# Jurnalul Oficial C 184/5 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 184 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 655 mai 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 184

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 655 mai 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 18 și 21 octombrie 2021
  Textele adoptate din 19 și 21 octombrie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în JO L 47, 25.2.2022 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 18 și 21 octombrie 2021
  Textele adoptate din 19 și 21 octombrie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în JO L 47, 25.2.2022 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Textele adoptate din 19 și 21 octombrie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în JO L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri 20. oktombrie 2021 |
| 2022/C 184/01 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie De la fermă la consumator pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro în 2021 (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la eficacitatea cu care au utilizat statele membre finanțarea acordată de UE din Fondul de solidaritate în situații de catastrofe naturale (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Joi 21. oktombrie 2021 |
| 2022/C 184/07 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit al Marii Britanii (COP26) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Pandora Papers: implicații asupra eforturilor de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la situația din Tunisia (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi 21. oktombrie 2021 |
| 2022/C 184/14 | Recomandarea Parlamentului European din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri 20. oktombrie 2021

2022/C 184/01

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie De la fermă la consumator pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro în 2021 (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la eficacitatea cu care au utilizat statele membre finanțarea acordată de UE din Fondul de solidaritate în situații de catastrofe naturale (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (2020/2261(INI))

88

Joi 21. oktombrie 2021

2022/C 184/07

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit al Marii Britanii (COP26) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Pandora Papers: implicații asupra eforturilor de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la situația din Tunisia (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (2021/2923(RSP))

163

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi 21. oktombrie 2021

2022/C 184/14

Recomandarea Parlamentului European din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți 19. oktombrie 2021 |
| 2022/C 184/15 | Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – Actualizarea veniturilor în urma intrării în vigoare, la 1 iunie 2021, a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și în urma estimării revizuite a resurselor proprii și a altor venituri (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Administratorii de credite și cumpărătorii de credite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063APoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite și cumpărătorii de credite și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE | 178 |
| | Joi 21. oktombrie 2021 |
| 2022/C 184/17 | Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Asigurarea de răspundere civilă auto ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi | 192 |
| 2022/C 184/19 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți 19. oktombrie 2021

2022/C 184/15

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – Actualizarea veniturilor în urma intrării în vigoare, la 1 iunie 2021, a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și în urma estimării revizuite a resurselor proprii și a altor venituri (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Administratorii de credite și cumpărătorii de credite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063APoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite și cumpărătorii de credite și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE

și

178

Joi 21. oktombrie 2021

2022/C 184/17

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Asigurarea de răspundere civilă auto ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi

192

2022/C 184/19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2021-2022

Ședințele dintre 18 și 21 octombrie 2021

Textele adoptate din 19 și 21 octombrie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în JO L 47, 25.2.2022.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri 20. oktombrie 2021

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Strategia „De la fermă la consumator”

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 11, 13, 39, articolul 168 alineatul (1), articolul 169 alineatul (1), articolul 191, articolul 192 alineatul (1) și articolul 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 11, 13, 39, articolul 168 alineatul (1), articolul 169 alineatul (1), articolul 191, articolul 192 alineatul (1) și articolul 349,

| — | având în vedere Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură din 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură din 2004,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1381 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1381 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (3), Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1185/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind statisticile referitoare la pesticide (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (3), Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1185/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind statisticile referitoare la pesticide (5),

| — | având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic (6),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (7), Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (8) și Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (7), Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (8) și Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (9),

| — | având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (10), Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare (11), Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne (12), Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (13), Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor (14), Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (15), Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (16), Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (17) și Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (10), Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare (11), Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne (12), Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (13), Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor (14), Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (15), Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (16), Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (17) și Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (18),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la Inițiativa UE privind polenizatorii (20) și rezoluția sa din 23 octombrie 2019 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 546/2011 în ceea ce privește evaluarea impactului produselor de protecție a plantelor asupra albinelor (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la Inițiativa UE privind polenizatorii (20) și rezoluția sa din 23 octombrie 2019 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 546/2011 în ceea ce privește evaluarea impactului produselor de protecție a plantelor asupra albinelor (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2019 referitoare la o Europă care protejează: aer curat pentru toți (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2019 referitoare la o Europă care protejează: aer curat pentru toți (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 mai 2017 referitoare la inițiativa din domeniul utilizării eficiente a resurselor: reducerea deșeurilor alimentare, îmbunătățirea securității alimentare (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 mai 2017 referitoare la inițiativa din domeniul utilizării eficiente a resurselor: reducerea deșeurilor alimentare, îmbunătățirea securității alimentare (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (27), precum și rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (27), precum și rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la soluții tehnologice pentru o agricultură durabilă în UE (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la soluții tehnologice pentru o agricultură durabilă în UE (29),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole (30),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la indicarea pe etichetă a țării de origine a cărnii din alimentele prelucrate (31) și rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la indicarea pe etichetă a țării de origine a cărnii din alimentele prelucrate (31) și rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (32),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 15/2020 din 9 iulie 2020, intitulat „Protejarea polenizatorilor sălbatici în UE – inițiativele Comisiei nu au dat roade”, nr. 13/2020 din 5 iunie 2020, intitulat „Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul”, nr. 05/2020 din 5 februarie 2020, intitulat „Utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor: progrese limitate în măsurarea și în reducerea riscurilor”, nr. 02/2019 din 15 ianuarie 2019, intitulat „Pericolele chimice din hrana noastră: politica UE în materie de siguranță alimentară ne protejează, dar se confruntă cu provocări”, nr. 31/2018 din 14 noiembrie 2018, intitulat „Bunăstarea animalelor în UE: reducerea decalajului dintre obiective ambițioase și punerea în practică” și nr. 34/2016 din 17 ianuarie 2017, intitulat „Combaterea risipei de alimente: o oportunitate pentru UE de a îmbunătăți eficiența utilizării resurselor în lanțul alimentar”, precum și nr. 21/2019 din 19 noiembrie 2019 privind combaterea rezistenței la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 15/2020 din 9 iulie 2020, intitulat „Protejarea polenizatorilor sălbatici în UE – inițiativele Comisiei nu au dat roade”, nr. 13/2020 din 5 iunie 2020, intitulat „Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul”, nr. 05/2020 din 5 februarie 2020, intitulat „Utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor: progrese limitate în măsurarea și în reducerea riscurilor”, nr. 02/2019 din 15 ianuarie 2019, intitulat „Pericolele chimice din hrana noastră: politica UE în materie de siguranță alimentară ne protejează, dar se confruntă cu provocări”, nr. 31/2018 din 14 noiembrie 2018, intitulat „Bunăstarea animalelor în UE: reducerea decalajului dintre obiective ambițioase și punerea în practică” și nr. 34/2016 din 17 ianuarie 2017, intitulat „Combaterea risipei de alimente: o oportunitate pentru UE de a îmbunătăți eficiența utilizării resurselor în lanțul alimentar”, precum și nr. 21/2019 din 19 noiembrie 2019 privind combaterea rezistenței la antimicrobiene,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 11 mai 2020, intitulat „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe” (Mediul european – situația și perspectivele în 2020: cunoștințele pentru tranziția către o Europă sustenabilă), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 11 mai 2020, intitulat „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe” (Mediul european – situația și perspectivele în 2020: cunoștințele pentru tranziția către o Europă sustenabilă),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia „De la fermă la consumator” din decembrie 2020, intitulat „De la fermă la consumator – dimensiunea locală și regională” (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia „De la fermă la consumator” din decembrie 2020, intitulat „De la fermă la consumator – dimensiunea locală și regională” (NAT-VII/005),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru piața internă și Comisiei pentru pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru piața internă și Comisiei pentru pescuit,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0271/2021),

| A. | întrucât Comunicarea Comisiei privind o strategie „De la fermă la consumator” stabilește o abordare holistică a sistemului alimentar european, în care agricultura ca furnizor de alimente este un element central, și recunoaște interconectarea tuturor actorilor de-a lungul lanțului de aprovizionare și responsabilitatea lor comună pentru realizarea obiectivelor strategiei, precum și rolul-cheie al fermierilor în furnizarea de bunuri publice, inclusiv în lupta împotriva schimbărilor climatice; întrucât totuși strategia trebuie să meargă mai departe, ținând seama de rolul, drepturile și responsabilitățile consumatorilor și de viabilitatea economică pe termen lung a fermierilor; întrucât strategia are implicații majore pentru producția agricolă nealimentară, iar acest lucru trebuie luat pe deplin în considerare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comunicarea Comisiei privind o strategie „De la fermă la consumator” stabilește o abordare holistică a sistemului alimentar european, în care agricultura ca furnizor de alimente este un element central, și recunoaște interconectarea tuturor actorilor de-a lungul lanțului de aprovizionare și responsabilitatea lor comună pentru realizarea obiectivelor strategiei, precum și rolul-cheie al fermierilor în furnizarea de bunuri publice, inclusiv în lupta împotriva schimbărilor climatice; întrucât totuși strategia trebuie să meargă mai departe, ținând seama de rolul, drepturile și responsabilitățile consumatorilor și de viabilitatea economică pe termen lung a fermierilor; întrucât strategia are implicații majore pentru producția agricolă nealimentară, iar acest lucru trebuie luat pe deplin în considerare;

| B. | întrucât raportul recent publicat al Centrului Comun de Cercetare intitulat „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy” (Modelizarea țintelor pentru mediu și climă în sectorul agricol cu modelul CAPRI: explorarea efectelor potențiale ale obiectivelor strategiei „De la fermă la consumator” selectate în cadrul obiectivelor climatice pentru 2030 și politica agricolă comună post-2020) concluzionează, împreună cu alte studii recente, că implementarea obiectivelor strategiei ar avea un impact substanțial asupra producției agricole din UE; întrucât aceste studii subliniază că sunt necesare evaluări de impact ex ante solide și științifice, care să acopere sustenabilitatea din perspectivă economică, socială și de mediu, precum și că este necesar să se ia în considerare efectele cumulative, posibilele compromisuri, disponibilitatea mijloacelor de realizare a obiectivelor și diferitele modele agricole din statele membre, ca parte a oricăror propuneri legislative din cadrul strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

B.

întrucât raportul recent publicat al Centrului Comun de Cercetare intitulat „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy” (Modelizarea țintelor pentru mediu și climă în sectorul agricol cu modelul CAPRI: explorarea efectelor potențiale ale obiectivelor strategiei „De la fermă la consumator” selectate în cadrul obiectivelor climatice pentru 2030 și politica agricolă comună post-2020) concluzionează, împreună cu alte studii recente, că implementarea obiectivelor strategiei ar avea un impact substanțial asupra producției agricole din UE; întrucât aceste studii subliniază că sunt necesare evaluări de impact ex ante solide și științifice, care să acopere sustenabilitatea din perspectivă economică, socială și de mediu, precum și că este necesar să se ia în considerare efectele cumulative, posibilele compromisuri, disponibilitatea mijloacelor de realizare a obiectivelor și diferitele modele agricole din statele membre, ca parte a oricăror propuneri legislative din cadrul strategiei „De la fermă la consumator”;

| C. | întrucât sistemul alimentar european ar trebui să asigure alimente de înaltă calitate și securitatea nutrițională într-un mod care să contribuie la bunăstarea socială și la sănătatea publică, să mențină și să refacă sănătatea ecosistemului, să respecte limitele planetei și să asigure sănătatea și bunăstarea animalelor; întrucât, în prezent, întregul sistem alimentar este responsabil de o serie de efecte asupra sănătății și a bunăstării oamenilor și animalelor, precum și asupra mediului, climei și biodiversității, inclusiv defrișări și degradarea ecosistemelor în afara UE; întrucât modul în care producem și consumăm alimente, băuturi și alte produse agricole trebuie să se adapteze în continuare pentru a asigura coerența cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), cu Acordul de la Paris, cu Convenția privind diversitatea biologică, Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură și cu politicile și angajamentele UE, precum și, în general, pentru a asigura un echilibru coerent între cei trei piloni ai sustenabilității, printre care se numără mediul, clima, biodiversitatea, sănătatea publică, economia și accesibilitatea hranei, bunăstarea animalelor, și sustenabilitatea economică pentru fermieri, pescari și pentru alți actori din avalul lanțului alimentar, precum și aspecte sociale cum sunt condițiile de muncă și de angajare și standardele de securitate și sănătate; întrucât trebuie luați în considerare și alți factori importanți, cum ar fi cercetarea și inovarea, politica comercială și politica în domeniul deșeurilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât sistemul alimentar european ar trebui să asigure alimente de înaltă calitate și securitatea nutrițională într-un mod care să contribuie la bunăstarea socială și la sănătatea publică, să mențină și să refacă sănătatea ecosistemului, să respecte limitele planetei și să asigure sănătatea și bunăstarea animalelor; întrucât, în prezent, întregul sistem alimentar este responsabil de o serie de efecte asupra sănătății și a bunăstării oamenilor și animalelor, precum și asupra mediului, climei și biodiversității, inclusiv defrișări și degradarea ecosistemelor în afara UE; întrucât modul în care producem și consumăm alimente, băuturi și alte produse agricole trebuie să se adapteze în continuare pentru a asigura coerența cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), cu Acordul de la Paris, cu Convenția privind diversitatea biologică, Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură și cu politicile și angajamentele UE, precum și, în general, pentru a asigura un echilibru coerent între cei trei piloni ai sustenabilității, printre care se numără mediul, clima, biodiversitatea, sănătatea publică, economia și accesibilitatea hranei, bunăstarea animalelor, și sustenabilitatea economică pentru fermieri, pescari și pentru alți actori din avalul lanțului alimentar, precum și aspecte sociale cum sunt condițiile de muncă și de angajare și standardele de securitate și sănătate; întrucât trebuie luați în considerare și alți factori importanți, cum ar fi cercetarea și inovarea, politica comercială și politica în domeniul deșeurilor;

| D. | întrucât este necesar să se asigure consecvența și coerența măsurilor prevăzute de Strategia „De la fermă la consumator” cu politicile comune în domeniul agriculturii și pescuitului, cu politica UE în domeniul comercial, cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, cu Strategia UE pentru păduri, cu Planul de acțiune al UE pentru economia circulară, cu Planul de acțiune în domeniul bioeconomiei, cu legislația UE privind clima, precum și cu alte politici și strategii conexe ale UE; întrucât ar trebui subliniat că toate alimentele importate ar trebui să fie conforme cu aceleași standarde de sustenabilitate și de siguranță agroalimentară care se aplică în UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât este necesar să se asigure consecvența și coerența măsurilor prevăzute de Strategia „De la fermă la consumator” cu politicile comune în domeniul agriculturii și pescuitului, cu politica UE în domeniul comercial, cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, cu Strategia UE pentru păduri, cu Planul de acțiune al UE pentru economia circulară, cu Planul de acțiune în domeniul bioeconomiei, cu legislația UE privind clima, precum și cu alte politici și strategii conexe ale UE; întrucât ar trebui subliniat că toate alimentele importate ar trebui să fie conforme cu aceleași standarde de sustenabilitate și de siguranță agroalimentară care se aplică în UE;

| E. | întrucât, potrivit estimărilor Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), se preconizează că 90 % din terenuri vor suferi modificări semnificative până în 2050 și 75 % din terenuri au fost deja modificate semnificativ; întrucât 85 % din zonele umede au fost deja pierdute (33); întrucât biodiversitatea este crucială pentru securitatea alimentară, pentru bunăstarea oamenilor și pentru dezvoltare la nivel mondial; întrucât pierderea biodiversității pune în pericol producția agricolă, sistemele alimentare și nutriția la nivel european și mondial; întrucât, potrivit estimărilor, costurile sociale și economice globale asociate degradării terenurilor se ridică la 5 500-10 500 de miliarde EUR pe an (34); |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit estimărilor Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), se preconizează că 90 % din terenuri vor suferi modificări semnificative până în 2050 și 75 % din terenuri au fost deja modificate semnificativ; întrucât 85 % din zonele umede au fost deja pierdute (33); întrucât biodiversitatea este crucială pentru securitatea alimentară, pentru bunăstarea oamenilor și pentru dezvoltare la nivel mondial; întrucât pierderea biodiversității pune în pericol producția agricolă, sistemele alimentare și nutriția la nivel european și mondial; întrucât, potrivit estimărilor, costurile sociale și economice globale asociate degradării terenurilor se ridică la 5 500-10 500 de miliarde EUR pe an (34);

| F. | întrucât aproximativ 80 % din defrișările la nivel mondial sunt cauzate de extinderea terenurilor utilizate pentru agricultură (35); întrucât cererea Uniunii de produse precum uleiul de palmier, carnea, soia, cacao, porumbul, lemnul și cauciucul, inclusiv sub formă de produse prelucrate sau servicii, este un factor important al defrișărilor, al degradării pădurilor și solurilor, al distrugerii ecosistemelor și al încălcărilor asociate ale drepturilor omului în țări din afara UE și reprezintă aproximativ 10 % din cota mondială a defrișărilor inclusă în consumul final total (36); întrucât pescuitul nesustenabil are efecte negative grave asupra biodiversității; |
| --- | --- |

F.

întrucât aproximativ 80 % din defrișările la nivel mondial sunt cauzate de extinderea terenurilor utilizate pentru agricultură (35); întrucât cererea Uniunii de produse precum uleiul de palmier, carnea, soia, cacao, porumbul, lemnul și cauciucul, inclusiv sub formă de produse prelucrate sau servicii, este un factor important al defrișărilor, al degradării pădurilor și solurilor, al distrugerii ecosistemelor și al încălcărilor asociate ale drepturilor omului în țări din afara UE și reprezintă aproximativ 10 % din cota mondială a defrișărilor inclusă în consumul final total (36); întrucât pescuitul nesustenabil are efecte negative grave asupra biodiversității;

| G. | întrucât habitatele seminaturale care depind de agricultură, precum pajiștile, sunt amenințate în mod deosebit, iar statutul lor de conservare este semnificativ mai grav decât pentru alte tipuri de habitate care nu depind de agricultură; întrucât 45 % din habitatele care depind de agricultură sunt evaluate drept deficitare, comparativ cu 31 % în cazul celorlalte habitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât habitatele seminaturale care depind de agricultură, precum pajiștile, sunt amenințate în mod deosebit, iar statutul lor de conservare este semnificativ mai grav decât pentru alte tipuri de habitate care nu depind de agricultură; întrucât 45 % din habitatele care depind de agricultură sunt evaluate drept deficitare, comparativ cu 31 % în cazul celorlalte habitate;

| H. | întrucât utilizarea imprudentă a pesticidelor reprezintă o sursă semnificativă de poluare a solului, a apei și a aerului și afectează negativ sănătatea oamenilor, a animalelor și a plantelor; întrucât, prin urmare, este necesar să se intensifice eforturile pentru a reduce semnificativ dependența de pesticide dăunătoare, riscurile legate de acestea și utilizarea lor, precum și utilizarea îngrășămintelor și a antibioticelor; întrucât practicile agricole sustenabile, cum ar fi buna aplicare a gestionării integrate a dăunătorilor (IPM), agrosilvicultura, agroecologia, agricultura ecologică și tehnicile agriculturii de precizie, pot contribui la furnizarea de soluții pentru reducerea utilizării pesticidelor la nivelul UE și la nivel mondial și ar trebui încurajate; întrucât cercetarea științifică (37) indică faptul că utilizarea pesticidelor poate fi redusă substanțial, fără a afecta în sens negativ rentabilitatea și productivitatea, în special atunci când este însoțită de o disponibilitate crescută a alternativelor sustenabile; |
| --- | --- |

H.

întrucât utilizarea imprudentă a pesticidelor reprezintă o sursă semnificativă de poluare a solului, a apei și a aerului și afectează negativ sănătatea oamenilor, a animalelor și a plantelor; întrucât, prin urmare, este necesar să se intensifice eforturile pentru a reduce semnificativ dependența de pesticide dăunătoare, riscurile legate de acestea și utilizarea lor, precum și utilizarea îngrășămintelor și a antibioticelor; întrucât practicile agricole sustenabile, cum ar fi buna aplicare a gestionării integrate a dăunătorilor (IPM), agrosilvicultura, agroecologia, agricultura ecologică și tehnicile agriculturii de precizie, pot contribui la furnizarea de soluții pentru reducerea utilizării pesticidelor la nivelul UE și la nivel mondial și ar trebui încurajate; întrucât cercetarea științifică (37) indică faptul că utilizarea pesticidelor poate fi redusă substanțial, fără a afecta în sens negativ rentabilitatea și productivitatea, în special atunci când este însoțită de o disponibilitate crescută a alternativelor sustenabile;

| I. | întrucât, în 2018, statele membre ale UE au aprobat exportul a peste 81 000 de tone de pesticide care conțin substanțe interzise în Europa (38); întrucât aceste pesticide periculoase pot prezenta riscuri și mai ridicate în țările lor de destinație, deoarece condițiile de utilizare (de exemplu, echipamente de protecție, pulverizare aeriană) nu sunt întotdeauna la fel de stricte ca în UE; întrucât aceste pesticide interzise pot reveni pe piața UE ca reziduuri în alimentele importate; întrucât programele de monitorizare au arătat că au fost detectate reziduuri ale mai multor pesticide interzise în UE în alimentele vândute pe piața UE, în 4,5 % din cazuri chiar și la niveluri care depășesc limita maximă de reziduuri (LMR) stabilită pentru aceste substanțe pentru a asigura siguranța consumatorilor (39); |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2018, statele membre ale UE au aprobat exportul a peste 81 000 de tone de pesticide care conțin substanțe interzise în Europa (38); întrucât aceste pesticide periculoase pot prezenta riscuri și mai ridicate în țările lor de destinație, deoarece condițiile de utilizare (de exemplu, echipamente de protecție, pulverizare aeriană) nu sunt întotdeauna la fel de stricte ca în UE; întrucât aceste pesticide interzise pot reveni pe piața UE ca reziduuri în alimentele importate; întrucât programele de monitorizare au arătat că au fost detectate reziduuri ale mai multor pesticide interzise în UE în alimentele vândute pe piața UE, în 4,5 % din cazuri chiar și la niveluri care depășesc limita maximă de reziduuri (LMR) stabilită pentru aceste substanțe pentru a asigura siguranța consumatorilor (39);

| J. | întrucât supraponderalitatea și obezitatea cresc într-un ritm rapid în UE (40), unul din doi adulți fiind supraponderal sau obez (41); întrucât cauzele supraponderalității și ale obezității sunt multiple, însă alimentația și nutriția deficitară se numără printre factorii esențiali care conduc la o prevalență ridicată a supraponderalității și a obezității; |
| --- | --- |

J.

întrucât supraponderalitatea și obezitatea cresc într-un ritm rapid în UE (40), unul din doi adulți fiind supraponderal sau obez (41); întrucât cauzele supraponderalității și ale obezității sunt multiple, însă alimentația și nutriția deficitară se numără printre factorii esențiali care conduc la o prevalență ridicată a supraponderalității și a obezității;

| K. | întrucât, potrivit estimărilor, în UE, în 2017, o alimentație nesănătoasă a condus la peste 950 000 de decese (unul din cinci) și la pierderea a peste 16 milioane de ani de viață sănătoasă, în special prin boli cardiovasculare și cancere (42); întrucât expunerea la substanțe chimice care perturbă sistemul endocrin prin intermediul alimentelor și al ambalajelor alimentare reprezintă, de asemenea, o amenințare tot mai acută pentru sănătatea publică (43); |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit estimărilor, în UE, în 2017, o alimentație nesănătoasă a condus la peste 950 000 de decese (unul din cinci) și la pierderea a peste 16 milioane de ani de viață sănătoasă, în special prin boli cardiovasculare și cancere (42); întrucât expunerea la substanțe chimice care perturbă sistemul endocrin prin intermediul alimentelor și al ambalajelor alimentare reprezintă, de asemenea, o amenințare tot mai acută pentru sănătatea publică (43);

| L. | întrucât aproximativ jumătate din bolile zoonotice apărute la om începând cu 1940 au fost cauzate de schimbări ale utilizării terenurilor (44); întrucât sănătatea animalelor este un element esențial în orice sistem alimentar sustenabil, iar orice impact asupra sănătății animalelor are un efect direct asupra sustenabilității sistemului alimentar; |
| --- | --- |

L.

întrucât aproximativ jumătate din bolile zoonotice apărute la om începând cu 1940 au fost cauzate de schimbări ale utilizării terenurilor (44); întrucât sănătatea animalelor este un element esențial în orice sistem alimentar sustenabil, iar orice impact asupra sănătății animalelor are un efect direct asupra sustenabilității sistemului alimentar;

| M. | întrucât se estimează că, în UE, se generează anual 88 de milioane de tone de deșeuri alimentare, costurile aferente fiind estimate la 143 de miliarde EUR (45); întrucât risipa alimentară are un impact imens asupra mediului, reprezentând aproximativ 6 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră din UE (46); întrucât principalii actori care contribuie la risipa de alimente în UE sunt gospodăriile (53 %) și sectorul prelucrării (19 %) (47); întrucât 10 % din cantitățile de alimente risipite în UE sunt legate de marcarea datei și de faptul că consumatorii nu știu cum să citească și să folosească sistemul de marcare a datei (48); |
| --- | --- |

M.

întrucât se estimează că, în UE, se generează anual 88 de milioane de tone de deșeuri alimentare, costurile aferente fiind estimate la 143 de miliarde EUR (45); întrucât risipa alimentară are un impact imens asupra mediului, reprezentând aproximativ 6 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră din UE (46); întrucât principalii actori care contribuie la risipa de alimente în UE sunt gospodăriile (53 %) și sectorul prelucrării (19 %) (47); întrucât 10 % din cantitățile de alimente risipite în UE sunt legate de marcarea datei și de faptul că consumatorii nu știu cum să citească și să folosească sistemul de marcare a datei (48);

| N. | întrucât volumul vânzărilor de antibiotice către crescătoriile de animale din Europa a scăzut cu 18,5 % între 2011 și 2016 (49), ceea ce a dus la o reducere a cantității de antibiotice utilizate în agricultură cu 35 % în perioada 2011-2018, în timp ce, în majoritatea statelor membre, consumul de antimicrobiene la animalele de la care se obțin produse alimentare este mai mic sau mult mai scăzut decât la oameni (50); întrucât, cu toate acestea, există diferențe mari între statele membre, iar consumul anumitor antimicrobiene este încă prea ridicat (51); întrucât rezistența la antimicrobiene reprezintă o amenințare majoră la adresa sănătății oamenilor; întrucât reducerea și minimizarea utilizării antibioticelor în zootehnie va contribui la încetinirea apariției și răspândirii acestei rezistențe; |
| --- | --- |

N.

întrucât volumul vânzărilor de antibiotice către crescătoriile de animale din Europa a scăzut cu 18,5 % între 2011 și 2016 (49), ceea ce a dus la o reducere a cantității de antibiotice utilizate în agricultură cu 35 % în perioada 2011-2018, în timp ce, în majoritatea statelor membre, consumul de antimicrobiene la animalele de la care se obțin produse alimentare este mai mic sau mult mai scăzut decât la oameni (50); întrucât, cu toate acestea, există diferențe mari între statele membre, iar consumul anumitor antimicrobiene este încă prea ridicat (51); întrucât rezistența la antimicrobiene reprezintă o amenințare majoră la adresa sănătății oamenilor; întrucât reducerea și minimizarea utilizării antibioticelor în zootehnie va contribui la încetinirea apariției și răspândirii acestei rezistențe;

| O. | întrucât deja în 2018 Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a publicat raportul său special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC, în care se afirma că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC ar necesita schimbări rapide, de anvergură și fără precedent în toate aspectele societății; întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității constituie provocări tot mai accentuate la adresa securității alimentare și a nivelului de trai, având în vedere cazurile recurente de secetă, inundații, incendii forestiere și noii dăunători; întrucât sistemele alimentare sunt responsabile pentru 29 % din emisiile de gaze cu efect de seră (GES) de la nivel mondial și au un efect profund asupra climei, a biodiversității, a apei, a aerului, a solului și a absorbanților de carbon; întrucât sectorul agricol al UE produce aproximativ 10 % din totalul emisiilor de GES ale UE, cu variații considerabile între statele membre, agricultura reprezentând între 3 % și 33 % din emisiile naționale de GES (52); |
| --- | --- |

O.

întrucât deja în 2018 Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a publicat raportul său special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC, în care se afirma că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC ar necesita schimbări rapide, de anvergură și fără precedent în toate aspectele societății; întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității constituie provocări tot mai accentuate la adresa securității alimentare și a nivelului de trai, având în vedere cazurile recurente de secetă, inundații, incendii forestiere și noii dăunători; întrucât sistemele alimentare sunt responsabile pentru 29 % din emisiile de gaze cu efect de seră (GES) de la nivel mondial și au un efect profund asupra climei, a biodiversității, a apei, a aerului, a solului și a absorbanților de carbon; întrucât sectorul agricol al UE produce aproximativ 10 % din totalul emisiilor de GES ale UE, cu variații considerabile între statele membre, agricultura reprezentând între 3 % și 33 % din emisiile naționale de GES (52);

| P. | întrucât emisiile de gaze cu efect de seră provenite din agricultura europeană au fost reduse cu aproximativ 20 % din 1990; întrucât reducerea emisiilor de GES în agricultură a încetinit considerabil din 2012 și chiar a crescut în câțiva ani (53); întrucât agricultura poate contribui în mod activ la sechestrarea carbonului prin creșterea numărului de absorbanți naturali de carbon, adoptând soluții bazate pe natură și ecosistem, cum ar fi rotațiile largi ale culturilor, culturile intercalate, permacultura, agrosilvicultura, silvicultura, agroecologia și refacerea ecosistemelor și, în special, refacerea și întreținerea turbăriilor ca modalitate de creștere a numărului de absorbanți naturali de carbon și a sechestrării carbonului; |
| --- | --- |

P.

