorom,
  prevencijom, dijagnosticiranjem, liječenjem bolesti i/ili upravljanjem bolestima koje pogađaju stanovništvo Unije
  , uključujući borbu protiv raka u sinergiji s europskim planom za borbu protiv raka te podupiranjem osnivanja europskog instituta za rak
  i
  uspostavljanja Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje”
  za borbu protiv
  antimikrobne otpornosti
  ;

, proizvoda i liječenja koji su usmjereni

i cjenovno pristupačni pacijentima i zdravstvenim sustavima te

nadzorom,

, uključujući borbu protiv raka u sinergiji s europskim planom za borbu protiv raka te podupiranjem osnivanja europskog instituta za rak

uspostavljanja Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje”

antimikrobne otpornosti

Amandman 350

Amandman 350

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 1. točka c

Članak 113. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju i doprinositi postizanju ciljeva nove industrijske strategije za Europu i farmaceutske strategije za Europu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju i doprinositi postizanju ciljeva nove industrijske strategije za Europu i farmaceutske strategije za Europu.

| (c) | poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju i doprinositi postizanju ciljeva nove industrijske strategije za Europu
  , uključujući njezina ažuriranja,
  i farmaceutske strategije za Europu. |
| --- | --- |

(c)

poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju i doprinositi postizanju ciljeva nove industrijske strategije za Europu
  , uključujući njezina ažuriranja,
  i farmaceutske strategije za Europu.

, uključujući njezina ažuriranja,

Amandman 351

Amandman 351

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 2. točka a

Članak 113. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinositi boljem razumijevanju odrednica zdravlja i prioritetnih područja bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

doprinositi boljem razumijevanju odrednica zdravlja i prioritetnih područja bolesti;

| (a) | doprinositi boljem razumijevanju odrednica zdravlja
  , neispunjenih medicinskih potreba, pripravnosti na hitne situacije, zaraznih i rijetkih bolesti, uključujući socioekonomske i okolišne čimbenike koji utječu na zdravstveno stanje osobe,
  i prioritetnih područja bolesti; |
| --- | --- |

(a)

doprinositi boljem razumijevanju odrednica zdravlja
  , neispunjenih medicinskih potreba, pripravnosti na hitne situacije, zaraznih i rijetkih bolesti, uključujući socioekonomske i okolišne čimbenike koji utječu na zdravstveno stanje osobe,
  i prioritetnih područja bolesti;

, neispunjenih medicinskih potreba, pripravnosti na hitne situacije, zaraznih i rijetkih bolesti, uključujući socioekonomske i okolišne čimbenike koji utječu na zdravstveno stanje osobe,

Amandman 352

Amandman 352

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 2. točka b

Članak 113. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | integrirati fragmentirana istraživanja i inovacije u području zdravlja i tako povezati sektore zdravstvene industrije i druge dionike, s naglaskom na neispunjene javnozdravstvene potrebe, kako bi se omogućio razvoj alata, podataka, platformi, tehnologija i postupaka za bolje predviđanje, prevenciju, presretanje, dijagnosticiranje i liječenje bolesti te upravljanje njima, u skladu s potrebama krajnjih korisnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

integrirati fragmentirana istraživanja i inovacije u području zdravlja i tako povezati sektore zdravstvene industrije i druge dionike, s naglaskom na neispunjene javnozdravstvene potrebe, kako bi se omogućio razvoj alata, podataka, platformi, tehnologija i postupaka za bolje predviđanje, prevenciju, presretanje, dijagnosticiranje i liječenje bolesti te upravljanje njima, u skladu s potrebama krajnjih korisnika;

| (b) | integrirati fragmentirana istraživanja i inovacije u području zdravlja i tako povezati sektore zdravstvene industrije i druge dionike, s naglaskom na neispunjene javnozdravstvene potrebe, kako bi se omogućio razvoj alata, podataka, platformi, tehnologija i postupaka za bolje predviđanje, prevenciju, presretanje, dijagnosticiranje i liječenje bolesti te upravljanje njima, u skladu s potrebama
  pacijenata i
  krajnjih korisnika
  te rješavajući tržišne nedostatke u pogledu neispunjenih medicinskih potreba
  ; |
| --- | --- |

(b)

integrirati fragmentirana istraživanja i inovacije u području zdravlja i tako povezati sektore zdravstvene industrije i druge dionike, s naglaskom na neispunjene javnozdravstvene potrebe, kako bi se omogućio razvoj alata, podataka, platformi, tehnologija i postupaka za bolje predviđanje, prevenciju, presretanje, dijagnosticiranje i liječenje bolesti te upravljanje njima, u skladu s potrebama
  pacijenata i
  krajnjih korisnika
  te rješavajući tržišne nedostatke u pogledu neispunjenih medicinskih potreba
  ;

pacijenata i

te rješavajući tržišne nedostatke u pogledu neispunjenih medicinskih potreba

Amandman 353

Amandman 353

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 2. točka d

Članak 113. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | iskoristiti puni potencijal digitalizacije i razmjene podataka u zdravstvenoj zaštiti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

iskoristiti puni potencijal digitalizacije i razmjene podataka u zdravstvenoj zaštiti;

| (d) | iskoristiti puni potencijal digitalizacije i razmjene podataka u zdravstvenoj zaštiti
  , uz primjenu sinergija s inicijativama kao što je Europski podatkovni prostor o zdravlju te uz istodobno poštovanje načela zaštite podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a); |
| --- | --- |

(d)

iskoristiti puni potencijal digitalizacije i razmjene podataka u zdravstvenoj zaštiti
  , uz primjenu sinergija s inicijativama kao što je Europski podatkovni prostor o zdravlju te uz istodobno poštovanje načela zaštite podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a);

, uz primjenu sinergija s inicijativama kao što je Europski podatkovni prostor o zdravlju te uz istodobno poštovanje načela zaštite podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

1a

Amandman 354

Amandman 354

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 113. stavak 2. točka ea (novi)

Članak 113. stavak 2. točka ea (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | poboljšati europsko istraživanje u području rijetkih bolesti i razviti sinergije s drugim inicijativama u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

poboljšati europsko istraživanje u području rijetkih bolesti i razviti sinergije s drugim inicijativama u tom području.

poboljšati europsko istraživanje u području rijetkih bolesti i razviti sinergije s drugim inicijativama u tom području.

Amandman 355

Amandman 355

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka a

Članak 114. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | potiče blisku i dugoročnu suradnju Unije, drugih članova, partnera koji daju doprinos i drugih dionika uključenih u zdravstvenu skrb, kao što su drugi relevantni sektori, tijela zdravstvene zaštite (primjerice regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i platitelji), organizacije pacijenata, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene zaštite, kao i akademska zajednica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

potiče blisku i dugoročnu suradnju Unije, drugih članova, partnera koji daju doprinos i drugih dionika uključenih u zdravstvenu skrb, kao što su drugi relevantni sektori, tijela zdravstvene zaštite (primjerice regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i platitelji), organizacije pacijenata, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene zaštite, kao i akademska zajednica;

| (a) | potiče blisku i dugoročnu suradnju Unije, drugih članova, partnera koji daju doprinos i drugih dionika uključenih u zdravstvenu skrb, kao što su drugi relevantni sektori, tijela zdravstvene zaštite (primjerice regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i platitelji), organizacije pacijenata, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene zaštite, kao i akademska zajednica
  te organizacije civilnog društva
  ; |
| --- | --- |

(a)

potiče blisku i dugoročnu suradnju Unije, drugih članova, partnera koji daju doprinos i drugih dionika uključenih u zdravstvenu skrb, kao što su drugi relevantni sektori, tijela zdravstvene zaštite (primjerice regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i platitelji), organizacije pacijenata, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene zaštite, kao i akademska zajednica
  te organizacije civilnog društva
  ;

te organizacije civilnog društva

Amandman 356

Amandman 356

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka c

Članak 114. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | svim dionicima omogućuje predlaganje područja na koja će se odnositi budući pozivi na podnošenje prijedloga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

svim dionicima omogućuje predlaganje područja na koja će se odnositi budući pozivi na podnošenje prijedloga;

| (c) | svim dionicima omogućuje predlaganje područja na koja će se odnositi budući pozivi na podnošenje prijedloga
  na temelju redovitih otvorenih savjetovanja i organizacije godišnjeg foruma dionika
  ; |
| --- | --- |

(c)

svim dionicima omogućuje predlaganje područja na koja će se odnositi budući pozivi na podnošenje prijedloga
  na temelju redovitih otvorenih savjetovanja i organizacije godišnjeg foruma dionika
  ;

na temelju redovitih otvorenih savjetovanja i organizacije godišnjeg foruma dionika

Amandman 357

Amandman 357

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 114. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | osigurava da se korisnici obvežu na načela pristupa, učinkovitosti, cjenovne pristupačnosti i dostupnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

osigurava da se korisnici obvežu na načela pristupa, učinkovitosti, cjenovne pristupačnosti i dostupnosti;

osigurava da se korisnici obvežu na načela pristupa, učinkovitosti, cjenovne pristupačnosti i dostupnosti;

Amandman 358

Amandman 358

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka d

Članak 114. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | redovito preispituje i po potrebi usklađuje stratešku agendu za istraživanja i inovacije u okviru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, uzimajući pritom u obzir nove znanstvene spoznaje do kojih dolazi tijekom njezine provedbe ili nove javnozdravstvene potrebe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

redovito preispituje i po potrebi usklađuje stratešku agendu za istraživanja i inovacije u okviru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, uzimajući pritom u obzir nove znanstvene spoznaje do kojih dolazi tijekom njezine provedbe ili nove javnozdravstvene potrebe;

| (d) | redovito preispituje i po potrebi usklađuje stratešku agendu za istraživanja i inovacije u okviru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, uzimajući pritom u obzir nove znanstvene spoznaje do kojih dolazi tijekom njezine provedbe ili nove javnozdravstvene potrebe
  i hitne situacije u suradnji sa zdravstvenim radnicima i udruženjima pacijenata, kao i s povjerenstvom za inovacije
  ; |
| --- | --- |

(d)

redovito preispituje i po potrebi usklađuje stratešku agendu za istraživanja i inovacije u okviru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, uzimajući pritom u obzir nove znanstvene spoznaje do kojih dolazi tijekom njezine provedbe ili nove javnozdravstvene potrebe
  i hitne situacije u suradnji sa zdravstvenim radnicima i udruženjima pacijenata, kao i s povjerenstvom za inovacije
  ;

i hitne situacije u suradnji sa zdravstvenim radnicima i udruženjima pacijenata, kao i s povjerenstvom za inovacije

Amandman 359

Amandman 359

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka e

Članak 114. stavak 1. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | objavljuje informacije o projektima, među ostalim o subjektima koji sudjeluju i iznosu financijskog doprinosa Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje te ugovorenim doprinosima u naravi po sudioniku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

objavljuje informacije o projektima, među ostalim o subjektima koji sudjeluju i iznosu financijskog doprinosa Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje te ugovorenim doprinosima u naravi po sudioniku;

| (e) | pravodobno
  objavljuje informacije o projektima, među ostalim o subjektima koji sudjeluju i iznosu financijskog doprinosa Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje te ugovorenim doprinosima u naravi po sudioniku; |
| --- | --- |

(e)

pravodobno
  objavljuje informacije o projektima, među ostalim o subjektima koji sudjeluju i iznosu financijskog doprinosa Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje te ugovorenim doprinosima u naravi po sudioniku;

pravodobno

Amandman 360

Amandman 360

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 114. stavak 1. točka f

Članak 114. stavak 1. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | organizira redovitu komunikaciju, među ostalim najmanje jedan godišnji sastanak s interesnim skupinama i dionicima kako bi se osigurala otvorenost i transparentnost istraživačkih i inovacijskih aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

organizira redovitu komunikaciju, među ostalim najmanje jedan godišnji sastanak s interesnim skupinama i dionicima kako bi se osigurala otvorenost i transparentnost istraživačkih i inovacijskih aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje;

| (f) | organizira redovitu komunikaciju, među ostalim najmanje jedan godišnji sastanak s interesnim skupinama i dionicima kako bi se osigurala
  uključivost,
  otvorenost i transparentnost istraživačkih i inovacijskih aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje; |
| --- | --- |

(f)

organizira redovitu komunikaciju, među ostalim najmanje jedan godišnji sastanak s interesnim skupinama i dionicima kako bi se osigurala
  uključivost,
  otvorenost i transparentnost istraživačkih i inovacijskih aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje;

uključivost,

Amandman 361

Amandman 361

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 115. stavak 1. točka b

Članak 115. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Europski koordinacijski odbor za radiološku, elektromedicinsku i zdravstvenu informacijsku industriju (COCIR), Europska federacija farmaceutske industrije i farmaceutskih udruženja, EuropaBio, MedTech Europe i VaccinesEurope, nakon obavijesti o njihovim odlukama o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Europski koordinacijski odbor za radiološku, elektromedicinsku i zdravstvenu informacijsku industriju (COCIR), Europska federacija farmaceutske industrije i farmaceutskih udruženja, EuropaBio, MedTech Europe i VaccinesEurope, nakon obavijesti o njihovim odlukama o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje putem izjave o preuzimanju obveze;

| (b) | Europski koordinacijski odbor za radiološku, elektromedicinsku i zdravstvenu informacijsku industriju (COCIR), Europska federacija farmaceutske industrije i farmaceutskih udruženja, EuropaBio, MedTech Europe i VaccinesEurope, nakon obavijesti o njihovim odlukama o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Europski koordinacijski odbor za radiološku, elektromedicinsku i zdravstvenu informacijsku industriju (COCIR), Europska federacija farmaceutske industrije i farmaceutskih udruženja, EuropaBio, MedTech Europe i VaccinesEurope, nakon obavijesti o njihovim odlukama o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ;

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije

Amandman 362

Amandman 362

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 117. – stavak 5.