întrucât emisiile de gaze cu efect de seră provenite din agricultura europeană au fost reduse cu aproximativ 20 % din 1990; întrucât reducerea emisiilor de GES în agricultură a încetinit considerabil din 2012 și chiar a crescut în câțiva ani (53); întrucât agricultura poate contribui în mod activ la sechestrarea carbonului prin creșterea numărului de absorbanți naturali de carbon, adoptând soluții bazate pe natură și ecosistem, cum ar fi rotațiile largi ale culturilor, culturile intercalate, permacultura, agrosilvicultura, silvicultura, agroecologia și refacerea ecosistemelor și, în special, refacerea și întreținerea turbăriilor ca modalitate de creștere a numărului de absorbanți naturali de carbon și a sechestrării carbonului;

| Q. | întrucât agricultura este cea mai importantă sursă de emisii primare de PM10 în UE, după cum subliniază Agenția Europeană de Mediu; întrucât emisiile de amoniac (NH3) din agricultură contribuie la episoade de concentrații ridicate de particule în suspensie înregistrate în Europa în fiecare primăvară, precum și la efecte negative asupra sănătății pe termen scurt și pe termen lung; |
| --- | --- |

Q.

întrucât agricultura este cea mai importantă sursă de emisii primare de PM10 în UE, după cum subliniază Agenția Europeană de Mediu; întrucât emisiile de amoniac (NH3) din agricultură contribuie la episoade de concentrații ridicate de particule în suspensie înregistrate în Europa în fiecare primăvară, precum și la efecte negative asupra sănătății pe termen scurt și pe termen lung;

| R. | întrucât UE consumă de șapte ori mai mult azot și de trei ori mai mult fosfor decât poate fi considerat sustenabil și echitabil în limitele planetei (54); |
| --- | --- |

R.

întrucât UE consumă de șapte ori mai mult azot și de trei ori mai mult fosfor decât poate fi considerat sustenabil și echitabil în limitele planetei (54);

| S. | întrucât este nevoie de o mai bună informare privind ciclul de viață, împreună cu o mai bună urmărire și monitorizare a informațiilor privind lanțul de aprovizionare, pentru a cuantifica progresele în direcția reducerii impactului sistemului alimentar european asupra mediului; |
| --- | --- |

S.

întrucât este nevoie de o mai bună informare privind ciclul de viață, împreună cu o mai bună urmărire și monitorizare a informațiilor privind lanțul de aprovizionare, pentru a cuantifica progresele în direcția reducerii impactului sistemului alimentar european asupra mediului;

| T. | întrucât modelul european al unui sector agroalimentar multifuncțional, constituit din diferite modele agricole și bazat pe ferme de familie, este o componentă-cheie a economiei și societății din UE și trebuie să asigure o producție alimentară competitivă, de înaltă calitate și diversificată, securitatea alimentară, lanțuri de aprovizionare locale, bune practici agricole, protecția resurselor de terenuri și apă, standarde înalte de mediu și de bunăstare a animalelor, precum și zone rurale dinamice pe întreg teritoriul UE; întrucât o politică agricolă sprijinită în mod corespunzător va promova tranziția către lanțuri de aprovizionare mai localizate și practici agricole mai sustenabile, atingând standarde mai ridicate de mediu și de bunăstare a animalelor; |
| --- | --- |

T.

întrucât modelul european al unui sector agroalimentar multifuncțional, constituit din diferite modele agricole și bazat pe ferme de familie, este o componentă-cheie a economiei și societății din UE și trebuie să asigure o producție alimentară competitivă, de înaltă calitate și diversificată, securitatea alimentară, lanțuri de aprovizionare locale, bune practici agricole, protecția resurselor de terenuri și apă, standarde înalte de mediu și de bunăstare a animalelor, precum și zone rurale dinamice pe întreg teritoriul UE; întrucât o politică agricolă sprijinită în mod corespunzător va promova tranziția către lanțuri de aprovizionare mai localizate și practici agricole mai sustenabile, atingând standarde mai ridicate de mediu și de bunăstare a animalelor;

| U. | întrucât este important să se sublinieze rolul esențial pe care microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din sectorul agroalimentar al UE îl joacă în toate etapele lanțului de aprovizionare, de la prelucrare până la comerțul cu amănuntul, pentru realizarea obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

U.

întrucât este important să se sublinieze rolul esențial pe care microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din sectorul agroalimentar al UE îl joacă în toate etapele lanțului de aprovizionare, de la prelucrare până la comerțul cu amănuntul, pentru realizarea obiectivelor strategiei;

| V. | întrucât sectorul agricol trebuie să producă în continuare alimente sigure și nutritive, menținând și gestionând totodată terenurile într-un mod mai sustenabil, toate acestea contrabalansând depopularea zonelor rurale; întrucât fermierii europeni îndeplinesc cele mai ridicate standarde globale și furnizează alimente de înaltă calitate, nu numai pentru cetățenii europeni, ci și în întreaga lume; întrucât sectorul agricol este de o valoare strategică imensă și totuși, în puțin peste un deceniu, au dispărut câteva milioane de ferme, adică peste o treime din toate fermele din Europa, marea majoritate fiind mici afaceri de familie; |
| --- | --- |

V.

întrucât sectorul agricol trebuie să producă în continuare alimente sigure și nutritive, menținând și gestionând totodată terenurile într-un mod mai sustenabil, toate acestea contrabalansând depopularea zonelor rurale; întrucât fermierii europeni îndeplinesc cele mai ridicate standarde globale și furnizează alimente de înaltă calitate, nu numai pentru cetățenii europeni, ci și în întreaga lume; întrucât sectorul agricol este de o valoare strategică imensă și totuși, în puțin peste un deceniu, au dispărut câteva milioane de ferme, adică peste o treime din toate fermele din Europa, marea majoritate fiind mici afaceri de familie;

| W. | întrucât tranziția agriculturii europene către practici mai sustenabile și circularitate va necesita investiții substanțiale, iar accesul adecvat la finanțare este o condiție prealabilă; întrucât BEI și-a asumat angajamentul de a-și majora cota de finanțare a investițiilor în acțiuni climatice și în sustenabilitatea mediului, astfel încât să reprezinte 50 % din volumul operațiunilor sale în 2025 și ulterior; întrucât această finanțare ar putea fi utilizată pentru lansarea treptată a tehnologiilor care contribuie la practici sustenabile și la consolidarea legăturii dintre agricultură și economia circulară; |
| --- | --- |

W.

întrucât tranziția agriculturii europene către practici mai sustenabile și circularitate va necesita investiții substanțiale, iar accesul adecvat la finanțare este o condiție prealabilă; întrucât BEI și-a asumat angajamentul de a-și majora cota de finanțare a investițiilor în acțiuni climatice și în sustenabilitatea mediului, astfel încât să reprezinte 50 % din volumul operațiunilor sale în 2025 și ulterior; întrucât această finanțare ar putea fi utilizată pentru lansarea treptată a tehnologiilor care contribuie la practici sustenabile și la consolidarea legăturii dintre agricultură și economia circulară;

| X. | întrucât buna sănătate a solului ameliorează capacitatea acestuia de a produce hrană, de a filtra apa și de absorbi carbonul, contribuind astfel nu numai la stabilizarea climei, ci și la asigurarea nevoilor de securitate alimentară, la restabilirea biodiversității, la protejarea terenurilor agricole și la consolidarea unui sistem alimentar mai sănătos; întrucât agricultura regenerativă, ca abordare în ceea ce privește producția alimentară și gestionarea terenurilor, ar putea răspunde la aceste provocări, contribuind la tranziția către un sistem agricol extrem de rezilient, bazat pe gestionarea corespunzătoare a terenurilor și a solurilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât buna sănătate a solului ameliorează capacitatea acestuia de a produce hrană, de a filtra apa și de absorbi carbonul, contribuind astfel nu numai la stabilizarea climei, ci și la asigurarea nevoilor de securitate alimentară, la restabilirea biodiversității, la protejarea terenurilor agricole și la consolidarea unui sistem alimentar mai sănătos; întrucât agricultura regenerativă, ca abordare în ceea ce privește producția alimentară și gestionarea terenurilor, ar putea răspunde la aceste provocări, contribuind la tranziția către un sistem agricol extrem de rezilient, bazat pe gestionarea corespunzătoare a terenurilor și a solurilor;

| Y. | întrucât este important ca consumatorii să fie pe deplin informați și să aibă posibilitatea și capacitatea să facă alegeri alimentare în cunoștință de cauză; întrucât acest lucru necesită un mediu alimentar sănătos și de bună calitate, care să asigure transparența și să garanteze că alegerea sănătoasă și sustenabilă este, de asemenea, o alegere ușoară și accesibilă pentru toți și care să promoveze și să încurajeze modelele de consum care sprijină sănătatea umană, protejând, în același timp, utilizarea sustenabilă a resurselor naturale și umane și un nivel ridicat de bunăstare a animalelor; întrucât doar campaniile de informare, educare și sensibilizare sunt insuficiente pentru a realiza tranziția necesară către alegeri mai sustenabile și mai sănătoase ale consumatorilor, deoarece acestea pot fi influențate de aspecte precum normele și convențiile, prețul, confortul, obiceiurile și modul în care sunt prezentate opțiunile alimentare; întrucât cetățenii informați și educația pot juca totuși un rol important în atingerea obiectivelor Europei în materie de climă, de eficiență a utilizării resurselor și de biodiversitate, la nivelul cererii; întrucât etichetarea obligatorie a conținutului de nutrienți și a originii acestora, precum și informații inteligibile privind bunăstarea animalelor și sustenabilitatea, în principiu pentru toate produsele alimentare, precum și furnizarea publică de informații privind costul real de producție pot contribui la orientarea consumatorului către o alimentație sănătoasă, sustenabilă și sigură; întrucât informarea consumatorilor ar trebui, de asemenea, adaptată la era digitală, fără a lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

Y.

întrucât este important ca consumatorii să fie pe deplin informați și să aibă posibilitatea și capacitatea să facă alegeri alimentare în cunoștință de cauză; întrucât acest lucru necesită un mediu alimentar sănătos și de bună calitate, care să asigure transparența și să garanteze că alegerea sănătoasă și sustenabilă este, de asemenea, o alegere ușoară și accesibilă pentru toți și care să promoveze și să încurajeze modelele de consum care sprijină sănătatea umană, protejând, în același timp, utilizarea sustenabilă a resurselor naturale și umane și un nivel ridicat de bunăstare a animalelor; întrucât doar campaniile de informare, educare și sensibilizare sunt insuficiente pentru a realiza tranziția necesară către alegeri mai sustenabile și mai sănătoase ale consumatorilor, deoarece acestea pot fi influențate de aspecte precum normele și convențiile, prețul, confortul, obiceiurile și modul în care sunt prezentate opțiunile alimentare; întrucât cetățenii informați și educația pot juca totuși un rol important în atingerea obiectivelor Europei în materie de climă, de eficiență a utilizării resurselor și de biodiversitate, la nivelul cererii; întrucât etichetarea obligatorie a conținutului de nutrienți și a originii acestora, precum și informații inteligibile privind bunăstarea animalelor și sustenabilitatea, în principiu pentru toate produsele alimentare, precum și furnizarea publică de informații privind costul real de producție pot contribui la orientarea consumatorului către o alimentație sănătoasă, sustenabilă și sigură; întrucât informarea consumatorilor ar trebui, de asemenea, adaptată la era digitală, fără a lăsa pe nimeni în urmă;

| Z. | întrucât dieta mediteraneeană, recunoscută de UNESCO în 2010 drept patrimoniu cultural imaterial al umanității, este cunoscută drept o dietă sănătoasă, echilibrată, cu o valoare nutrițională, socială și culturală ridicată, bazată pe respectul pentru teritoriu și biodiversitate, asigurând conservarea și dezvoltarea activităților și meșteșugurilor tradiționale legate de pescuit, vânătoare și agricultură sustenabilă și jucând un rol de protecție în prevenirea primară și secundară a principalelor boli cronice degenerative; |
| --- | --- |

Z.

întrucât dieta mediteraneeană, recunoscută de UNESCO în 2010 drept patrimoniu cultural imaterial al umanității, este cunoscută drept o dietă sănătoasă, echilibrată, cu o valoare nutrițională, socială și culturală ridicată, bazată pe respectul pentru teritoriu și biodiversitate, asigurând conservarea și dezvoltarea activităților și meșteșugurilor tradiționale legate de pescuit, vânătoare și agricultură sustenabilă și jucând un rol de protecție în prevenirea primară și secundară a principalelor boli cronice degenerative;

| AA. | întrucât între apă și agricultură există o legătură inextricabilă, iar gospodărirea sustenabilă a apei în sectorul agricol este esențială pentru a permite producția unor alimente adecvate și de înaltă calitate și pentru a garanta conservarea resurselor de apă; |
| --- | --- |

AA.

întrucât între apă și agricultură există o legătură inextricabilă, iar gospodărirea sustenabilă a apei în sectorul agricol este esențială pentru a permite producția unor alimente adecvate și de înaltă calitate și pentru a garanta conservarea resurselor de apă;

| AB. | întrucât globalizarea pieței alimentare s-a intensificat, ceea ce a dus la o creștere a importanței acordurilor de liber schimb dintre UE și țările terțe; |
| --- | --- |

AB.

întrucât globalizarea pieței alimentare s-a intensificat, ceea ce a dus la o creștere a importanței acordurilor de liber schimb dintre UE și țările terțe;

| AC. | întrucât trebuie să se țină seama de rezultatele obținute în urma punerii în aplicare a standardelor de mediu în vigoare în prezent; |
| --- | --- |

AC.

întrucât trebuie să se țină seama de rezultatele obținute în urma punerii în aplicare a standardelor de mediu în vigoare în prezent;

| AD. | întrucât pandemia cauzată de COVID-19 a creat o situație gravă cu efecte asupra tuturor actorilor din lanțul agroalimentar european, de la producția primară până la industriile de servicii alimentare; |
| --- | --- |

AD.

întrucât pandemia cauzată de COVID-19 a creat o situație gravă cu efecte asupra tuturor actorilor din lanțul agroalimentar european, de la producția primară până la industriile de servicii alimentare;

| AE. | întrucât sistemul alimentar european a jucat un rol crucial în timpul pandemiei de COVID-19, demonstrându-și reziliența, fermierii și cooperativele acestora sau organizațiile de producători, lucrătorii angajați de-a lungul lanțului valoric alimentar, procesatorii, distribuitorii și comercianții cu amănuntul colaborând în condiții dificile, inclusiv pe durata restricțiilor de deplasare a persoanelor, și fiind expuși unor riscuri sanitare, pentru a se asigura că, în continuare, consumatorii europeni au acces la produse sigure, accesibile ca preț și de înaltă calitate, fără impedimente, respectând totodată integritatea pieței interne; întrucât piața internă și sistemul agricol al UE au depășit în mare măsură și rapid întreruperile aprovizionării în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, care, cu toate acestea, a evidențiat anumite vulnerabilități ale lanțurilor complexe de aprovizionare cu alimente, demonstrând necesitatea de a asigura securitatea alimentară pe termen lung, reziliența și lanțurile scurte de aprovizionare; întrucât, în acest context, este esențial să se sublinieze valoarea securității alimentare și a securității lanțurilor de aprovizionare pentru toți cetățenii UE și importanța de a dispune de toate instrumentele necesare pentru ca fermierii să poată produce alimente diverse în mod sustenabil; |
| --- | --- |

AE.

întrucât sistemul alimentar european a jucat un rol crucial în timpul pandemiei de COVID-19, demonstrându-și reziliența, fermierii și cooperativele acestora sau organizațiile de producători, lucrătorii angajați de-a lungul lanțului valoric alimentar, procesatorii, distribuitorii și comercianții cu amănuntul colaborând în condiții dificile, inclusiv pe durata restricțiilor de deplasare a persoanelor, și fiind expuși unor riscuri sanitare, pentru a se asigura că, în continuare, consumatorii europeni au acces la produse sigure, accesibile ca preț și de înaltă calitate, fără impedimente, respectând totodată integritatea pieței interne; întrucât piața internă și sistemul agricol al UE au depășit în mare măsură și rapid întreruperile aprovizionării în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, care, cu toate acestea, a evidențiat anumite vulnerabilități ale lanțurilor complexe de aprovizionare cu alimente, demonstrând necesitatea de a asigura securitatea alimentară pe termen lung, reziliența și lanțurile scurte de aprovizionare; întrucât, în acest context, este esențial să se sublinieze valoarea securității alimentare și a securității lanțurilor de aprovizionare pentru toți cetățenii UE și importanța de a dispune de toate instrumentele necesare pentru ca fermierii să poată produce alimente diverse în mod sustenabil;

| AF. | întrucât, deși drepturile fermierilor au fost consacrate prin Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură al FAO din 2004, normele privind proprietatea intelectuală erau deseori în conflict cu acestea, punând în pericol sistemele de semințe locale, tradiționale și indigene; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, deși drepturile fermierilor au fost consacrate prin Tratatul internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură al FAO din 2004, normele privind proprietatea intelectuală erau deseori în conflict cu acestea, punând în pericol sistemele de semințe locale, tradiționale și indigene;

| AG. | întrucât consumatorii sunt din ce în ce mai preocupați de bunăstarea și sănătatea animalelor; întrucât un nivel ridicat de bunăstare a animalelor este important pentru dezvoltarea durabilă și are potențialul de a consolida sustenabilitatea economică și de mediu a fermierilor europeni, creând o nouă piață pentru ca fermierii să vândă produse bazate pe standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor; întrucât Comisia a anunțat o evaluare și o revizuire a legislației existente privind bunăstarea animalelor, inclusiv în ceea ce privește transportul și sacrificarea animalelor; întrucât normele orizontale pentru protecția animalelor în agricultură, combinate cu cerințe de bunăstare a animalelor, bazate pe știință, specifice fiecărei specii, pentru toate speciile de fermă, ar aduce beneficii semnificative bunăstării animalelor; întrucât perioadele de tranziție și sprijinul pentru fermieri sunt esențiale în ceea ce privește modificările legislative pentru a permite o agricultură mai sustenabilă și a ameliora bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

AG.

întrucât consumatorii sunt din ce în ce mai preocupați de bunăstarea și sănătatea animalelor; întrucât un nivel ridicat de bunăstare a animalelor este important pentru dezvoltarea durabilă și are potențialul de a consolida sustenabilitatea economică și de mediu a fermierilor europeni, creând o nouă piață pentru ca fermierii să vândă produse bazate pe standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor; întrucât Comisia a anunțat o evaluare și o revizuire a legislației existente privind bunăstarea animalelor, inclusiv în ceea ce privește transportul și sacrificarea animalelor; întrucât normele orizontale pentru protecția animalelor în agricultură, combinate cu cerințe de bunăstare a animalelor, bazate pe știință, specifice fiecărei specii, pentru toate speciile de fermă, ar aduce beneficii semnificative bunăstării animalelor; întrucât perioadele de tranziție și sprijinul pentru fermieri sunt esențiale în ceea ce privește modificările legislative pentru a permite o agricultură mai sustenabilă și a ameliora bunăstarea animalelor;

| AH. | întrucât indicațiile geografice provin din patrimoniul imemorial al UE și sunt rezultatul adaptării omului la mediul său înconjurător și o expresie a identității UE; |
| --- | --- |

AH.

întrucât indicațiile geografice provin din patrimoniul imemorial al UE și sunt rezultatul adaptării omului la mediul său înconjurător și o expresie a identității UE;

| AI. | întrucât este extrem de important să fie abordate practicile neloiale și frauda alimentară, prin recunoașterea și investigarea activităților frauduloase, |
| --- | --- |

AI.

întrucât este extrem de important să fie abordate practicile neloiale și frauda alimentară, prin recunoașterea și investigarea activităților frauduloase,

1.

salută obiectivele ambițioase și țintele Strategiei „De la fermă la consumator” ca pași importanți în asigurarea unui sistem alimentar sustenabil, echitabil, sănătos, favorabil bunăstării animalelor, mai regional, diversificat și rezilient, care este esențial pentru atingerea obiectivelor stabilite în Pactul verde european și în ODD; subliniază legăturile inextricabile dintre persoane sănătoase, societăți sănătoase, animale sănătoase și o planetă sănătoasă; accentuează că această strategie este esențială pentru a aduce sistemul alimentar, inclusiv producția animalieră și vegetală, în limitele planetei, evidențiind, în același timp, importanța obținerii unor condiții de muncă și de angajare decente și a unor oportunități echitabile în întregul lanț valoric alimentar, precum și necesitatea de a se ajunge la o abordare politică adecvată și echilibrată; încurajează Comisia să transpună cât mai curând posibil strategia în acțiuni legislative și nelegislative concrete, însoțite de mecanismele de sprijin financiar adecvate pentru tranziție;

Nevoia de acțiune

Nevoia de acțiune

| 2. | reamintește că evaluările impactului fac parte integrantă din procesul de reglementare al UE; salută anunțul Comisiei potrivit căruia intenționează să desfășoare evaluări detaliate ale impactului, inclusiv consultări publice, în conformitate cu orientările privind o mai bună legiferare pentru orice inițiativă legislativă din cadrul Strategiei „De la fermă la consumator”, inclusiv pentru cele referitoare la obiective cantitative efective (55); evidențiază că aceste evaluări științifice ex ante ale impactului ar trebui să includă evaluări de mediu solide, să acopere cele trei dimensiuni ale sustenabilității (de mediu, economică și socială, inclusiv sănătatea) într-o abordare holistică și sistemică, să ia în considerare efectele cumulate și să includă costul lipsei de acțiune în ceea ce privește impactul imediat și pe termen lung asupra sănătății umane, a mediului, a biodiversității și a sustenabilității generale, ținând seama de reînnoirea generațiilor, de posibilele compromisuri între obiectivele de politică, de disponibilitatea mijloacelor de realizare a obiectivelor și de diferitele modele agricole din statele membre ale UE; ia act de importanța descrierii metodelor de calcul, a valorilor de referință și a perioadelor de referință ale fiecărui obiectiv individual și subliniază necesitatea cooperării, consultării și colaborării cu statele membre; observă că prima revizuire la jumătatea perioadei a Strategiei „De la fermă la consumator” este planificată pentru jumătatea anului 2023; reliefează necesitatea ca evaluarea la jumătatea perioadei să reflecte în detaliu impactul cumulat al tuturor acțiunilor într-un mod holistic și sistemic, care să acopere toate dimensiunile sustenabilității, indiferent dacă este vorba de dimensiunea de mediu, economică sau socială, inclusiv sănătatea; |
| --- | --- |

2.

reamintește că evaluările impactului fac parte integrantă din procesul de reglementare al UE; salută anunțul Comisiei potrivit căruia intenționează să desfășoare evaluări detaliate ale impactului, inclusiv consultări publice, în conformitate cu orientările privind o mai bună legiferare pentru orice inițiativă legislativă din cadrul Strategiei „De la fermă la consumator”, inclusiv pentru cele referitoare la obiective cantitative efective (55

| 3. | salută anunțarea unei propuneri, bazate pe date concrete, de cadru legislativ pentru sisteme alimentare sustenabile care ar trebui să se bazeze pe date transparente și să țină seama de cele mai recente cunoștințe științifice; invită Comisia să utilizeze această propunere pentru a stabili o politică alimentară comună orientată spre viitor, holistică, echilibrată, integrată și sustenabilă din punct de vedere ecologic, social și economic, la care toți actorii să își aducă contribuția, vizând reducerea amprentei ecologice și climatice a sistemului alimentar al UE și reducerea efectelor negative ale acestuia asupra biodiversității și a sănătății și bunăstării umane și animale, pentru a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic și cu un nivel de poluare aproape de zero până cel târziu în 2050, precum și consolidarea rezilienței sale pentru a asigura securitatea alimentară pe termen mediu și lung în fața schimbărilor climatice, a degradării mediului și a pierderii biodiversității; accentuează necesitatea de a asigura sustenabilitatea economică și socială de-a lungul întregului lanț alimentar, deoarece perspectivele socioeconomice bune și competitivitatea diferitelor sectoare vizate vor contribui la îndeplinirea obiectivelor strategiei; încurajează UE să conducă o tranziție globală către sustenabilitatea de la fermă la consumator, pe baza principiului unui sector agricol multifuncțional care să fie sustenabil din punct de vedere ecologic, social (inclusiv din punctul de vedere al sănătății) și economic, pe baza principiilor de agroecologie ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și a dreptului ONU la hrană, asigurând, în același timp, o coerență și consecvență sporită a politicilor pentru a permite tuturor actorilor din sistemul alimentar european să realizeze o planificare pe termen lung bazată pe obiective SMART realiste și transparente; reliefează necesitatea unor schimbări legislative și în materie de politici, urgente și îndrăznețe, în fața unor dovezi științifice covârșitoare care indică nevoia de a îmbunătăți sustenabilitatea sistemului alimentar actual și costurile mai ridicate suportate ca urmare a abținerii de a acționa și evidențiază importanța inovării și a practicilor sustenabile; sugerează să se țină seama de valorile de referință și de progresele înregistrate în fiecare stat membru, precum și de condițiile lor (regionale) specifice, promovând totodată schimbul de cunoștințe de specialitate și de bune practici între statele membre; subliniază că este necesar să fie inclus întregul lanț de aprovizionare cu alimente și cu băuturi, inclusiv producția, procesarea, comercializarea, depozitarea, transportul, distribuția, ospitalitatea, vânzarea cu amănuntul, eliminarea și reciclarea materialelor secundare; solicită ca propunerea legislativă să acorde o atenție deplină bunăstării animalelor de fermă, având în vedere că aceasta este esențială pentru sustenabilitatea alimentară; |
| --- | --- |

3.

salută anunțarea unei propuneri, bazate pe date concrete, de cadru legislativ pentru sisteme alimentare sustenabile care ar trebui să se bazeze pe date transparente și să țină seama de cele mai recente cunoștințe științifice; invită Comisia să utilizeze această propunere pentru a stabili o politică alimentară comună orientată spre viitor, holistică, echilibrată, integrată și sustenabilă din punct de vedere ecologic, social și economic, la care toți actorii să își aducă contribuția, vizând reducerea amprentei ecologice și climatice a sistemului alimentar al UE și reducerea efectelor negative ale acestuia asupra biodiversității și a sănătății și bunăstării umane și animale, pentru a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic și cu un nivel de poluare aproape de zero până cel târziu în 2050, precum și consolidarea rezilienței sale pentru a asigura securitatea alimentară pe termen mediu și lung în fața schimbărilor climatice, a degradării mediului și a pierderii biodiversității; accentuează necesitatea de a asigura sustenabilitatea economică și socială de-a lungul întregului lanț alimentar, deoarece perspectivele socioeconomice bune și competitivitatea diferitelor sectoare vizate vor contribui la îndeplinirea obiectivelor strategiei; încurajează UE să conducă o tranziție globală către sustenabilitatea de la fermă la consumator, pe baza principiului unui sector agricol multifuncțional care să fie sustenabil din punct de vedere ecologic, social (inclusiv din punctul de vedere al sănătății) și economic, pe baza principiilor de agroecologie ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și a dreptului ONU la hrană, asigurând, în același timp, o coerență și consecvență sporită a politicilor pentru a permite tuturor actorilor din sistemul alimentar european să realizeze o planificare pe termen lung bazată pe obiective SMART realiste și transparente; reliefează necesitatea unor schimbări legislative și în materie de politici, urgente și îndrăznețe, în fața unor dovezi științifice covârșitoare care indică nevoia de a îmbunătăți sustenabilitatea sistemului alimentar actual și costurile mai ridicate suportate ca urmare a abținerii de a acționa și evidențiază importanța inovării și a practicilor sustenabile; sugerează să se țină seama de valorile de referință și de progresele înregistrate în fiecare stat membru, precum și de condițiile lor (regionale) specifice, promovând totodată schimbul de cunoștințe de specialitate și de bune practici între statele membre; subliniază că este necesar să fie inclus întregul lanț de aprovizionare cu alimente și cu băuturi, inclusiv producția, procesarea, comercializarea, depozitarea, transportul, distribuția, ospitalitatea, vânzarea cu amănuntul, eliminarea și reciclarea materialelor secundare; solicită ca propunerea legislativă să acorde o atenție deplină bunăstării animalelor de fermă, având în vedere că aceasta este esențială pentru sustenabilitatea alimentară;

| 4. | sprijină elaborarea unor planuri strategice de politică alimentară (56), care să faciliteze, să stimuleze și să extindă politicile alimentare naționale, regionale și locale noi și existente, luând în considerare, de asemenea, problema complexă a sărăciei alimentare în Europa; subliniază că este important ca aceste planuri să fie bazate pe știința și cercetarea independentă și imparțială și să se asigure implicarea părților interesate care reprezintă o gamă largă de perspective, pentru a garanta un proces legitim și incluziv; accentuează că este necesară o nouă abordare transversală a guvernanței pentru a asigura coerența între politicile UE din domeniul alimentar și agricol, pe de o parte, și cele din sectoarele care le influențează, cum ar fi comerțul, energia, concurența și clima, pe de altă parte, pentru a spori sinergiile și a evita și gestiona compromisurile; solicită, prin urmare, un dialog structurat între Parlament, statele membre și toți actorii din sistemul alimentar, inclusiv cetățenii, pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de această strategie și pentru a discuta lacunele, oportunitățile și provocările în dezvoltarea și aplicarea unei politici alimentare comune globale a UE; invită Comisia să promoveze un dialog societal cu privire la o înțelegere comună a sustenabilității și a diverselor sale componente, în vederea propunerii sale de cadru legislativ pentru un sistem alimentar sustenabil, care în cele din urmă va trebui să se bazeze pe o abordare coerentă a tuturor aspectelor sustenabilității; |
| --- | --- |