Članak 117. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Troškovi nastali neizravnim djelovanjima u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa moraju biti opravdani i relevantni za ciljeve iz članka 113. Ne smiju premašiti 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove koje pružaju članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje. Troškovi koji premašuju 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje ne smatraju se doprinosima u naravi za operativne troškove. | 5.   Troškovi nastali neizravnim djelovanjima u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa moraju biti opravdani i relevantni za ciljeve iz članka 113.
  te moraju imati pozitivne vanjske učinke na Uniju.
  Ne smiju premašiti 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove koje pružaju članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje. Troškovi koji premašuju 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje ne smatraju se doprinosima u naravi za operativne troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Troškovi nastali neizravnim djelovanjima u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa moraju biti opravdani i relevantni za ciljeve iz članka 113. Ne smiju premašiti 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove koje pružaju članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje. Troškovi koji premašuju 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje ne smatraju se doprinosima u naravi za operativne troškove.

5.   Troškovi nastali neizravnim djelovanjima u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa moraju biti opravdani i relevantni za ciljeve iz članka 113.
  te moraju imati pozitivne vanjske učinke na Uniju.
  Ne smiju premašiti 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove koje pružaju članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje. Troškovi koji premašuju 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje ne smatraju se doprinosima u naravi za operativne troškove.

Amandman 363

Amandman 363

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 118. – stavak 2.

Članak 118. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prema potrebi, prijedlozi projekata uključuju plan za
  dodatne
  aktivnosti
  povezane
  s njima. Troškovi povezani s takvim dodatnim aktivnostima specifičnima za neki projekt moraju nastati u razdoblju od datuma podnošenja prijedloga do najviše
  dvije
  godine nakon datuma završetka neizravnog djelovanja. | 2.   Prema potrebi, prijedlozi projekata uključuju plan za
  kvantificiranje dodatnih
  aktivnosti
  povezanih
  s njima. Troškovi povezani s takvim dodatnim aktivnostima specifičnima za neki projekt moraju nastati u razdoblju od datuma podnošenja prijedloga do najviše
  tri
  godine nakon datuma završetka neizravnog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prema potrebi, prijedlozi projekata uključuju plan za
  dodatne
  aktivnosti
  povezane
  s njima. Troškovi povezani s takvim dodatnim aktivnostima specifičnima za neki projekt moraju nastati u razdoblju od datuma podnošenja prijedloga do najviše
  dvije
  godine nakon datuma završetka neizravnog djelovanja.

2.   Prema potrebi, prijedlozi projekata uključuju plan za
  kvantificiranje dodatnih
  aktivnosti
  povezanih
  s njima. Troškovi povezani s takvim dodatnim aktivnostima specifičnima za neki projekt moraju nastati u razdoblju od datuma podnošenja prijedloga do najviše
  tri
  godine nakon datuma završetka neizravnog djelovanja.

Amandman 364

Amandman 364

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 119. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 119. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c a) | neovisni znanstveni savjetodavni odbor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c a)

(c a)

neovisni znanstveni savjetodavni odbor;

neovisni znanstveni savjetodavni odbor;

Amandman 365

Amandman 365

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 1.

Članak 122. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Povjerenstvo za inovacije
  savjetuje
  upravni odbor o pitanjima relevantnima za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  u skladu s člankom 19
  . | 1.   
  Na temelju mišljenja znanstvenog savjetodavnog odbora iz članka 19.,
  povjerenstvo za inovacije
  može dodatno savjetovati
  upravni odbor o pitanjima relevantnima za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  te o drugim strateškim pitanjima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Povjerenstvo za inovacije
  savjetuje
  upravni odbor o pitanjima relevantnima za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  u skladu s člankom 19
  .

1.   
  Na temelju mišljenja znanstvenog savjetodavnog odbora iz članka 19.,
  povjerenstvo za inovacije
  može dodatno savjetovati
  upravni odbor o pitanjima relevantnima za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  te o drugim strateškim pitanjima
  .

Amandman 366

Amandman 366

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 2. uvodni dio

Članak 122. stavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Povjerenstvo za inovacije sastoji se od sljedećih
  stalnih
  članova: | 2.   Povjerenstvo za inovacije sastoji se od sljedećih članova: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Povjerenstvo za inovacije sastoji se od sljedećih
  stalnih
  članova:

2.   Povjerenstvo za inovacije sastoji se od sljedećih članova:

Amandman 367

Amandman 367

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 2. točka d

Članak 122. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | dvaju
  predstavnika znanstvene zajednice
  koje imenuje upravni odbor nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

dvaju
  predstavnika znanstvene zajednice
  koje imenuje upravni odbor nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4.
  ;

dvaju

koje imenuje upravni odbor nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4.

| (d) | četiri
  predstavnika znanstvene zajednice; |
| --- | --- |

(d)

četiri
  predstavnika znanstvene zajednice;

četiri

Amandman 368

Amandman 368

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 2. – točka e

Članak 122. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | najviše šest stalnih članova povjerenstva koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4., čime se posebno osigurava odgovarajuća zastupljenost
  dionika uključenih u zdravstvenu skrb, koji moraju predstavljati javni sektor, pacijente i krajnje korisnike općenito; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

najviše šest stalnih članova povjerenstva koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4., čime se posebno osigurava odgovarajuća zastupljenost
  dionika uključenih u zdravstvenu skrb, koji moraju predstavljati javni sektor, pacijente i krajnje korisnike općenito;

najviše šest stalnih članova povjerenstva koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4., čime se posebno osigurava odgovarajuća zastupljenost

| (e) | šest predstavnika
  dionika uključenih u zdravstvenu skrb, koji moraju predstavljati javni sektor, pacijente i krajnje korisnike općenito
  , a koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavcima 2.
  i
  4.
  ; |
| --- | --- |

(e)

šest predstavnika
  dionika uključenih u zdravstvenu skrb, koji moraju predstavljati javni sektor, pacijente i krajnje korisnike općenito
  , a koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavcima 2.
  i
  4.
  ;

šest predstavnika

, a koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavcima 2.

4.

Amandman 369

Amandman 369

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 3. podstavak 1.

Članak 122. stavak 3. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  mogu prema potrebi imenovati ad hoc članove povjerenstva radi raspravljanja o određenim temama. Oni mogu zajednički imenovati najviše šest ad hoc članova povjerenstva za svaki sastanak. | Članovi povjerenstva za
  inovacije
  mogu prema potrebi imenovati ad hoc članove povjerenstva radi raspravljanja o određenim temama. Oni mogu zajednički imenovati najviše šest ad hoc članova povjerenstva za svaki sastanak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  mogu prema potrebi imenovati ad hoc članove povjerenstva radi raspravljanja o određenim temama. Oni mogu zajednički imenovati najviše šest ad hoc članova povjerenstva za svaki sastanak.

koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća

inicijativu za inovativno zdravlje

Članovi povjerenstva za
  inovacije
  mogu prema potrebi imenovati ad hoc članove povjerenstva radi raspravljanja o određenim temama. Oni mogu zajednički imenovati najviše šest ad hoc članova povjerenstva za svaki sastanak.

inovacije

Amandman 370

Amandman 370

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 3. podstavak 3.

Članak 122. stavak 3. podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  imenuju ad hoc članove povjerenstva na određeno razdoblje. Svoje odluke priopćavaju programskom uredu i drugim stalnim članovima povjerenstva. | Članovi povjerenstva za
  inovacije
  imenuju ad hoc članove povjerenstva na određeno razdoblje. Svoje odluke priopćavaju programskom uredu i drugim stalnim članovima povjerenstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  imenuju ad hoc članove povjerenstva na određeno razdoblje. Svoje odluke priopćavaju programskom uredu i drugim stalnim članovima povjerenstva.

koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća

inicijativu za inovativno zdravlje

Članovi povjerenstva za
  inovacije
  imenuju ad hoc članove povjerenstva na određeno razdoblje. Svoje odluke priopćavaju programskom uredu i drugim stalnim članovima povjerenstva.

inovacije

Amandman 371

Amandman 371

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 3.a (novi)

Članak 122. stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Povjerenstvu za inovacije pomaže neovisni znanstveni savjetodavni odbor, posebno u pogledu savjeta o znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima povezanima s ciljevima Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Povjerenstvu za inovacije pomaže neovisni znanstveni savjetodavni odbor, posebno u pogledu savjeta o znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima povezanima s ciljevima Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje.

Amandman 372

Amandman 372

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 4. točka a

Članak 122. stavak 4. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | znanstvenim prioritetima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

znanstvenim prioritetima;

| (a) | znanstvenim prioritetima
  , na temelju savjeta neovisnog znanstvenog savjetodavnog tijela
  ; |
| --- | --- |

(a)

znanstvenim prioritetima
  , na temelju savjeta neovisnog znanstvenog savjetodavnog tijela
  ;

, na temelju savjeta neovisnog znanstvenog savjetodavnog tijela

Amandman 373

Amandman 373

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 4. točka e

Članak 122. stavak 4. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | stvaranju sinergija s drugim aktivnostima programa Obzor Europa, uključujući druga europska partnerstva, kao i drugim Unijinim programima financiranja i nacionalnim programima financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

stvaranju sinergija s drugim aktivnostima programa Obzor Europa, uključujući druga europska partnerstva, kao i drugim Unijinim programima financiranja i nacionalnim programima financiranja.

| (e) | stvaranju sinergija s drugim aktivnostima programa Obzor Europa, uključujući druga europska partnerstva
  i misije, a posebno Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje
  , kao i drugim Unijinim programima financiranja i nacionalnim programima financiranja. |
| --- | --- |

(e)

stvaranju sinergija s drugim aktivnostima programa Obzor Europa, uključujući druga europska partnerstva
  i misije, a posebno Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje
  , kao i drugim Unijinim programima financiranja i nacionalnim programima financiranja.

i misije, a posebno Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje

Amandman 374

Amandman 374

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 4. točka ea (novi)

Članak 122. stavak 4. točka ea (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | društvenoj prihvaćenosti, dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti rezultata projekta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

društvenoj prihvaćenosti, dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti rezultata projekta;

društvenoj prihvaćenosti, dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti rezultata projekta;

Amandman 375

Amandman 375

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 5.

Članak 122. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Povjerenstvom
  za inovacije
  predsjeda izvršni direktor
  . U opravdanim slučajevima
  izvršni direktor
  može ovlastiti
  višeg
  člana
  osoblja programskog ureda Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  da predsjeda povjerenstvom za inovacije u njegovo ime. | 5.   
  Stalni predstavnici povjerenstva
  za inovacije
  biraju predsjednika među svojim članovima, u skladu s člankom 19. stavkom 5
  . U opravdanim slučajevima
  predsjednik povjerenstva za inovacije
  može
  iznimno
  ovlastiti
  drugog
  člana
  povjerenstva za inovacije među onima koji predstavljaju znanstvenu zajednicu
  da predsjeda povjerenstvom za inovacije u njegovo ime. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Povjerenstvom
  za inovacije
  predsjeda izvršni direktor
  . U opravdanim slučajevima
  izvršni direktor
  može ovlastiti
  višeg
  člana
  osoblja programskog ureda Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
  da predsjeda povjerenstvom za inovacije u njegovo ime.

5.   
  Stalni predstavnici povjerenstva
  za inovacije
  biraju predsjednika među svojim članovima, u skladu s člankom 19. stavkom 5
  . U opravdanim slučajevima
  predsjednik povjerenstva za inovacije
  može
  iznimno
  ovlastiti
  drugog
  člana
  povjerenstva za inovacije među onima koji predstavljaju znanstvenu zajednicu
  da predsjeda povjerenstvom za inovacije u njegovo ime.

Amandman 376

Amandman 376

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. stavak 6.

Članak 122. stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   U okviru izvješća iz članka 19. stavka 8. članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  konsenzusom donose prijedloge povezane s pitanjima iz stavka 4. nakon rasprave sa svim članovima povjerenstva prisutnima na sastanku. Ako se ne postigne konsenzus, predsjednik o tome izvješćuje upravni odbor. Svaki član povjerenstva u izvješću može izraziti izdvojeno mišljenje. | 6.   U okviru izvješća iz članka 19. stavka 8. članovi povjerenstva za
  inovacije
  konsenzusom donose prijedloge povezane s pitanjima iz stavka 4. nakon rasprave sa svim članovima povjerenstva prisutnima na sastanku. Ako se ne postigne konsenzus, predsjednik o tome izvješćuje upravni odbor. Svaki član povjerenstva
  za inovacije
  može izraziti izdvojeno mišljenje u izvješću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   U okviru izvješća iz članka 19. stavka 8. članovi povjerenstva
  koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća
  za
  inicijativu za inovativno zdravlje
  konsenzusom donose prijedloge povezane s pitanjima iz stavka 4. nakon rasprave sa svim članovima povjerenstva prisutnima na sastanku. Ako se ne postigne konsenzus, predsjednik o tome izvješćuje upravni odbor. Svaki član povjerenstva u izvješću može izraziti izdvojeno mišljenje.

6.   U okviru izvješća iz članka 19. stavka 8. članovi povjerenstva za
  inovacije
  konsenzusom donose prijedloge povezane s pitanjima iz stavka 4. nakon rasprave sa svim članovima povjerenstva prisutnima na sastanku. Ako se ne postigne konsenzus, predsjednik o tome izvješćuje upravni odbor. Svaki član povjerenstva
  za inovacije
  može izraziti izdvojeno mišljenje u izvješću.

Amandman 377

Amandman 377

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 7.

Članak 122. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Povjerenstvo za inovacije održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Može održavati izvanredne sastanke na zahtjev članova povjerenstva koji predstavljaju Komisiju ili
  većine članova povjerenstva koji predstavljaju članove
  koji nisu Unija. | 7.   Povjerenstvo za inovacije održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Može održavati izvanredne sastanke na zahtjev članova povjerenstva koji predstavljaju Komisiju ili
  barem jedne četvrtine njegovih članova
  koji nisu Unija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Povjerenstvo za inovacije održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Može održavati izvanredne sastanke na zahtjev članova povjerenstva koji predstavljaju Komisiju ili
  većine članova povjerenstva koji predstavljaju članove
  koji nisu Unija.

7.   Povjerenstvo za inovacije održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Može održavati izvanredne sastanke na zahtjev članova povjerenstva koji predstavljaju Komisiju ili
  barem jedne četvrtine njegovih članova
  koji nisu Unija.

Amandman 378

Amandman 378

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 8.