4.

sprijină elaborarea unor planuri strategice de politică alimentară (56

| 5. | salută propunerea Comisiei de a elabora un plan de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare, pentru a coordona un răspuns european comun la crizele care afectează sistemele alimentare; insistă asupra necesității unei abordări preventive pentru a evita mișcările cauzate de panică și reacțiile exagerate ale persoanelor, ale firmelor sau ale statelor membre; consideră că va exista un răspuns adecvat la așteptările tot mai mari cu privire la securitatea alimentară, care trebuie abordate la nivel european; îndeamnă Comisia să țină seama de aspectele legate de stocurile strategice de alimente la fel cum procedează în cazul stocurilor strategice de petrol la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea Comisiei de a elabora un plan de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare, pentru a coordona un răspuns european comun la crizele care afectează sistemele alimentare; insistă asupra necesității unei abordări preventive pentru a evita mișcările cauzate de panică și reacțiile exagerate ale persoanelor, ale firmelor sau ale statelor membre; consideră că va exista un răspuns adecvat la așteptările tot mai mari cu privire la securitatea alimentară, care trebuie abordate la nivel european; îndeamnă Comisia să țină seama de aspectele legate de stocurile strategice de alimente la fel cum procedează în cazul stocurilor strategice de petrol la nivelul Uniunii;

| 6. | subliniază că sunt necesare acțiuni de promovare a agriculturii sustenabile, de reducere a utilizării pesticidelor și a riscurilor aferente, de protejare și refacere a ecosistemelor solului și de multiplicare a elementelor de peisaj de pe terenurile agricole care sprijină recuperarea speciilor și habitatelor protejate în temeiul directivelor privind natura, inclusiv a polenizatorilor și a habitatelor acestora; reamintește că, pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor noastre alimentare, productivitatea și reziliența agricolă depind de gestionarea sustenabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

6.

subliniază că sunt necesare acțiuni de promovare a agriculturii sustenabile, de reducere a utilizării pesticidelor și a riscurilor aferente, de protejare și refacere a ecosistemelor solului și de multiplicare a elementelor de peisaj de pe terenurile agricole care sprijină recuperarea speciilor și habitatelor protejate în temeiul directivelor privind natura, inclusiv a polenizatorilor și a habitatelor acestora; reamintește că, pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor noastre alimentare, productivitatea și reziliența agricolă depind de gestionarea sustenabilă a resurselor naturale;

| 7. | accentuează că este în interesul consumatorilor, fermierilor și întreprinderilor europene ca tranziția către un sistem alimentar mai sustenabil să fie o reușită; subliniază că informarea mai bună a părților interesate și politicile agricole pot sprijini această tranziție; evidențiază că tranziția ecologică în producția de alimente și contribuția rezultată la atenuarea schimbărilor climatice ar putea fi o situație reciproc avantajoasă pentru producătorii primari, pentru mediu, pentru economie și pentru societate în ansamblu, oferind alimente sustenabile, sigure, suficiente, la prețuri accesibile, sănătoase și hrănitoare, și poate fi realizată printr-o abordare echilibrată care să creeze sinergii între practicile sustenabile și oportunitățile economice; reiterează că, pentru a asigura o contribuție proporțională a sectorului, agricultura ar trebui să fie o parte axată pe obiective și stimulente a ambiției UE de a ajunge la zero emisii nete până cel târziu la jumătatea secolului, abordând totodată emisiile care sunt legate de producția și consumul european de alimente, dar sunt generate în afara Europei; subliniază că participarea și sprijinirea fermierilor în acțiunile climatice este vitală pentru atingerea obiectivelor internaționale de atenuare a schimbărilor climatice și a ODD, fără a compromite securitatea alimentară și nutrițională la nivel mondial și fără a lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

7.

accentuează că este în interesul consumatorilor, fermierilor și întreprinderilor europene ca tranziția către un sistem alimentar mai sustenabil să fie o reușită; subliniază că informarea mai bună a părților interesate și politicile agricole pot sprijini această tranziție; evidențiază că tranziția ecologică în producția de alimente și contribuția rezultată la atenuarea schimbărilor climatice ar putea fi o situație reciproc avantajoasă pentru producătorii primari, pentru mediu, pentru economie și pentru societate în ansamblu, oferind alimente sustenabile, sigure, suficiente, la prețuri accesibile, sănătoase și hrănitoare, și poate fi realizată printr-o abordare echilibrată care să creeze sinergii între practicile sustenabile și oportunitățile economice; reiterează că, pentru a asigura o contribuție proporțională a sectorului, agricultura ar trebui să fie o parte axată pe obiective și stimulente a ambiției UE de a ajunge la zero emisii nete până cel târziu la jumătatea secolului, abordând totodată emisiile care sunt legate de producția și consumul european de alimente, dar sunt generate în afara Europei; subliniază că participarea și sprijinirea fermierilor în acțiunile climatice este vitală pentru atingerea obiectivelor internaționale de atenuare a schimbărilor climatice și a ODD, fără a compromite securitatea alimentară și nutrițională la nivel mondial și fără a lăsa pe nimeni în urmă;

| 8. | reliefează necesitatea de a asigura coerența dintre Strategia „De la fermă la consumator” și obiectivele Pactului verde european, inclusiv în ceea ce privește clima, biodiversitatea, reducerea poluării la zero și sănătatea; accentuează că menținerea și consolidarea biodiversității sunt esențiale pentru protejarea securității alimentare la nivel european și mondial și că trebuie să se garanteze coerența cu Strategia UE privind biodiversitatea, inclusiv contribuția rețelei Natura 2000 și a zonelor marine protejate la sprijinirea producției alimentare sănătoase, precum și consecvența în ceea ce privește politica agricolă comună (PAC), politica comună în domeniul pescuitului (PCP), politicile comerciale ale UE și strategia UE în domeniul bioeconomiei; subliniază că ODD oferă un cadru relevant pentru integrarea coerentă și sistemică a obiectivelor de mediu, sociale și economice și permit elaborarea unor politici transversale care să reflecte mai bine interconexiunea dintre fiecare obiectiv de politică; reamintește că dimensiunea socială trebuie să fie pe deplin integrată în toate inițiativele viitoare ale Strategiei „De la fermă la consumator”, împreună cu dimensiunea economică și cea de mediu, pentru a realiza coerența politicilor atât de necesară pentru dezvoltarea durabilă; insistă că îmbunătățirea condițiilor de muncă în conformitate cu cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), negocierea colectivă și protecția socială ar trebui incluse printre criteriile de sustenabilitate; |
| --- | --- |

8.

reliefează necesitatea de a asigura coerența dintre Strategia „De la fermă la consumator” și obiectivele Pactului verde european, inclusiv în ceea ce privește clima, biodiversitatea, reducerea poluării la zero și sănătatea; accentuează că menținerea și consolidarea biodiversității sunt esențiale pentru protejarea securității alimentare la nivel european și mondial și că trebuie să se garanteze coerența cu Strategia UE privind biodiversitatea, inclusiv contribuția rețelei Natura 2000 și a zonelor marine protejate la sprijinirea producției alimentare sănătoase, precum și consecvența în ceea ce privește politica agricolă comună (PAC), politica comună în domeniul pescuitului (PCP), politicile comerciale ale UE și strategia UE în domeniul bioeconomiei; subliniază că ODD oferă un cadru relevant pentru integrarea coerentă și sistemică a obiectivelor de mediu, sociale și economice și permit elaborarea unor politici transversale care să reflecte mai bine interconexiunea dintre fiecare obiectiv de politică; reamintește că dimensiunea socială trebuie să fie pe deplin integrată în toate inițiativele viitoare ale Strategiei „De la fermă la consumator”, împreună cu dimensiunea economică și cea de mediu, pentru a realiza coerența politicilor atât de necesară pentru dezvoltarea durabilă; insistă că îmbunătățirea condițiilor de muncă în conformitate cu cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), negocierea colectivă și protecția socială ar trebui incluse printre criteriile de sustenabilitate;

Crearea unui lanț de aprovizionare cu alimente funcțional pentru cetățeni, lucrători, producători, distribuitori și mediu

Crearea unui lanț de aprovizionare cu alimente funcțional pentru cetățeni, lucrători, producători, distribuitori și mediu

| 9. | salută decizia de revizuire a Directivei privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor și obiectivele de reducere pentru pesticide, pentru pierderile de nutrienți atât din surse organice, cât și minerale, precum și pentru vânzările de antibiotice, și este convins că obiectivele respective pot fi îndeplinite, dar că realizarea lor depinde de disponibilitatea unor alternative mai sigure, efective și eficiente; reliefează importanța unei educații și comunicări mai holistice, inclusiv prin intermediul serviciilor de consiliere, pentru a realiza această transformare; accentuează că este necesar ca aceste obiective de reducere să aibă un caracter obligatoriu și că este important să fie urmărite prin abordări holistice, preventive și circulare, de exemplu practici ecologice și agroecologice, practici agricole sustenabile inovatoare, aplicarea agriculturii de precizie și a practicilor de gestionare integrată a culturilor și a dăunătorilor, după caz, precum și utilizarea unor alternative sustenabile, sprijinite de o perspectivă a ciclului de viață; subliniază că este necesar să se stabilească proceduri accelerate de evaluare, autorizare și înregistrare a pesticidelor nechimice cu risc scăzut, asigurându-se, în același timp, că evaluarea acestora este supusă aceluiași nivel de rigurozitate ca și în cazul altor substanțe; insistă că fiecare stat membru, în funcție de caracteristicile sale climatice și de producție agricolă, ar trebui să stabilească obiective cantitative solide, efective și încadrate în timp de reducere a emisiilor, atunci când revizuiesc planurile strategice PAC și alte instrumente de politică relevante, cu ambiția de a reduce la zero emisiile agricole în sol, în apele subterane, în apele de suprafață și în aer, în conformitate cu ambiția Pactului verde de reducere la zero a poluării, însoțite de măsuri bine definite de sprijin specific pentru culturi, care să asigure responsabilitatea și aplicabilitatea la toate nivelurile și să utilizeze date independente și complete pentru a contribui la atingerea acestor obiective, precum și de măsuri de sprijin și formare pentru aplicarea la nivelul fermelor și de activități de cercetare și dezvoltare suplimentare pentru soluții agricole inovatoare și sustenabile; invită Comisia să sprijine statele membre să își îmbunătățească sistemele de supraveghere, monitorizare și asigurare adecvată a respectării normelor privind utilizarea pesticidelor și să amelioreze comunicarea cu utilizatorii finali și informarea acestora; își reiterează apelul pentru transpunerea în legislație a obiectivelor și țintelor menționate mai sus, inclusiv prin revizuirea Directivei privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor, și invită Comisia să clarifice modul în care va trata contribuțiile fiecărui stat membru la obiectivele obligatorii de la nivelul Uniunii, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile, și să clarifice valorile de referință pentru aceste obiective, luând în considerare diferitele puncte de plecare, eforturile depuse și caracteristicile fiecărui stat membru, și invită la identificarea clară a numeroaselor alternative nesintetice și a altor alternative deja cunoscute în prezent, a disponibilității acestora, precum și a impactului asupra viabilității sectorului, a veniturilor fermierilor și a securității alimentare, și invită Comisia să elaboreze un plan pentru reducerea la minimum a factorilor de producție sintetici din agricultură; invită Comisia să sprijine statele membre în efortul de a acorda o atenție deosebită condițiilor specifice care se aplică utilizării pesticidelor în zonele de protecție a apelor subterane, printr-o mai bună comunicare, monitorizare și efectuarea de inspecții; |
| --- | --- |

9.

salută decizia de revizuire a Directivei privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor și obiectivele de reducere pentru pesticide, pentru pierderile de nutrienți atât din surse organice, cât și minerale, precum și pentru vânzările de antibiotice, și este convins că obiectivele respective pot fi îndeplinite, dar că realizarea lor depinde de disponibilitatea unor alternative mai sigure, efective și eficiente; reliefează importanța unei educații și comunicări mai holistice, inclusiv prin intermediul serviciilor de consiliere, pentru a realiza această transformare; accentuează că este necesar ca aceste obiective de reducere să aibă un caracter obligatoriu și că este important să fie urmărite prin abordări holistice, preventive și circulare, de exemplu practici ecologice și agroecologice, practici agricole sustenabile inovatoare, aplicarea agriculturii de precizie și a practicilor de gestionare integrată a culturilor și a dăunătorilor, după caz, precum și utilizarea unor alternative sustenabile, sprijinite de o perspectivă a ciclului de viață; subliniază că este necesar să se stabilească proceduri accelerate de evaluare, autorizare și înregistrare a pesticidelor nechimice cu risc scăzut, asigurându-se, în același timp, că evaluarea acestora este supusă aceluiași nivel de rigurozitate ca și în cazul altor substanțe; insistă că fiecare stat membru, în funcție de caracteristicile sale climatice și de producție agricolă, ar trebui să stabilească obiective cantitative solide, efective și încadrate în timp de reducere a emisiilor, atunci când revizuiesc planurile strategice PAC și alte instrumente de politică relevante, cu ambiția de a reduce la zero emisiile agricole în sol, în apele subterane, în apele de suprafață și în aer, în conformitate cu ambiția Pactului verde de reducere la zero a poluării, însoțite de măsuri bine definite de sprijin specific pentru culturi, care să asigure responsabilitatea și aplicabilitatea la toate nivelurile și să utilizeze date independente și complete pentru a contribui la atingerea acestor obiective, precum și de măsuri de sprijin și formare pentru aplicarea la nivelul fermelor și de activități de cercetare și dezvoltare suplimentare pentru soluții agricole inovatoare și sustenabile; invită Comisia să sprijine statele membre să își îmbunătățească sistemele de supraveghere, monitorizare și asigurare adecvată a respectării normelor privind utilizarea pesticidelor și să amelioreze comunicarea cu utilizatorii finali și informarea acestora; își reiterează apelul pentru transpunerea în legislație a obiectivelor și țintelor menționate mai sus, inclusiv prin revizuirea Directivei privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor, și invită Comisia să clarifice modul în care va trata contribuțiile fiecărui stat membru la obiectivele obligatorii de la nivelul Uniunii, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile, și să clarifice valorile de referință pentru aceste obiective, luând în considerare diferitele puncte de plecare, eforturile depuse și caracteristicile fiecărui stat membru, și invită la identificarea clară a numeroaselor alternative nesintetice și a altor alternative deja cunoscute în prezent, a disponibilității acestora, precum și a impactului asupra viabilității sectorului, a veniturilor fermierilor și a securității alimentare, și invită Comisia să elaboreze un plan pentru reducerea la minimum a factorilor de producție sintetici din agricultură; invită Comisia să sprijine statele membre în efortul de a acorda o atenție deosebită condițiilor specifice care se aplică utilizării pesticidelor în zonele de protecție a apelor subterane, printr-o mai bună comunicare, monitorizare și efectuarea de inspecții;

| 10. | subliniază rolul determinant al gestionării integrate a dăunătorilor (IPM) pentru reducerea dependenței de pesticide și îndeamnă statele membre să asigure aplicarea acesteia, precum și evaluarea și monitorizarea sistematică a punerii sale în aplicare; invită statele membre să transforme principiile generale IPM în criterii practice și măsurabile și să verifice aceste criterii la nivelul fermelor și invită Comisia să se asigure că statele membre aplică efectiv principiile prin intermediul planurilor lor strategice PAC; îndeamnă statele membre să includă măsuri și practici bine definite și adaptate pentru fiecare cultură, cum ar fi fâșiile de teren pe care cresc flori ca referință pentru inversarea utilizării pesticidelor și a rezistenței dăunătorilor; invită comercianții cu amănuntul din lanțul alimentar să coopereze în mod proactiv cu fermierii în ceea ce privește aplicarea și extinderea tuturor practicilor și metodelor IPM disponibile pentru fiecare cultură din lanțul lor de aprovizionare și să raporteze cu privire la propria contribuție la obiectivele și țintele de reducere în cadrul raportării lor legate de mediu, societate și guvernanță; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul determinant al gestionării integrate a dăunătorilor (IPM) pentru reducerea dependenței de pesticide și îndeamnă statele membre să asigure aplicarea acesteia, precum și evaluarea și monitorizarea sistematică a punerii sale în aplicare; invită statele membre să transforme principiile generale IPM în criterii practice și măsurabile și să verifice aceste criterii la nivelul fermelor și invită Comisia să se asigure că statele membre aplică efectiv principiile prin intermediul planurilor lor strategice PAC; îndeamnă statele membre să includă măsuri și practici bine definite și adaptate pentru fiecare cultură, cum ar fi fâșiile de teren pe care cresc flori ca referință pentru inversarea utilizării pesticidelor și a rezistenței dăunătorilor; invită comercianții cu amănuntul din lanțul alimentar să coopereze în mod proactiv cu fermierii în ceea ce privește aplicarea și extinderea tuturor practicilor și metodelor IPM disponibile pentru fiecare cultură din lanțul lor de aprovizionare și să raporteze cu privire la propria contribuție la obiectivele și țintele de reducere în cadrul raportării lor legate de mediu, societate și guvernanță;

| 11. | consideră că, deși UE are unul dintre cele mai stricte sisteme din lume, atât regulamentul privind aprobarea pesticidelor, cât și punerea sa în aplicare trebuie să fie îmbunătățite; reamintește rezoluția sa referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (57) și așteaptă din partea Comisiei și a statelor membre să dea curs tuturor apelurilor sale fără întârziere; evidențiază că cadrul de reglementare ar trebui să încurajeze inovarea și cercetarea pentru a dezvolta produse de protecție a plantelor și alternative mai bune și mai sigure; subliniază că, pe lângă revizuirea Directivei privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor pentru a reduce utilizarea pesticidelor și riscurile asociate acestora, Comisia, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) ar trebui să îmbunătățească evaluarea riscului de mediu pentru produsele de protecție a plantelor, printre altele ținând cont de efectele pesticidelor asupra calității solului și apei și asupra surselor de apă potabilă, inclusiv de efectele cumulate și sinergice; îndeamnă Comisia să evalueze în mod adecvat progresele înregistrate în ceea ce privește obiectivele de politică și să îmbunătățească indicatorii de risc armonizați prevăzuți în Directiva (UE) 2019/782 a Comisiei (58) pentru a include, de asemenea, toxicitatea, persistența și bioacumularea și să ia în considerare zonele agricole sau volumele de substanțe active și modul în care produsele de protecție a plantelor sunt utilizate pentru a reduce efectiv utilizarea pesticidelor sintetice și a metalelor grele în agricultura convențională și ecologică și să adopte criterii științifice clare pentru ceea ce constituie efecte inacceptabile asupra mediului, luând în considerare expunerea reală (acută și cronică) la multiple produse de protecție a plantelor, inclusiv efecte cumulate și sinergice; insistă că utilizările profilactice ale pesticidelor, inclusiv tratarea semințelor cu pesticide sistemice, ar trebui restricționate cât mai mult posibil atunci când prezintă un pericol pentru sănătatea umană sau pentru mediu; invită Comisia să își prezinte propunerea legislativă despre datele privind pesticidele cel târziu până la jumătatea anului 2022; |
| --- | --- |

11.

consideră că, deși UE are unul dintre cele mai stricte sisteme din lume, atât regulamentul privind aprobarea pesticidelor, cât și punerea sa în aplicare trebuie să fie îmbunătățite; reamintește rezoluția sa referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (57

58

| 12. | solicită Comisiei să se asigure că dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 sunt aplicate în mod corect și să garanteze, astfel, printre altele, un standard minim al notificării privind autorizațiile de urgență pentru pesticide, inclusiv cerința ca statele membre să furnizeze explicații complete și detaliate, și să facă publice aceste notificări; salută rolul EFSA în examinarea acestor derogări; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să se asigure că dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 sunt aplicate în mod corect și să garanteze, astfel, printre altele, un standard minim al notificării privind autorizațiile de urgență pentru pesticide, inclusiv cerința ca statele membre să furnizeze explicații complete și detaliate, și să facă publice aceste notificări; salută rolul EFSA în examinarea acestor derogări;

| 13. | solicită ca efectele cumulative și sinergice ale pesticidelor să fie luate pe deplin în considerare la stabilirea LMR, precum și ca criteriile privind riscurile pentru sănătatea animală și pentru mediu să fie luate în considerare mai serios la evaluarea cererilor de noi LMR în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul LMR; solicită ca datele colectate prin biomonitorizarea ulterioară introducerii pe piață să fie utilizate pentru a verifica acuratețea nivelurilor de expunere preconizate în stabilirea LMR, precum și a nivelurilor acceptabile de expunere pentru lucrătorii agricoli, rezidenți, trecători, consumatori și animalele de fermă; subliniază că este nevoie să se acorde în continuare mare atenție protecției sănătății și siguranței utilizatorilor în viitoarele inițiative legislative ale UE legate de utilizarea pesticidelor; reamintește că este important să se garanteze că toți utilizatorii primesc echipamente de protecție, precum și informații și pregătire cuprinzătoare despre utilizarea pesticidelor și pericolele asociate acestora; subliniază că este necesar să se garanteze că fiecare lucrător agricol poate obține documentația oficială cu informații despre tipul de pesticid utilizat în activitatea sa profesională; subliniază că, pentru a îndeplini aceste obiective, este esențial să se revizuiască în continuare Directiva 2004/37/CE privind agenții cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (59), Directiva 2009/128/CE privind utilizarea durabilă a pesticidelor și Directiva 98/24/CE privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (60); |
| --- | --- |

13.

solicită ca efectele cumulative și sinergice ale pesticidelor să fie luate pe deplin în considerare la stabilirea LMR, precum și ca criteriile privind riscurile pentru sănătatea animală și pentru mediu să fie luate în considerare mai serios la evaluarea cererilor de noi LMR în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul LMR; solicită ca datele colectate prin biomonitorizarea ulterioară introducerii pe piață să fie utilizate pentru a verifica acuratețea nivelurilor de expunere preconizate în stabilirea LMR, precum și a nivelurilor acceptabile de expunere pentru lucrătorii agricoli, rezidenți, trecători, consumatori și animalele de fermă; subliniază că este nevoie să se acorde în continuare mare atenție protecției sănătății și siguranței utilizatorilor în viitoarele inițiative legislative ale UE legate de utilizarea pesticidelor; reamintește că este important să se garanteze că toți utilizatorii primesc echipamente de protecție, precum și informații și pregătire cuprinzătoare despre utilizarea pesticidelor și pericolele asociate acestora; subliniază că este necesar să se garanteze că fiecare lucrător agricol poate obține documentația oficială cu informații despre tipul de pesticid utilizat în activitatea sa profesională; subliniază că, pentru a îndeplini aceste obiective, este esențial să se revizuiască în continuare Directiva 2004/37/CE privind agenții cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (59

60

| 14. | salută angajamentul Comisiei de a acționa pentru a reduce pierderile de nutrienți cu cel puțin 50 %, garantând, în același timp, că nu va avea loc o deteriorare a fertilității solului; este convins că acest lucru s-ar realiza cel mai bine prin închiderea ciclurilor nutrienților, recuperarea și reutilizarea nutrienților și prin încurajarea și recompensarea fermierilor pentru cultivarea de leguminoase; insistă că, în acest scop, sunt necesare inițiative legislative obligatorii din punct de vedere juridic, precum și măsuri menite să permită agricultorilor să îmbunătățească gestionarea nutrienților; subliniază că este important să se vizeze aceste obiective prin abordări de ansamblu și circulare privind gestionarea nutrienților, cum ar fi practicile agroecologice și agricultura inteligentă, care pot oferi avantaje colaterale pentru calitatea solului și biodiversitate și îi pot ajuta pe fermieri să pună capăt dependenței de îngrășămintele minerale și să reducă fluxurile de fosfor și azot; subliniază că reducerea fertilizării ineficiente și eliminarea treptată a fertilizării excesive ar trebui să țină seama de impactul diferitelor îngrășăminte asupra climei și mediului, inclusiv de prezența metalelor grele; îndeamnă statele membre să prezinte în planurile lor strategice măsuri de promovare a gestionării eficiente și a circularității nutrienților, precum și să sprijine ferm formarea consilierilor agricoli și a agricultorilor și să valorifice reforma PAC ca pe o oportunitate de a reduce emisiile de amoniac (NH3) din sectorul agricol; subliniază că o mai bună gestionare a nutrienților prezintă atât beneficii economice, cât și de mediu; subliniază că este important să se adopte tehnologii și soluții moderne și inovatoare, precum agricultura de precizie, fertilizarea țintită adaptată cerințelor plantelor, serviciile de consiliere în nutriția plantelor și ajutor în gestionare, și că, în acest scop, este nevoie să se instaleze banda largă în zonele rurale; consideră că ar trebui susținute modelele economice agricole sustenabile pentru a ajuta la recuperarea, reciclarea și reutilizarea nutrienților din reziduurile lipsite de contaminanți; |
| --- | --- |

14.

salută angajamentul Comisiei de a acționa pentru a reduce pierderile de nutrienți cu cel puțin 50 %, garantând, în același timp, că nu va avea loc o deteriorare a fertilității solului; este convins că acest lucru s-ar realiza cel mai bine prin închiderea ciclurilor nutrienților, recuperarea și reutilizarea nutrienților și prin încurajarea și recompensarea fermierilor pentru cultivarea de leguminoase; insistă că, în acest scop, sunt necesare inițiative legislative obligatorii din punct de vedere juridic, precum și măsuri menite să permită agricultorilor să îmbunătățească gestionarea nutrienților; subliniază că este important să se vizeze aceste obiective prin abordări de ansamblu și circulare privind gestionarea nutrienților, cum ar fi practicile agroecologice și agricultura inteligentă, care pot oferi avantaje colaterale pentru calitatea solului și biodiversitate și îi pot ajuta pe fermieri să pună capăt dependenței de îngrășămintele minerale și să reducă fluxurile de fosfor și azot; subliniază că reducerea fertilizării ineficiente și eliminarea treptată a fertilizării excesive ar trebui să țină seama de impactul diferitelor îngrășăminte asupra climei și mediului, inclusiv de prezența metalelor grele; îndeamnă statele membre să prezinte în planurile lor strategice măsuri de promovare a gestionării eficiente și a circularității nutrienților, precum și să sprijine ferm formarea consilierilor agricoli și a agricultorilor și să valorifice reforma PAC ca pe o oportunitate de a reduce emisiile de amoniac (NH3

| 15. | subliniază că, pentru a atinge obiectivele de reducere a utilizării pesticidelor chimice și a riscurilor asociate, precum și de reducere a pierderilor de nutrienți, trebuie să se introducă alternative mai sigure pentru a avea disponibil un set funcțional de instrumente de protecție a plantelor; subliniază, cu toate acestea, importanța formării în a garanta aplicarea adecvată a măsurilor preventive; solicită intensificarea cercetării și crearea de produse fitosanitare și îngrășăminte alternative, soiuri mai rezistente care necesită mai puține resurse pentru a asigura producții stabile și instrumente digitale, precum și stimulente pentru metodele și tehnologiile de aplicare, cum ar fi agricultura de precizie; invită Comisia să accelereze și să simplifice adoptarea de noi soluții pentru sănătatea plantelor, inclusiv produse fitosanitare cu un impact mai redus, cum ar fi substanțele sau soluțiile biologice cu risc redus, și să introducă o definiție și o categorie separată pentru substanțele naturale în legislația orizontală, precum și să inițieze demersuri pentru a găsi căi alternative de evaluare a acestor substanțe cu risc scăzut, de bază și prezente în natură; subliniază totodată că uzul redus al pesticidelor trebuie să fie însoțit de creșterea disponibilității pe piață a unor alternative sustenabile la fel de eficiente ca pesticidele chimice în protecția sănătății plantelor, pentru a evita proliferarea organismelor dăunătoare; solicită, mai mult, măsuri care să faciliteze integrarea noilor metodologii de abordare în evaluările riscurilor produselor alimentare și furajelor din punct de vedere chimic, reducând necesitatea testelor pe animale și, în cele din urmă, contribuind la eliminarea completă a testării pe animale; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, pentru a atinge obiectivele de reducere a utilizării pesticidelor chimice și a riscurilor asociate, precum și de reducere a pierderilor de nutrienți, trebuie să se introducă alternative mai sigure pentru a avea disponibil un set funcțional de instrumente de protecție a plantelor; subliniază, cu toate acestea, importanța formării în a garanta aplicarea adecvată a măsurilor preventive; solicită intensificarea cercetării și crearea de produse fitosanitare și îngrășăminte alternative, soiuri mai rezistente care necesită mai puține resurse pentru a asigura producții stabile și instrumente digitale, precum și stimulente pentru metodele și tehnologiile de aplicare, cum ar fi agricultura de precizie; invită Comisia să accelereze și să simplifice adoptarea de noi soluții pentru sănătatea plantelor, inclusiv produse fitosanitare cu un impact mai redus, cum ar fi substanțele sau soluțiile biologice cu risc redus, și să introducă o definiție și o categorie separată pentru substanțele naturale în legislația orizontală, precum și să inițieze demersuri pentru a găsi căi alternative de evaluare a acestor substanțe cu risc scăzut, de bază și prezente în natură; subliniază totodată că uzul redus al pesticidelor trebuie să fie însoțit de creșterea disponibilității pe piață a unor alternative sustenabile la fel de eficiente ca pesticidele chimice în protecția sănătății plantelor, pentru a evita proliferarea organismelor dăunătoare; solicită, mai mult, măsuri care să faciliteze integrarea noilor metodologii de abordare în evaluările riscurilor produselor alimentare și furajelor din punct de vedere chimic, reducând necesitatea testelor pe animale și, în cele din urmă, contribuind la eliminarea completă a testării pe animale;

| 16. | reiterează importanța crucială a protejării albinelor și a altor polenizatori împotriva efectelor nocive ale pesticidelor și a bolilor; își reiterează obiecția din 23 octombrie 2019 (61) și solicitarea adresată Comisiei de a garanta că revizuirea orientărilor privind albinele și actele de punere în aplicare viitoare nu conduc la un nivel de protecție al albinelor mai scăzut decât cel stabilit în documentul de orientare privind albinele din 2013 al EFSA și că acestea se bazează pe cele mai recente cunoștințe științifice și tehnice; prin urmare, propune modificarea principiilor uniforme, nu numai în ceea ce privește toxicitatea acută pentru albinele melifere, ci (cel puțin) și în ceea ce privește toxicitatea cronică și toxicitatea pentru larvele albinelor melifere și toxicitatea acută pentru bondari; observă că EFSA își elaborează propriul sistem de modelizare, ApisRAM, care pare să fie mai adaptat la biologia albinelor decât BeeHAVE și mai puțin predispus la conflictul de interese; îndeamnă Comisia să reevalueze de urgență acele substanțe care acționează similar cu neonicotinoidele; |
| --- | --- |

16.

reiterează importanța crucială a protejării albinelor și a altor polenizatori împotriva efectelor nocive ale pesticidelor și a bolilor; își reiterează obiecția din 23 octombrie 2019 (61

| 17. | își reiterează solicitarea de a introduce un indicator privind polenizatorii (62) și a un obiectiv de refacere; invită Comisia și statele membre să asigure un nou cadru de monitorizare a polenizatorilor la nivelul UE, cu scheme solide implementate la nivelul statelor membre, cu repere intermediare și cu obiective, indicatori și ținte clare și limitate în timp; subliniază că activitățile de monitorizare trebuie integrate în noul cadru de monitorizare și evaluare a PAC; |
| --- | --- |

17.

își reiterează solicitarea de a introduce un indicator privind polenizatorii (62

| 18. | invită statele membre să desfășoare activități de monitorizare sistematică și standardizată pe teren a biodiversității terenurilor agricole, inclusiv a polenizatorilor, implicând profesioniști, fermieri și cercetători neprofesioniști și să utilizeze datele pentru a evalua politicile UE și punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să desfășoare activități de monitorizare sistematică și standardizată pe teren a biodiversității terenurilor agricole, inclusiv a polenizatorilor, implicând profesioniști, fermieri și cercetători neprofesioniști și să utilizeze datele pentru a evalua politicile UE și punerea lor în aplicare;

| 19. | reamintește importanța unei abordări de tipul „O singură sănătate”; subliniază că rezistența la antimicrobiene (RAM) este o amenințare transnațională și transfrontalieră la adresa sănătății în creștere, iar acțiunile coordonate ale UE pot avea o influență în acest sens; recunoaște eforturile substanțiale depuse pentru a reduce utilizarea antimicrobienelor la animale, contribuind la efortul global de reducere a rezistenței la antibiotice; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a reduce și mai mult utilizarea antibioticelor, inclusiv în producția de alimente; salută planul Comisiei de a reduce vânzările globale de antimicrobiene pentru animalele de fermă și în acvacultură cu 50 % până în 2030; subliniază că trebuie luate în considerare progresele înregistrate deja la nivelul statelor membre; subliniază că sunt necesare obiective intermediare și acțiuni și măsuri clare, inclusiv aplicarea de sancțiuni conform prevederilor legislației UE, pentru a atinge acest obiectiv; reamintește, de asemenea, că pentru a atinge acest obiectiv, practicile zootehnice îmbunătățite sunt esențiale, întrucât bunăstarea animalelor duce la o mai bună sănătate a acestora, reducând astfel nevoia de medicamente; consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a Regulamentului privind medicamentele de uz veterinar (63) și a Regulamentului (UE) 2019/4 privind furajele medicamentate (64) va reduce și mai mult utilizarea antibioticelor și invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare și asigurarea respectării lor de către statele membre; subliniază că antimicrobienele, cu excepția antibioticelor de rezervă pentru om, trebuie să poată fi disponibile pentru uz esențial, astfel încât sănătatea și bunăstarea animalelor să fie protejate în permanență; |
| --- | --- |

19.

reamintește importanța unei abordări de tipul „O singură sănătate”; subliniază că rezistența la antimicrobiene (RAM) este o amenințare transnațională și transfrontalieră la adresa sănătății în creștere, iar acțiunile coordonate ale UE pot avea o influență în acest sens; recunoaște eforturile substanțiale depuse pentru a reduce utilizarea antimicrobienelor la animale, contribuind la efortul global de reducere a rezistenței la antibiotice; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a reduce și mai mult utilizarea antibioticelor, inclusiv în producția de alimente; salută planul Comisiei de a reduce vânzările globale de antimicrobiene pentru animalele de fermă și în acvacultură cu 50 % până în 2030; subliniază că trebuie luate în considerare progresele înregistrate deja la nivelul statelor membre; subliniază că sunt necesare obiective intermediare și acțiuni și măsuri clare, inclusiv aplicarea de sancțiuni conform prevederilor legislației UE, pentru a atinge acest obiectiv; reamintește, de asemenea, că pentru a atinge acest obiectiv, practicile zootehnice îmbunătățite sunt esențiale, întrucât bunăstarea animalelor duce la o mai bună sănătate a acestora, reducând astfel nevoia de medicamente; consideră că punerea în aplicare corespunzătoare a Regulamentului privind medicamentele de uz veterinar (63

64

| 20. | salută atenția acordată necesității de a scădea în continuare în UE vânzările generale de antibiotice pentru animalele de fermă și acvacultură; subliniază că inițiativele UE în acest domeniu au fost și vor fi adoptate conform abordării de tip „O singură sănătate”, care recunoaște interdependența dintre sănătatea și bunăstarea oamenilor, a animalelor și a mediului; invită Comisia și statele membre să se concentreze asupra unor măsuri suplimentare care să permită și să stimuleze soluții inovatoare sustenabile, în special în ceea ce privește instrumentele de prevenire și tratamentele alternative; cere să se facă eforturi ca, pentru produsele de origine animală importate în UE, să se asigure standarde echivalente celor instituite în temeiul Regulamentului privind produsele medicinale veterinare; constată că în cadrul revizuirii Regulamentului privind aditivii pentru hrana animalelor (65), este nevoie să se abordeze utilizarea substanțelor care nu sunt clasificate în prezent ca antibiotice, dar care au proprietăți antibiotice, în conformitate cu articolul 4 alineatul (14) din Regulamentul privind produsele medicinale veterinare, ce pot fi utilizate în agricultură și acvacultură în scopuri preventive; atrage atenția asupra faptului că lucrătorii din lanțul alimentar sunt expuși riscului de a contracta agenți patogeni RAM, de exemplu prin împrăștierea manuală a medicamentelor, atunci când administrează produse medicinale veterinare; subliniază necesitatea de a lua măsuri adecvate pentru a reduce acest risc grav la adresa sănătății la locul de muncă; |
| --- | --- |

20.

salută atenția acordată necesității de a scădea în continuare în UE vânzările generale de antibiotice pentru animalele de fermă și acvacultură; subliniază că inițiativele UE în acest domeniu au fost și vor fi adoptate conform abordării de tip „O singură sănătate”, care recunoaște interdependența dintre sănătatea și bunăstarea oamenilor, a animalelor și a mediului; invită Comisia și statele membre să se concentreze asupra unor măsuri suplimentare care să permită și să stimuleze soluții inovatoare sustenabile, în special în ceea ce privește instrumentele de prevenire și tratamentele alternative; cere să se facă eforturi ca, pentru produsele de origine animală importate în UE, să se asigure standarde echivalente celor instituite în temeiul Regulamentului privind produsele medicinale veterinare; constată că în cadrul revizuirii Regulamentului privind aditivii pentru hrana animalelor (65

| 21. | reamintește că agricultura și silvicultura joacă un rol important în abordarea adaptării la schimbările climatice și a atenuării efectelor acestora; subliniază importanța recunoașterii și monitorizării impactului agriculturii și al producției animaliere asupra emisiilor de GES și a utilizării terenurilor; subliniază că este nevoie să se reducă aceste emisii pentru a susține angajamentul UE față de obiectivele Acordului de la Paris; subliniază necesitatea și potențialul de a menține, reface și îmbunătăți absorbanții naturali de carbon și de a reduce emisiile agricole de dioxid de carbon, metan și protoxid de azot, în special în sectorul hranei pentru animale și al creșterii animalelor, precum și în sectorul îngrășămintelor minerale și organice, fără a pune și mai mult în pericol bunăstarea animalelor și garantând că nu se va deteriora fertilitatea solului; recunoaște că animalele sănătoase au nevoie de mai puține resurse naturale și că practicile sustenabile de gestionare a efectivelor de animale pot duce la reducerea emisiilor de GES; solicită măsuri normative și obiective adecvate și adaptate pentru emisiile generate de agricultură și utilizarea conexă a terenurilor, ca parte a pachetului „Fit for 55”, pentru a garanta reduceri ambițioase ale tuturor emisiilor de GES în aceste sectoare, printre altele, soluționând problema densității efectivelor de animale în UE și emisiile încorporate în utilizarea terenurilor provenite de la producerea de furaje și alimente importate; solicită o combinație coerentă de politici, care să permită o tranziție către practici mai sustenabile, precum producția zootehnică extensivă bazată pe pășunat, ca parte a unui sistem agricol mixt, care să respecte capacitatea de toleranță a mediului local și să favorizeze biodiversitatea; |
| --- | --- |

21.

reamintește că agricultura și silvicultura joacă un rol important în abordarea adaptării la schimbările climatice și a atenuării efectelor acestora; subliniază importanța recunoașterii și monitorizării impactului agriculturii și al producției animaliere asupra emisiilor de GES și a utilizării terenurilor; subliniază că este nevoie să se reducă aceste emisii pentru a susține angajamentul UE față de obiectivele Acordului de la Paris; subliniază necesitatea și potențialul de a menține, reface și îmbunătăți absorbanții naturali de carbon și de a reduce emisiile agricole de dioxid de carbon, metan și protoxid de azot, în special în sectorul hranei pentru animale și al creșterii animalelor, precum și în sectorul îngrășămintelor minerale și organice, fără a pune și mai mult în pericol bunăstarea animalelor și garantând că nu se va deteriora fertilitatea solului; recunoaște că animalele sănătoase au nevoie de mai puține resurse naturale și că practicile sustenabile de gestionare a efectivelor de animale pot duce la reducerea emisiilor de GES; solicită măsuri normative și obiective adecvate și adaptate pentru emisiile generate de agricultură și utilizarea conexă a terenurilor, ca parte a pachetului „Fit for 55”, pentru a garanta reduceri ambițioase ale tuturor emisiilor de GES în aceste sectoare, printre altele, soluționând problema densității efectivelor de animale în UE și emisiile încorporate în utilizarea terenurilor provenite de la producerea de furaje și alimente importate; solicită o combinație coerentă de politici, care să permită o tranziție către practici mai sustenabile, precum producția zootehnică extensivă bazată pe pășunat, ca parte a unui sistem agricol mixt, care să respecte capacitatea de toleranță a mediului local și să favorizeze biodiversitatea;

| 22. | ia act de evoluțiile promițătoare în domeniul aditivilor furajeri, care contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluanților apei și aerului care provin din creșterea animalelor; salută, în acest sens, planurile Comisiei de a facilita introducerea pe piață a aditivilor furajeri sustenabili și inovatori și solicită programe de cercetare consistente pentru a sprijini dezvoltarea lor ulterioară; |
| --- | --- |

22.

ia act de evoluțiile promițătoare în domeniul aditivilor furajeri, care contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluanților apei și aerului care provin din creșterea animalelor; salută, în acest sens, planurile Comisiei de a facilita introducerea pe piață a aditivilor furajeri sustenabili și inovatori și solicită programe de cercetare consistente pentru a sprijini dezvoltarea lor ulterioară;

| 23. | subliniază că zootehnia extensivă permanentă bazată pe pășunat, în sistem silvopastoral sau extensivă ecologică, care deseori cuprinde pășuni de mare valoare ecologică, este caracteristica esențială a sistemului alimentar european și că sistemele sale de calitate sunt un element definitoriu al multor comunități rurale tradiționale, care le permite să utilizeze în mod productiv terenuri care altfel ar fi fost abandonate; subliniază că această formă de producție agricolă bazată pe pășunat și cu densitate scăzută poate avea multiple efecte pozitive pentru mediu și pentru conservarea peisajelor culturale, contribuie la protejarea zonelor rurale împotriva depopulării și abandonării, ajută la atenuarea schimbărilor climatice și contribuie la o economie circulară și la refacerea biodiversității și, prin urmare, trebuie sprijinită și încurajată; evidențiază că ar trebui să se acorde sprijin exploatațiilor care fac tranziția către forme de producție mai sustenabile și care se îndepărtează de practici agricole precum densitatea ridicată a șeptelului și monoculturile; invită Comisia să se asigure că politicile și programele sale de finanțare sprijină peisajul cultural european tradițional, cum ar fi plantațiile viticole în pantă și terasate și producția permanentă extensivă bazată pe pășunat ce favorizează biodiversitatea; constată că rapoartele elaborate de statele membre în temeiul articolului 17 din Directiva privind habitatele (66) evidențiază că multe pășuni seminaturale sunt într-o stare de conservare neprielnică, inadecvată sau proastă și că polenizatorii care depind de acestea sunt amenințați, fiind periclitată polenizarea; |
| --- | --- |

23.

subliniază că zootehnia extensivă permanentă bazată pe pășunat, în sistem silvopastoral sau extensivă ecologică, care deseori cuprinde pășuni de mare valoare ecologică, este caracteristica esențială a sistemului alimentar european și că sistemele sale de calitate sunt un element definitoriu al multor comunități rurale tradiționale, care le permite să utilizeze în mod productiv terenuri care altfel ar fi fost abandonate; subliniază că această formă de producție agricolă bazată pe pășunat și cu densitate scăzută poate avea multiple efecte pozitive pentru mediu și pentru conservarea peisajelor culturale, contribuie la protejarea zonelor rurale împotriva depopulării și abandonării, ajută la atenuarea schimbărilor climatice și contribuie la o economie circulară și la refacerea biodiversității și, prin urmare, trebuie sprijinită și încurajată; evidențiază că ar trebui să se acorde sprijin exploatațiilor care fac tranziția către forme de producție mai sustenabile și care se îndepărtează de practici agricole precum densitatea ridicată a șeptelului și monoculturile; invită Comisia să se asigure că politicile și programele sale de finanțare sprijină peisajul cultural european tradițional, cum ar fi plantațiile viticole în pantă și terasate și producția permanentă extensivă bazată pe pășunat ce favorizează biodiversitatea; constată că rapoartele elaborate de statele membre în temeiul articolului 17 din Directiva privind habitatele (66

| 24. | solicită o mai mare armonizare a cadrului juridic pentru zootehnie în UE, utilizând indicatori ai bunăstării animalelor comuni și fundamentați științific, și salută angajamentul Comisiei de a evalua și revizui, acolo unde este necesar, corpusul existent de legislație privind bunăstarea animalelor; subliniază că este important să se ia în considerare cele mai recente progrese în domeniul științei bunăstării animalelor și să se răspundă la cererile publice, politice și ale pieței de a avea standarde mai înalte de bunăstare a animalelor; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă cu scopul de a elimina treptat utilizarea cuștilor în creșterea animalelor din UE, evaluând posibilitatea eliminării lor progresive până în 2027; subliniază necesitatea ca această eliminare treptată să se bazeze pe o evaluare a impactului întemeiată pe date științifice și să asigure o perioadă de tranziție adecvată; invită Comisia să adopte o abordare pentru fiecare specie în parte, care să ia în considerare și să evalueze caracteristicile fiecărui animal; animalele ar trebui să aibă sisteme de adăpost adaptate nevoilor specifice, protejându-se în același timp sănătatea animală și umană, asigurându-se protecția lucrătorilor, un sprijin suficient și o perioadă de tranziție cu scopul de a menține competitivitatea agricultorilor și a crescătorilor; |
| --- | --- |

24.

solicită o mai mare armonizare a cadrului juridic pentru zootehnie în UE, utilizând indicatori ai bunăstării animalelor comuni și fundamentați științific, și salută angajamentul Comisiei de a evalua și revizui, acolo unde este necesar, corpusul existent de legislație privind bunăstarea animalelor; subliniază că este important să se ia în considerare cele mai recente progrese în domeniul științei bunăstării animalelor și să se răspundă la cererile publice, politice și ale pieței de a avea standarde mai înalte de bunăstare a animalelor; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă cu scopul de a elimina treptat utilizarea cuștilor în creșterea animalelor din UE, evaluând posibilitatea eliminării lor progresive până în 2027; subliniază necesitatea ca această eliminare treptată să se bazeze pe o evaluare a impactului întemeiată pe date științifice și să asigure o perioadă de tranziție adecvată; invită Comisia să adopte o abordare pentru fiecare specie în parte, care să ia în considerare și să evalueze caracteristicile fiecărui animal; animalele ar trebui să aibă sisteme de adăpost adaptate nevoilor specifice, protejându-se în același timp sănătatea animală și umană, asigurându-se protecția lucrătorilor, un sprijin suficient și o perioadă de tranziție cu scopul de a menține competitivitatea agricultorilor și a crescătorilor;

| 25. | reamintește importanța unui sistem de calitate ridicată a bunăstării animalelor, inclusiv în timpul transportului și al sacrificării; subliniază că un nivel ridicat de bunăstare a animalelor face parte din dezvoltarea sustenabilă și este esențial pentru a avea alimente de calitate superioară, și prin urmare o nutriție mai sănătoasă, îndeplinind cerințele consumatori și contribuind la conservarea biodiversității; subliniază că este necesară o abordare coerentă și armonizată, care să aibă în vedere în mod holistic și în ansamblu sănătatea umană, mediul, biodiversitatea, sănătatea și bunăstarea animalelor și climatul atunci când se face referire la un sistem alimentar sustenabil; |
| --- | --- |

25.

reamintește importanța unui sistem de calitate ridicată a bunăstării animalelor, inclusiv în timpul transportului și al sacrificării; subliniază că un nivel ridicat de bunăstare a animalelor face parte din dezvoltarea sustenabilă și este esențial pentru a avea alimente de calitate superioară, și prin urmare o nutriție mai sănătoasă, îndeplinind cerințele consumatori și contribuind la conservarea biodiversității; subliniază că este necesară o abordare coerentă și armonizată, care să aibă în vedere în mod holistic și în ansamblu sănătatea umană, mediul, biodiversitatea, sănătatea și bunăstarea animalelor și climatul atunci când se face referire la un sistem alimentar sustenabil;

| 26. | consideră că este important să se inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care sistematic nu respectă normele în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației existente privind bunăstarea animalelor și, dacă este necesar, să se elimine lacunele legislative și să se stabilească standarde mai ridicate în legislația privind bunăstarea animalelor; subliniază că este esențial ca UE să ia în considerare respectarea de către țările din afara UE a standardelor de bunăstare a animalelor, în special la produsele importate; |
| --- | --- |

26.

consideră că este important să se inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care sistematic nu respectă normele în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației existente privind bunăstarea animalelor și, dacă este necesar, să se elimine lacunele legislative și să se stabilească standarde mai ridicate în legislația privind bunăstarea animalelor; subliniază că este esențial ca UE să ia în considerare respectarea de către țările din afara UE a standardelor de bunăstare a animalelor, în special la produsele importate;

| 27. | subliniază că animalele ar trebui să treacă prin cât mai puțină suferință atunci când sunt transportate și sacrificate și, prin urmare, salută intenția de a revizui legislația existentă privind bunăstarea animalelor în timpul transportului și al sacrificării; invită Comisia și statele membre să faciliteze soluțiile de sacrificare locală, inclusiv prin abatoare mobile, unități mai mici și o mai bună formare a personalului pentru a evita suferința animalelor; invită Comisia să promoveze, ori de câte ori este posibil, alternative la transportul animalelor vii; |
| --- | --- |

27.

subliniază că animalele ar trebui să treacă prin cât mai puțină suferință atunci când sunt transportate și sacrificate și, prin urmare, salută intenția de a revizui legislația existentă privind bunăstarea animalelor în timpul transportului și al sacrificării; invită Comisia și statele membre să faciliteze soluțiile de sacrificare locală, inclusiv prin abatoare mobile, unități mai mici și o mai bună formare a personalului pentru a evita suferința animalelor; invită Comisia să promoveze, ori de câte ori este posibil, alternative la transportul animalelor vii;

| 28. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare și să asigure respectarea legislației UE relevante, în special a Directivei Consiliului (CE) nr. 1/2005 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (67); regretă că în prezent nu se respectă hotărârea Curții Europene de Justiție potrivit căreia protecția bunăstării animalelor nu se oprește la frontierele externe ale UE și transportatorii de animale care pleacă din Uniunea Europeană trebuie să respecte și normele europene privind bunăstarea animalelor atunci când părăsesc UE, subliniind, în același timp, dificultățile întâmpinate în aplicarea sa din cauza lipsei de jurisdicție pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare și să asigure respectarea legislației UE relevante, în special a Directivei Consiliului (CE) nr. 1/2005 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (67

| 29. | reamintește că, potrivit IPBES, 70 % din bolile și pandemiile emergente sunt de origine animală; își exprimă profunda preocupare cu privire la apariția din ce în ce mai frecventă a bolilor zoonotice care se transferă de la animale la om (antropozoonoze), cum ar fi febra Q, gripa aviară și noua tulpină a gripei A (H1N1), care este amplificată de schimbările climatice, degradarea mediului, schimbarea destinației terenurilor, defrișare, distrugerea biodiversității și presiunea asupra biodiversității și habitatelor naturale, traficul ilegal de animale sălbatice și sistemele noastre actuale de producție și consum alimentare; subliniază că sistemele zootehnice, în care mii de animale cu genotip similar sunt închise foarte aproape unele de altele, pot afecta semnificativ bunăstarea animalelor și cresc vulnerabilitatea acestora la boli infecțioase, creând condiții pentru apariția și răspândirea bolilor zoonotice (68); invită Comisia și statele membre să renunțe cât mai rapid la aceste practici agricole și la utilizarea nesustenabilă a faunei sălbatice, inclusiv traficul ilegal, și să ajungă la o mai bună gestionare a prevenției veterinare și la promovarea unor standarde înalte de sănătate și bunăstare a animalelor, inclusiv cu partenerii comerciali ai UE, pentru a preveni răspândirea bolilor zoonotice și a speciilor invazive și pentru a promova standardele ridicate de biosecuritate ale UE ca bune practici la nivel mondial; recunoaște că pregătirea în eventualitatea apariției unor boli și prevenția, și anume disponibilitatea metodelor de diagnosticare, prevenire și tratament, este esențială pentru a pune capăt amenințărilor emergente la adresa sănătății umane și animale; |
| --- | --- |

29.

reamintește că, potrivit IPBES, 70 % din bolile și pandemiile emergente sunt de origine animală; își exprimă profunda preocupare cu privire la apariția din ce în ce mai frecventă a bolilor zoonotice care se transferă de la animale la om (antropozoonoze), cum ar fi febra Q, gripa aviară și noua tulpină a gripei A (H1N1), care este amplificată de schimbările climatice, degradarea mediului, schimbarea destinației terenurilor, defrișare, distrugerea biodiversității și presiunea asupra biodiversității și habitatelor naturale, traficul ilegal de animale sălbatice și sistemele noastre actuale de producție și consum alimentare; subliniază că sistemele zootehnice, în care mii de animale cu genotip similar sunt închise foarte aproape unele de altele, pot afecta semnificativ bunăstarea animalelor și cresc vulnerabilitatea acestora la boli infecțioase, creând condiții pentru apariția și răspândirea bolilor zoonotice (68

| 30. | salută poziția Comisiei care recunoaște că agricultura ecologică este un factor important pe drumul UE către sisteme alimentare mai sustenabile și ambiția de a crește suprafața agricolă a UE destinată agriculturii ecologice până în 2030; evidențiază că majoritatea statelor membre au adoptat deja obiective vizând creșterea suprafeței agricole destinate producției ecologice; așteaptă cu interes analiza asupra sectorului ecologic în evaluarea generală a impactului strategiei și subliniază importanța planului de acțiune european pentru agricultura ecologică în creșterea ponderii ei; subliniază că dezvoltarea și creșterea sectorului ecologic trebuie să fie însoțite de evoluții determinate de piață și la nivelul lanțului de aprovizionare și de măsuri care să stimuleze în continuare cererea de alimente ecologice și să câștige încrederea consumatorilor, împreună cu achiziții publice, stimulente fiscale și o gamă largă de măsuri de promovare, cercetare, inovare, formare și transfer de cunoștințe științifice, toate acestea contribuind la stabilitatea pieței produselor ecologice și la remunerarea echitabilă a fermierilor; |
| --- | --- |

30.

salută poziția Comisiei care recunoaște că agricultura ecologică este un factor important pe drumul UE către sisteme alimentare mai sustenabile și ambiția de a crește suprafața agricolă a UE destinată agriculturii ecologice până în 2030; evidențiază că majoritatea statelor membre au adoptat deja obiective vizând creșterea suprafeței agricole destinate producției ecologice; așteaptă cu interes analiza asupra sectorului ecologic în evaluarea generală a impactului strategiei și subliniază importanța planului de acțiune european pentru agricultura ecologică în creșterea ponderii ei; subliniază că dezvoltarea și creșterea sectorului ecologic trebuie să fie însoțite de evoluții determinate de piață și la nivelul lanțului de aprovizionare și de măsuri care să stimuleze în continuare cererea de alimente ecologice și să câștige încrederea consumatorilor, împreună cu achiziții publice, stimulente fiscale și o gamă largă de măsuri de promovare, cercetare, inovare, formare și transfer de cunoștințe științifice, toate acestea contribuind la stabilitatea pieței produselor ecologice și la remunerarea echitabilă a fermierilor;

| 31. | salută noțiunea de extindere, stimulare și recompensare a sechestrării naturale a carbonului în soluri, care a fost deja realizată în unele ferme, oferind fermierilor recompense suplimentare pentru dezvoltarea și menținerea bunelor practici agricole în sechestrarea carbonului, ceea ce ar trebui să ducă la îmbunătățirea absorbanților de carbon în întreaga UE; subliniază că politicile agricole și alimentare ar trebui să faciliteze tranziția către o agricultură sustenabilă, recompensând fermierii pentru beneficiile ecologice și climatice pe care le oferă; subliniază importanța soluțiilor bazate pe natură, cum ar fi rotațiile extinse ale culturilor, culturile intercalate, permacultura, agroecologia și refacerea ecosistemelor și, în special, refacerea și întreținerea turbăriilor pentru a crește numărul de absorbanți naturali de carbon și sechestrarea carbonului; subliniază însă că agricultura și practicile agricole cu efecte negative semnificative asupra climei, biodiversității, solului, apei, aerului și bunăstării animalelor nu ar trebui să primească finanțare dedicată climei și nici nu ar trebui stimulate sau recompensate; invită Comisia să exploreze un cadru pentru cuantificarea și certificarea riguroase ale carbonului, care ar trebui să evite posibilitatea declarațiilor false cunoscute drept dezinformare ecologică; invită Comisia să prezinte mai multe opțiuni pentru sechestrarea carbonului în solurile agricole și subliniază că piețele carbonului fac parte dintr-un set mult mai amplu de măsuri de reglementare și de altă natură de reducere a emisiilor de GES; subliniază că schemele de sechestrare a carbonului în solurile agricole ar trebui să facă parte dintr-un set de instrumente de stimulare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice; solicită ca propunerile să fie în conformitate cu obiectivele de bunăstare a animalelor și de mediu și cu principiul prevăzut de Pactul verde de „a nu face rău”; susține stimularea adoptării unor practici agricole regenerative, îmbunătățirea accesului la tehnologii, date, formări și informații și completarea veniturilor fermierilor prin sechestrarea carbonului și plăți pentru serviciile ecosistemice, crescând astfel reziliența acestora; |
| --- | --- |