Članak 122. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Članovi povjerenstva za inovacije prije sastanaka razmjenjuju relevantne informacije i raspravljaju o svojim idejama u bilo kojem odgovarajućem obliku. Prema potrebi koordiniraju svoje aktivnosti s aktivnostima bilo koje druge savjetodavne skupine. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Članovi povjerenstva za inovacije prije sastanaka razmjenjuju relevantne informacije i raspravljaju o svojim idejama u bilo kojem odgovarajućem obliku. Prema potrebi koordiniraju svoje aktivnosti s aktivnostima bilo koje druge savjetodavne skupine.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 379

Amandman 379

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 8.a (novi)

Članak 122. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Članovi povjerenstva za inovacije imenuju se na temelju njihovih kompetencija i stručnog znanja kako bi se zajamčilo da se zajedničkom poduzeću daju preporuke utemeljene na znanosti i zdravstvenim potrebama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a
     
  Članovi povjerenstva za inovacije imenuju se na temelju njihovih kompetencija i stručnog znanja kako bi se zajamčilo da se zajedničkom poduzeću daju preporuke utemeljene na znanosti i zdravstvenim potrebama.

Amandman 380

Amandman 380

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122. – stavak 8.b (novi)

Članak 122. – stavak 8.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.b
     
  Skupina dionika redovito organizira otvorena javna savjetovanja, među ostalim o planiranim inicijativama, promiče međunarodnu suradnju, potiče iskorištavanje rezultata istraživanja i inovacija te promiče suradnju i stvaranje sinergija s drugim inicijativama Unije i globalnim inicijativama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.b
     
  Skupina dionika redovito organizira otvorena javna savjetovanja, među ostalim o planiranim inicijativama, promiče međunarodnu suradnju, potiče iskorištavanje rezultata istraživanja i inovacija te promiče suradnju i stvaranje sinergija s drugim inicijativama Unije i globalnim inicijativama.

Amandman 381

Amandman 381

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 122.a (novi)

Članak 122.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 122.a |
| | Neovisni znanstveni savjetodavni odbor |
| | Osim zadaća utvrđenih u članku 19., neovisni znanstveni savjetodavni odbor obavlja i sljedeće zadaće: |
| | (a) | pruža doprinos znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima te prioritetima u području inovacija koje Zajedničko poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje treba riješiti u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i naknadnim programima rada ili drugim jednakovrijednim dokumentima, uzimajući u obzir potrebe u srodnim sektorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 122.a

Članak 122.a

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor

Osim zadaća utvrđenih u članku 19., neovisni znanstveni savjetodavni odbor obavlja i sljedeće zadaće:

Osim zadaća utvrđenih u članku 19., neovisni znanstveni savjetodavni odbor obavlja i sljedeće zadaće:

(a)

(a)

pruža doprinos znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima te prioritetima u području inovacija koje Zajedničko poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje treba riješiti u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i naknadnim programima rada ili drugim jednakovrijednim dokumentima, uzimajući u obzir potrebe u srodnim sektorima;

pruža doprinos znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima te prioritetima u području inovacija koje Zajedničko poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje treba riješiti u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i naknadnim programima rada ili drugim jednakovrijednim dokumentima, uzimajući u obzir potrebe u srodnim sektorima;

| (b) | predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje i programa, politika i sektora, pod uvjetom da sinergije s njima predstavljaju dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

(b)

(b)

predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje i programa, politika i sektora, pod uvjetom da sinergije s njima predstavljaju dodanu vrijednost;

predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje i programa, politika i sektora, pod uvjetom da sinergije s njima predstavljaju dodanu vrijednost;

| (c) | savjetuje upravni odbor o strategijama za promicanje znanstvene izvrsnosti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

savjetuje upravni odbor o strategijama za promicanje znanstvene izvrsnosti;

savjetuje upravni odbor o strategijama za promicanje znanstvene izvrsnosti;

| (d) | pruža doprinos povjerenstvu za inovacije. |
| --- | --- |

(d)

(d)

pruža doprinos povjerenstvu za inovacije.

pruža doprinos povjerenstvu za inovacije.

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor sastoji se od osam neovisnih predstavnika imenovanih nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavka 4. Članstvo u neovisnom znanstvenom savjetodavnom odboru je rodno uravnoteženo i geografski raznoliko.

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor sastoji se od osam neovisnih predstavnika imenovanih nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavka 4. Članstvo u neovisnom znanstvenom savjetodavnom odboru je rodno uravnoteženo i geografski raznoliko.

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor donosi svoj poslovnik.

Neovisni znanstveni savjetodavni odbor donosi svoj poslovnik.

Amandman 382

Amandman 382

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 123. – stavak 1.

Članak 123. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe ove Uredbe neispunjena javnozdravstvena potreba jest potreba koja se trenutačno ne rješava u sustavima zdravstvene zaštite zbog nedostupnosti ili neraspoloživosti određenih elemenata, na primjer ako ne postoji zadovoljavajuća dijagnostička metoda, metoda prevencije ili metoda liječenja za
  određeno
  zdravstveno stanje ili ako je pristup zdravstvenoj skrbi ograničen zbog troškova, udaljenosti od zdravstvenih ustanova ili vremena čekanja. Skrb usmjerena na ljude znači pristup skrbi koji se svjesno temelji na perspektivi pojedinaca, pružatelja zdravstvene skrbi, obitelji i zajednica te ih smatra sudionicima i korisnicima sustava zdravstvene zaštite i organizirana je u skladu s njihovim potrebama i preferencijama, a ne pojedinačnim bolestima. | 1.   Za potrebe ove Uredbe neispunjena javnozdravstvena potreba jest
  zdravstvena
  potreba koja se trenutačno ne rješava u sustavima zdravstvene zaštite zbog nedostupnosti
  , cjenovne nepristupačnosti
  ili neraspoloživosti određenih elemenata, na primjer ako ne postoji zadovoljavajuća dijagnostička metoda, metoda prevencije ili metoda liječenja za
  određeni izazov u području javnog zdravlja, uključujući i zarazne i nezarazne bolesti, ili
  zdravstveno stanje ili ako je pristup ljudi zdravstvenoj skrbi ograničen zbog troškova,
  uključujući izravna plaćanja,
  udaljenosti od zdravstvenih ustanova ili vremena čekanja. U
  definiciji neispunjene javnozdravstvene potrebe uzimaju se u obzir i izazovi navedeni u nedavnim izvješćima iz pouzdanih izvora, kao što su europske agencije i tijela te Svjetska zdravstvena organizacija, s posebnim naglaskom na pokazateljima i popisu prioritetnih lijekova koji je izradio WHO za Europu
  . Skrb usmjerena na ljude znači pristup skrbi koji se svjesno temelji na perspektivi pojedinaca, pružatelja zdravstvene skrbi, obitelji i zajednica te ih smatra sudionicima i korisnicima sustava zdravstvene zaštite i organizirana je u skladu s njihovim potrebama i preferencijama, a ne pojedinačnim bolestima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe ove Uredbe neispunjena javnozdravstvena potreba jest potreba koja se trenutačno ne rješava u sustavima zdravstvene zaštite zbog nedostupnosti ili neraspoloživosti određenih elemenata, na primjer ako ne postoji zadovoljavajuća dijagnostička metoda, metoda prevencije ili metoda liječenja za
  određeno
  zdravstveno stanje ili ako je pristup zdravstvenoj skrbi ograničen zbog troškova, udaljenosti od zdravstvenih ustanova ili vremena čekanja. Skrb usmjerena na ljude znači pristup skrbi koji se svjesno temelji na perspektivi pojedinaca, pružatelja zdravstvene skrbi, obitelji i zajednica te ih smatra sudionicima i korisnicima sustava zdravstvene zaštite i organizirana je u skladu s njihovim potrebama i preferencijama, a ne pojedinačnim bolestima.

1.   Za potrebe ove Uredbe neispunjena javnozdravstvena potreba jest
  zdravstvena
  potreba koja se trenutačno ne rješava u sustavima zdravstvene zaštite zbog nedostupnosti
  , cjenovne nepristupačnosti
  ili neraspoloživosti određenih elemenata, na primjer ako ne postoji zadovoljavajuća dijagnostička metoda, metoda prevencije ili metoda liječenja za
  određeni izazov u području javnog zdravlja, uključujući i zarazne i nezarazne bolesti, ili
  zdravstveno stanje ili ako je pristup ljudi zdravstvenoj skrbi ograničen zbog troškova,
  uključujući izravna plaćanja,
  udaljenosti od zdravstvenih ustanova ili vremena čekanja. U
  definiciji neispunjene javnozdravstvene potrebe uzimaju se u obzir i izazovi navedeni u nedavnim izvješćima iz pouzdanih izvora, kao što su europske agencije i tijela te Svjetska zdravstvena organizacija, s posebnim naglaskom na pokazateljima i popisu prioritetnih lijekova koji je izradio WHO za Europu
  . Skrb usmjerena na ljude znači pristup skrbi koji se svjesno temelji na perspektivi pojedinaca, pružatelja zdravstvene skrbi, obitelji i zajednica te ih smatra sudionicima i korisnicima sustava zdravstvene zaštite i organizirana je u skladu s njihovim potrebama i preferencijama, a ne pojedinačnim bolestima.

Amandman 383

Amandman 383

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 123. – stavak 2.

Članak 123. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Neizravna djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje mogu uključivati kliničke studije u kojima ciljano područje ili predviđena uporaba predstavljaju neispunjenu javnozdravstvenu potrebu te
  znatno
  utječu na stanovništvo Unije ili ga ugrožavaju. | 2.   Neizravna djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje mogu uključivati kliničke studije u kojima ciljano područje ili predviđena uporaba predstavljaju neispunjenu javnozdravstvenu potrebu te utječu na stanovništvo Unije ili ga ugrožavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Neizravna djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje mogu uključivati kliničke studije u kojima ciljano područje ili predviđena uporaba predstavljaju neispunjenu javnozdravstvenu potrebu te
  znatno
  utječu na stanovništvo Unije ili ga ugrožavaju.

2.   Neizravna djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje mogu uključivati kliničke studije u kojima ciljano područje ili predviđena uporaba predstavljaju neispunjenu javnozdravstvenu potrebu te utječu na stanovništvo Unije ili ga ugrožavaju.

Amandman 384

Amandman 384

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 123. – stavak 3.

Članak 123. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tih neizravnih djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada
  navode
  dodatne obveze u pogledu iskorištavanja
  koje
  se
  primjenjuju
  na
  posebna neizravna djelovanja
  . | 3.   Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tih neizravnih djelovanja budu dostupni
  , cjenovno pristupačni
  i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada
  unaprijed utvrđuje je li riječ o određenom djelovanju na koje se primjenjuju te
  dodatne obveze u pogledu iskorištavanja
  i to
  se
  navodi u pozivima
  na
  podnošenje prijedloga ili pozivima na podnošenje ponuda
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tih neizravnih djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada
  navode
  dodatne obveze u pogledu iskorištavanja
  koje
  se
  primjenjuju
  na
  posebna neizravna djelovanja
  .

3.   Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tih neizravnih djelovanja budu dostupni
  , cjenovno pristupačni
  i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada
  unaprijed utvrđuje je li riječ o određenom djelovanju na koje se primjenjuju te
  dodatne obveze u pogledu iskorištavanja
  i to
  se
  navodi u pozivima
  na
  podnošenje prijedloga ili pozivima na podnošenje ponuda
  .

Amandman 385

Amandman 385

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 1. točka a

Članak 124. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ojačati otvorenu tehnološku autonomiju Unije u području elektroničkih komponenti i sustava kako bi se poduprle buduće potrebe vertikalnih sektora i gospodarstva u cjelini. Opći je cilj doprinijeti udvostručavanju vrijednosti projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava u Europi do 2030., u skladu sa značajem Unije u području proizvoda i usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ojačati otvorenu tehnološku autonomiju Unije u području elektroničkih komponenti i sustava kako bi se poduprle buduće potrebe vertikalnih sektora i gospodarstva u cjelini. Opći je cilj doprinijeti udvostručavanju vrijednosti projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava u Europi do 2030., u skladu sa značajem Unije u području proizvoda i usluga;

| (a) | ojačati otvorenu tehnološku autonomiju
  i otpornost
  Unije u području elektroničkih komponenti i sustava kako bi se poduprle buduće potrebe vertikalnih sektora i gospodarstva u cjelini. Opći je cilj doprinijeti udvostručavanju vrijednosti projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava u Europi do 2030., u skladu sa značajem Unije u području proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

(a)

ojačati otvorenu tehnološku autonomiju
  i otpornost
  Unije u području elektroničkih komponenti i sustava kako bi se poduprle buduće potrebe vertikalnih sektora i gospodarstva u cjelini. Opći je cilj doprinijeti udvostručavanju vrijednosti projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava u Europi do 2030., u skladu sa značajem Unije u području proizvoda i usluga;

i otpornost

Amandman 386

Amandman 386

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 1. točka c

Članak 124. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osigurati da se tehnologijama u području komponenti i sustava svladavaju društveni i ekološki izazovi u Europi. Cilj je uskladiti se s politikom Unije o energetskoj učinkovitosti i
  doprinijeti smanjenju potrošnje energije za 32,5  % u 2030
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osigurati da se tehnologijama u području komponenti i sustava svladavaju društveni i ekološki izazovi u Europi. Cilj je uskladiti se s politikom Unije o energetskoj učinkovitosti i
  doprinijeti smanjenju potrošnje energije za 32,5  % u 2030
  .

doprinijeti smanjenju potrošnje energije za 32,5  % u 2030

| (c) | osigurati da se tehnologijama u području komponenti i sustava svladavaju društveni i ekološki izazovi u Europi
  , uključujući učinkovitost resursa
  . Cilj je uskladiti se s politikom Unije o energetskoj učinkovitosti i
  kružnosti, uključujući načela ekološkog dizajna
  . |
| --- | --- |

(c)

osigurati da se tehnologijama u području komponenti i sustava svladavaju društveni i ekološki izazovi u Europi
  , uključujući učinkovitost resursa
  . Cilj je uskladiti se s politikom Unije o energetskoj učinkovitosti i
  kružnosti, uključujući načela ekološkog dizajna
  .