31.

salută noțiunea de extindere, stimulare și recompensare a sechestrării naturale a carbonului în soluri, care a fost deja realizată în unele ferme, oferind fermierilor recompense suplimentare pentru dezvoltarea și menținerea bunelor practici agricole în sechestrarea carbonului, ceea ce ar trebui să ducă la îmbunătățirea absorbanților de carbon în întreaga UE; subliniază că politicile agricole și alimentare ar trebui să faciliteze tranziția către o agricultură sustenabilă, recompensând fermierii pentru beneficiile ecologice și climatice pe care le oferă; subliniază importanța soluțiilor bazate pe natură, cum ar fi rotațiile extinse ale culturilor, culturile intercalate, permacultura, agroecologia și refacerea ecosistemelor și, în special, refacerea și întreținerea turbăriilor pentru a crește numărul de absorbanți naturali de carbon și sechestrarea carbonului; subliniază însă că agricultura și practicile agricole cu efecte negative semnificative asupra climei, biodiversității, solului, apei, aerului și bunăstării animalelor nu ar trebui să primească finanțare dedicată climei și nici nu ar trebui stimulate sau recompensate; invită Comisia să exploreze un cadru pentru cuantificarea și certificarea riguroase ale carbonului, care ar trebui să evite posibilitatea declarațiilor false cunoscute drept dezinformare ecologică; invită Comisia să prezinte mai multe opțiuni pentru sechestrarea carbonului în solurile agricole și subliniază că piețele carbonului fac parte dintr-un set mult mai amplu de măsuri de reglementare și de altă natură de reducere a emisiilor de GES; subliniază că schemele de sechestrare a carbonului în solurile agricole ar trebui să facă parte dintr-un set de instrumente de stimulare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice; solicită ca propunerile să fie în conformitate cu obiectivele de bunăstare a animalelor și de mediu și cu principiul prevăzut de Pactul verde de „a nu face rău”; susține stimularea adoptării unor practici agricole regenerative, îmbunătățirea accesului la tehnologii, date, formări și informații și completarea veniturilor fermierilor prin sechestrarea carbonului și plăți pentru serviciile ecosistemice, crescând astfel reziliența acestora;

| 32. | subliniază că este important să se garanteze securitatea și diversitatea semințelor și a materialului de înmulțire pentru a asigura producții stabile și soiuri de plante adaptate la presiunile schimbărilor climatice, inclusiv soiuri tradiționale și adaptate la condițiile locale, precum și soiuri adaptate producției ecologice și sisteme agricole cu consum redus de factori de producție, garantând totodată transparența și libertatea de alegere a fermierilor și accesul la resurse genetice și la tehnici inovatoare de ameliorare a plantelor pentru a avea semințe sănătoase și a proteja plantele împotriva dăunătorilor și bolilor periculoase și pentru a-i ajuta pe fermieri să combată riscurile tot mai mari cauzate de schimbările climatice, oferind un stimulent pentru inovarea deschisă prin variația culturilor; |
| --- | --- |

32.

subliniază că este important să se garanteze securitatea și diversitatea semințelor și a materialului de înmulțire pentru a asigura producții stabile și soiuri de plante adaptate la presiunile schimbărilor climatice, inclusiv soiuri tradiționale și adaptate la condițiile locale, precum și soiuri adaptate producției ecologice și sisteme agricole cu consum redus de factori de producție, garantând totodată transparența și libertatea de alegere a fermierilor și accesul la resurse genetice și la tehnici inovatoare de ameliorare a plantelor pentru a avea semințe sănătoase și a proteja plantele împotriva dăunătorilor și bolilor periculoase și pentru a-i ajuta pe fermieri să combată riscurile tot mai mari cauzate de schimbările climatice, oferind un stimulent pentru inovarea deschisă prin variația culturilor;

| 33. | sensibilizează publicul cu privire la potențialele efecte negative ale concentrării și monopolului în sectorul semințelor și invită Comisia să ia măsuri de combatere a acestora, dacă este necesar; subliniază, în acest context, importanța inovării deschise prin intermediul drepturilor amelioratorilor de plante și constată cu îngrijorare efectul negativ al brevetelor cu sferă largă de aplicare în sectorul semințelor; consideră că producția și utilizarea necomercială a soiurilor de semințe tradiționale și adaptate la condițiile locale de către cetățenii privați și micii fermieri nu ar trebui să facă obiectul unor reglementări europene și naționale disproporționate; subliniază importanța menținerii unei piețe unice puternice pentru sectorul semințelor din UE; |
| --- | --- |

33.

sensibilizează publicul cu privire la potențialele efecte negative ale concentrării și monopolului în sectorul semințelor și invită Comisia să ia măsuri de combatere a acestora, dacă este necesar; subliniază, în acest context, importanța inovării deschise prin intermediul drepturilor amelioratorilor de plante și constată cu îngrijorare efectul negativ al brevetelor cu sferă largă de aplicare în sectorul semințelor; consideră că producția și utilizarea necomercială a soiurilor de semințe tradiționale și adaptate la condițiile locale de către cetățenii privați și micii fermieri nu ar trebui să facă obiectul unor reglementări europene și naționale disproporționate; subliniază importanța menținerii unei piețe unice puternice pentru sectorul semințelor din UE;

| 34. | solicită o coordonare mai puternică la nivelul UE pentru a stimula conservarea și utilizarea durabilă a diversității genetice și crearea unei platforme comune a UE pentru schimbul de informații privind resursele genetice conservate; |
| --- | --- |

34.

solicită o coordonare mai puternică la nivelul UE pentru a stimula conservarea și utilizarea durabilă a diversității genetice și crearea unei platforme comune a UE pentru schimbul de informații privind resursele genetice conservate;

| 35. | salută anunțul privind revizuirea normelor de comercializare pentru soiurile de culturi tradiționale și adaptate la condițiile locale, pentru a contribui la conservarea și utilizarea lor sustenabilă; subliniază că este nevoie de măsuri care să faciliteze înregistrarea soiurilor de semințe, inclusiv pentru agricultura ecologică, și să garanteze un acces mai ușor pe piață a soiurilor tradiționale și adaptate la condițiile locale; |
| --- | --- |

35.

salută anunțul privind revizuirea normelor de comercializare pentru soiurile de culturi tradiționale și adaptate la condițiile locale, pentru a contribui la conservarea și utilizarea lor sustenabilă; subliniază că este nevoie de măsuri care să faciliteze înregistrarea soiurilor de semințe, inclusiv pentru agricultura ecologică, și să garanteze un acces mai ușor pe piață a soiurilor tradiționale și adaptate la condițiile locale;

| 36. | ia act de studiul privind statutul noilor tehnici genomice conform dreptului Uniunii și în lumina hotărârii Curții de Justiție în cauza C-528/16 (SWD(2021)0092), precum și de anunțul Comisiei despre intenția de a lansa o acțiune de reglementare care să includă o evaluare a impactului și o consultare publică privind plantele derivate din anumite noi tehnici genomice, cu scopul de a menține un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale și a mediului, valorificând, în același timp, potențialele beneficii ale științei și inovării, în special pentru a contribui la sustenabilitate și la obiectivele de sustenabilitate ale Pactului verde european; subliniază principiul precauției și necesitatea de a asigura transparența și libertatea de alegere pentru fermieri, procesatori și consumatori; subliniază că această acțiune ar trebui să includă evaluări ale riscurilor și o imagine de ansamblu cuprinzătoare și o evaluare a opțiunilor de trasabilitate și etichetare, pentru a realiza o supraveghere reglementară adecvată și a oferi consumatorilor informații relevante, inclusiv la produsele din țări terțe, pentru a asigura condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

36.

ia act de studiul privind statutul noilor tehnici genomice conform dreptului Uniunii și în lumina hotărârii Curții de Justiție în cauza C-528/16 (SWD(2021)0092), precum și de anunțul Comisiei despre intenția de a lansa o acțiune de reglementare care să includă o evaluare a impactului și o consultare publică privind plantele derivate din anumite noi tehnici genomice, cu scopul de a menține un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale și a mediului, valorificând, în același timp, potențialele beneficii ale științei și inovării, în special pentru a contribui la sustenabilitate și la obiectivele de sustenabilitate ale Pactului verde european; subliniază principiul precauției și necesitatea de a asigura transparența și libertatea de alegere pentru fermieri, procesatori și consumatori; subliniază că această acțiune ar trebui să includă evaluări ale riscurilor și o imagine de ansamblu cuprinzătoare și o evaluare a opțiunilor de trasabilitate și etichetare, pentru a realiza o supraveghere reglementară adecvată și a oferi consumatorilor informații relevante, inclusiv la produsele din țări terțe, pentru a asigura condiții de concurență echitabile;

| 37. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta de urgență o nouă propunere legislativă privind chestiunea clonării și a „clonării alimentelor”; insistă că această propunere ar trebui să includă interzicerea clonării, interzicerea introducerii pe piață și a importului de animale clonate, a materialului de reproducere și a descendenților acestora și interzicerea introducerii pe piață și a importului de alimente provenite de la animale clonate și de la descendenții acestora; regretă profund lipsa unor măsuri care să reglementeze clonele și descendenții acestora și reiterează faptul că nu trebuie practicate reproducerea naturală sau artificială ori proceduri de reproducere care provoacă sau pot provoca suferința ori vătămarea oricărui animal implicat și că trebuie să se asigure că hrana provenită de la animalele clonate și de la descendenții acestora nu pătrunde în lanțul alimentar; |
| --- | --- |

37.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta de urgență o nouă propunere legislativă privind chestiunea clonării și a „clonării alimentelor”; insistă că această propunere ar trebui să includă interzicerea clonării, interzicerea introducerii pe piață și a importului de animale clonate, a materialului de reproducere și a descendenților acestora și interzicerea introducerii pe piață și a importului de alimente provenite de la animale clonate și de la descendenții acestora; regretă profund lipsa unor măsuri care să reglementeze clonele și descendenții acestora și reiterează faptul că nu trebuie practicate reproducerea naturală sau artificială ori proceduri de reproducere care provoacă sau pot provoca suferința ori vătămarea oricărui animal implicat și că trebuie să se asigure că hrana provenită de la animalele clonate și de la descendenții acestora nu pătrunde în lanțul alimentar;

| 38. | subliniază rolul important al fermierilor europeni în realizarea tranziției către un sistem alimentar sustenabil și subliniază că în acest scop, trebuie puse la dispoziție resurse financiare suficiente; subliniază necesitatea ca toate metodele de producție sustenabile, inclusiv producția ecologică, producția integrată și agroecologia, să fie utilizate, promovate și sprijinite, deoarece ele pot asigura sustenabilitatea mediului, pot crește procentul de terenuri totale cultivate prin sisteme ecologice și pot oferi garanții solide în ceea ce privește calitatea, siguranța, cantitatea și prețul; |
| --- | --- |

38.

subliniază rolul important al fermierilor europeni în realizarea tranziției către un sistem alimentar sustenabil și subliniază că în acest scop, trebuie puse la dispoziție resurse financiare suficiente; subliniază necesitatea ca toate metodele de producție sustenabile, inclusiv producția ecologică, producția integrată și agroecologia, să fie utilizate, promovate și sprijinite, deoarece ele pot asigura sustenabilitatea mediului, pot crește procentul de terenuri totale cultivate prin sisteme ecologice și pot oferi garanții solide în ceea ce privește calitatea, siguranța, cantitatea și prețul;

| 39. | insistă ca planurile strategice naționale, care urmează să fie elaborate de statele membre și aprobate de Comisie în cadrul noii PAC, să garanteze un sprijin financiar adecvat tuturor fermierilor și silvicultorilor din UE pentru a-și crește competitivitatea și veniturile, astfel încât ei și familiile lor să poată avea un nivel de trai decent, să combată depopularea zonelor rurale și să mențină comunități rurale dinamice; |
| --- | --- |

39.

insistă ca planurile strategice naționale, care urmează să fie elaborate de statele membre și aprobate de Comisie în cadrul noii PAC, să garanteze un sprijin financiar adecvat tuturor fermierilor și silvicultorilor din UE pentru a-și crește competitivitatea și veniturile, astfel încât ei și familiile lor să poată avea un nivel de trai decent, să combată depopularea zonelor rurale și să mențină comunități rurale dinamice;

| 40. | salută faptul că noua PAC va oferi stimulente pentru promovarea unor modele de afaceri inovatoare, digitale, ecologice, regionale și sustenabile pentru agricultură și producția artizanală de alimente, în special prin promovarea lanțurilor scurte de aprovizionare, cum ar fi produsele cu indicații geografice protejate sau cu denumiri de origine protejate, respectând normele pieței unice și prin abordări care includ logistica locală inovatoare, de tipul „centrelor verzi”, și integrarea producției artizanale de alimente în alte servicii din zonele rurale, precum turismul sau gastronomia; subliniază că comercializarea regională a produselor agricole și parteneriatele joacă un rol important în promovarea lanțurilor de aprovizionare sustenabile; recunoaște că, atunci când nu este disponibilă producția locală, este nevoie de importuri; |
| --- | --- |

40.

salută faptul că noua PAC va oferi stimulente pentru promovarea unor modele de afaceri inovatoare, digitale, ecologice, regionale și sustenabile pentru agricultură și producția artizanală de alimente, în special prin promovarea lanțurilor scurte de aprovizionare, cum ar fi produsele cu indicații geografice protejate sau cu denumiri de origine protejate, respectând normele pieței unice și prin abordări care includ logistica locală inovatoare, de tipul „centrelor verzi”, și integrarea producției artizanale de alimente în alte servicii din zonele rurale, precum turismul sau gastronomia; subliniază că comercializarea regională a produselor agricole și parteneriatele joacă un rol important în promovarea lanțurilor de aprovizionare sustenabile; recunoaște că, atunci când nu este disponibilă producția locală, este nevoie de importuri;

| 41. | invită Comisia să aprobe planurile strategice naționale PAC care dovedesc în mod clar un angajament față de sustenabilitate din punct de vedere economic, ecologic și social și sunt în conformitate cu obiectivele Pactului verde european, cu obiectivele relevante la nivelul UE și cu Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să aprobe planurile strategice naționale PAC care dovedesc în mod clar un angajament față de sustenabilitate din punct de vedere economic, ecologic și social și sunt în conformitate cu obiectivele Pactului verde european, cu obiectivele relevante la nivelul UE și cu Acordul de la Paris;

| 42. | solicită ca aceste planuri să țină seama în mod corespunzător de provocările specifice cu care se confruntă regiunile ultraperiferice ale UE în domenii precum biodiversitatea, producția agricolă și aprovizionarea cu alimente și materii prime; subliniază că sprijinul financiar adecvat acordat prin PAC este esențial pentru a permite agriculturii UE să contribuie la tranziția către neutralitatea climatică și la conservarea biodiversității; subliniază că măsurile de sprijin consolidate, inclusiv programele de formare și serviciile de consiliere, sunt esențiale pentru ca fermierii să își joace rolul în îndeplinirea obiectivelor strategiei; solicită ca „sistemele ecologice îmbunătățite” să fie implementate în planurile strategice naționale, în conformitate cu poziția Parlamentului, ceea ce ar evita dublarea inutilă a controalelor de condiționalitate; |
| --- | --- |

42.

solicită ca aceste planuri să țină seama în mod corespunzător de provocările specifice cu care se confruntă regiunile ultraperiferice ale UE în domenii precum biodiversitatea, producția agricolă și aprovizionarea cu alimente și materii prime; subliniază că sprijinul financiar adecvat acordat prin PAC este esențial pentru a permite agriculturii UE să contribuie la tranziția către neutralitatea climatică și la conservarea biodiversității; subliniază că măsurile de sprijin consolidate, inclusiv programele de formare și serviciile de consiliere, sunt esențiale pentru ca fermierii să își joace rolul în îndeplinirea obiectivelor strategiei; solicită ca „sistemele ecologice îmbunătățite” să fie implementate în planurile strategice naționale, în conformitate cu poziția Parlamentului, ceea ce ar evita dublarea inutilă a controalelor de condiționalitate;

| 43. | subliniază că solurile sănătoase sunt o condiție prealabilă pentru asigurarea securității producției de alimente, furaje și fibre; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să prevină degradarea și mai accentuată a acestora la nivelul UE; subliniază că solul agricol este o resursă naturală de bază și că starea bună a solului este de importanță majoră în realizarea Strategiei „De la fermă la consumator”; subliniază, în acest context, importanța noii strategii privind solul și invită Comisia să adopte măsuri adecvate pe baza acesteia pentru a găsi soluțiile necesare; recunoaște caracterul esențial al materiei organice și al biodiversității solului, precum și al serviciilor și bunurilor pe care le furnizează; regretă că solurile sunt supuse unei presiuni crescânde; consideră că în toate statele membre trebuie stabilită și menținută o monitorizare strictă la nivelul UE a organismelor din sol și a tendințelor în ceea ce privește varietatea și volumul acestor organisme; |
| --- | --- |

43.

subliniază că solurile sănătoase sunt o condiție prealabilă pentru asigurarea securității producției de alimente, furaje și fibre; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să prevină degradarea și mai accentuată a acestora la nivelul UE; subliniază că solul agricol este o resursă naturală de bază și că starea bună a solului este de importanță majoră în realizarea Strategiei „De la fermă la consumator”; subliniază, în acest context, importanța noii strategii privind solul și invită Comisia să adopte măsuri adecvate pe baza acesteia pentru a găsi soluțiile necesare; recunoaște caracterul esențial al materiei organice și al biodiversității solului, precum și al serviciilor și bunurilor pe care le furnizează; regretă că solurile sunt supuse unei presiuni crescânde; consideră că în toate statele membre trebuie stabilită și menținută o monitorizare strictă la nivelul UE a organismelor din sol și a tendințelor în ceea ce privește varietatea și volumul acestor organisme;

| 44. | recunoaște importanța elementelor de peisaj cu o mare diversitate, care sunt esențiale pentru menținerea serviciilor ecosistemice de bază, precum polenizarea sau combaterea dăunătorilor naturali, în producția agricolă, acestea crescându-i productivitatea pe termen lung; salută obiectivul UE de a dedica cel puțin 10 % din suprafața agricolă în acest scop; reamintește constatările evaluării impactului din 20 octombrie 2011 intitulate „Politica agricolă comună în perspectiva anului 2020” (SEC(2011)1153), potrivit cărora la nivel de fermă nu ar fi generate efecte semnificative asupra producției sau veniturilor; |
| --- | --- |

44.

recunoaște importanța elementelor de peisaj cu o mare diversitate, care sunt esențiale pentru menținerea serviciilor ecosistemice de bază, precum polenizarea sau combaterea dăunătorilor naturali, în producția agricolă, acestea crescându-i productivitatea pe termen lung; salută obiectivul UE de a dedica cel puțin 10 % din suprafața agricolă în acest scop; reamintește constatările evaluării impactului din 20 octombrie 2011 intitulate „Politica agricolă comună în perspectiva anului 2020” (SEC(2011)1153), potrivit cărora la nivel de fermă nu ar fi generate efecte semnificative asupra producției sau veniturilor;

| 45. | subliniază că terenurile agricole sunt limitate și, prin urmare, trebuie utilizate în mod eficient; subliniază necesitatea de a include în strategie modele agricole inovatoare, cu amprente reduse asupra utilizării terenurilor, cum ar fi horticultura și creșterea insectelor; |
| --- | --- |

45.

subliniază că terenurile agricole sunt limitate și, prin urmare, trebuie utilizate în mod eficient; subliniază necesitatea de a include în strategie modele agricole inovatoare, cu amprente reduse asupra utilizării terenurilor, cum ar fi horticultura și creșterea insectelor;

| 46. | subliniază că „cultivarea protejată” a fructelor și a legumelor în sere moderne constituie un sistem de producție alimentară extrem de sustenabil, care este utilizat tot mai mult și oferă o serie de avantaje; invită Comisia să recunoască transformarea în curs din sectorul horticulturii din Europa, care permite producția alimentară mai sustenabilă și contribuie la securitatea alimentară, siguranța alimentară, creșterea utilizării eficiente a resurselor și reducerea deșeurilor alimentare de-a lungul întregului lanț de producție alimentară; subliniază că, pe lângă o amprentă redusă asupra utilizării terenurilor, horticultura modernă contribuie la diferite obiective ale strategiei, cum ar fi o nevoie redusă de factori de producție, utilizarea eficientă a resurselor și producția de fructe și legume aproape de punctul de consum, promovând astfel lanțuri de aprovizionare mai scurte și securitatea aprovizionării; invită Comisia să ia în considerare alocarea unor fonduri de investiții în cercetare și inovare pentru sisteme protejate de creștere în sere moderne care utilizează mai puține resurse și obțin randamente similare; |
| --- | --- |

46.

subliniază că „cultivarea protejată” a fructelor și a legumelor în sere moderne constituie un sistem de producție alimentară extrem de sustenabil, care este utilizat tot mai mult și oferă o serie de avantaje; invită Comisia să recunoască transformarea în curs din sectorul horticulturii din Europa, care permite producția alimentară mai sustenabilă și contribuie la securitatea alimentară, siguranța alimentară, creșterea utilizării eficiente a resurselor și reducerea deșeurilor alimentare de-a lungul întregului lanț de producție alimentară; subliniază că, pe lângă o amprentă redusă asupra utilizării terenurilor, horticultura modernă contribuie la diferite obiective ale strategiei, cum ar fi o nevoie redusă de factori de producție, utilizarea eficientă a resurselor și producția de fructe și legume aproape de punctul de consum, promovând astfel lanțuri de aprovizionare mai scurte și securitatea aprovizionării; invită Comisia să ia în considerare alocarea unor fonduri de investiții în cercetare și inovare pentru sisteme protejate de creștere în sere moderne care utilizează mai puține resurse și obțin randamente similare;

| 47. | invită Comisia să încurajeze guvernele statelor membre să extindă sau să creeze sisteme care să permită publicului să închirieze și să utilizeze terenuri aflate în proprietate publică, abandonate și neutilizate, pentru producția de alimente; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să încurajeze guvernele statelor membre să extindă sau să creeze sisteme care să permită publicului să închirieze și să utilizeze terenuri aflate în proprietate publică, abandonate și neutilizate, pentru producția de alimente;

| 48. | subliniază importanța utilizării unor cortine agroforestiere și forestiere pentru a reduce presiunea asupra pădurilor naturale, a ajuta la combaterea schimbărilor climatic și a crește productivitatea, precum și alternativele la utilizarea îngrășămintelor în producția agricolă; încurajează Comisia și statele membre ca în viitoarele lor planuri strategice naționale să dezvolte instrumente pentru a încuraja reîmpădurirea și împădurirea și pentru a promova agrosilvicultura sustenabilă, inclusiv sistemul silvopastoral, acolo unde este posibil; invită Comisia să promoveze programe de formare specializate la nivelul UE, pentru a sensibiliza fermierii cu privire la avantajele integrării vegetației lemnoase în agricultură; subliniază că refacerea și întinerirea sistemelor agroforestiere existente, precum și crearea altora noi ar contribui la îndeplinirea obiectivului strategiei privind biodiversitatea de trei miliarde de arbori, acoperind astfel atât obiectivele privind biodiversitatea și obiectivele climatice, cât și obiectivul diversificării și al circularității; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța utilizării unor cortine agroforestiere și forestiere pentru a reduce presiunea asupra pădurilor naturale, a ajuta la combaterea schimbărilor climatic și a crește productivitatea, precum și alternativele la utilizarea îngrășămintelor în producția agricolă; încurajează Comisia și statele membre ca în viitoarele lor planuri strategice naționale să dezvolte instrumente pentru a încuraja reîmpădurirea și împădurirea și pentru a promova agrosilvicultura sustenabilă, inclusiv sistemul silvopastoral, acolo unde este posibil; invită Comisia să promoveze programe de formare specializate la nivelul UE, pentru a sensibiliza fermierii cu privire la avantajele integrării vegetației lemnoase în agricultură; subliniază că refacerea și întinerirea sistemelor agroforestiere existente, precum și crearea altora noi ar contribui la îndeplinirea obiectivului strategiei privind biodiversitatea de trei miliarde de arbori, acoperind astfel atât obiectivele privind biodiversitatea și obiectivele climatice, cât și obiectivul diversificării și al circularității;

| 49. | subliniază importanța unor criterii solide și stricte pentru producerea de energie regenerabilă din biomasă și invită Comisia să propună criterii bazate pe date științifice ca parte a revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța unor criterii solide și stricte pentru producerea de energie regenerabilă din biomasă și invită Comisia să propună criterii bazate pe date științifice ca parte a revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile;

| 50. | reamintește că sistemul european agroalimentar și cel al produselor pescărești trebuie să ofere cetățenilor, în orice moment, o cantitate suficientă și variată de alimente sigure, hrănitoare, sănătoase, la prețuri accesibile și produse sustenabil; subliniază că creșterea sustenabilității economice, de mediu și sociale a producție alimentare va crește în cele din urmă reziliența pe termen mediu și lung, va crea noi oportunități economice și va contribui la utilizarea materiilor prime de origine europeană; subliniază că alimentele produse preponderent la nivel local pot contribui la toate aceste obiective, inclusiv la securitatea alimentară; reamintește că, în UE, 33 de milioane de persoane (69) nu își pot permite o masă de calitate o dată la două zile; subliniază că accesibilitatea și disponibilitatea alimentelor necesită răspunsuri politice adecvate și trebuie să rămână un element esențial în evaluarea creșterilor costurilor de producție, inclusiv a celor care rezultă din schimbarea practicilor agricole; subliniază că este necesar ca în zonele rurale să se sprijine dezvoltarea unor IMM-uri sustenabile în domeniul alimentar; |
| --- | --- |

50.

reamintește că sistemul european agroalimentar și cel al produselor pescărești trebuie să ofere cetățenilor, în orice moment, o cantitate suficientă și variată de alimente sigure, hrănitoare, sănătoase, la prețuri accesibile și produse sustenabil; subliniază că creșterea sustenabilității economice, de mediu și sociale a producție alimentare va crește în cele din urmă reziliența pe termen mediu și lung, va crea noi oportunități economice și va contribui la utilizarea materiilor prime de origine europeană; subliniază că alimentele produse preponderent la nivel local pot contribui la toate aceste obiective, inclusiv la securitatea alimentară; reamintește că, în UE, 33 de milioane de persoane (69

| 51. | îndeamnă Comisia să integreze aspectele legate de ajutorul alimentar Strategia „De la fermă la consumator”, întrucât mulți europeni se confruntă cu lipsa de alimente, în special familiile monoparentale și studenții, iar consecințele sociale și economice ale pandemiei vor duce la creșterea numărului lor; recunoaște rolul deosebit de important al asociațiilor care acordă ajutoare alimentare la nivelul Uniunii Europene; ele trebuie să primească sprijin mai amplu din cauza numărului tot mai mare de persoane care au nevoie de ajutor; consideră că pentru a îmbunătăți reziliența sistemului alimentar al UE trebuie să întărim conexiunile dintre politicile alimentare și politicile agricole la fiecare nivel, de la cel local până la cel european; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia să integreze aspectele legate de ajutorul alimentar Strategia „De la fermă la consumator”, întrucât mulți europeni se confruntă cu lipsa de alimente, în special familiile monoparentale și studenții, iar consecințele sociale și economice ale pandemiei vor duce la creșterea numărului lor; recunoaște rolul deosebit de important al asociațiilor care acordă ajutoare alimentare la nivelul Uniunii Europene; ele trebuie să primească sprijin mai amplu din cauza numărului tot mai mare de persoane care au nevoie de ajutor; consideră că pentru a îmbunătăți reziliența sistemului alimentar al UE trebuie să întărim conexiunile dintre politicile alimentare și politicile agricole la fiecare nivel, de la cel local până la cel european;

| 52. | salută faptul că Pactul verde european urmărește să asigure condiții de viață decente persoanelor care lucrează în agricultură și pescuit și pentru familiile lor; reamintește că dimensiunea socială trebuie să fie pe deplin integrată în toate inițiativele viitoare ale strategiei, împreună cu dimensiunea economică și cea de mediu; subliniază că pandemia de COVID-19 a scos la suprafață condițiile de muncă și de viață dificile și, prin urmare, subliniază importanța protejării drepturilor individuale și colective de muncă și a drepturilor sociale ale lucrătorilor agricoli, inclusiv ale lucrătorilor sezonieri și mobili angajați de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente al UE; solicită condiții de muncă și de viață adecvate pentru toți lucrătorii din sector, negocierea colectivă și protecția socială; |
| --- | --- |

52.

salută faptul că Pactul verde european urmărește să asigure condiții de viață decente persoanelor care lucrează în agricultură și pescuit și pentru familiile lor; reamintește că dimensiunea socială trebuie să fie pe deplin integrată în toate inițiativele viitoare ale strategiei, împreună cu dimensiunea economică și cea de mediu; subliniază că pandemia de COVID-19 a scos la suprafață condițiile de muncă și de viață dificile și, prin urmare, subliniază importanța protejării drepturilor individuale și colective de muncă și a drepturilor sociale ale lucrătorilor agricoli, inclusiv ale lucrătorilor sezonieri și mobili angajați de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente al UE; solicită condiții de muncă și de viață adecvate pentru toți lucrătorii din sector, negocierea colectivă și protecția socială;

| 53. | încurajează Comisia și statele membre să considere terenurile agricole, know-how-ul în agricultură, lanțul de aprovizionare cu alimente și lucrătorii din acest sector drept atuuri strategice pentru siguranța și bunăstarea tuturor europenilor și să garanteze că protecția socială și condițiile de muncă de-a lungul lanțului agroalimentar al UE, inclusiv un control adecvat al practicilor neloiale utilizate în acest lanț, îndeplinesc standardele naționale și ale UE pentru toți lucrătorii; |
| --- | --- |

53.

încurajează Comisia și statele membre să considere terenurile agricole, know-how-ul în agricultură, lanțul de aprovizionare cu alimente și lucrătorii din acest sector drept atuuri strategice pentru siguranța și bunăstarea tuturor europenilor și să garanteze că protecția socială și condițiile de muncă de-a lungul lanțului agroalimentar al UE, inclusiv un control adecvat al practicilor neloiale utilizate în acest lanț, îndeplinesc standardele naționale și ale UE pentru toți lucrătorii;

| 54. | subliniază că lucrătorii sezonieri au un rol important în buna funcționare a lanțului de aprovizionare și solicită măsuri solide pentru a asigura condiții de muncă și de viață corespunzătoare pentru aceștia; încurajează comercianții cu amănuntul să își asume responsabilitatea și să adere la criteriile de sustenabilitate socială, ecologică și economică în practicile lor în materie de achiziții; |
| --- | --- |

54.

subliniază că lucrătorii sezonieri au un rol important în buna funcționare a lanțului de aprovizionare și solicită măsuri solide pentru a asigura condiții de muncă și de viață corespunzătoare pentru aceștia; încurajează comercianții cu amănuntul să își asume responsabilitatea și să adere la criteriile de sustenabilitate socială, ecologică și economică în practicile lor în materie de achiziții;

| 55. | salută intenția Comisiei de a propune un plan de urgență pentru a gestiona crizele alimentare, ținând seama de experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 și incluzând măsuri armonizate pentru a garanta funcționarea corespunzătoare a pieței interne; consideră că promovarea proiectelor teritoriale din domeniul alimentar care stimulează dezvoltarea circuitelor alimentare scurte în statele membre poate ajuta la combaterea acestor crize; |
| --- | --- |

55.

salută intenția Comisiei de a propune un plan de urgență pentru a gestiona crizele alimentare, ținând seama de experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 și incluzând măsuri armonizate pentru a garanta funcționarea corespunzătoare a pieței interne; consideră că promovarea proiectelor teritoriale din domeniul alimentar care stimulează dezvoltarea circuitelor alimentare scurte în statele membre poate ajuta la combaterea acestor crize;

| 56. | este de părere că pandemia de COVID-19 a evidențiat cât de important este să se asigure un sistem alimentar puternic, sustenabil și rezilient, care să funcționeze în toate circumstanțele și care să poată oferi consumatorilor europeni cantități suficiente de produse alimentare locale și la prețuri abordabile; subliniază, în acest sens, că este necesar să se mențină buna funcționare a pieței unice și, în special, circulația produselor alimentare, chiar și în perioade de criză sanitară; subliniază, de asemenea, că pandemia ar trebui văzută ca o oportunitate pentru a crea un sistem alimentar sustenabil și rezilient și nu ca pretext pentru a scădea nivelul ambițiilor, întrucât chestiunile legate de sustenabilitate și de sănătate sunt interconectate; |
| --- | --- |

56.

este de părere că pandemia de COVID-19 a evidențiat cât de important este să se asigure un sistem alimentar puternic, sustenabil și rezilient, care să funcționeze în toate circumstanțele și care să poată oferi consumatorilor europeni cantități suficiente de produse alimentare locale și la prețuri abordabile; subliniază, în acest sens, că este necesar să se mențină buna funcționare a pieței unice și, în special, circulația produselor alimentare, chiar și în perioade de criză sanitară; subliniază, de asemenea, că pandemia ar trebui văzută ca o oportunitate pentru a crea un sistem alimentar sustenabil și rezilient și nu ca pretext pentru a scădea nivelul ambițiilor, întrucât chestiunile legate de sustenabilitate și de sănătate sunt interconectate;

| 57. | subliniază că este necesar, în parte din cauza perturbărilor lanțurilor de producție globale și a volatilității crescute a prețurilor cauzate de pandemia de COVID-19, să se dezvolte o autonomie strategică deschisă pentru UE, cu scopul de a asigura accesul la piețele-cheie și de a reduce dependența de importurile de bunuri esențiale, cum ar fi sursele de proteine vegetale; reiterează faptul că sistemele agroalimentare trebuie să fie recunoscute ca un aspect esențial al autonomiei strategice deschise a UE pentru a asigura disponibilitatea suficientă a unor alimente sigure și de bună calitate și pentru a menține lanțurile de aprovizionare cu alimente și fluxurile comerciale funcționale și reziliente în timpul viitoarelor crize, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

57.

subliniază că este necesar, în parte din cauza perturbărilor lanțurilor de producție globale și a volatilității crescute a prețurilor cauzate de pandemia de COVID-19, să se dezvolte o autonomie strategică deschisă pentru UE, cu scopul de a asigura accesul la piețele-cheie și de a reduce dependența de importurile de bunuri esențiale, cum ar fi sursele de proteine vegetale; reiterează faptul că sistemele agroalimentare trebuie să fie recunoscute ca un aspect esențial al autonomiei strategice deschise a UE pentru a asigura disponibilitatea suficientă a unor alimente sigure și de bună calitate și pentru a menține lanțurile de aprovizionare cu alimente și fluxurile comerciale funcționale și reziliente în timpul viitoarelor crize, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Acordul de la Paris;

| 58. | subliniază că sectorul agroalimentar sprijină nu numai fermierii, ci și întreprinderile din amonte și din aval, garantează și creează locuri de muncă și este coloana vertebrală a întregii industrii alimentare; subliniază, în acest sens, că conservarea peisajului cultural este forța motrice pentru zonele rurale active; subliniază importanța artizanatului tradițional în producția regională și locală de alimente și diversitatea culturală bogată care rezultă din aceasta; reamintește că menținerea și transmiterea cunoștințelor în domeniul artizanal în producția de alimente ar trebui, de asemenea, să fie sprijinite ca parte integrantă orizontală a Strategiei „De la fermă la consumator”, de exemplu, printr-o includere mai bună a acestora în programele participative de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

58.

subliniază că sectorul agroalimentar sprijină nu numai fermierii, ci și întreprinderile din amonte și din aval, garantează și creează locuri de muncă și este coloana vertebrală a întregii industrii alimentare; subliniază, în acest sens, că conservarea peisajului cultural este forța motrice pentru zonele rurale active; subliniază importanța artizanatului tradițional în producția regională și locală de alimente și diversitatea culturală bogată care rezultă din aceasta; reamintește că menținerea și transmiterea cunoștințelor în domeniul artizanal în producția de alimente ar trebui, de asemenea, să fie sprijinite ca parte integrantă orizontală a Strategiei „De la fermă la consumator”, de exemplu, printr-o includere mai bună a acestora în programele participative de cercetare și dezvoltare;

| 59. | își exprimă dezamăgirea profundă legată de faptul că, în Strategia „De la fermă la consumator”, nu au fost subliniate contribuția importantă și potențialul sectorului pescuitului și acvaculturii; îndeamnă Comisia să acorde atenția cuvenită naturii specifice a pescuitului și acvaculturii în toate viitoarele propuneri legislative, strategii sau orientări; evidențiază că este nevoie de o abordare ecosistemică pentru a aduce populațiile de pește la niveluri sustenabile și a reface ecosistemele marine și costiere; abordarea ar trebui să se concentreze totodată pe beneficiile și sustenabilitatea socială, economică și de mediu a sectoarelor pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

59.

își exprimă dezamăgirea profundă legată de faptul că, în Strategia „De la fermă la consumator”, nu au fost subliniate contribuția importantă și potențialul sectorului pescuitului și acvaculturii; îndeamnă Comisia să acorde atenția cuvenită naturii specifice a pescuitului și acvaculturii în toate viitoarele propuneri legislative, strategii sau orientări; evidențiază că este nevoie de o abordare ecosistemică pentru a aduce populațiile de pește la niveluri sustenabile și a reface ecosistemele marine și costiere; abordarea ar trebui să se concentreze totodată pe beneficiile și sustenabilitatea socială, economică și de mediu a sectoarelor pescuitului și acvaculturii;

| 60. | subliniază că existența unor cadre juridice solide și fiabile pentru sectorul pescuitului și acvaculturii, care aplică în mod consecvent principiul precauției și sunt aliniate la orientările strategice actualizate de dezvoltare sustenabilă a acvaculturii din UE, ar trebui să ofere baza pentru exploatarea sustenabilă a potențialului oferit de sector și pentru măsuri de protecție și sănătate animală mai bune, printre care: utilizarea redusă a medicamentelor de uz veterinar și a antibioticelor, creșteri ulterioare ale populațiilor de pește și mai multă claritate în folosirea spațiului și a licențelor pentru toate utilizările antropogene, inclusiv în acvacultură, permițând o mai mare predictibilitate a investițiilor fără a zădărnici legislația în domeniul mediului; subliniază importanța unui mecanism transparent și participativ, în conformitate cu Directiva 2014/89/UE privind amenajarea spațiului maritim, pentru alocarea echitabilă a spațiului către toate părțile interesate; subliniază necesitatea de a respecta pe deplin zonele marine protejate; |
| --- | --- |

60.

subliniază că existența unor cadre juridice solide și fiabile pentru sectorul pescuitului și acvaculturii, care aplică în mod consecvent principiul precauției și sunt aliniate la orientările strategice actualizate de dezvoltare sustenabilă a acvaculturii din UE, ar trebui să ofere baza pentru exploatarea sustenabilă a potențialului oferit de sector și pentru măsuri de protecție și sănătate animală mai bune, printre care: utilizarea redusă a medicamentelor de uz veterinar și a antibioticelor, creșteri ulterioare ale populațiilor de pește și mai multă claritate în folosirea spațiului și a licențelor pentru toate utilizările antropogene, inclusiv în acvacultură, permițând o mai mare predictibilitate a investițiilor fără a zădărnici legislația în domeniul mediului; subliniază importanța unui mecanism transparent și participativ, în conformitate cu Directiva 2014/89/UE privind amenajarea spațiului maritim, pentru alocarea echitabilă a spațiului către toate părțile interesate; subliniază necesitatea de a respecta pe deplin zonele marine protejate;

| 61. | subliniază că pentru a garanta siguranța alimentară, transparența pentru consumatori, sector și diferitele administrații, pentru a combate pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a atinge obiectivele Pactului verde și ODD sunt esențiale mecanisme de trasabilitate adecvate, care să răspundă cerințelor consumatorilor prin informații despre locul, momentul, modul și tipul de pește capturat sau crescut, inclusiv o etichetă indicând originea, metoda de producție și standardele ridicate de sustenabilitate și de bunăstare a animalelor la toate produsele vândute pe piețele UE și la cele importate din afara UE; subliniază, în acest sens, importanța tehnologiilor sigure din punct de vedere cibernetic în dezvoltarea unor sisteme de trasabilitate precise și descentralizate; solicită o abordare coordonată pentru a asigura coerența între diferitele inițiative pe această temă, implicând toți actorii din lanțul valoric; solicită măsuri de control pentru a garanta că toate produsele pescărești importate pe piața UE respectă standardele sociale convenite la nivel internațional, cum sunt cele prevăzute în Convenția OIM nr. 188 privind munca în domeniul pescuitului și puse în aplicare în UE prin Directiva (UE) 2017/159 a Consiliului (70), pentru a preveni vânzarea pe piața UE a produselor pescărești capturate de nave care nu respectă standarde sociale minime; |
| --- | --- |

61.

subliniază că pentru a garanta siguranța alimentară, transparența pentru consumatori, sector și diferitele administrații, pentru a combate pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a atinge obiectivele Pactului verde și ODD sunt esențiale mecanisme de trasabilitate adecvate, care să răspundă cerințelor consumatorilor prin informații despre locul, momentul, modul și tipul de pește capturat sau crescut, inclusiv o etichetă indicând originea, metoda de producție și standardele ridicate de sustenabilitate și de bunăstare a animalelor la toate produsele vândute pe piețele UE și la cele importate din afara UE; subliniază, în acest sens, importanța tehnologiilor sigure din punct de vedere cibernetic în dezvoltarea unor sisteme de trasabilitate precise și descentralizate; solicită o abordare coordonată pentru a asigura coerența între diferitele inițiative pe această temă, implicând toți actorii din lanțul valoric; solicită măsuri de control pentru a garanta că toate produsele pescărești importate pe piața UE respectă standardele sociale convenite la nivel internațional, cum sunt cele prevăzute în Convenția OIM nr. 188 privind munca în domeniul pescuitului și puse în aplicare în UE prin Directiva (UE) 2017/159 a Consiliului (70

| 62. | reamintește obiectivele PCP vizând să garanteze exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine vii, refacerea și menținerea populațiilor de pește peste nivelurile de biomasă capabile să asigure o producție maximă sustenabilă, precum și rentabilitatea activităților de pescuit, să contribuie la aprovizionarea pieței UE cu alimente foarte nutritive și să reducă dependența pieței UE de importurile de alimente; insistă că este nevoie să se îmbunătățească monitorizarea, controlul și punerea în aplicare a PCP, inclusiv punerea în aplicare integrală a obligației de debarcare și introducerea monitorizării electronice a anumitor nave; |
| --- | --- |

62.

reamintește obiectivele PCP vizând să garanteze exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine vii, refacerea și menținerea populațiilor de pește peste nivelurile de biomasă capabile să asigure o producție maximă sustenabilă, precum și rentabilitatea activităților de pescuit, să contribuie la aprovizionarea pieței UE cu alimente foarte nutritive și să reducă dependența pieței UE de importurile de alimente; insistă că este nevoie să se îmbunătățească monitorizarea, controlul și punerea în aplicare a PCP, inclusiv punerea în aplicare integrală a obligației de debarcare și introducerea monitorizării electronice a anumitor nave;

| 63. | invită Comisia și statele membre să pornească de la practicile sustenabile existente și să faciliteze, să încurajeze și să ofere sprijin adecvat pentru tranziția către pescuitul și acvacultura cu impact redus și dezvoltarea durabilă a sectoarelor, inclusiv a pescuitului costier la scară mică, spre exemplu prin folosirea de unelte de pescuit selective, acvacultura ecologică, inclusiv organică, și soluții de eficiență energetică, precum și prin creșterea procentului cotelor naționale alocate pescuitului costier la scară mică; subliniază nevoia de a sprijini pescarii și întreprinderile din domeniul pescuitului, inclusiv din regiunile ultraperiferice, în tranziția spre practici majoritar digitale prin investiții importante în formare și finanțări în scopul digitalizării și punerii în practică a instrumentelor „verzi”; subliniază importanța Fondului european pentru pescuit și acvacultură (FEAMAPA) în promovarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și modernizarea sectorului pescuitului conform obiectivelor PCP; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia și statele membre să pornească de la practicile sustenabile existente și să faciliteze, să încurajeze și să ofere sprijin adecvat pentru tranziția către pescuitul și acvacultura cu impact redus și dezvoltarea durabilă a sectoarelor, inclusiv a pescuitului costier la scară mică, spre exemplu prin folosirea de unelte de pescuit selective, acvacultura ecologică, inclusiv organică, și soluții de eficiență energetică, precum și prin creșterea procentului cotelor naționale alocate pescuitului costier la scară mică; subliniază nevoia de a sprijini pescarii și întreprinderile din domeniul pescuitului, inclusiv din regiunile ultraperiferice, în tranziția spre practici majoritar digitale prin investiții importante în formare și finanțări în scopul digitalizării și punerii în practică a instrumentelor „verzi”; subliniază importanța Fondului european pentru pescuit și acvacultură (FEAMAPA) în promovarea dezvoltării unei economii albastre sustenabile și modernizarea sectorului pescuitului conform obiectivelor PCP;

| 64. | solicită Consiliului Uniunii Europene să publice în mod proactiv toate documentele legate de adoptarea reglementărilor privind capturile totale admisibile (TAC), în conformitate cu recomandarea Ombudsmanului European în cauza 640/2019/FP; |
| --- | --- |

64.

solicită Consiliului Uniunii Europene să publice în mod proactiv toate documentele legate de adoptarea reglementărilor privind capturile totale admisibile (TAC), în conformitate cu recomandarea Ombudsmanului European în cauza 640/2019/FP;

| 65. | subliniază nevoia de a monitoriza și promova exploatarea responsabilă a resurselor piscicole, aplicând totodată toleranță zero în lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, prin utilizarea deplină a instrumentelor de care dispune UE în temeiul Regulamentului INN (71), și anume „cartonașele roșii” în cazul în care o țară nu respectă cerințele UE și consolidarea politicii de acorduri în domeniul pescuitului sustenabil cu țările din afara UE; subliniază că aceste acorduri trebuie să devină cu adevărat sustenabile și să respecte cele mai actuale opinii științifice și nu trebuie să fie o amenințare pentru sectorul pescuitului la scară mică din țările din afara UE și nici să pericliteze securitatea alimentară pe plan local; |
| --- | --- |

65.

subliniază nevoia de a monitoriza și promova exploatarea responsabilă a resurselor piscicole, aplicând totodată toleranță zero în lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, prin utilizarea deplină a instrumentelor de care dispune UE în temeiul Regulamentului INN (71

| 66. | îndeamnă Comisia și statele membre să concretizeze măsurile obligatorii din punct de vedere juridic la care s-au angajat în contextul siturilor marine Natura 2000, să adopte o abordare holistică asupra mediului marin și să combată cauzele profunde ale poluării apei, precum deșeurile marine și apele reziduale urbane și industriale, punând capăt practicilor dăunătoare mediului marin și sănătății umane și stimulând colectarea sustenabilă a deșeurilor maritime de către pescari, evitând în același timp consumul suplimentar de combustibil și emisiile, precum și capturile accidentale de animale marine și impactul negativ asupra ecosistemelor; să pună în aplicare măsuri pentru a îmbunătăți calitatea apei și controlul bolilor și pentru a limita densitatea de stocare în producția acvaculturii, în interesul sănătății umane și al bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

66.

îndeamnă Comisia și statele membre să concretizeze măsurile obligatorii din punct de vedere juridic la care s-au angajat în contextul siturilor marine Natura 2000, să adopte o abordare holistică asupra mediului marin și să combată cauzele profunde ale poluării apei, precum deșeurile marine și apele reziduale urbane și industriale, punând capăt practicilor dăunătoare mediului marin și sănătății umane și stimulând colectarea sustenabilă a deșeurilor maritime de către pescari, evitând în același timp consumul suplimentar de combustibil și emisiile, precum și capturile accidentale de animale marine și impactul negativ asupra ecosistemelor; să pună în aplicare măsuri pentru a îmbunătăți calitatea apei și controlul bolilor și pentru a limita densitatea de stocare în producția acvaculturii, în interesul sănătății umane și al bunăstării animalelor;

| 67. | subliniază valoarea muncii femeilor și bărbaților din sectorul pescuitului și acvaculturii și rolul important al femeilor în prelucrarea, promovarea și comercializarea peștelui capturat; reamintește potențialul acvaculturii și pescuitului sustenabil de a crea locuri de muncă ecologice și consideră că tranziția ecologică a sistemelor alimentare, inclusiv a pescuitului, ar trebui să aibă loc într-un mod care să asigure un venit echitabil și o poziție puternică de-a lungul lanțului valoric; evidențiază, în acest sens, importanța participării active a organizațiilor de producători din sectorul pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

67.

subliniază valoarea muncii femeilor și bărbaților din sectorul pescuitului și acvaculturii și rolul important al femeilor în prelucrarea, promovarea și comercializarea peștelui capturat; reamintește potențialul acvaculturii și pescuitului sustenabil de a crea locuri de muncă ecologice și consideră că tranziția ecologică a sistemelor alimentare, inclusiv a pescuitului, ar trebui să aibă loc într-un mod care să asigure un venit echitabil și o poziție puternică de-a lungul lanțului valoric; evidențiază, în acest sens, importanța participării active a organizațiilor de producători din sectorul pescuitului și acvaculturii;

| 68. | invită Comisia și statele membre să sprijine și să încurajeze dezvoltarea de tehnici și unelte de pescuit mai sustenabile și a unor metode care să atenueze suferința peștilor și nevertebratelor marine în timpul capturării, debarcării, transportului și sacrificării, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile, precum și îmbunătățirea standardelor de bunăstare a peștilor de crescătorie, pentru a reduce stresul și a îmbunătăți calitatea peștelui; subliniază că Uniunea ar trebui să sprijine și să încurajeze investițiile în astfel de echipamente, metode și tehnici ameliorate; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia și statele membre să sprijine și să încurajeze dezvoltarea de tehnici și unelte de pescuit mai sustenabile și a unor metode care să atenueze suferința peștilor și nevertebratelor marine în timpul capturării, debarcării, transportului și sacrificării, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile, precum și îmbunătățirea standardelor de bunăstare a peștilor de crescătorie, pentru a reduce stresul și a îmbunătăți calitatea peștelui; subliniază că Uniunea ar trebui să sprijine și să încurajeze investițiile în astfel de echipamente, metode și tehnici ameliorate;

| 69. | subliniază contribuția pescuitului în iazuri, cu practicile sale tradiționale de management, la realizarea obiectivelor Strategiei „De la fermă la consumator” și ale strategiei interconectate privind biodiversitatea; subliniază că zonele de iaz cultivate oferă habitate pentru speciile rare, au o contribuție benefică la protecția climei și la rezervele de apă, au rol de absorbanți de nutrienți, rețin sedimentele și contribuie la producția sustenabilă a alimentelor regionale; invită Comisia și statele membre să ia în considerare pescuitul în iazuri în cadrul măsurilor și programelor relevante; |
| --- | --- |

69.

subliniază contribuția pescuitului în iazuri, cu practicile sale tradiționale de management, la realizarea obiectivelor Strategiei „De la fermă la consumator” și ale strategiei interconectate privind biodiversitatea; subliniază că zonele de iaz cultivate oferă habitate pentru speciile rare, au o contribuție benefică la protecția climei și la rezervele de apă, au rol de absorbanți de nutrienți, rețin sedimentele și contribuie la producția sustenabilă a alimentelor regionale; invită Comisia și statele membre să ia în considerare pescuitul în iazuri în cadrul măsurilor și programelor relevante;

| 70. | reamintește că producătorii primari se află într-o poziție semnificativ mai dezavantajată în ceea ce privește veniturile, comparativ cu alți operatori de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente și cu restul economiei deopotrivă; subliniază că este esențial să se întărească poziția producătorilor primari în lanțul de aprovizionare cu alimente, în special a producătorilor mici și mijlocii, astfel încât să obțină o parte echitabilă din valoarea adăugată a alimentelor produse în mod sustenabil, spre exemplu prin încurajarea cooperării și a acțiunilor colective, valorificând posibilitățile oferite în cadrul organizărilor comune ale piețelor pentru produsele agricole, pescărești și de acvacultură, inclusiv prin adaptarea normelor în materie de concurență; |
| --- | --- |

70.

reamintește că producătorii primari se află într-o poziție semnificativ mai dezavantajată în ceea ce privește veniturile, comparativ cu alți operatori de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente și cu restul economiei deopotrivă; subliniază că este esențial să se întărească poziția producătorilor primari în lanțul de aprovizionare cu alimente, în special a producătorilor mici și mijlocii, astfel încât să obțină o parte echitabilă din valoarea adăugată a alimentelor produse în mod sustenabil, spre exemplu prin încurajarea cooperării și a acțiunilor colective, valorificând posibilitățile oferite în cadrul organizărilor comune ale piețelor pentru produsele agricole, pescărești și de acvacultură, inclusiv prin adaptarea normelor în materie de concurență;

| 71. | subliniază că asigurarea unui venit stabil și echitabil pentru producătorii primari este esențială pentru a permite tranziția sistemului alimentar către o mai mare sustenabilitate și o agricultură mai circulară, pentru combaterea practicilor comerciale neloiale și pentru gestionarea riscurilor și a crizelor; solicită ca producătorii primari din întreaga UE să fie sprijiniți în realizarea acestei tranziții, inclusiv prin adoptarea de noi tehnologii și prin creșterea eficienței în ceea ce privește sistemele agricole, gestionarea deșeurilor, furnizarea de factori de producție și ambalarea; subliniază că prețurile de producție ar trebui să acopere costurile de producție și să reflecte sustenabilitatea socială, economică și de mediu și să fie, prin urmare, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; |
| --- | --- |

71.

subliniază că asigurarea unui venit stabil și echitabil pentru producătorii primari este esențială pentru a permite tranziția sistemului alimentar către o mai mare sustenabilitate și o agricultură mai circulară, pentru combaterea practicilor comerciale neloiale și pentru gestionarea riscurilor și a crizelor; solicită ca producătorii primari din întreaga UE să fie sprijiniți în realizarea acestei tranziții, inclusiv prin adoptarea de noi tehnologii și prin creșterea eficienței în ceea ce privește sistemele agricole, gestionarea deșeurilor, furnizarea de factori de producție și ambalarea; subliniază că prețurile de producție ar trebui să acopere costurile de producție și să reflecte sustenabilitatea socială, economică și de mediu și să fie, prin urmare, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european;

| 72. | consideră că acordurile sectoriale trebuie încurajate pentru a se asigura repartizarea echitabilă a valorii pentru fermieri și, în același timp, pentru a se asigura o mai mare transparență și trasabilitate a lanțului de aprovizionare în ansamblul său, stimulând angajarea unui număr mai mare de tineri în sector; |
| --- | --- |

72.

consideră că acordurile sectoriale trebuie încurajate pentru a se asigura repartizarea echitabilă a valorii pentru fermieri și, în același timp, pentru a se asigura o mai mare transparență și trasabilitate a lanțului de aprovizionare în ansamblul său, stimulând angajarea unui număr mai mare de tineri în sector;

| 73. | salută obiectivul de scurtare a lanțurilor de aprovizionare; subliniază totuși realitatea statelor membre și a teritoriilor insulare, deconectate de Europa continentală, confruntate cu probleme de izolare și dependență de importurile de produse necesare, cum ar fi cerealele pentru hrana animalelor, care trebuie respectată la punerea în aplicare a măsurilor de reducere a dependenței de transportul pe distanțe lungi și de alte măsuri care vor scurta lanțurile de aprovizionare; subliniază că, fără transportul pe distanțe lungi al anumitor produse alimentare, securitatea alimentară a acestor zone deconectate ar fi periclitată; |
| --- | --- |

73.

salută obiectivul de scurtare a lanțurilor de aprovizionare; subliniază totuși realitatea statelor membre și a teritoriilor insulare, deconectate de Europa continentală, confruntate cu probleme de izolare și dependență de importurile de produse necesare, cum ar fi cerealele pentru hrana animalelor, care trebuie respectată la punerea în aplicare a măsurilor de reducere a dependenței de transportul pe distanțe lungi și de alte măsuri care vor scurta lanțurile de aprovizionare; subliniază că, fără transportul pe distanțe lungi al anumitor produse alimentare, securitatea alimentară a acestor zone deconectate ar fi periclitată;

| 74. | constată că așteptările cetățenilor evoluează și determină schimbări semnificative pe piața alimentară, ceea ce conduce la o cerere tot mai mare de alimente produse la nivel local; subliniază importanța alimentelor produse la nivel local, oportunitățile pe care le oferă fermierilor noștri și contribuțiile pozitive semnificative pe care le pot aduce mediului nostru; încurajează, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze în mod activ dezvoltarea unor strategii alimentare locale, alături de inițiative privind lanțurile de aprovizionare scurte; |
| --- | --- |

74.

constată că așteptările cetățenilor evoluează și determină schimbări semnificative pe piața alimentară, ceea ce conduce la o cerere tot mai mare de alimente produse la nivel local; subliniază importanța alimentelor produse la nivel local, oportunitățile pe care le oferă fermierilor noștri și contribuțiile pozitive semnificative pe care le pot aduce mediului nostru; încurajează, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze în mod activ dezvoltarea unor strategii alimentare locale, alături de inițiative privind lanțurile de aprovizionare scurte;

| 75. | recunoaște importanța alimentelor ecologice proaspete consumate la nivel local, care aduc beneficii pentru sănătatea consumatorilor și pentru mediu; subliniază potențialul uriaș pe care îl prezintă promovarea cooperării dintre producătorii primari locali și furnizorii de servicii turistice, care ar putea îmbunătăți consumul de alimente proaspete cultivate la nivel local; solicită introducerea unor măsuri de sprijin pentru a promova această cooperare; |
| --- | --- |

75.