, uključujući učinkovitost resursa

kružnosti, uključujući načela ekološkog dizajna

Amandman 387

Amandman 387

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka a

Članak 124. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uspostaviti kapacitete
  za projektiranje i proizvodnju u Europi u strateškim područjima primjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uspostaviti kapacitete
  za projektiranje i proizvodnju u Europi u strateškim područjima primjene;

uspostaviti kapacitete

| (a) | podržavati istraživanje i inovacije kako bi se uspostavili kapaciteti
  za projektiranje i proizvodnju u Europi u strateškim područjima primjene; |
| --- | --- |

(a)

podržavati istraživanje i inovacije kako bi se uspostavili kapaciteti
  za projektiranje i proizvodnju u Europi u strateškim područjima primjene;

podržavati istraživanje i inovacije kako bi se uspostavili kapaciteti

Amandman 388

Amandman 388

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka b

Članak 124. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | izgraditi uravnotežen portfelj velikih i malih projekata kojima se podupire brz prijenos tehnologija s istraživanja na industrijsko okruženje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

izgraditi uravnotežen portfelj velikih i malih projekata kojima se podupire brz prijenos tehnologija s istraživanja na industrijsko okruženje;

| (b) | izgraditi uravnotežen portfelj velikih i malih projekata kojima se podupire brz prijenos tehnologija s istraživanja na industrijsko okruženje
  , uključujući MSP-ove
  ; |
| --- | --- |

(b)

izgraditi uravnotežen portfelj velikih i malih projekata kojima se podupire brz prijenos tehnologija s istraživanja na industrijsko okruženje
  , uključujući MSP-ove
  ;

, uključujući MSP-ove

Amandman 389

Amandman 389

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka c

Članak 124. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | izgraditi dinamičan ekosustav u Uniji koji se temelji na digitalnim vrijednosnim lancima te omogućiti pojednostavljen pristup novim sudionicima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

izgraditi dinamičan ekosustav u Uniji koji se temelji na digitalnim vrijednosnim lancima te omogućiti pojednostavljen pristup novim sudionicima;

| (c) | izgraditi dinamičan ekosustav u Uniji koji se temelji na digitalnim vrijednosnim lancima te omogućiti pojednostavljen pristup novim sudionicima
  , uključujući start-up poduzeća i MSP-ove, kao i organizacije civilnog društva
  ; |
| --- | --- |

(c)

izgraditi dinamičan ekosustav u Uniji koji se temelji na digitalnim vrijednosnim lancima te omogućiti pojednostavljen pristup novim sudionicima
  , uključujući start-up poduzeća i MSP-ove, kao i organizacije civilnog društva
  ;

, uključujući start-up poduzeća i MSP-ove, kao i organizacije civilnog društva

Amandman 390

Amandman 390

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 124. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | doprinijeti ostvarivanju ciljeva postavljenih u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas za razdoblje do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (ožujak 2021.), posebno onih koji se odnose na poluvodiče, stručnjake u području IKT-a i digitalizaciju poslovnih modela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

doprinijeti ostvarivanju ciljeva postavljenih u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas za razdoblje do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (ožujak 2021.), posebno onih koji se odnose na poluvodiče, stručnjake u području IKT-a i digitalizaciju poslovnih modela.

doprinijeti ostvarivanju ciljeva postavljenih u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas za razdoblje do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (ožujak 2021.), posebno onih koji se odnose na poluvodiče, stručnjake u području IKT-a i digitalizaciju poslovnih modela.

Amandman 391

Amandman 391

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka d

Članak 124. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | poboljšati tehnologije za komponente koje jamče sigurnost, povjerenje i energetsku učinkovitost ključnih infrastruktura i sektora u Europi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

poboljšati tehnologije za komponente koje jamče sigurnost, povjerenje i energetsku učinkovitost ključnih infrastruktura i sektora u Europi;

| (d) | poboljšati tehnologije za komponente koje jamče sigurnost, povjerenje
  , pojačanu uspješnost
  i energetsku učinkovitost ključnih infrastruktura i sektora u Europi; |
| --- | --- |

(d)

poboljšati tehnologije za komponente koje jamče sigurnost, povjerenje
  , pojačanu uspješnost
  i energetsku učinkovitost ključnih infrastruktura i sektora u Europi;

, pojačanu uspješnost

Amandman 392

Amandman 392

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 124. stavak 2. točka f

Članak 124. stavak 2. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | uskladiti stratešku agendu inicijative za istraživanja i inovacije s politikama EU-a kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija u području elektroničkih komponenti i sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

uskladiti stratešku agendu inicijative za istraživanja i inovacije s politikama EU-a kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija u području elektroničkih komponenti i sustava.

| (f) | uskladiti stratešku agendu inicijative za istraživanja i inovacije s politikama EU-a kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija u području elektroničkih komponenti i sustava
  , među ostalim putem rješenja otvorenog koda
  . |
| --- | --- |

(f)

uskladiti stratešku agendu inicijative za istraživanja i inovacije s politikama EU-a kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija u području elektroničkih komponenti i sustava
  , među ostalim putem rješenja otvorenog koda
  .

, među ostalim putem rješenja otvorenog koda

Amandman 393

Amandman 393

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 126. stavak 1. točka b

Članak 126. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | privatni članovi, koji se sastoje od sljedećih industrijskih udruženja
  i njihovih sastavnih subjekata
  : udruženja AENEAS, registriranog u skladu s francuskim pravom, sa sjedištem u Parizu, Francuska; industrijskog udruženja ARTEMIS (ARTEMISIA), registriranog u skladu s nizozemskim pravom, sa sjedištem u Eindhovenu, Nizozemska; udruženja EPoSS e.V., registriranog u skladu s njemačkim pravom, sa sjedištem u Berlinu, Njemačka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

privatni članovi, koji se sastoje od sljedećih industrijskih udruženja
  i njihovih sastavnih subjekata
  : udruženja AENEAS, registriranog u skladu s francuskim pravom, sa sjedištem u Parizu, Francuska; industrijskog udruženja ARTEMIS (ARTEMISIA), registriranog u skladu s nizozemskim pravom, sa sjedištem u Eindhovenu, Nizozemska; udruženja EPoSS e.V., registriranog u skladu s njemačkim pravom, sa sjedištem u Berlinu, Njemačka.

i njihovih sastavnih subjekata

| (b) | privatni članovi, koji se sastoje od sljedećih industrijskih udruženja
  koja predstavljaju njihove sastavne subjekte
  : udruženja AENEAS, registriranog u skladu s francuskim pravom, sa sjedištem u Parizu, Francuska; industrijskog udruženja ARTEMIS (ARTEMISIA), registriranog u skladu s nizozemskim pravom, sa sjedištem u Eindhovenu, Nizozemska; udruženja EPoSS e.V., registriranog u skladu s njemačkim pravom, sa sjedištem u Berlinu, Njemačka. |
| --- | --- |

(b)

privatni članovi, koji se sastoje od sljedećih industrijskih udruženja
  koja predstavljaju njihove sastavne subjekte
  : udruženja AENEAS, registriranog u skladu s francuskim pravom, sa sjedištem u Parizu, Francuska; industrijskog udruženja ARTEMIS (ARTEMISIA), registriranog u skladu s nizozemskim pravom, sa sjedištem u Eindhovenu, Nizozemska; udruženja EPoSS e.V., registriranog u skladu s njemačkim pravom, sa sjedištem u Berlinu, Njemačka.

koja predstavljaju njihove sastavne subjekte

Amandman 394

Amandman 394

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 126. stavak 1. točka ba (nova)

Članak 126. stavak 1. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7.

pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7.

Amandman 395

Amandman 395

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 128. – stavak 1.

Članak 128. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ukupan doprinos koji je
  najmanje jednak
  iznosu doprinosa Unije za operativne troškove iz članka 127. | 1.   Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ukupan doprinos koji je
  razmjeran
  iznosu doprinosa Unije za operativne troškove iz članka 127. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ukupan doprinos koji je
  najmanje jednak
  iznosu doprinosa Unije za operativne troškove iz članka 127.

1.   Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ukupan doprinos koji je
  razmjeran
  iznosu doprinosa Unije za operativne troškove iz članka 127.

Amandman 396

Amandman 396

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 128. – stavak 3.a (novi)

Članak 128. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  U skladu s člankom 26. stavkom 2. privatni članovi međusobno se dogovaraju o tome kako podijeliti svoje zajedničke doprinose i za operativne troškove i za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  U skladu s člankom 26. stavkom 2. privatni članovi međusobno se dogovaraju o tome kako podijeliti svoje zajedničke doprinose i za operativne troškove i za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

Amandman 397

Amandman 397

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 128. – stavak 4.

Članak 128. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 4. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1
  ., uključujući najmanje 2 489 074 000  EUR doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (a)
  . Doprinosi iz stavka 3. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (c). | 4.   Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 4. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. Doprinosi iz stavka 3. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (c). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 4. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1
  ., uključujući najmanje 2 489 074 000  EUR doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (a)
  . Doprinosi iz stavka 3. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (c).

4.   Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 4. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. Doprinosi iz stavka 3. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (c).

Amandman 398

Amandman 398

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 128. – stavak 4.a (novi)

Članak 128. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Svaka država sudionica ima pravo veta na sva pitanja u vezi s upotrebom vlastitih nacionalnih financijskih doprinosa zajedničkom poduzeću na temelju nacionalnih strateških prioriteta i u propisno obrazloženim slučajevima. Obrazloženje mora biti javno dostupno kako bi se osiguralo da se pravo veta ostvaruje na transparentan, opravdan i razmjeran način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Svaka država sudionica ima pravo veta na sva pitanja u vezi s upotrebom vlastitih nacionalnih financijskih doprinosa zajedničkom poduzeću na temelju nacionalnih strateških prioriteta i u propisno obrazloženim slučajevima. Obrazloženje mora biti javno dostupno kako bi se osiguralo da se pravo veta ostvaruje na transparentan, opravdan i razmjeran način.

Amandman 399

Amandman 399

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 129.

Članak 129.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 129. | Briše se. |
| Doprinosi država sudionica | |
| 1.
     
  Svaka država sudionica povjerava Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije dodjeljivanje svojih doprinosa sudionicima u neizravnim djelovanjima pokrenutima u toj državi sudionici putem sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koje sklapa Zajedničko poduzeće. Osim toga, Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeravaju plaćanje svojih doprinosa sudionicima. Navode iznose namijenjene neizravnim djelovanjima. | |
| 2.
     
  Korisnici neizravnih djelovanja Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije potpisuju jedinstveni sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava sa Zajedničkim poduzećem za ključne digitalne tehnologije. Detaljna pravila sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva moraju biti u skladu s pravilima programa Obzor Europa. | |
| 3.
     
  Države sudionice obvezuju se na plaćanje punog iznosa svojih doprinosa na temelju pravno obvezujućih sporazuma između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Takvi sporazumi sklapaju se prije donošenja programa rada. | |
| 4.
     
  Upravni odbor pri donošenju procjena rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti uzima u obzir sporazume iz stavka 3. kako bi se osiguralo načelo uravnoteženosti proračuna Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. | |
| 5.
     
  Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja sporazume iz stavka 3. u kojima su navedene procjene rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. | |
| 6.
     
  Ostali dogovori o suradnji između država sudionica i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije te obvezama u pogledu doprinosa iz stavka 1. utvrđuju se sporazumima između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 129.

Članak 129.

Briše se.

Briše se.

Doprinosi država sudionica

Doprinosi država sudionica

1.
     
  Svaka država sudionica povjerava Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije dodjeljivanje svojih doprinosa sudionicima u neizravnim djelovanjima pokrenutima u toj državi sudionici putem sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koje sklapa Zajedničko poduzeće. Osim toga, Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeravaju plaćanje svojih doprinosa sudionicima. Navode iznose namijenjene neizravnim djelovanjima.

2.
     
  Korisnici neizravnih djelovanja Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije potpisuju jedinstveni sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava sa Zajedničkim poduzećem za ključne digitalne tehnologije. Detaljna pravila sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva moraju biti u skladu s pravilima programa Obzor Europa.

3.
     
  Države sudionice obvezuju se na plaćanje punog iznosa svojih doprinosa na temelju pravno obvezujućih sporazuma između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Takvi sporazumi sklapaju se prije donošenja programa rada.

4.
     
  Upravni odbor pri donošenju procjena rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti uzima u obzir sporazume iz stavka 3. kako bi se osiguralo načelo uravnoteženosti proračuna Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

5.
     
  Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja sporazume iz stavka 3. u kojima su navedene procjene rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti.

6.
     
  Ostali dogovori o suradnji između država sudionica i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije te obvezama u pogledu doprinosa iz stavka 1. utvrđuju se sporazumima između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

Amandman 400

Amandman 400

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 130. stavak 2. točka a

Članak 130. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | privatna
  ulaganja kojima je cilj industrijalizirati rezultate projekata Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i Zajedničkog poduzeća ECSEL; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

privatna
  ulaganja kojima je cilj industrijalizirati rezultate projekata Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i Zajedničkog poduzeća ECSEL;

privatna

| (a) | ulaganja kojima je cilj industrijalizirati rezultate projekata Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i Zajedničkog poduzeća ECSEL; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja kojima je cilj industrijalizirati rezultate projekata Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i Zajedničkog poduzeća ECSEL;

Amandman 401

Amandman 401

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 130. stavak 2. točka ba (nova)

Članak 130. stavak 2. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | projekte u okviru važnog projekta od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike i njegova potencijalnog sljednika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

projekte u okviru važnog projekta od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike i njegova potencijalnog sljednika;

projekte u okviru važnog projekta od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike i njegova potencijalnog sljednika;

Amandman 402

Amandman 402

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 130. stavak 2. točka e

Članak 130. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | aktivnosti za razvoj ekosustava kojim se podupire suradnja korisnika i dobavljača tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

aktivnosti za razvoj ekosustava kojim se podupire suradnja korisnika i dobavljača tehnologije.

| (e) | aktivnosti za razvoj ekosustava kojim se podupire suradnja korisnika i dobavljača tehnologije
  , također s obzirom na projekte u vodećim inicijativama; |
| --- | --- |

(e)

aktivnosti za razvoj ekosustava kojim se podupire suradnja korisnika i dobavljača tehnologije
  , također s obzirom na projekte u vodećim inicijativama;

, također s obzirom na projekte u vodećim inicijativama;

Amandman 403

Amandman 403

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 130. stavak 2. točka ea (nova)

Članak 130. stavak 2. točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | aktivnosti komunikacije i širenja informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

aktivnosti komunikacije i širenja informacija.

aktivnosti komunikacije i širenja informacija.

Amandman 404

Amandman 404

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 131. stavak 1. točka da (nova)

Članak 131. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | znanstveni savjetodavni odbor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

znanstveni savjetodavni odbor.

znanstveni savjetodavni odbor.

Amandman 405

Amandman 405

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 136. stavak 5.

Članak 136. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Predsjednik može pozvati druge osobe da prisustvuju sastancima kao promatrači, osobito predstavnike regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova
  i
  predstavnike drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. | 5.   Predsjednik može pozvati druge osobe da prisustvuju sastancima kao promatrači, osobito predstavnike regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova
  , organizacije civilnog društva,
  predstavnike drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Predsjednik može pozvati druge osobe da prisustvuju sastancima kao promatrači, osobito predstavnike regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova
  i
  predstavnike drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

5.   Predsjednik može pozvati druge osobe da prisustvuju sastancima kao promatrači, osobito predstavnike regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova
  , organizacije civilnog društva,
  predstavnike drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

Amandman 406

Amandman 406

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 139. stavak 4.a (novi)

Članak 139. stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Odbor privatnih članova može pozvati odabrane članove akademske zajednice i organizacija civilnog društva da na sastancima sudjeluju kao promatrači. Njima se prosljeđuju svi relevantni dokumenti te mogu sudjelovati u raspravama, no bez prava glasa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Odbor privatnih članova može pozvati odabrane članove akademske zajednice i organizacija civilnog društva da na sastancima sudjeluju kao promatrači. Njima se prosljeđuju svi relevantni dokumenti te mogu sudjelovati u raspravama, no bez prava glasa.

Amandman 407

Amandman 407

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 140. stavak 1. točka a

Članak 140. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izrađuje
  i
  redovito ažurira nacrt
  strateške agende za istraživanja i inovacije radi postizanja ciljeva Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije utvrđenih u članku 4. i članku 124., uzimajući pritom u obzir doprinos javnih tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izrađuje
  i
  redovito ažurira nacrt
  strateške agende za istraživanja i inovacije radi postizanja ciljeva Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije utvrđenih u članku 4. i članku 124., uzimajući pritom u obzir doprinos javnih tijela;

izrađuje

redovito ažurira nacrt

| (a) | razvija doprinos, među ostalim putem otvorenog javnog savjetovanja, u pogledu izrađivanja
  i
  redovitog ažuriranja nacrta
  strateške agende za istraživanja i inovacije radi postizanja ciljeva Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije utvrđenih u članku 4. i članku 124., uzimajući pritom u obzir doprinos javnih tijela
  i savjetodavnog foruma dionika
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvija doprinos, među ostalim putem otvorenog javnog savjetovanja, u pogledu izrađivanja
  i
  redovitog ažuriranja nacrta
  strateške agende za istraživanja i inovacije radi postizanja ciljeva Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije utvrđenih u članku 4. i članku 124., uzimajući pritom u obzir doprinos javnih tijela
  i savjetodavnog foruma dionika
  ;

razvija doprinos, među ostalim putem otvorenog javnog savjetovanja, u pogledu izrađivanja

redovitog ažuriranja nacrta

i savjetodavnog foruma dionika

Amandman 408

Amandman 408

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 140. stavak 1. točka c

Članak 140. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | organizira savjetodavni forum dionika koji je otvoren za sve javne i privatne dionike s interesima u području ključnih digitalnih tehnologija, s ciljem njihova informiranja i prikupljanja povratnih informacija o nacrtu strateške agende za istraživanja i inovacije za određenu godinu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

organizira savjetodavni forum dionika koji je otvoren za sve javne i privatne dionike s interesima u području ključnih digitalnih tehnologija, s ciljem njihova informiranja i prikupljanja povratnih informacija o nacrtu strateške agende za istraživanja i inovacije za određenu godinu;

| (c) | ne dovodeći u pitanje članak 21.,
  organizira savjetodavni forum dionika koji je otvoren za sve javne i privatne dionike s interesima u području ključnih digitalnih tehnologija,
  posebno za udruženja i predstavnike MSP-ova i organizacija civilnog društva,
  s ciljem njihova informiranja i prikupljanja
  doprinosa i
  povratnih informacija o nacrtu strateške agende za istraživanja i inovacije
  te programa rada
  za određenu godinu; |
| --- | --- |

(c)

ne dovodeći u pitanje članak 21.,
  organizira savjetodavni forum dionika koji je otvoren za sve javne i privatne dionike s interesima u području ključnih digitalnih tehnologija,
  posebno za udruženja i predstavnike MSP-ova i organizacija civilnog društva,
  s ciljem njihova informiranja i prikupljanja
  doprinosa i
  povratnih informacija o nacrtu strateške agende za istraživanja i inovacije
  te programa rada
  za određenu godinu;

ne dovodeći u pitanje članak 21.,

posebno za udruženja i predstavnike MSP-ova i organizacija civilnog društva,

doprinosa i

te programa rada

Amandman 409

Amandman 409

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 140.a (novi)

Članak 140.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 140.a




  Znanstveni savjetodavni odbor





  1.
     
  Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 131. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.






  2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.






  3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije ili na vlastitu inicijativu.






  4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 140.a

Znanstveni savjetodavni odbor

1.
     
  Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 131. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.

2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.

3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije ili na vlastitu inicijativu.

4.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa.

Amandman 410

Amandman 410

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 142. stavak 1. točka a

Članak 142. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ojačati i integrirati istraživačke i inovacijske kapacitete Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM-a) kako bi postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama u prometu te kako bi se omogućio neometan let svih zrakoplova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ojačati i integrirati istraživačke i inovacijske kapacitete Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM-a) kako bi postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama u prometu te kako bi se omogućio neometan let svih zrakoplova;

| (a) | ojačati i integrirati istraživačke i inovacijske kapacitete Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM-a) kako bi postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama u prometu te kako bi se omogućio neometan let svih zrakoplova
  , među ostalim u zračnim lukama s različitim uvjetima u pogledu ATM-a
  ; |
| --- | --- |

(a)

ojačati i integrirati istraživačke i inovacijske kapacitete Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM-a) kako bi postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama u prometu te kako bi se omogućio neometan let svih zrakoplova
  , među ostalim u zračnim lukama s različitim uvjetima u pogledu ATM-a
  ;

, među ostalim u zračnim lukama s različitim uvjetima u pogledu ATM-a

Amandman 411

Amandman 411

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 142. stavak 1. točka b

Članak 142. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza
  s posadom i bez posade
  u Uniji te tržište usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza
  s posadom i bez posade
  u Uniji te tržište usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u Uniji;

s posadom i bez posade

| (b) | ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza u Uniji te tržište usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza u Uniji te tržište usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u Uniji;

Amandman 412

Amandman 412

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 142. stavak 1. točka c

Članak 142. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.

| (c) | razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao
  najsigurnije i
  najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu
  te doprinosio smanjenju onečišćenja zraka i onečišćenja bukom
  . |
| --- | --- |

(c)

razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao
  najsigurnije i
  najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu
  te doprinosio smanjenju onečišćenja zraka i onečišćenja bukom
  .

najsigurnije i

te doprinosio smanjenju onečišćenja zraka i onečišćenja bukom

Amandman 413

Amandman 413

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 142. stavak 2. točka e

Članak 142. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | uskladiti određivanje prioriteta i planiranje Unijinih nastojanja da se ATM modernizira na osnovi postupka koji se temelji na konsenzusu dionika ATM-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

uskladiti određivanje prioriteta i planiranje Unijinih nastojanja da se ATM modernizira na osnovi postupka koji se temelji na konsenzusu dionika ATM-a;

| (e) | uskladiti određivanje prioriteta i planiranje Unijinih nastojanja da se ATM modernizira na osnovi postupka koji se temelji na konsenzusu dionika ATM-a
  te se ne usmjerava samo na poboljšanje učinkovitosti pojedinačnih letova, kako bi se kontinuirano prilagođavali sveukupni kapaciteti na temelju tehnološkog napretka
  ; |
| --- | --- |

(e)

uskladiti određivanje prioriteta i planiranje Unijinih nastojanja da se ATM modernizira na osnovi postupka koji se temelji na konsenzusu dionika ATM-a
  te se ne usmjerava samo na poboljšanje učinkovitosti pojedinačnih letova, kako bi se kontinuirano prilagođavali sveukupni kapaciteti na temelju tehnološkog napretka
  ;

te se ne usmjerava samo na poboljšanje učinkovitosti pojedinačnih letova, kako bi se kontinuirano prilagođavali sveukupni kapaciteti na temelju tehnološkog napretka

Amandman 414

Amandman 414

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 144. stavak 1. točka b

Članak 144. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol), koju zastupa njezina Agencija, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u obliku izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol), koju zastupa njezina Agencija, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u obliku izjave o preuzimanju obveze;

| (b) | Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol), koju zastupa njezina Agencija, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u obliku izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol), koju zastupa njezina Agencija, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u obliku izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije
  ;

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije

Amandman 415

Amandman 415

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 144. stavak 1. točka c

Članak 144. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | članovi osnivači navedeni u Prilogu III. ovoj Uredbi, nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 putem izjave o preuzimanju obveze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

članovi osnivači navedeni u Prilogu III. ovoj Uredbi, nakon obavijesti o svojoj odluci o
  bezuvjetnom
  pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 putem izjave o preuzimanju obveze;

bezuvjetnom

| (c) | članovi osnivači navedeni u Prilogu III. ovoj Uredbi, nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 putem izjave o preuzimanju obveze
  , koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi; ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije; |
| --- | --- |

(c)

članovi osnivači navedeni u Prilogu III. ovoj Uredbi, nakon obavijesti o svojoj odluci o pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 putem izjave o preuzimanju obveze
  , koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi; ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

, koja se temelji na pravednoj ravnoteži između primljenih financijskih sredstava Unije i dodijeljenih doprinosa u naravi; ne dovodeći u pitanje prava drugih članova, posebno MSP-ova, kako su utvrđena u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

Amandman 416

Amandman 416

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 146. – stavak 1.

Članak 146. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000  EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. | 1.   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
  zajednički
  daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000  EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000  EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.

1.   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
  zajednički
  daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000  EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.

Amandman 417

Amandman 417

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 150. stavak 2. točka g

Članak 150. stavak 2. točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | predstavnik relevantnih znanstvenih ustanova ili relevantne znanstvene zajednice, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

predstavnik relevantnih znanstvenih ustanova ili relevantne znanstvene zajednice, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini:

| (g) | predstavnik relevantnih znanstvenih ustanova ili relevantne znanstvene zajednice,
  između ostalog s posebnim stručnim znanjem o okolišu i klimi,
  kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini: |
| --- | --- |

(g)

predstavnik relevantnih znanstvenih ustanova ili relevantne znanstvene zajednice,
  između ostalog s posebnim stručnim znanjem o okolišu i klimi,
  kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini:

između ostalog s posebnim stručnim znanjem o okolišu i klimi,

Amandman 418

Amandman 418

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 150. stavak 2. točka (ja) (nova)

Članak 150. stavak 2. točka (ja) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | predstavnik relevantnih organizacija civilnog društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

predstavnik relevantnih organizacija civilnog društva;

predstavnik relevantnih organizacija civilnog društva;

Amandman 419

Amandman 419

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 152. stavak 1. uvodni dio

Članak 152. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 obavlja i sljedeće zadaće: | Osim zadaća utvrđenih u članku 18., izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 obavlja i sljedeće zadaće
  na temelju smjernica upravnog odbora
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 obavlja i sljedeće zadaće:

Osim zadaća utvrđenih u članku 18., izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 obavlja i sljedeće zadaće
  na temelju smjernica upravnog odbora
  :

na temelju smjernica upravnog odbora

Amandman 420

Amandman 420

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 153. – stavak 2.

Članak 153. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova. | 2.   Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova
  , pri čemu je zajamčena prisutnost stručnjaka za klimu i okoliš
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova.

2.   Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova
  , pri čemu je zajamčena prisutnost stručnjaka za klimu i okoliš
  .