recunoaște importanța alimentelor ecologice proaspete consumate la nivel local, care aduc beneficii pentru sănătatea consumatorilor și pentru mediu; subliniază potențialul uriaș pe care îl prezintă promovarea cooperării dintre producătorii primari locali și furnizorii de servicii turistice, care ar putea îmbunătăți consumul de alimente proaspete cultivate la nivel local; solicită introducerea unor măsuri de sprijin pentru a promova această cooperare;

| 76. | solicită promovarea unor măsuri care să permită prelucrarea materiilor prime cât mai aproape posibil de locul lor de origine, ceea ce reduce semnificativ amprenta de carbon și asigură o mai bună trasabilitate a produselor alimentare; |
| --- | --- |

76.

solicită promovarea unor măsuri care să permită prelucrarea materiilor prime cât mai aproape posibil de locul lor de origine, ceea ce reduce semnificativ amprenta de carbon și asigură o mai bună trasabilitate a produselor alimentare;

| 77. | subliniază că, deși noile modele de afaceri sustenabile constituie oportunități enorme pentru IMM-uri, câteva inițiative prevăzute în strategie ar putea conduce la crearea unei birocrații substanțiale; salută angajamentul Comisiei de a adera la instrumente mai bune de reglementare, de a evalua impactul asupra IMM-urilor, precum și de a adopta măsuri pentru a promova modele de afaceri sustenabile și circulare, în mod specific pentru IMM-uri, de a utiliza Fondul InvestEU pentru a facilita accesul IMM-urilor la finanțare și de a oferi soluții adaptate pentru a ajuta IMM-urile să dezvolte noi competențe și modele de afaceri; îndeamnă Comisia și statele membre să reducă sarcina administrativă pentru participanții mici și mijlocii la lanțul alimentar, prin măsuri precum simplificarea proceselor de înregistrare și eficientizarea permiselor, a licențelor și a aprobărilor și, de asemenea, prin asigurarea faptului că organismele de reglementare relevante sunt dotate în mod corespunzător cu personal, pentru ca micii producători de alimente să își introducă produsele pe piață cât mai repede și cât mai ușor posibil; |
| --- | --- |

77.

subliniază că, deși noile modele de afaceri sustenabile constituie oportunități enorme pentru IMM-uri, câteva inițiative prevăzute în strategie ar putea conduce la crearea unei birocrații substanțiale; salută angajamentul Comisiei de a adera la instrumente mai bune de reglementare, de a evalua impactul asupra IMM-urilor, precum și de a adopta măsuri pentru a promova modele de afaceri sustenabile și circulare, în mod specific pentru IMM-uri, de a utiliza Fondul InvestEU pentru a facilita accesul IMM-urilor la finanțare și de a oferi soluții adaptate pentru a ajuta IMM-urile să dezvolte noi competențe și modele de afaceri; îndeamnă Comisia și statele membre să reducă sarcina administrativă pentru participanții mici și mijlocii la lanțul alimentar, prin măsuri precum simplificarea proceselor de înregistrare și eficientizarea permiselor, a licențelor și a aprobărilor și, de asemenea, prin asigurarea faptului că organismele de reglementare relevante sunt dotate în mod corespunzător cu personal, pentru ca micii producători de alimente să își introducă produsele pe piață cât mai repede și cât mai ușor posibil;

| 78. | consideră că bugetul alocat pentru realizarea nivelului de ambiție al Pactului verde al UE și al Mecanismului pentru o tranziție justă este insuficient pentru a gestiona, într-o manieră sustenabilă din punct de vedere social, consecințele transformării preconizate; solicită ca Mecanismul pentru o tranziție justă să acopere și regiunile agricole care pot fi afectate negativ și subliniază necesitatea de a asigura implicarea adecvată a partenerilor sociali în definirea și punerea în aplicare a inițiativelor viitoare ale strategiei; reamintește că tranziția la acest sistem va necesita investiții semnificative și nu poate fi realizată fără colaborarea și sprijinul fermierilor europeni; |
| --- | --- |

78.

consideră că bugetul alocat pentru realizarea nivelului de ambiție al Pactului verde al UE și al Mecanismului pentru o tranziție justă este insuficient pentru a gestiona, într-o manieră sustenabilă din punct de vedere social, consecințele transformării preconizate; solicită ca Mecanismul pentru o tranziție justă să acopere și regiunile agricole care pot fi afectate negativ și subliniază necesitatea de a asigura implicarea adecvată a partenerilor sociali în definirea și punerea în aplicare a inițiativelor viitoare ale strategiei; reamintește că tranziția la acest sistem va necesita investiții semnificative și nu poate fi realizată fără colaborarea și sprijinul fermierilor europeni;

| 79. | îndeamnă Comisia să asigure aplicarea temeinică a Directivei (UE) 2019/633 privind practicile comerciale neloiale și să monitorizeze cu atenție transpunerea sa în legislația națională; îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de consolidare a poziției fermierilor în lanțul de aprovizionare cu alimente și să prezinte propuneri concrete în conformitate cu strategia; |
| --- | --- |

79.

îndeamnă Comisia să asigure aplicarea temeinică a Directivei (UE) 2019/633 privind practicile comerciale neloiale și să monitorizeze cu atenție transpunerea sa în legislația națională; îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de consolidare a poziției fermierilor în lanțul de aprovizionare cu alimente și să prezinte propuneri concrete în conformitate cu strategia;

| 80. | reiterează că produsele alimentare cu dublu standard de calitate sunt inacceptabile și trebuie să fie eliminate complet pentru a evita discriminarea și inducerea în eroare a consumatorilor UE; consideră, prin urmare, că strategia „De la fermă la consumator” trebuie să includă dispoziții care să prevină standardele duble de calitate a alimentelor și, în acest scop, invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația de pe piață și să propună o legislație specifică acolo unde este necesar; subliniază deopotrivă rolul organizațiilor de consumatori în identificarea acestor practici înșelătoare; |
| --- | --- |

80.

reiterează că produsele alimentare cu dublu standard de calitate sunt inacceptabile și trebuie să fie eliminate complet pentru a evita discriminarea și inducerea în eroare a consumatorilor UE; consideră, prin urmare, că strategia „De la fermă la consumator” trebuie să includă dispoziții care să prevină standardele duble de calitate a alimentelor și, în acest scop, invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația de pe piață și să propună o legislație specifică acolo unde este necesar; subliniază deopotrivă rolul organizațiilor de consumatori în identificarea acestor practici înșelătoare;

| 81. | reamintește, prin urmare, Comisiei că este necesar să se dea curs Codului de conduită al UE privind practicile comerciale și de comercializare responsabile, elaborând un cadru de monitorizare pentru sectorul alimentar și cel al comerțului cu amănuntul și prevăzând măsuri legislative în cazul în care progresele în ceea ce privește integrarea considerentelor de sustenabilitate economică, de mediu, sociale și de bunăstarea animalelor în strategiile întreprinderilor sunt insuficiente, promovând și recompensând astfel eforturile producătorilor agricoli sustenabili, sporind în același timp disponibilitatea și accesibilitatea opțiunilor alimentare sănătoase și sustenabile și reducând amprenta ecologică globală a sistemului alimentar și costurile sociale ale regimurilor alimentare nesănătoase; |
| --- | --- |

81.

reamintește, prin urmare, Comisiei că este necesar să se dea curs Codului de conduită al UE privind practicile comerciale și de comercializare responsabile, elaborând un cadru de monitorizare pentru sectorul alimentar și cel al comerțului cu amănuntul și prevăzând măsuri legislative în cazul în care progresele în ceea ce privește integrarea considerentelor de sustenabilitate economică, de mediu, sociale și de bunăstarea animalelor în strategiile întreprinderilor sunt insuficiente, promovând și recompensând astfel eforturile producătorilor agricoli sustenabili, sporind în același timp disponibilitatea și accesibilitatea opțiunilor alimentare sănătoase și sustenabile și reducând amprenta ecologică globală a sistemului alimentar și costurile sociale ale regimurilor alimentare nesănătoase;

| 82. | insistă că este necesar ca Codul de conduită al UE pentru întreprinderile din sectorul alimentar și din cel al comerțului cu amănuntul să se axeze pe angajamente care sunt relevante pentru modelarea unor medii alimentare sănătoase și sustenabile și care sunt specifice, măsurabile, limitate în timp, care pot combate standardele duble din domeniul practicilor agroalimentare și sunt centrate pe principalele operațiuni ale entităților implicate; |
| --- | --- |

82.

insistă că este necesar ca Codul de conduită al UE pentru întreprinderile din sectorul alimentar și din cel al comerțului cu amănuntul să se axeze pe angajamente care sunt relevante pentru modelarea unor medii alimentare sănătoase și sustenabile și care sunt specifice, măsurabile, limitate în timp, care pot combate standardele duble din domeniul practicilor agroalimentare și sunt centrate pe principalele operațiuni ale entităților implicate;

| 83. | subliniază că este important să se stopeze și să se combată consolidarea și concentrarea în sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, în scopul de a asigura prețuri echitabile pentru fermieri și condiții de muncă decente pentru lucrători; insistă că este necesar ca actorii din amonte să țină seama de costurile de producție agricolă și să se aplice prețuri echitabile în toate verigile lanțului de aprovizionare; reamintește că este important să se îmbunătățească reziliența fermierilor pe piață prin obținerea unei valori mai ridicate din lanțul alimentar, care se realizează prin încurajarea participării acestora, de exemplu, la organizații de producători sau la cooperative; |
| --- | --- |

83.

subliniază că este important să se stopeze și să se combată consolidarea și concentrarea în sectorul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, în scopul de a asigura prețuri echitabile pentru fermieri și condiții de muncă decente pentru lucrători; insistă că este necesar ca actorii din amonte să țină seama de costurile de producție agricolă și să se aplice prețuri echitabile în toate verigile lanțului de aprovizionare; reamintește că este important să se îmbunătățească reziliența fermierilor pe piață prin obținerea unei valori mai ridicate din lanțul alimentar, care se realizează prin încurajarea participării acestora, de exemplu, la organizații de producători sau la cooperative;

| 84. | solicită să se îmbunătățească în mod nediscriminatoriu politica UE de promovare a produselor agricole și alimentare, precum și programul UE pentru școli și inițiativa „Prânzuri școlare sănătoase în Europa”; consideră că aceste îmbunătățiri ar trebui să consolideze producția agricolă europeană de înaltă calitate și să contribuie la producția și consumul sustenabile în conformitate cu prezenta strategie, cu Pactul verde european și cu ODD; consideră că aceste îmbunătățiri ar trebui să se concentreze pe mesajele educaționale bazate pe datele științifice disponibile, pe etichetele de calitate ale UE, cum ar fi eticheta ecologică a UE și indicațiile geografice, pe lanțurile scurte, locale și regionale de aprovizionare, pe alimentația și stilurile de viață sănătoase, precum și pe promovarea unui consum mai mare de fructe și legume ca parte a unui regim alimentar variat și echilibrat, precum și pe scăderea aportului de zahăr, sare și grăsimi, cu scopul de a reduce ratele obezității; |
| --- | --- |

84.

solicită să se îmbunătățească în mod nediscriminatoriu politica UE de promovare a produselor agricole și alimentare, precum și programul UE pentru școli și inițiativa „Prânzuri școlare sănătoase în Europa”; consideră că aceste îmbunătățiri ar trebui să consolideze producția agricolă europeană de înaltă calitate și să contribuie la producția și consumul sustenabile în conformitate cu prezenta strategie, cu Pactul verde european și cu ODD; consideră că aceste îmbunătățiri ar trebui să se concentreze pe mesajele educaționale bazate pe datele științifice disponibile, pe etichetele de calitate ale UE, cum ar fi eticheta ecologică a UE și indicațiile geografice, pe lanțurile scurte, locale și regionale de aprovizionare, pe alimentația și stilurile de viață sănătoase, precum și pe promovarea unui consum mai mare de fructe și legume ca parte a unui regim alimentar variat și echilibrat, precum și pe scăderea aportului de zahăr, sare și grăsimi, cu scopul de a reduce ratele obezității;

| 85. | subliniază, de asemenea, în contextul programului de promovare al UE, importanța înverzirii mediului atât în interior, cât și în exterior, ca soluție naturală la efectele schimbărilor climatice și la poluarea aerului, precum și pentru un mediu de viață sănătos și care oferă bunăstare oamenilor; |
| --- | --- |

85.

subliniază, de asemenea, în contextul programului de promovare al UE, importanța înverzirii mediului atât în interior, cât și în exterior, ca soluție naturală la efectele schimbărilor climatice și la poluarea aerului, precum și pentru un mediu de viață sănătos și care oferă bunăstare oamenilor;

| 86. | subliniază că este necesar să se stimuleze campanii europene de informare privind consumul moderat de vin, menținând totodată promovarea produselor de calitate; consideră că doar campaniile ample de informare și educare ar fi eficace în combaterea consumului abuziv și reamintește că consumul moderat de vin face parte din dieta mediteraneeană; |
| --- | --- |

86.

subliniază că este necesar să se stimuleze campanii europene de informare privind consumul moderat de vin, menținând totodată promovarea produselor de calitate; consideră că doar campaniile ample de informare și educare ar fi eficace în combaterea consumului abuziv și reamintește că consumul moderat de vin face parte din dieta mediteraneeană;

| 87. | recunoaște rolul sistemelor UE din domeniul calității produselor agricole și alimentare și al indicațiilor geografice din UE, cum ar fi denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP), indicația geografică pentru băuturi spirtoase și vinuri aromatizate (IG) și specialitatea tradițională garantată (STG), care sunt exemple excelente de stabilire a standardelor de calitate de către UE în agricultură; salută revizuirea politicii UE privind IG pentru a permite ca indicațiile geografice protejate sau denumirile de origine să contribuie în continuare la sustenabilitatea economică, socială și de mediu a regiunilor europene, aducând beneficii producătorilor, consumatorilor și societății în ansamblu prin producția de produse de înaltă calitate care creează o legătură puternică cu regiunile; subliniază că este necesar să se îmbunătățească recunoașterea autenticității lor în rândul consumatorilor care nu sunt întotdeauna în măsură să distingă indicațiile geografice europene de alte produse care nu au această denumire; consideră, de asemenea, că este necesar să se reducă sarcina administrativă pentru micii producători care doresc să adere la aceste sisteme de calitate și să se consolideze protecția IG împotriva utilizării abuzive sau a imitării la nivel internațional; reiterează rolul important al acestora în schimburile comerciale dintre UE și țările partenere; |
| --- | --- |

87.

recunoaște rolul sistemelor UE din domeniul calității produselor agricole și alimentare și al indicațiilor geografice din UE, cum ar fi denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP), indicația geografică pentru băuturi spirtoase și vinuri aromatizate (IG) și specialitatea tradițională garantată (STG), care sunt exemple excelente de stabilire a standardelor de calitate de către UE în agricultură; salută revizuirea politicii UE privind IG pentru a permite ca indicațiile geografice protejate sau denumirile de origine să contribuie în continuare la sustenabilitatea economică, socială și de mediu a regiunilor europene, aducând beneficii producătorilor, consumatorilor și societății în ansamblu prin producția de produse de înaltă calitate care creează o legătură puternică cu regiunile; subliniază că este necesar să se îmbunătățească recunoașterea autenticității lor în rândul consumatorilor care nu sunt întotdeauna în măsură să distingă indicațiile geografice europene de alte produse care nu au această denumire; consideră, de asemenea, că este necesar să se reducă sarcina administrativă pentru micii producători care doresc să adere la aceste sisteme de calitate și să se consolideze protecția IG împotriva utilizării abuzive sau a imitării la nivel internațional; reiterează rolul important al acestora în schimburile comerciale dintre UE și țările partenere;

| 88. | accentuează că în strategie se recunoaște că alimentația europenilor nu corespunde, în cele mai multe cazuri, recomandărilor privind alimentația sănătoasă și că este necesară o schimbare a practicilor de consum la nivelul întregii populații în sensul adoptării unor alimente, regimuri alimentare și moduri de viață mai sănătoase, inclusiv prin majorarea consumului de plante și de alimente pe bază de plante produse în mod sustenabil și la nivel regional, cum ar fi fructele și legumele proaspete, cerealele integrale și leguminoasele, precum și o schimbare în ceea ce privește consumul excesiv de carne și de produse ultra-prelucrate, precum și de produse cu un nivel ridicat de zahăr, sare și grăsimi, care va aduce, de asemenea, beneficii mediului și bunăstării animale și va asigura reziliența mărită a economiei; subliniază că recomandările științifice promovate la nivelul UE, inclusiv cele legate de claritatea obiectivelor, pentru o alimentație sustenabilă, sănătoasă și mai echilibrată, care să țină seama de diversitatea culturală și regională a alimentelor și a regimurilor alimentare europene, precum și de nevoile consumatorilor, ar ajuta și ar încuraja consumatorii și ar contribui la eforturile statelor membre de a integra elemente legate de sustenabilitate în recomandările alimentare naționale; invită Comisia să elaboreze astfel de recomandări și acțiuni specifice care să promoveze efectiv o alimentație sănătoasă, sustenabilă și mai echilibrată; |
| --- | --- |

88.

accentuează că în strategie se recunoaște că alimentația europenilor nu corespunde, în cele mai multe cazuri, recomandărilor privind alimentația sănătoasă și că este necesară o schimbare a practicilor de consum la nivelul întregii populații în sensul adoptării unor alimente, regimuri alimentare și moduri de viață mai sănătoase, inclusiv prin majorarea consumului de plante și de alimente pe bază de plante produse în mod sustenabil și la nivel regional, cum ar fi fructele și legumele proaspete, cerealele integrale și leguminoasele, precum și o schimbare în ceea ce privește consumul excesiv de carne și de produse ultra-prelucrate, precum și de produse cu un nivel ridicat de zahăr, sare și grăsimi, care va aduce, de asemenea, beneficii mediului și bunăstării animale și va asigura reziliența mărită a economiei; subliniază că recomandările științifice promovate la nivelul UE, inclusiv cele legate de claritatea obiectivelor, pentru o alimentație sustenabilă, sănătoasă și mai echilibrată, care să țină seama de diversitatea culturală și regională a alimentelor și a regimurilor alimentare europene, precum și de nevoile consumatorilor, ar ajuta și ar încuraja consumatorii și ar contribui la eforturile statelor membre de a integra elemente legate de sustenabilitate în recomandările alimentare naționale; invită Comisia să elaboreze astfel de recomandări și acțiuni specifice care să promoveze efectiv o alimentație sănătoasă, sustenabilă și mai echilibrată;

| 89. | salută faptul că strategia recunoaște în mod corect rolul și influența mediului alimentar în definirea practicilor de consum și nevoia de a facilita alegerea unor regimuri alimentare sănătoase și sustenabile de către consumatori; încurajează Comisia și statele membre să adopte o abordare mai sistematică și bazată pe dovezi pentru a facilita crearea unor medii alimentare sănătoase, sustenabile și echitabile, în loc să se bazeze doar pe un cod de conduită; reamintește că este important să se promoveze alimentația sănătoasă, mai echilibrată și sustenabilă, prin sensibilizarea mai mare a consumatorilor cu privire la impactul practicilor de consum, inclusiv prin canale digitale, și prin furnizarea de informații despre regimurile alimentare care sunt mai sănătoase și au o amprentă de mediu și de carbon mai redusă, cum ar fi produsele din lanțurile scurte de aprovizionare locale și regionale, care ar trebui însoțite de o serie de măsuri pentru a face producția de alimente mai sustenabilă în mod implicit; |
| --- | --- |

89.

salută faptul că strategia recunoaște în mod corect rolul și influența mediului alimentar în definirea practicilor de consum și nevoia de a facilita alegerea unor regimuri alimentare sănătoase și sustenabile de către consumatori; încurajează Comisia și statele membre să adopte o abordare mai sistematică și bazată pe dovezi pentru a facilita crearea unor medii alimentare sănătoase, sustenabile și echitabile, în loc să se bazeze doar pe un cod de conduită; reamintește că este important să se promoveze alimentația sănătoasă, mai echilibrată și sustenabilă, prin sensibilizarea mai mare a consumatorilor cu privire la impactul practicilor de consum, inclusiv prin canale digitale, și prin furnizarea de informații despre regimurile alimentare care sunt mai sănătoase și au o amprentă de mediu și de carbon mai redusă, cum ar fi produsele din lanțurile scurte de aprovizionare locale și regionale, care ar trebui însoțite de o serie de măsuri pentru a face producția de alimente mai sustenabilă în mod implicit;

| 90. | solicită o gamă cuprinzătoare și complementară de măsuri, inclusiv măsuri de reglementare și campanii de sensibilizare a consumatorilor, pentru a reduce sarcina pe care consumul excesiv de alimente cu grad înalt de prelucrare, precum și de alte produse cu un conținut ridicat de sare, zahăr și grăsimi o reprezintă pentru sănătatea publică; invită marii producători și comercianți cu amănuntul de produse alimentare să reformuleze rapid și serios alimentele prelucrate care nu fac obiectul sistemelor de calitate ale UE în cazul cărora se pot obține îmbunătățiri în direcția unei compoziții mai sănătoase și salută intenția Comisiei de a lansa inițiative de stimulare a acestei reformulări, inclusiv prin stabilirea unor niveluri maxime de zahăr, grăsimi și sare în anumite alimente prelucrate, și îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate în ceea ce privește reformularea; subliniază că astfel de reformulări ar trebui, de asemenea, să urmărească reducerea la minimum a riscurilor pentru sănătate pe care le prezintă amelioratorii alimentari, reziduurile de pesticide și substanțele chimice dăunătoare; solicită să se acorde o atenție deosebită alimentelor pentru copii și altor alimente destinate unor scopuri speciale, pentru a adopta o abordare de reglementare eficientă la nivelul UE menită să soluționeze expunerea copiilor și a adolescenților la publicitatea și marketingul pentru alimente prelucrate cu un conținut ridicat de grăsimi, zahăr și sare în radiodifuziune și în mijloacele de comunicare digitale; |
| --- | --- |

90.

solicită o gamă cuprinzătoare și complementară de măsuri, inclusiv măsuri de reglementare și campanii de sensibilizare a consumatorilor, pentru a reduce sarcina pe care consumul excesiv de alimente cu grad înalt de prelucrare, precum și de alte produse cu un conținut ridicat de sare, zahăr și grăsimi o reprezintă pentru sănătatea publică; invită marii producători și comercianți cu amănuntul de produse alimentare să reformuleze rapid și serios alimentele prelucrate care nu fac obiectul sistemelor de calitate ale UE în cazul cărora se pot obține îmbunătățiri în direcția unei compoziții mai sănătoase și salută intenția Comisiei de a lansa inițiative de stimulare a acestei reformulări, inclusiv prin stabilirea unor niveluri maxime de zahăr, grăsimi și sare în anumite alimente prelucrate, și îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate în ceea ce privește reformularea; subliniază că astfel de reformulări ar trebui, de asemenea, să urmărească reducerea la minimum a riscurilor pentru sănătate pe care le prezintă amelioratorii alimentari, reziduurile de pesticide și substanțele chimice dăunătoare; solicită să se acorde o atenție deosebită alimentelor pentru copii și altor alimente destinate unor scopuri speciale, pentru a adopta o abordare de reglementare eficientă la nivelul UE menită să soluționeze expunerea copiilor și a adolescenților la publicitatea și marketingul pentru alimente prelucrate cu un conținut ridicat de grăsimi, zahăr și sare în radiodifuziune și în mijloacele de comunicare digitale;

| 91. | consideră că dezvoltarea în continuare și inovarea sustenabilă în domeniul producției de proteine vegetale și a unor surse alternative de proteine animale în UE, cum ar fi insectele sau algele, este o modalitate de a aborda în mod eficient multe dintre provocările de mediu și climatice cu care se confruntă agricultura UE, precum și de a preveni defrișările, pierderea biodiversității și degradarea ecosistemelor în țări din afara UE și de a reduce situația actuală de dependență a Europei cu privire la aprovizionarea cu proteine vegetale; invită Comisia să se bazeze pe raportul său privind dezvoltarea proteinelor vegetale în Uniunea Europeană (COM(2018)0757) și să prezinte o strategie a UE de tranziție în ceea ce privește proteinele care să acopere cererea și oferta pentru a sprijini și a stimula producția durabilă de culturi proteice, inclusiv aprovizionarea locală cu furaje și producția de alimente, sporind autonomia UE și reducând impactul global asupra mediului și climei; subliniază că este important să se reducă dependența de importul de culturi proteice din străinătate; |
| --- | --- |

91.

consideră că dezvoltarea în continuare și inovarea sustenabilă în domeniul producției de proteine vegetale și a unor surse alternative de proteine animale în UE, cum ar fi insectele sau algele, este o modalitate de a aborda în mod eficient multe dintre provocările de mediu și climatice cu care se confruntă agricultura UE, precum și de a preveni defrișările, pierderea biodiversității și degradarea ecosistemelor în țări din afara UE și de a reduce situația actuală de dependență a Europei cu privire la aprovizionarea cu proteine vegetale; invită Comisia să se bazeze pe raportul său privind dezvoltarea proteinelor vegetale în Uniunea Europeană (COM(2018)0757) și să prezinte o strategie a UE de tranziție în ceea ce privește proteinele care să acopere cererea și oferta pentru a sprijini și a stimula producția durabilă de culturi proteice, inclusiv aprovizionarea locală cu furaje și producția de alimente, sporind autonomia UE și reducând impactul global asupra mediului și climei; subliniază că este important să se reducă dependența de importul de culturi proteice din străinătate;

| 92. | reamintește că a solicitat să se extindă evaluarea generală a riscurilor la nivelul UE pentru toată legislația pentru a preveni expunerea consumatorilor la substanțele periculoase din produsele alimentare; |
| --- | --- |

92.

reamintește că a solicitat să se extindă evaluarea generală a riscurilor la nivelul UE pentru toată legislația pentru a preveni expunerea consumatorilor la substanțele periculoase din produsele alimentare;

| 93. | reamintește că profilurile nutriționale, care au fost întârziate mult timp, rămân pertinente și necesare pentru realizarea obiectivelor Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate (72); salută anunțul în legătură cu o propunere legislativă de stabilire a profilurilor nutriționale; subliniază că multe produse alimentare, inclusiv unele comercializate pentru copii, utilizează în continuare mențiuni nutriționale și de sănătate, în ciuda faptului că au niveluri ridicate de nutrienți periculoși; subliniază că trebuie elaborat un set robust de profiluri nutriționale pentru a interzice utilizarea mențiunilor nutriționale și de sănătate pe produsele alimentare cu un conținut ridicat de grăsimi, zahăr și/sau sare; solicită să se acorde o atenție deosebită produselor alimentare pentru copii și altor alimente destinate unor scopuri speciale; |
| --- | --- |

93.

reamintește că profilurile nutriționale, care au fost întârziate mult timp, rămân pertinente și necesare pentru realizarea obiectivelor Regulamentului (CE) nr. 1924/2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate (72

| 94. | recunoaște că etichetele nutriționale pe partea frontală a ambalajului au fost identificate de organisme internaționale din domeniul sănătății publice, cum ar fi Organizația Mondială a Sănătății, ca instrument esențial pentru a ajuta consumatorii să facă alegeri alimentare în cunoștință de cauză, mai echilibrate și mai sănătoase; subliniază că sistemul de etichetare nutrițională de pe partea frontală a ambalajului, care este în concordanță cu orientările privind regimul alimentar și complementar acestora, ar trebui să ajute consumatorii să facă alegeri alimentare mai sănătoase, oferindu-le informații ușor de înțeles cu privire la alimentele pe care le consumă; invită Comisia să se asigure că eticheta nutrițională obligatorie și armonizată la nivelul UE de pe partea frontală a ambalajului se bazează pe dovezi științifice solide și independente și pe înțelegerea demonstrată a consumatorilor, cu acces liber pentru toți operatorii de pe piață, inclusiv pentru operatorii mici și mijlocii, ținând seama de sarcina suplimentară pentru operatorii din sectorul alimentar și pentru sindicate; subliniază, în plus, că, pentru a facilita comparația între produse, aceasta ar trebui să includă un element interpretativ pentru a oferi informații transparente, comparabile și armonizate privind produsul și să se bazeze pe valori de referință uniforme; invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător caracteristicile specifice ale produselor cu un singur ingredient și ale produselor din cadrul sistemelor europene de calitate (DOP, IGP, IG etc.), în special caracterul invariabil al compoziției acestora, subliniind, în același timp, că orice considerente referitoare la eventualele derogări ar trebui să se bazeze pe argumente științifice; solicită instituirea unui sistem digital pentru furnizarea de informații voluntare suplimentare pentru produsele alimentare [EU4healthyfood (UE pentru alimente sănătoase)], și sugerează că aceste informații ar putea fi furnizate în format digital printr-un cod QR și obținute cu ușurință de către consumator; |
| --- | --- |

94.