Amandman 421

Amandman 421

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka a

Članak 159. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poticati tehnološku suverenost Europe u budućim pametnim mrežama i uslugama jačanjem postojećih industrijskih prednosti i proširenjem područja primjene s 5G povezivosti na širi strateški lanac vrijednosti, uključujući pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

poticati tehnološku suverenost Europe u budućim pametnim mrežama i uslugama jačanjem postojećih industrijskih prednosti i proširenjem područja primjene s 5G povezivosti na širi strateški lanac vrijednosti, uključujući pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje;

| (a) | poticati
  kibersigurnost, otpornost i
  tehnološku suverenost Europe u budućim pametnim mrežama i uslugama jačanjem postojećih industrijskih prednosti i proširenjem područja primjene s 5G povezivosti na širi strateški lanac vrijednosti, uključujući pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje; |
| --- | --- |

(a)

poticati
  kibersigurnost, otpornost i
  tehnološku suverenost Europe u budućim pametnim mrežama i uslugama jačanjem postojećih industrijskih prednosti i proširenjem područja primjene s 5G povezivosti na širi strateški lanac vrijednosti, uključujući pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje;

kibersigurnost, otpornost i

Amandman 422

Amandman 422

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka b

Članak 159. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uskladiti strateške planove šireg spektra industrijskih aktera, uključujući ne samo telekomunikacijsku industriju, nego i aktere povezane s internetom stvari, oblakom te komponentama i uređajima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uskladiti strateške planove šireg spektra industrijskih aktera, uključujući ne samo telekomunikacijsku industriju, nego i aktere povezane s internetom stvari, oblakom te komponentama i uređajima;

| (b) | uskladiti strateške planove šireg spektra industrijskih aktera, uključujući ne samo telekomunikacijsku industriju, nego i aktere povezane s internetom stvari, oblakom
  , MSP-ovima i start-up poduzećima u istom području
  te komponentama i uređajima; |
| --- | --- |

(b)

uskladiti strateške planove šireg spektra industrijskih aktera, uključujući ne samo telekomunikacijsku industriju, nego i aktere povezane s internetom stvari, oblakom
  , MSP-ovima i start-up poduzećima u istom području
  te komponentama i uređajima;

, MSP-ovima i start-up poduzećima u istom području

Amandman 423

Amandman 423

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka c

Članak 159. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | unaprijediti europsku tehnološku i znanstvenu izvrsnost kako bi se poduprlo europsko vodstvo u oblikovanju 6G sustava i ovladavanju njima do 2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

unaprijediti europsku tehnološku i znanstvenu izvrsnost kako bi se poduprlo europsko vodstvo u oblikovanju 6G sustava i ovladavanju njima do 2030.;

| (c) | unaprijediti europsku tehnološku i znanstvenu izvrsnost kako bi se poduprlo europsko vodstvo u oblikovanju 6G sustava i ovladavanju njima do 2030.
  , kao i druge relevantne nove komunikacijske tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(c)

unaprijediti europsku tehnološku i znanstvenu izvrsnost kako bi se poduprlo europsko vodstvo u oblikovanju 6G sustava i ovladavanju njima do 2030.
  , kao i druge relevantne nove komunikacijske tehnologije
  ;

, kao i druge relevantne nove komunikacijske tehnologije

Amandman 424

Amandman 424

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka d

Članak 159. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | intenzivirati uvođenje digitalnih infrastruktura i prihvaćanje digitalnih
  rješenja
  na europskim tržištima, posebno osiguravanjem mehanizma strateške koordinacije za CEF u digitalnom sektoru, kao i sinergija unutar instrumenta CEF2 te s programima Digitalna Europa i InvestEU, u okviru područja rada Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge i upravljanja njime; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

intenzivirati uvođenje digitalnih infrastruktura i prihvaćanje digitalnih
  rješenja
  na europskim tržištima, posebno osiguravanjem mehanizma strateške koordinacije za CEF u digitalnom sektoru, kao i sinergija unutar instrumenta CEF2 te s programima Digitalna Europa i InvestEU, u okviru područja rada Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge i upravljanja njime;

rješenja

| (d) | intenzivirati uvođenje digitalnih infrastruktura i prihvaćanje digitalnih
  proizvoda i tehnologija
  na europskim tržištima, posebno osiguravanjem mehanizma strateške koordinacije za CEF u digitalnom sektoru, kao i sinergija unutar instrumenta CEF2 te s programima Digitalna Europa i InvestEU, u okviru područja rada Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge i upravljanja njime; |
| --- | --- |

(d)

intenzivirati uvođenje digitalnih infrastruktura i prihvaćanje digitalnih
  proizvoda i tehnologija
  na europskim tržištima, posebno osiguravanjem mehanizma strateške koordinacije za CEF u digitalnom sektoru, kao i sinergija unutar instrumenta CEF2 te s programima Digitalna Europa i InvestEU, u okviru područja rada Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge i upravljanja njime;

proizvoda i tehnologija

Amandman 425

Amandman 425

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka f

Članak 159. stavak 1. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | do 2030. olakšati uvođenje digitalnih inovacija kojima se zadovoljavaju potrebe europskog tržišta i zahtjevi javne politike, uključujući najstrože zahtjeve vertikalnih industrija, kao i društvene zahtjeve u područjima koja uključuju sigurnost, energetsku učinkovitost i elektromagnetska polja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

do 2030. olakšati uvođenje digitalnih inovacija kojima se zadovoljavaju potrebe europskog tržišta i zahtjevi javne politike, uključujući najstrože zahtjeve vertikalnih industrija, kao i društvene zahtjeve u područjima koja uključuju sigurnost, energetsku učinkovitost i elektromagnetska polja;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 426

Amandman 426

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka fa (nova)

Članak 159. stavak 1. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | promicati razvoj najviših standarda inovacija u području 6G tehnologije na pravedan, transparentan i otvoren način; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

promicati razvoj najviših standarda inovacija u području 6G tehnologije na pravedan, transparentan i otvoren način;

promicati razvoj najviših standarda inovacija u području 6G tehnologije na pravedan, transparentan i otvoren način;

Amandman 427

Amandman 427

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka ga (nova)

Članak 159. stavak 1. točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | pridonijeti postizanju ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije o digitalnom kompasu za razdoblje do 2030., posebno onih koji se odnose na povezivost, usluge u oblaku i stručnjake za IKT; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

pridonijeti postizanju ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije o digitalnom kompasu za razdoblje do 2030., posebno onih koji se odnose na povezivost, usluge u oblaku i stručnjake za IKT;

pridonijeti postizanju ciljeva utvrđenih u Komunikaciji Komisije o digitalnom kompasu za razdoblje do 2030., posebno onih koji se odnose na povezivost, usluge u oblaku i stručnjake za IKT;

Amandman 428

Amandman 428

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 1. točka gb (nova)

Članak 159. stavak 1. točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | podupirati smanjivanje jaza u području povezivosti koji još uvijek utječe na periferna područja u Europi kao što su otoci, najudaljenije regije te rijetko naseljena i ruralna područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

podupirati smanjivanje jaza u području povezivosti koji još uvijek utječe na periferna područja u Europi kao što su otoci, najudaljenije regije te rijetko naseljena i ruralna područja.

podupirati smanjivanje jaza u području povezivosti koji još uvijek utječe na periferna područja u Europi kao što su otoci, najudaljenije regije te rijetko naseljena i ruralna područja.

Amandman 429

Amandman 429

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 2. točka a

Članak 159. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | olakšati razvoj tehnologija koje mogu ispuniti napredne komunikacijske zahtjeve te istodobno podupirati europsku izvrsnost u tehnologiji i arhitekturi pametnih mreža i usluga te njihov razvoj prema 6G-u, uključujući snažan europski položaj u području normi, bitnih patenata i utvrđivanja ključnih zahtjeva, kao što su pojasevi spektra potrebni za buduće napredne tehnologije pametnih mreža; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

olakšati razvoj tehnologija koje mogu ispuniti napredne komunikacijske zahtjeve te istodobno podupirati europsku izvrsnost u tehnologiji i arhitekturi pametnih mreža i usluga te njihov razvoj prema 6G-u, uključujući snažan europski položaj u području normi, bitnih patenata i utvrđivanja ključnih zahtjeva, kao što su pojasevi spektra potrebni za buduće napredne tehnologije pametnih mreža;

| (a) | olakšati razvoj tehnologija koje mogu ispuniti napredne komunikacijske zahtjeve te istodobno podupirati europsku izvrsnost u tehnologiji i arhitekturi pametnih mreža i usluga te njihov razvoj prema 6G-u,
  kao i nove relevantne komunikacijske tehnologije,
  uključujući snažan europski položaj u području normi, bitnih patenata i utvrđivanja ključnih zahtjeva, kao što su pojasevi spektra potrebni za buduće napredne tehnologije pametnih mreža; |
| --- | --- |

(a)

olakšati razvoj tehnologija koje mogu ispuniti napredne komunikacijske zahtjeve te istodobno podupirati europsku izvrsnost u tehnologiji i arhitekturi pametnih mreža i usluga te njihov razvoj prema 6G-u,
  kao i nove relevantne komunikacijske tehnologije,
  uključujući snažan europski položaj u području normi, bitnih patenata i utvrđivanja ključnih zahtjeva, kao što su pojasevi spektra potrebni za buduće napredne tehnologije pametnih mreža;

kao i nove relevantne komunikacijske tehnologije,

Amandman 430

Amandman 430

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 2. točka e

Članak 159. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | jačati položaj industrije Unije u globalnom vrijednosnom lancu pametnih mreža i usluga stvaranjem kritične mase javnih i privatnih subjekata, posebno povećanjem doprinosa aktera u području softvera i interneta stvari, poticanjem nacionalnih inicijativa i podupiranjem nastajanja novih aktera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

jačati položaj industrije Unije u globalnom vrijednosnom lancu pametnih mreža i usluga stvaranjem kritične mase javnih i privatnih subjekata, posebno povećanjem doprinosa aktera u području softvera i interneta stvari, poticanjem nacionalnih inicijativa i podupiranjem nastajanja novih aktera;

| (e) | jačati položaj industrije Unije
  , posebno MSP-ova,
  u globalnom vrijednosnom lancu pametnih mreža i usluga stvaranjem kritične mase javnih i privatnih subjekata, posebno povećanjem doprinosa aktera u području softvera i interneta stvari, poticanjem nacionalnih inicijativa i podupiranjem nastajanja novih aktera; |
| --- | --- |

(e)

jačati položaj industrije Unije
  , posebno MSP-ova,
  u globalnom vrijednosnom lancu pametnih mreža i usluga stvaranjem kritične mase javnih i privatnih subjekata, posebno povećanjem doprinosa aktera u području softvera i interneta stvari, poticanjem nacionalnih inicijativa i podupiranjem nastajanja novih aktera;

, posebno MSP-ova,

Amandman 431

Amandman 431

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 159. stavak 2. točka f

Članak 159. stavak 2. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | podupirati usklađivanje s etičkim i sigurnosnim zahtjevima i uključivati ih u strateške agende za istraživanja i inovacije te prema potrebi doprinositi zakonodavnom postupku Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

podupirati usklađivanje s etičkim i sigurnosnim zahtjevima i uključivati ih u strateške agende za istraživanja i inovacije te prema potrebi doprinositi zakonodavnom postupku Unije.

| (f) | podupirati usklađivanje s etičkim i sigurnosnim zahtjevima
  , posebno u pogledu privatnosti i integrirane sigurnosti,
  i uključivati ih u strateške agende za istraživanja i inovacije te prema potrebi doprinositi zakonodavnom postupku Unije. |
| --- | --- |

(f)

podupirati usklađivanje s etičkim i sigurnosnim zahtjevima
  , posebno u pogledu privatnosti i integrirane sigurnosti,
  i uključivati ih u strateške agende za istraživanja i inovacije te prema potrebi doprinositi zakonodavnom postupku Unije.

, posebno u pogledu privatnosti i integrirane sigurnosti,

Amandman 432

Amandman 432

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 160. stavak 1. točka a

Članak 160. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinosi programima rada drugih programa Unije, kao što su CEF u digitalnom sektoru, program Digitalna Europa i program InvestEU, u okviru kojih se provode aktivnosti u području pametnih mreža i usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

doprinosi programima rada drugih programa Unije, kao što su CEF u digitalnom sektoru, program Digitalna Europa i program InvestEU, u okviru kojih se provode aktivnosti u području pametnih mreža i usluga;

| (a) | doprinosi
  , kada se to zahtijeva,
  programima rada drugih programa Unije, kao što su CEF u digitalnom sektoru, program Digitalna Europa i program InvestEU, u okviru kojih se provode aktivnosti u području pametnih mreža i usluga; |
| --- | --- |

(a)

doprinosi
  , kada se to zahtijeva,
  programima rada drugih programa Unije, kao što su CEF u digitalnom sektoru, program Digitalna Europa i program InvestEU, u okviru kojih se provode aktivnosti u području pametnih mreža i usluga;

, kada se to zahtijeva,

Amandman 433

Amandman 433

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 160. stavak 1. točka b

Članak 160. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | koordinira
  inicijative Unije za pilot-projekte i uvođenje u području pametnih mreža i usluga, kao što su paneuropski 5G koridori za povezanu i automatiziranu mobilnost u okviru programa CEF u digitalnom sektoru, u suradnji s Komisijom i nadležnim relevantnim tijelima za financiranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

koordinira
  inicijative Unije za pilot-projekte i uvođenje u području pametnih mreža i usluga, kao što su paneuropski 5G koridori za povezanu i automatiziranu mobilnost u okviru programa CEF u digitalnom sektoru, u suradnji s Komisijom i nadležnim relevantnim tijelima za financiranje;

koordinira

| (b) | olakšava
  inicijative Unije za pilot-projekte i uvođenje u području pametnih mreža i usluga, kao što su paneuropski 5G koridori za povezanu i automatiziranu mobilnost u okviru programa CEF u digitalnom sektoru, u suradnji s Komisijom i nadležnim relevantnim tijelima za financiranje; |
| --- | --- |

(b)

olakšava
  inicijative Unije za pilot-projekte i uvođenje u području pametnih mreža i usluga, kao što su paneuropski 5G koridori za povezanu i automatiziranu mobilnost u okviru programa CEF u digitalnom sektoru, u suradnji s Komisijom i nadležnim relevantnim tijelima za financiranje;

olakšava

Amandman 434

Amandman 434

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 160. stavak 1. točka d

Članak 160. stavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | razvija i
  koordinira
  strateške agende za uvođenje paneuropskih 5G koridora za povezanu i automatiziranu mobilnost, uz sudjelovanje dionika. Te su agende programski dokumenti koji obuhvaćaju trajanje programa CEF u digitalnom sektoru i kojima se utvrđuje zajednička vizija za razvoj ekosustava koji se temelje na 5G tehnologiji i zahtjeva za mreže i usluge na kojima se temelji, kao i ciljevi i planovi uvođenja te potencijalni modeli suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

razvija i
  koordinira
  strateške agende za uvođenje paneuropskih 5G koridora za povezanu i automatiziranu mobilnost, uz sudjelovanje dionika. Te su agende programski dokumenti koji obuhvaćaju trajanje programa CEF u digitalnom sektoru i kojima se utvrđuje zajednička vizija za razvoj ekosustava koji se temelje na 5G tehnologiji i zahtjeva za mreže i usluge na kojima se temelji, kao i ciljevi i planovi uvođenja te potencijalni modeli suradnje.

koordinira

| (d) | razvija i
  pruža povratne informacije za
  strateške agende za uvođenje paneuropskih 5G koridora za povezanu i automatiziranu mobilnost, uz sudjelovanje dionika. Te su agende
  okvirni
  programski dokumenti koji obuhvaćaju trajanje programa CEF u digitalnom sektoru i kojima se utvrđuje zajednička vizija za razvoj ekosustava koji se temelje na 5G tehnologiji i zahtjeva za mreže i usluge na kojima se temelji, kao i ciljevi i planovi uvođenja te potencijalni modeli suradnje. |
| --- | --- |

(d)

razvija i
  pruža povratne informacije za
  strateške agende za uvođenje paneuropskih 5G koridora za povezanu i automatiziranu mobilnost, uz sudjelovanje dionika. Te su agende
  okvirni
  programski dokumenti koji obuhvaćaju trajanje programa CEF u digitalnom sektoru i kojima se utvrđuje zajednička vizija za razvoj ekosustava koji se temelje na 5G tehnologiji i zahtjeva za mreže i usluge na kojima se temelji, kao i ciljevi i planovi uvođenja te potencijalni modeli suradnje.

pruža povratne informacije za

okvirni

Amandman 435

Amandman 435

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 161. stavak 1. točka b

Članak 161. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | udruženje za 5G infrastrukturu, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge putem izjave o preuzimanju obveze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

udruženje za 5G infrastrukturu, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge putem izjave o preuzimanju obveze.

| (b) | udruženje za 5G infrastrukturu, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije; |
| --- | --- |

(b)

udruženje za 5G infrastrukturu, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge putem izjave o preuzimanju obveze
  , ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

, ne dovodeći u pitanje prava članova, a posebno malih i srednjih poduzeća, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i drugom relevantnom pravu Unije;

Amandman 436

Amandman 436

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 164. stavak 1. točka a

Članak 164. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izvedena istraživanja i razvoj; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izvedena istraživanja i razvoj;

| (a) | izvedena istraživanja i razvoj
  , među ostalim u pogledu softvera i tehnologija otvorenog koda
  ; |
| --- | --- |

(a)

izvedena istraživanja i razvoj
  , među ostalim u pogledu softvera i tehnologija otvorenog koda
  ;

, među ostalim u pogledu softvera i tehnologija otvorenog koda

Amandman 437

Amandman 437

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 164. stavak 1. točka b

Članak 164. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | doprinos normizaciji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

doprinos normizaciji;

| (b) | doprinos normizaciji
  , među ostalim za otvorene standarde
  ; |
| --- | --- |

(b)

doprinos normizaciji
  , među ostalim za otvorene standarde
  ;

, među ostalim za otvorene standarde

Amandman 438

Amandman 438

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 164. stavak 1. točka e

Članak 164. stavak 1. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | doprinose aktivnostima Udruženja za 5G infrastrukturu i bilo koje druge skupine ili udruženja dionika u području Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koje se ne financiraju bespovratnim sredstvima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

doprinose aktivnostima Udruženja za 5G infrastrukturu i bilo koje druge skupine ili udruženja dionika u području Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koje se ne financiraju bespovratnim sredstvima Unije;

| (e) | doprinose aktivnostima
  istraživanja, razvoja i uvođenja
  Udruženja za 5G infrastrukturu i bilo koje druge skupine ili udruženja dionika u području Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koje se ne financiraju bespovratnim sredstvima Unije; |
| --- | --- |

(e)

doprinose aktivnostima
  istraživanja, razvoja i uvođenja
  Udruženja za 5G infrastrukturu i bilo koje druge skupine ili udruženja dionika u području Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koje se ne financiraju bespovratnim sredstvima Unije;

istraživanja, razvoja i uvođenja

Amandman 439

Amandman 439

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 164. stavak 1. točka f

Članak 164. stavak 1. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | razvoj ekosustava, uključujući pokretanje suradnje s vertikalama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

razvoj ekosustava, uključujući pokretanje suradnje s vertikalama;

| (f) | razvoj ekosustava, uključujući pokretanje
  otvorenih, interoperabilnih i suradničkih komunikacijskih tehnologija i mreža te
  suradnje s vertikalama; |
| --- | --- |

(f)

razvoj ekosustava, uključujući pokretanje
  otvorenih, interoperabilnih i suradničkih komunikacijskih tehnologija i mreža te
  suradnje s vertikalama;

otvorenih, interoperabilnih i suradničkih komunikacijskih tehnologija i mreža te

Amandman 440

Amandman 440

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 164. stavak 1. točka g

Članak 164. stavak 1. točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | širenje rezultata na globalnoj razini kako bi se postigao konsenzus o podržanim tehnologijama i tako pripremile buduće norme; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

širenje rezultata na globalnoj razini kako bi se postigao konsenzus o podržanim tehnologijama i tako pripremile buduće norme;

| (g) | širenje rezultata na globalnoj razini kako bi se postigao konsenzus o podržanim tehnologijama i tako pripremile buduće norme
  , među ostalim kroz vrijednosni lanac
  ; |
| --- | --- |

(g)

širenje rezultata na globalnoj razini kako bi se postigao konsenzus o podržanim tehnologijama i tako pripremile buduće norme
  , među ostalim kroz vrijednosni lanac
  ;

, među ostalim kroz vrijednosni lanac

Amandman 441

Amandman 441

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 165. stavak 1. točka da (nova)

Članak 165. stavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | znanstveni savjetodavni odbor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

znanstveni savjetodavni odbor.

znanstveni savjetodavni odbor.

Amandman 442

Amandman 442

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 168. stavak 1. točka a

Članak 168. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | donosi strateške planove uvođenja te ih prema potrebi mijenja tijekom trajanja CEF-a u digitalnom sektoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

donosi strateške planove uvođenja te ih prema potrebi mijenja tijekom trajanja CEF-a u digitalnom sektoru;

| (a) | donosi strateške planove
  zajedničkog poduzeća u pogledu
  uvođenja te ih prema potrebi mijenja tijekom trajanja CEF-a u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

(a)

donosi strateške planove
  zajedničkog poduzeća u pogledu
  uvođenja te ih prema potrebi mijenja tijekom trajanja CEF-a u digitalnom sektoru;

zajedničkog poduzeća u pogledu

Amandman 443

Amandman 443

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 168. stavak 1. točka b

Članak 168. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurava da se u svim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge uzimaju u obzir zakonodavstvo Unije u području kibersigurnosti te postojeće i buduće usklađene smjernice država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osigurava da se u svim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge uzimaju u obzir zakonodavstvo Unije u području kibersigurnosti te postojeće i buduće usklađene smjernice država članica;

| (b) | osigurava da se u svim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge
  odgovarajuće primjenjuju i
  uzimaju u obzir zakonodavstvo Unije u području kibersigurnosti te postojeće i buduće usklađene smjernice država članica; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se u svim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge
  odgovarajuće primjenjuju i
  uzimaju u obzir zakonodavstvo Unije u području kibersigurnosti te postojeće i buduće usklađene smjernice država članica;

odgovarajuće primjenjuju i

Amandman 444

Amandman 444

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 168. stavak 1. točka c

Članak 168. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | promiče sinergije i komplementarnosti između digitalnog, prometnog i energetskog sektora instrumenta CEF2 utvrđivanjem područja djelovanja i doprinošenjem programima rada kao i sinergije i komplementarnosti s drugim relevantnim programima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

promiče sinergije i komplementarnosti između digitalnog, prometnog i energetskog sektora instrumenta CEF2 utvrđivanjem područja djelovanja i doprinošenjem programima rada kao i sinergije i komplementarnosti s drugim relevantnim programima Unije.

| (c) | promiče sinergije i komplementarnosti između digitalnog, prometnog i energetskog sektora instrumenta CEF2 utvrđivanjem područja djelovanja i
  mogućim
  doprinošenjem programima rada kao i sinergije i komplementarnosti s drugim relevantnim programima Unije. |
| --- | --- |

(c)

promiče sinergije i komplementarnosti između digitalnog, prometnog i energetskog sektora instrumenta CEF2 utvrđivanjem područja djelovanja i
  mogućim
  doprinošenjem programima rada kao i sinergije i komplementarnosti s drugim relevantnim programima Unije.

mogućim

Amandman 445

Amandman 445

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 169.a (novi)

Članak 169.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 169.a




  Znanstveni savjetodavni odbor





  1.
     
  Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 165. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.






  2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.






  3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge ili na vlastitu inicijativu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 169.a

Znanstveni savjetodavni odbor

1.
     
  Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osniva neovisni znanstveni savjetodavni odbor iz članaka 19. i 165. radi traženja znanstvenih savjeta od neovisnih akademskih stručnjaka na visokoj razini.

2.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor ima najviše 15 stalnih članova i predsjednika bira među svojim članovima na razdoblje od dvije godine.

3.
     
  Neovisni znanstveni savjetodavni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge ili na vlastitu inicijativu.

Amandman 446

Amandman 446

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. stavak 1.

Članak 171. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Aktivnosti zajedničkih poduzeća podliježu stalnom praćenju i redovitim preispitivanjima u skladu s njihovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći mogući učinak, znanstvena izvrsnost i najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i redovitih preispitivanja uzimaju se u obzir pri praćenju europskih partnerstava i evaluacijama zajedničkih poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa. | 1.   Aktivnosti zajedničkih poduzeća podliježu stalnom praćenju i redovitim preispitivanjima u skladu s njihovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći mogući učinak, znanstvena izvrsnost
  , društvena dodana vrijednost te najdjelotvornije
  i najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i redovitih preispitivanja uzimaju se u obzir pri praćenju europskih partnerstava i evaluacijama zajedničkih poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.
  Takvim praćenjem i preispitivanjima ne smije se povećati administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ni njegovih korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Aktivnosti zajedničkih poduzeća podliježu stalnom praćenju i redovitim preispitivanjima u skladu s njihovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći mogući učinak, znanstvena izvrsnost i najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i redovitih preispitivanja uzimaju se u obzir pri praćenju europskih partnerstava i evaluacijama zajedničkih poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.

1.   Aktivnosti zajedničkih poduzeća podliježu stalnom praćenju i redovitim preispitivanjima u skladu s njihovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći mogući učinak, znanstvena izvrsnost
  , društvena dodana vrijednost te najdjelotvornije
  i najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i redovitih preispitivanja uzimaju se u obzir pri praćenju europskih partnerstava i evaluacijama zajedničkih poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.
  Takvim praćenjem i preispitivanjima ne smije se povećati administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ni njegovih korisnika.

Amandman 447

Amandman 447

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. stavak 2. uvodni dio

Članak 171. stavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Zajednička poduzeća trebala bi organizirati stalno praćenje
  svojih
  aktivnosti upravljanja i redovito preispitivanje ostvarenja, rezultata i učinaka projekata provedenih u skladu s [člankom 45.] i
  [Prilogom
   III.] Uredbi o Obzoru Europa. To praćenje uključuje: | 2.   Zajednička poduzeća trebala bi organizirati stalno praćenje aktivnosti upravljanja
  i provedbe
  i redovito preispitivanje ostvarenja, rezultata i učinaka projekata provedenih u skladu s [člankom 45.] i
  [Prilozima
  III.
  i V.
  ] Uredbi o Obzoru Europa. To
  se
  praćenje
  pravodobno objavljuje u sažetom obliku na internetskim stranicama svakog zajedničkog poduzeća i
  uključuje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Zajednička poduzeća trebala bi organizirati stalno praćenje
  svojih
  aktivnosti upravljanja i redovito preispitivanje ostvarenja, rezultata i učinaka projekata provedenih u skladu s [člankom 45.] i
  [Prilogom
   III.] Uredbi o Obzoru Europa. To praćenje uključuje:

2.   Zajednička poduzeća trebala bi organizirati stalno praćenje aktivnosti upravljanja
  i provedbe
  i redovito preispitivanje ostvarenja, rezultata i učinaka projekata provedenih u skladu s [člankom 45.] i
  [Prilozima
  III.
  i V.
  ] Uredbi o Obzoru Europa. To
  se
  praćenje
  pravodobno objavljuje u sažetom obliku na internetskim stranicama svakog zajedničkog poduzeća i
  uključuje:

Amandman 448

Amandman 448

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. stavak 2. točka b

Članak 171. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije o stupnju uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjeru između nižih i viših razina tehnološke spremnosti u suradničkom istraživanju, napretku u širenju kruga zemalja sudionica, geografskom sastavu konzorcija u suradničkim projektima, primjeni postupka podnošenja i evaluacije u dvije faze, mjerama za olakšavanje suradnje u europskim istraživanjima i inovacijama, upotrebi preispitivanja evaluacije te broju i vrstama primjedbi, razini uključivanja klimatskih pitanja i povezanih rashoda, sudjelovanju MSP-ova, sudjelovanju privatnog sektora, ravnomjernoj rodnoj zastupljenosti u financiranim djelovanjima, ocjenjivačkim panelima, odborima i savjetodavnim skupinama, stopi sufinanciranja, komplementarnom i kumulativnom financiranju iz drugih fondova Unije, vremenu potrebnom za dodjeljivanje bespovratnih sredstava, razini međunarodne suradnje, angažmanu građana i sudjelovanju civilnog društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije o stupnju uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjeru između nižih i viših razina tehnološke spremnosti u suradničkom istraživanju, napretku u širenju kruga zemalja sudionica, geografskom sastavu konzorcija u suradničkim projektima, primjeni postupka podnošenja i evaluacije u dvije faze, mjerama za olakšavanje suradnje u europskim istraživanjima i inovacijama, upotrebi preispitivanja evaluacije te broju i vrstama primjedbi, razini uključivanja klimatskih pitanja i povezanih rashoda, sudjelovanju MSP-ova, sudjelovanju privatnog sektora, ravnomjernoj rodnoj zastupljenosti u financiranim djelovanjima, ocjenjivačkim panelima, odborima i savjetodavnim skupinama, stopi sufinanciranja, komplementarnom i kumulativnom financiranju iz drugih fondova Unije, vremenu potrebnom za dodjeljivanje bespovratnih sredstava, razini međunarodne suradnje, angažmanu građana i sudjelovanju civilnog društva;

| (b) | informacije o stupnju uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjeru između nižih i viših razina tehnološke spremnosti u suradničkom istraživanju, napretku u širenju kruga zemalja sudionica, geografskom sastavu konzorcija u suradničkim projektima, primjeni postupka podnošenja i evaluacije u dvije faze, mjerama za olakšavanje suradnje u europskim istraživanjima i inovacijama, upotrebi preispitivanja evaluacije te broju i vrstama primjedbi, razini uključivanja klimatskih pitanja i povezanih rashoda, sudjelovanju MSP-ova, sudjelovanju privatnog sektora,
  uključivanju dimenzije roda u sadržaj aktivnosti koje se financira kao i
  ravnomjernoj rodnoj zastupljenosti u financiranim djelovanjima, ocjenjivačkim panelima, odborima i savjetodavnim skupinama, stopi sufinanciranja, komplementarnom i kumulativnom financiranju iz drugih fondova Unije, vremenu potrebnom za dodjeljivanje bespovratnih sredstava, razini međunarodne suradnje, angažmanu građana i sudjelovanju civilnog društva
  te praksama otvorenog pristupa
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o stupnju uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjeru između nižih i viših razina tehnološke spremnosti u suradničkom istraživanju, napretku u širenju kruga zemalja sudionica, geografskom sastavu konzorcija u suradničkim projektima, primjeni postupka podnošenja i evaluacije u dvije faze, mjerama za olakšavanje suradnje u europskim istraživanjima i inovacijama, upotrebi preispitivanja evaluacije te broju i vrstama primjedbi, razini uključivanja klimatskih pitanja i povezanih rashoda, sudjelovanju MSP-ova, sudjelovanju privatnog sektora,
  uključivanju dimenzije roda u sadržaj aktivnosti koje se financira kao i
  ravnomjernoj rodnoj zastupljenosti u financiranim djelovanjima, ocjenjivačkim panelima, odborima i savjetodavnim skupinama, stopi sufinanciranja, komplementarnom i kumulativnom financiranju iz drugih fondova Unije, vremenu potrebnom za dodjeljivanje bespovratnih sredstava, razini međunarodne suradnje, angažmanu građana i sudjelovanju civilnog društva
  te praksama otvorenog pristupa
  ;

uključivanju dimenzije roda u sadržaj aktivnosti koje se financira kao i

te praksama otvorenog pristupa

Amandman 449

Amandman 449

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. stavak 2. točka da (nova)

Članak 171. stavak 2. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | mjere za privlačenje novih sudionika i širenje suradničkih mreža; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

mjere za privlačenje novih sudionika i širenje suradničkih mreža;

mjere za privlačenje novih sudionika i širenje suradničkih mreža;

Amandman 450

Amandman 450

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. stavak 2. točka db (nova)

Članak 171. stavak 2. točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | kvantitativne i kvalitativne učinke poluge, posebno razinu dodijeljenih i stvarno pruženih financijskih doprinosa i doprinosa u naravi u pogledu operativnih i dodatnih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

kvantitativne i kvalitativne učinke poluge, posebno razinu dodijeljenih i stvarno pruženih financijskih doprinosa i doprinosa u naravi u pogledu operativnih i dodatnih aktivnosti.

kvantitativne i kvalitativne učinke poluge, posebno razinu dodijeljenih i stvarno pruženih financijskih doprinosa i doprinosa u naravi u pogledu operativnih i dodatnih aktivnosti.

Amandman 451

Amandman 451

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. – stavak 3.

Članak 171. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Evaluacije operacija zajedničkih poduzeća moraju se provoditi pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u ukupnim međuevaluacijama i završnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku odlučivanja o Obzoru Europa, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa. | 3.   Evaluacije operacija zajedničkih poduzeća moraju se provoditi pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u ukupnim međuevaluacijama i završnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku odlučivanja o Obzoru Europa, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.
  Takvim evaluacijama ne uzrokuje se dodatno administrativno opterećenje za zajednička poduzeća ni njihove korisnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Evaluacije operacija zajedničkih poduzeća moraju se provoditi pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u ukupnim međuevaluacijama i završnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku odlučivanja o Obzoru Europa, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.

3.   Evaluacije operacija zajedničkih poduzeća moraju se provoditi pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u ukupnim međuevaluacijama i završnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku odlučivanja o Obzoru Europa, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.
  Takvim evaluacijama ne uzrokuje se dodatno administrativno opterećenje za zajednička poduzeća ni njihove korisnike.

Amandman 452

Amandman 452

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. – stavak 4.

Članak 171. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija provodi međuevaluaciju i završnu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća, a one se uzimaju u obzir u evaluacijama programa Obzor Europa, kako je navedeno u [članku 47.] Uredbe o Obzoru Europa. Evaluacijama se ispituje kako svako zajedničko poduzeće ispunjava svoju misiju i ciljeve, obuhvaćaju se sve aktivnosti zajedničkog poduzeća i ocjenjuju se europska dodana vrijednost zajedničkog poduzeća, njegova djelotvornost i učinkovitost, uključujući otvorenost i transparentnost, relevantnost aktivnosti koje se provode te njihova usklađenost i komplementarnost s relevantnim regionalnim i nacionalnim politikama te politikama Unije, uključujući sinergije s drugim dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te se u njih, prema potrebi, uključuje i procjena dugoročnih znanstvenih, društvenih, gospodarskih i tehnoloških učinaka inicijativa iz članka 174. stavaka od 3. do 9. Evaluacije također uključuju, prema potrebi, procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje, kao i relevantnost i usklađenost moguće obnove svakog zajedničkog poduzeća s obzirom na opće prioritete politike i potporu istraživanju i inovacijama, uključujući njegov položaj u odnosu na druge inicijative koje se podupiru u okviru okvirnog programa, posebno europska partnerstva ili misije. U evaluacijama se uzima u obzir i plan za postupno ukidanje koji je donio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (y). | 4.   Komisija provodi
  i objavljuje
  međuevaluaciju i završnu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća, a one se uzimaju u obzir u evaluacijama programa Obzor Europa, kako je navedeno u [članku 47.] Uredbe o Obzoru Europa. Evaluacijama se ispituje kako svako zajedničko poduzeće ispunjava svoju misiju i ciljeve, obuhvaćaju se sve aktivnosti zajedničkog poduzeća i ocjenjuju se europska dodana vrijednost zajedničkog poduzeća, njegova djelotvornost i učinkovitost, uključujući otvorenost i transparentnost, relevantnost aktivnosti koje se provode
  s obzirom na glavne politike i ciljeve Unije i doprinos društvenim potrebama i prednostima
  te njihova usklađenost i komplementarnost s relevantnim regionalnim i nacionalnim politikama te politikama Unije, uključujući sinergije s drugim
  partnerstvima i drugim
  dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te se u njih, prema potrebi, uključuje i procjena dugoročnih znanstvenih, društvenih, gospodarskih i tehnoloških učinaka inicijativa iz članka 174. stavaka od 3. do 9
  . i Priloga V. Uredbi o programu Obzor Europa
  . Evaluacije također uključuju, prema potrebi, procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje, kao i relevantnost i usklađenost moguće obnove svakog zajedničkog poduzeća s obzirom na opće prioritete politike i potporu istraživanju i inovacijama, uključujući njegov položaj u odnosu na druge inicijative koje se podupiru u okviru okvirnog programa, posebno europska partnerstva ili misije. U evaluacijama se uzima u obzir i plan za postupno ukidanje koji je donio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (y). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija provodi međuevaluaciju i završnu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća, a one se uzimaju u obzir u evaluacijama programa Obzor Europa, kako je navedeno u [članku 47.] Uredbe o Obzoru Europa. Evaluacijama se ispituje kako svako zajedničko poduzeće ispunjava svoju misiju i ciljeve, obuhvaćaju se sve aktivnosti zajedničkog poduzeća i ocjenjuju se europska dodana vrijednost zajedničkog poduzeća, njegova djelotvornost i učinkovitost, uključujući otvorenost i transparentnost, relevantnost aktivnosti koje se provode te njihova usklađenost i komplementarnost s relevantnim regionalnim i nacionalnim politikama te politikama Unije, uključujući sinergije s drugim dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te se u njih, prema potrebi, uključuje i procjena dugoročnih znanstvenih, društvenih, gospodarskih i tehnoloških učinaka inicijativa iz članka 174. stavaka od 3. do 9. Evaluacije također uključuju, prema potrebi, procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje, kao i relevantnost i usklađenost moguće obnove svakog zajedničkog poduzeća s obzirom na opće prioritete politike i potporu istraživanju i inovacijama, uključujući njegov položaj u odnosu na druge inicijative koje se podupiru u okviru okvirnog programa, posebno europska partnerstva ili misije. U evaluacijama se uzima u obzir i plan za postupno ukidanje koji je donio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (y).

4.   Komisija provodi
  i objavljuje
  međuevaluaciju i završnu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća, a one se uzimaju u obzir u evaluacijama programa Obzor Europa, kako je navedeno u [članku 47.] Uredbe o Obzoru Europa. Evaluacijama se ispituje kako svako zajedničko poduzeće ispunjava svoju misiju i ciljeve, obuhvaćaju se sve aktivnosti zajedničkog poduzeća i ocjenjuju se europska dodana vrijednost zajedničkog poduzeća, njegova djelotvornost i učinkovitost, uključujući otvorenost i transparentnost, relevantnost aktivnosti koje se provode
  s obzirom na glavne politike i ciljeve Unije i doprinos društvenim potrebama i prednostima
  te njihova usklađenost i komplementarnost s relevantnim regionalnim i nacionalnim politikama te politikama Unije, uključujući sinergije s drugim
  partnerstvima i drugim
  dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te se u njih, prema potrebi, uključuje i procjena dugoročnih znanstvenih, društvenih, gospodarskih i tehnoloških učinaka inicijativa iz članka 174. stavaka od 3. do 9
  . i Priloga V. Uredbi o programu Obzor Europa
  . Evaluacije također uključuju, prema potrebi, procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje, kao i relevantnost i usklađenost moguće obnove svakog zajedničkog poduzeća s obzirom na opće prioritete politike i potporu istraživanju i inovacijama, uključujući njegov položaj u odnosu na druge inicijative koje se podupiru u okviru okvirnog programa, posebno europska partnerstva ili misije. U evaluacijama se uzima u obzir i plan za postupno ukidanje koji je donio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (y).

Amandman 453

Amandman 453

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. – stavak 6.

Članak 171. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim
  postupkom
  provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve te ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na zajedničko poduzeće. | 6.   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih
  otvorenim i
  transparentnim
  pozivom na iskaz interesa
  provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve te ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće
  te ulaže sve napore kako bi smanjila njegovo administrativno opterećenje i osigurala da postupak evaluacije bude jednostavan i potpuno transparentan. Sve evaluacije u tom području temelje se na ispravnoj procjeni opcija politike iz perspektive upravljanja, uključujući posebno mogućnost uspostave odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se zajamčilo poštovanje javnih interesa u svim operacijama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim
  postupkom
  provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve te ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na zajedničko poduzeće.

6.   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih
  otvorenim i
  transparentnim
  pozivom na iskaz interesa
  provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve te ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće
  te ulaže sve napore kako bi smanjila njegovo administrativno opterećenje i osigurala da postupak evaluacije bude jednostavan i potpuno transparentan. Sve evaluacije u tom području temelje se na ispravnoj procjeni opcija politike iz perspektive upravljanja, uključujući posebno mogućnost uspostave odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se zajamčilo poštovanje javnih interesa u svim operacijama
  .

Amandman 454

Amandman 454

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. – stavak 7.a (novi)

Članak 171. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Izvješćivanje mora biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru programa Obzor Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Izvješćivanje mora biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru programa Obzor Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja.

Amandman 455

Amandman 455

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171. – stavak 9.

Članak 171. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Komisija dostavlja rezultate evaluacija zajedničkih poduzeća, sa zaključcima evaluacije i primjedbama Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa. | 9.   Komisija
  objavljuje i
  dostavlja rezultate evaluacija zajedničkih poduzeća, sa zaključcima evaluacije i primjedbama Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Komisija dostavlja rezultate evaluacija zajedničkih poduzeća, sa zaključcima evaluacije i primjedbama Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.

9.   Komisija
  objavljuje i
  dostavlja rezultate evaluacija zajedničkih poduzeća, sa zaključcima evaluacije i primjedbama Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.

Amandman 456

Amandman 456

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 171.a (novi)

Članak 171.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 171.a




  Odgovornost prema europskim građanima




  Ne dovodeći u pitanje zahtjeve za objavljivanje utvrđene u ovoj Uredbi, informacije iz konsolidiranog izvješća o godišnjoj aktivnosti zajedničkih poduzeća i u izvješće u skladu s člankom 171. objavljuju se na internetu i dostupne su općoj javnosti kroz alate prilagođene korisnicima, uključujući infografike i sustave za praćenje rashoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 171.a

Odgovornost prema europskim građanima

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve za objavljivanje utvrđene u ovoj Uredbi, informacije iz konsolidiranog izvješća o godišnjoj aktivnosti zajedničkih poduzeća i u izvješće u skladu s člankom 171. objavljuju se na internetu i dostupne su općoj javnosti kroz alate prilagođene korisnicima, uključujući infografike i sustave za praćenje rashoda.

---

(10)  SL [....].

10

(10)  SL [....].

10

(1a)  

  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

1a

SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

11

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

11

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

1a

Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

(1a)  

  1a Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

1a

1a

(1b)  

  1b Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

1b

1b

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

2

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1).

1a

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1).

(1a)  
  Usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0241

1a

Usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0241

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu i Vijeću: Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom, Bruxelles, 9.3.2020., JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu i Vijeću: Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom, Bruxelles, 9.3.2020., JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  Međuevaluacija Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (2014.–2016.) koje djeluje u okviru programa Obzor 2020. (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  Međuevaluacija Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (2014.–2016.) koje djeluje u okviru programa Obzor 2020. (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020)0067).

30

(30)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020)0067).

30

(31)  Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).

31

(31)  Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).

31

(32)  Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).

32

(33)  Odluka Vijeća 2009/320/EZ o odobravanju Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom projekta ATM-a jedinstvenog europskog neba (SL L 95, 9.4.2009., str. 41.).

33

(32)  Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).

32

(33)  Odluka Vijeća 2009/320/EZ o odobravanju Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom projekta ATM-a jedinstvenog europskog neba (SL L 95, 9.4.2009., str. 41.).

33

(47)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019)0640.

47

(47)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019)0640.

47

(48)  Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. godine o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa.

48

(48)  Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. godine o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019)0640.

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301. Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu.

53

(53)  COM(2020)0301. Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu.

53

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

1a

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

---