recunoaște că etichetele nutriționale pe partea frontală a ambalajului au fost identificate de organisme internaționale din domeniul sănătății publice, cum ar fi Organizația Mondială a Sănătății, ca instrument esențial pentru a ajuta consumatorii să facă alegeri alimentare în cunoștință de cauză, mai echilibrate și mai sănătoase; subliniază că sistemul de etichetare nutrițională de pe partea frontală a ambalajului, care este în concordanță cu orientările privind regimul alimentar și complementar acestora, ar trebui să ajute consumatorii să facă alegeri alimentare mai sănătoase, oferindu-le informații ușor de înțeles cu privire la alimentele pe care le consumă; invită Comisia să se asigure că eticheta nutrițională obligatorie și armonizată la nivelul UE de pe partea frontală a ambalajului se bazează pe dovezi științifice solide și independente și pe înțelegerea demonstrată a consumatorilor, cu acces liber pentru toți operatorii de pe piață, inclusiv pentru operatorii mici și mijlocii, ținând seama de sarcina suplimentară pentru operatorii din sectorul alimentar și pentru sindicate; subliniază, în plus, că, pentru a facilita comparația între produse, aceasta ar trebui să includă un element interpretativ pentru a oferi informații transparente, comparabile și armonizate privind produsul și să se bazeze pe valori de referință uniforme; invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător caracteristicile specifice ale produselor cu un singur ingredient și ale produselor din cadrul sistemelor europene de calitate (DOP, IGP, IG etc.), în special caracterul invariabil al compoziției acestora, subliniind, în același timp, că orice considerente referitoare la eventualele derogări ar trebui să se bazeze pe argumente științifice; solicită instituirea unui sistem digital pentru furnizarea de informații voluntare suplimentare pentru produsele alimentare [EU4healthyfood (UE pentru alimente sănătoase)], și sugerează că aceste informații ar putea fi furnizate în format digital printr-un cod QR și obținute cu ușurință de către consumator;

| 95. | observă că produsele sănătoase, inclusiv alimentele, pot conține ingrediente naturale sau sintetice care au diverse efecte asupra mediului și sănătății consumatorilor; solicită introducerea unor sisteme de etichetare obligatorii pentru produsele sănătoase, care să indice dacă un ingredient este de origine sintetică atunci când este obținut prin sinteză chimică, în special în cazurile în care există ingrediente naturale echivalente; |
| --- | --- |

95.

observă că produsele sănătoase, inclusiv alimentele, pot conține ingrediente naturale sau sintetice care au diverse efecte asupra mediului și sănătății consumatorilor; solicită introducerea unor sisteme de etichetare obligatorii pentru produsele sănătoase, care să indice dacă un ingredient este de origine sintetică atunci când este obținut prin sinteză chimică, în special în cazurile în care există ingrediente naturale echivalente;

| 96. | invită Comisia să evalueze schimbările în comportamentul consumatorilor, cum ar fi achiziționarea de produse alimentare online; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să evalueze schimbările în comportamentul consumatorilor, cum ar fi achiziționarea de produse alimentare online;

| 97. | salută inițiativa Comisiei care urmărește să îmbunătățească indicarea originii pe etichete și ideea sa de a o extinde la o gamă mai largă de produse; solicită din nou indicarea obligatorie a originii pe etichete; subliniază că acest lucru ar trebui să fie cuprinzător și armonizat, să acopere toate produsele alimentare și serviciile de catering, restaurantele și comerțul cu amănuntul și să fie pe deplin verificabil și trasabil și să nu submineze buna funcționare a pieței interne; subliniază că este necesar să se revizuiască Regulamentul privind informarea consumatorilor (73), acordându-se o atenție deosebită laptelui și cărnii utilizate ca ingrediente; invită Comisia să rectifice practica actuală conform căreia produsele ale căror ingrediente primare nu provin de la nivel local sau regional pot fi comercializate ca atare dacă originea acestor ingrediente primare nelocale este indicată cu caractere mici și să facă mai vizibilă pentru consumator originea ingredientelor primare; invită Comisia să propună modificări legislative în ceea ce privește normele de etichetare a mierii, care vor avea ca rezultat o mai bună informare a consumatorilor și să sprijine sectorul apicol din UE prin consolidarea inspecțiilor la import pentru a preveni importurile de miere contrafăcută, subliniind, în același timp, că etichetarea tuturor țărilor de origine trebuie pusă în aplicare în mod eficace pentru a combate frauda alimentară; |
| --- | --- |

97.

salută inițiativa Comisiei care urmărește să îmbunătățească indicarea originii pe etichete și ideea sa de a o extinde la o gamă mai largă de produse; solicită din nou indicarea obligatorie a originii pe etichete; subliniază că acest lucru ar trebui să fie cuprinzător și armonizat, să acopere toate produsele alimentare și serviciile de catering, restaurantele și comerțul cu amănuntul și să fie pe deplin verificabil și trasabil și să nu submineze buna funcționare a pieței interne; subliniază că este necesar să se revizuiască Regulamentul privind informarea consumatorilor (73

| 98. | salută intenția Comisiei de a crea un cadru sustenabil de etichetare a alimentelor și invită Comisia să definească metodologia și să specifice dimensiunile sustenabilității care ar fi acoperite, asigurându-se totodată că noul sistem nu intră în conflict cu cadrele existente în materie de mediu, cum ar fi eticheta ecologică a UE sau logoul pentru produse ecologice; subliniază că în prezent se folosesc numeroase afirmații și metode publicitare nefondate și chiar înșelătoare referitoare la mediu și invită Comisia să introducă un cadru de reglementare care să stabilească o procedură de aprobare prealabilă clară, rapidă și eficientă pentru toate mențiunile și etichetele de sustenabilitate; subliniază că acest cadru ar proteja consumatorii împotriva mențiunilor de sustenabilitate neadevărate, asigurând totodată că întreprinderile care depun eforturi reale pentru operațiuni mai ecologice sunt recompensate corespunzător pentru eforturile lor; subliniază că autoritățile publice de control trebuie să efectueze inspecții ale oricărei etichete permise pe produsele alimentare; |
| --- | --- |

98.

salută intenția Comisiei de a crea un cadru sustenabil de etichetare a alimentelor și invită Comisia să definească metodologia și să specifice dimensiunile sustenabilității care ar fi acoperite, asigurându-se totodată că noul sistem nu intră în conflict cu cadrele existente în materie de mediu, cum ar fi eticheta ecologică a UE sau logoul pentru produse ecologice; subliniază că în prezent se folosesc numeroase afirmații și metode publicitare nefondate și chiar înșelătoare referitoare la mediu și invită Comisia să introducă un cadru de reglementare care să stabilească o procedură de aprobare prealabilă clară, rapidă și eficientă pentru toate mențiunile și etichetele de sustenabilitate; subliniază că acest cadru ar proteja consumatorii împotriva mențiunilor de sustenabilitate neadevărate, asigurând totodată că întreprinderile care depun eforturi reale pentru operațiuni mai ecologice sunt recompensate corespunzător pentru eforturile lor; subliniază că autoritățile publice de control trebuie să efectueze inspecții ale oricărei etichete permise pe produsele alimentare;

| 99. | subliniază că este necesar să se stabilească etichete pentru produsele de origine animală, care ar trebui să se bazeze pe identificarea metodei de producție, precum și a indicatorilor de bunăstare a animalelor, și să conțină locul nașterii, creșterii și sacrificării animalului; evidențiază, de asemenea, că aceste cerințe ar trebui extinse la produsele prelucrate pentru a crește transparența, a ajuta consumatorii să facă alegeri mai bune și a contribui la bunăstarea animalelor; accentuează că producția și introducerea pe piață a proteinelor pe bază de plante ar trebui să fie mai bine sprijinite și solicită, de asemenea, ca armonizarea îndelung așteptată a cerințelor în ceea ce privește etichetarea alimentelor vegetariene și vegane să fie prezentată fără întârziere; |
| --- | --- |

99.

subliniază că este necesar să se stabilească etichete pentru produsele de origine animală, care ar trebui să se bazeze pe identificarea metodei de producție, precum și a indicatorilor de bunăstare a animalelor, și să conțină locul nașterii, creșterii și sacrificării animalului; evidențiază, de asemenea, că aceste cerințe ar trebui extinse la produsele prelucrate pentru a crește transparența, a ajuta consumatorii să facă alegeri mai bune și a contribui la bunăstarea animalelor; accentuează că producția și introducerea pe piață a proteinelor pe bază de plante ar trebui să fie mai bine sprijinite și solicită, de asemenea, ca armonizarea îndelung așteptată a cerințelor în ceea ce privește etichetarea alimentelor vegetariene și vegane să fie prezentată fără întârziere;

| 100. | își reafirmă convingerea că măsurile politice de creștere a sustenabilității sistemului alimentar nu ar trebui să depindă exclusiv de transferarea responsabilității de a achiziționa produse durabile către consumatori, deoarece acest lucru este lipsit de eficacitate, în timp ce alegerea consumatorilor este un factor important pentru adoptarea unor regimuri alimentare mai sănătoase și produse în mod sustenabil; subliniază importanța unei bune educații referitoare la alimentație și mediu, precum și a disponibilității unor informații relevante și ușor de înțeles în această privință; subliniază că etichetarea privind sustenabilitatea ar trebui să se bazeze pe criterii de sustenabilitate armonizate din punct de vedere științific și ar trebui să implice inspecții din partea autorităților publice de control ori de câte ori este posibil, precum și noi măsuri legislative, dacă este necesar; constată, cu toate acestea, că doar certificarea și etichetarea de către terți nu sunt eficiente, dar pot fi instrumente complementare în asigurarea tranziției către o producție și un consum sustenabile; recunoaște că mărirea transparenței prin metode precum etichetarea reprezintă un element important, care poate ajuta consumatorii să ia decizii de cumpărare mai sustenabile, ceea ce este important pentru realizarea tranziției către un sistem alimentar mai sustenabil, regional și sănătos; |
| --- | --- |

100.

își reafirmă convingerea că măsurile politice de creștere a sustenabilității sistemului alimentar nu ar trebui să depindă exclusiv de transferarea responsabilității de a achiziționa produse durabile către consumatori, deoarece acest lucru este lipsit de eficacitate, în timp ce alegerea consumatorilor este un factor important pentru adoptarea unor regimuri alimentare mai sănătoase și produse în mod sustenabil; subliniază importanța unei bune educații referitoare la alimentație și mediu, precum și a disponibilității unor informații relevante și ușor de înțeles în această privință; subliniază că etichetarea privind sustenabilitatea ar trebui să se bazeze pe criterii de sustenabilitate armonizate din punct de vedere științific și ar trebui să implice inspecții din partea autorităților publice de control ori de câte ori este posibil, precum și noi măsuri legislative, dacă este necesar; constată, cu toate acestea, că doar certificarea și etichetarea de către terți nu sunt eficiente, dar pot fi instrumente complementare în asigurarea tranziției către o producție și un consum sustenabile; recunoaște că mărirea transparenței prin metode precum etichetarea reprezintă un element important, care poate ajuta consumatorii să ia decizii de cumpărare mai sustenabile, ceea ce este important pentru realizarea tranziției către un sistem alimentar mai sustenabil, regional și sănătos;

| 101. | subliniază că prețurile la alimente trebuie să transmită consumatorilor un semnal corect; consideră că prețurile reale ale produselor alimentare, care reflectă costul real de producție pentru fermieri și pentru mediu și societate, sunt cea mai eficientă modalitate de a obține sisteme alimentare sustenabile și echitabile pe termen lung; salută, prin urmare, obiectivul strategiei de a orienta industria alimentară către practici care fac ca alegerile sănătoase și sustenabile să fie ușoare, accesibile și la prețuri rezonabile pentru consumatori; sprijină acordarea unei mai mari flexibilități statelor membre pentru a diferenția cotele de TVA pentru produsele alimentare cu diferite efecte asupra sănătății și mediului și pentru a le permite să aleagă o cotă de TVA egală cu zero pentru produsele alimentare sănătoase și sustenabile, cum ar fi fructele și legumele, astfel cum se practică deja în unele state membre, dar care nu este posibilă în prezent pentru toți (74), și o cotă mai mare de TVA pentru alimentele nesănătoase și alimentele cu o amprentă ecologică mare; reamintește că cheltuielile gospodăriilor pentru produsele alimentare variază în mod semnificativ de la un stat membru al UE la altul și că ar trebui asigurată accesibilitatea prețurilor pentru consumatorii din toate statele membre, asigurând, în același timp, un venit echitabil pentru producătorii primari pentru produsele lor sustenabile și sănătoase și sporind transparența și gradul de sensibilizare a consumatorilor cu privire la costurile și profiturile aferente fiecărei etape a lanțului de aprovizionare cu alimente; invită Comisia să lanseze un studiu pentru a cuantifica în termeni economici costurile de mediu și sociale, inclusiv costurile legate de sănătate, asociate cu producția și consumul celor mai consumate produse alimentare de pe piața UE; |
| --- | --- |

101.

subliniază că prețurile la alimente trebuie să transmită consumatorilor un semnal corect; consideră că prețurile reale ale produselor alimentare, care reflectă costul real de producție pentru fermieri și pentru mediu și societate, sunt cea mai eficientă modalitate de a obține sisteme alimentare sustenabile și echitabile pe termen lung; salută, prin urmare, obiectivul strategiei de a orienta industria alimentară către practici care fac ca alegerile sănătoase și sustenabile să fie ușoare, accesibile și la prețuri rezonabile pentru consumatori; sprijină acordarea unei mai mari flexibilități statelor membre pentru a diferenția cotele de TVA pentru produsele alimentare cu diferite efecte asupra sănătății și mediului și pentru a le permite să aleagă o cotă de TVA egală cu zero pentru produsele alimentare sănătoase și sustenabile, cum ar fi fructele și legumele, astfel cum se practică deja în unele state membre, dar care nu este posibilă în prezent pentru toți (74

| 102. | solicită revizuirea legislației privind achizițiile publice în vederea introducerii sau consolidării unor criterii minime obligatorii pentru grădinițe și școli, alte instituții publice și întreprinderi private care furnizează servicii publice, pentru a încuraja: producția sustenabilă de alimente, inclusiv alimente tradiționale și tipice cu indicații geografice; consumul de produse locale și, dacă este posibil, de produse sezoniere; lanțurile scurte de aprovizionare, inclusiv vânzările directe; standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor; precum și reducerea deșeurilor alimentare și a ambalajelor, în conformitate cu principiile economiei circulare; solicită promovarea unei alimentații și a unor modele alimentare mai sănătoase și mai echilibrate, prin crearea unui mediu alimentar care face ca alegerile sănătoase, în cunoștință de cauză și sustenabile să fie cele mai ușor de făcut de către consumatori; invită Comisia să dezvolte în continuare instrumente de monitorizare și raportare privind achizițiile sustenabile de alimente; |
| --- | --- |

102.

solicită revizuirea legislației privind achizițiile publice în vederea introducerii sau consolidării unor criterii minime obligatorii pentru grădinițe și școli, alte instituții publice și întreprinderi private care furnizează servicii publice, pentru a încuraja: producția sustenabilă de alimente, inclusiv alimente tradiționale și tipice cu indicații geografice; consumul de produse locale și, dacă este posibil, de produse sezoniere; lanțurile scurte de aprovizionare, inclusiv vânzările directe; standarde mai ridicate de bunăstare a animalelor; precum și reducerea deșeurilor alimentare și a ambalajelor, în conformitate cu principiile economiei circulare; solicită promovarea unei alimentații și a unor modele alimentare mai sănătoase și mai echilibrate, prin crearea unui mediu alimentar care face ca alegerile sănătoase, în cunoștință de cauză și sustenabile să fie cele mai ușor de făcut de către consumatori; invită Comisia să dezvolte în continuare instrumente de monitorizare și raportare privind achizițiile sustenabile de alimente;

| 103. | salută angajamentul Comisiei de a revizui legislația UE privind materialele care intră în contact cu alimentele (MCA), regretând, în același timp, că până în prezent lipsesc măsuri armonizate și propune Comisiei să devanseze data publicării propunerii; insistă asupra faptului că este necesară o reglementare cuprinzătoare și armonizată a tuturor MCA, inclusiv a materialelor și contaminanților care nu sunt încă acoperiți la nivelul UE; susține că acest lucru ar trebui să se bazeze pe principiul precauției, pe principiul „fără informații, nu este pe piață”, pe evaluări cuprinzătoare ale siguranței bazate pe cele mai recente date științifice și pe lucrările științifice ale Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) și a EFSA și subliniază că aplicarea eficientă și furnizarea de informații îmbunătățite consumatorilor sunt esențiale; își reiterează apelul de a revizui legislația privind MCA în conformitate cu Regulamentul privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și regulamentele privind clasificarea, etichetarea și ambalarea și de a introduce, fără întârziere, dispoziții specifice de înlocuire a substanțelor chimice care perturbă sistemul endocrin și a altor substanțe chimice periculoase din toate MCA, fără a afecta rolul ambalajelor în menținerea siguranței sau calității alimentelor; salută intenția Comisiei de a stabili norme pentru reciclarea în siguranță a materialelor plastice, în afară de PET, pentru a fi transformate în materiale destinate să intre în contact cu produsele alimentare; subliniază, în același timp, că ar trebui să se aplice cerințe de siguranță egale pentru materialele virgine și reciclate și că actorii responsabili din lanțurile de aprovizionare și consumatorii finali trebuie să aibă posibilitatea de a accesa cu ușurință informații cu privire la identitatea și siguranța substanțelor chimice din materialele care intră în contact cu alimentele; |
| --- | --- |

103.

salută angajamentul Comisiei de a revizui legislația UE privind materialele care intră în contact cu alimentele (MCA), regretând, în același timp, că până în prezent lipsesc măsuri armonizate și propune Comisiei să devanseze data publicării propunerii; insistă asupra faptului că este necesară o reglementare cuprinzătoare și armonizată a tuturor MCA, inclusiv a materialelor și contaminanților care nu sunt încă acoperiți la nivelul UE; susține că acest lucru ar trebui să se bazeze pe principiul precauției, pe principiul „fără informații, nu este pe piață”, pe evaluări cuprinzătoare ale siguranței bazate pe cele mai recente date științifice și pe lucrările științifice ale Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) și a EFSA și subliniază că aplicarea eficientă și furnizarea de informații îmbunătățite consumatorilor sunt esențiale; își reiterează apelul de a revizui legislația privind MCA în conformitate cu Regulamentul privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), precum și regulamentele privind clasificarea, etichetarea și ambalarea și de a introduce, fără întârziere, dispoziții specifice de înlocuire a substanțelor chimice care perturbă sistemul endocrin și a altor substanțe chimice periculoase din toate MCA, fără a afecta rolul ambalajelor în menținerea siguranței sau calității alimentelor; salută intenția Comisiei de a stabili norme pentru reciclarea în siguranță a materialelor plastice, în afară de PET, pentru a fi transformate în materiale destinate să intre în contact cu produsele alimentare; subliniază, în același timp, că ar trebui să se aplice cerințe de siguranță egale pentru materialele virgine și reciclate și că actorii responsabili din lanțurile de aprovizionare și consumatorii finali trebuie să aibă posibilitatea de a accesa cu ușurință informații cu privire la identitatea și siguranța substanțelor chimice din materialele care intră în contact cu alimentele;

| 104. | subliniază că deșeurile alimentare și pierderile de alimente au consecințe enorme asupra mediului, exacerbează schimbările climatice și sunt o risipă a resurselor limitate, precum terenul, energia și apa, precum și o pierdere de venituri pentru fermieri; își reiterează apelul de a se lua măsurile necesare pentru atingerea obiectivului legat de reducerea deșeurilor alimentare în Uniune cu 30 % până în 2025 și cu 50 % până în 2030, comparativ cu nivelurile de referință din 2014; subliniază că, pentru a realiza acest lucru, sunt necesare obiective obligatorii în fiecare etapă a lanțului de aprovizionare, inclusiv în producția primară, înainte de vânzarea cu amănuntul și în comerțul cu amănuntul; invită toate statele membre să instituie și să pună în aplicare programe de prevenire a risipei de alimente care să integreze pe deplin principiile economiei circulare și să includă promovarea lanțurilor scurte de aprovizionare cu alimente, care reduc riscul generării de deșeuri alimentare; subliniază că obiectivele PAC includ prevenirea risipei de alimente și accentuează că ar trebui încurajate acțiunile de reducere a risipei de alimente care apare la nivelul producției primare și în primele etape ale lanțului de aprovizionare, inclusiv alimentele nerecoltate; subliniază că este important să se asigure sănătatea animalelor, printre altele ca mijloc de a evita pierderile și risipa de alimente la sursă și subliniază că recuperarea deșeurilor alimentare pe bază de plante pentru hrana animalelor este o soluție viabilă în cazul în care deșeurile alimentare nu pot fi prevenite; subliniază că este important să se sensibilizeze publicul și să se ofere orientări cu privire la modul de evitare a risipei de alimente pentru a promova schimbările de comportament pe termen lung ale consumatorilor; invită Comisia să identifice eventualele obstacole care împiedică un ritm mai rapid de reducere a deșeurilor și invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare adecvată pentru cercetare, inovare, implicarea părților interesate și campanii de informare și educare prin crearea de fonduri naționale pentru risipa de alimente, cu obiectivul de a elimina deșeurile; |
| --- | --- |

104.

subliniază că deșeurile alimentare și pierderile de alimente au consecințe enorme asupra mediului, exacerbează schimbările climatice și sunt o risipă a resurselor limitate, precum terenul, energia și apa, precum și o pierdere de venituri pentru fermieri; își reiterează apelul de a se lua măsurile necesare pentru atingerea obiectivului legat de reducerea deșeurilor alimentare în Uniune cu 30 % până în 2025 și cu 50 % până în 2030, comparativ cu nivelurile de referință din 2014; subliniază că, pentru a realiza acest lucru, sunt necesare obiective obligatorii în fiecare etapă a lanțului de aprovizionare, inclusiv în producția primară, înainte de vânzarea cu amănuntul și în comerțul cu amănuntul; invită toate statele membre să instituie și să pună în aplicare programe de prevenire a risipei de alimente care să integreze pe deplin principiile economiei circulare și să includă promovarea lanțurilor scurte de aprovizionare cu alimente, care reduc riscul generării de deșeuri alimentare; subliniază că obiectivele PAC includ prevenirea risipei de alimente și accentuează că ar trebui încurajate acțiunile de reducere a risipei de alimente care apare la nivelul producției primare și în primele etape ale lanțului de aprovizionare, inclusiv alimentele nerecoltate; subliniază că este important să se asigure sănătatea animalelor, printre altele ca mijloc de a evita pierderile și risipa de alimente la sursă și subliniază că recuperarea deșeurilor alimentare pe bază de plante pentru hrana animalelor este o soluție viabilă în cazul în care deșeurile alimentare nu pot fi prevenite; subliniază că este important să se sensibilizeze publicul și să se ofere orientări cu privire la modul de evitare a risipei de alimente pentru a promova schimbările de comportament pe termen lung ale consumatorilor; invită Comisia să identifice eventualele obstacole care împiedică un ritm mai rapid de reducere a deșeurilor și invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare adecvată pentru cercetare, inovare, implicarea părților interesate și campanii de informare și educare prin crearea de fonduri naționale pentru risipa de alimente, cu obiectivul de a elimina deșeurile;

| 105. | subliniază că, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, ar trebui să se pună accentul pe prevenirea risipei de alimente; salută propunerea de revizuire care vizează clarificarea normelor actuale ale UE privind marcarea datei, cu scopul de a preveni și a reduce deșeurile alimentare și pierderile de alimente; subliniază că orice modificare a normelor de marcare a datei ar trebui să se bazeze pe date științifice și ar trebui să îmbunătățească utilizarea, exprimarea și prezentarea marcării datei de către actorii din lanțul alimentar, inclusiv în industria ospitalității, și înțelegerea acesteia de către consumatori, în special etichetarea „a se consuma până la” și „a se consuma de preferință înainte de”, fără a prejudicia, în același timp, siguranța sau calitatea alimentelor; subliniază că marcarea armonizată a datei ar contribui la combaterea risipei de alimente; solicită o revizuire corespunzătoare a normelor privind distribuția produselor alimentare, cu scopul de a identifica și a elimina obstacolele potențiale din calea reducerii deșeurilor, de a mări eficiența și de a stimula concurența și inovarea; |
| --- | --- |

105.

subliniază că, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, ar trebui să se pună accentul pe prevenirea risipei de alimente; salută propunerea de revizuire care vizează clarificarea normelor actuale ale UE privind marcarea datei, cu scopul de a preveni și a reduce deșeurile alimentare și pierderile de alimente; subliniază că orice modificare a normelor de marcare a datei ar trebui să se bazeze pe date științifice și ar trebui să îmbunătățească utilizarea, exprimarea și prezentarea marcării datei de către actorii din lanțul alimentar, inclusiv în industria ospitalității, și înțelegerea acesteia de către consumatori, în special etichetarea „a se consuma până la” și „a se consuma de preferință înainte de”, fără a prejudicia, în același timp, siguranța sau calitatea alimentelor; subliniază că marcarea armonizată a datei ar contribui la combaterea risipei de alimente; solicită o revizuire corespunzătoare a normelor privind distribuția produselor alimentare, cu scopul de a identifica și a elimina obstacolele potențiale din calea reducerii deșeurilor, de a mări eficiența și de a stimula concurența și inovarea;

| 106. | subliniază că este important să se combată frauda și contrafacerea în sectorul alimentar, întrucât acestea induc în eroare consumatorii și denaturează concurența; accentuează că trebuie să se abordeze urgent problema complexă a fraudei alimentare, care include, mai specific, etichetarea greșită, înlocuirea, diluarea, adăugarea, eliminarea sau înlocuirea ingredientelor cu înlocuitori mai ieftini sau neconformi, tratamente chimice sau procese neaprobate și documente falsificate, precum și să se acorde o atenție deosebită contrafacerii și comercializării ilegale de indicații geografice; subliniază că este important să se impună pedepse eficiente, care să fie pe măsura infracțiunii în cazul fraudei alimentare intenționate și invită statele membre să transpună în mod adecvat acest principiu în legislația națională, în conformitate cu Regulamentul privind controalele oficiale (75); invită Comisia să lucreze la instituirea unei forțe europene împotriva fraudei alimentare pentru a spori coordonarea dintre diferitele agenții naționale relevante, cu scopul de a asigura aplicarea standardelor alimentare ale UE atât pe piața unică a UE, cât și cu privire la importurile noastre; |
| --- | --- |

106.

subliniază că este important să se combată frauda și contrafacerea în sectorul alimentar, întrucât acestea induc în eroare consumatorii și denaturează concurența; accentuează că trebuie să se abordeze urgent problema complexă a fraudei alimentare, care include, mai specific, etichetarea greșită, înlocuirea, diluarea, adăugarea, eliminarea sau înlocuirea ingredientelor cu înlocuitori mai ieftini sau neconformi, tratamente chimice sau procese neaprobate și documente falsificate, precum și să se acorde o atenție deosebită contrafacerii și comercializării ilegale de indicații geografice; subliniază că este important să se impună pedepse eficiente, care să fie pe măsura infracțiunii în cazul fraudei alimentare intenționate și invită statele membre să transpună în mod adecvat acest principiu în legislația națională, în conformitate cu Regulamentul privind controalele oficiale (75

| 107. | îndeamnă Comisia să monitorizeze și să asigure alocarea continuă de resurse adecvate pentru controalele oficiale ale produselor alimentare pentru a se asigura că se efectuează un număr suficient de controale pentru a verifica conformitatea cu cerințele privind alimentele și furajele și îndeamnă Comisia și statele membre să înăsprească controalele vamale pentru a asigura conformitatea cu standardele de producție ale UE, printre altele în ceea ce privește siguranța alimentară, rezistența la antimicrobiene, bunăstarea animalelor și produsele de protecție a plantelor, precum și pentru a evita pătrunderea organismelor dăunătoare plantelor și animalelor în UE; invită statele membre să pună în aplicare în mod riguros și consecvent dispozițiile privind trasabilitatea produselor din Regulamentul privind legislația alimentară generală (LAG) (76) de-a lungul întregului lanț alimentar; subliniază că, în cazurile de incidente care implică riscuri pentru sănătatea și siguranța publică, autoritățile publice ar trebui să informeze complet și imediat publicul cu privire la riscurile potențiale pe care le prezintă produsele alimentare în cauză, în conformitate cu prevederile relevante din Regulamentul LAG; |
| --- | --- |

107.

îndeamnă Comisia să monitorizeze și să asigure alocarea continuă de resurse adecvate pentru controalele oficiale ale produselor alimentare pentru a se asigura că se efectuează un număr suficient de controale pentru a verifica conformitatea cu cerințele privind alimentele și furajele și îndeamnă Comisia și statele membre să înăsprească controalele vamale pentru a asigura conformitatea cu standardele de producție ale UE, printre altele în ceea ce privește siguranța alimentară, rezistența la antimicrobiene, bunăstarea animalelor și produsele de protecție a plantelor, precum și pentru a evita pătrunderea organismelor dăunătoare plantelor și animalelor în UE; invită statele membre să pună în aplicare în mod riguros și consecvent dispozițiile privind trasabilitatea produselor din Regulamentul privind legislația alimentară generală (LAG) (76

Facilitarea tranziției

Facilitarea tranziției

| 108. | subliniază importanța finanțării UE pentru cercetare și inovare, în special pentru IMM-uri și micii proprietari, ca factori cheie în accelerarea tranziției către un sistem alimentar european mai durabil, mai productiv, mai diversificat, local, sănătos și favorabil incluziunii; încurajează sectorul agroalimentar să utilizeze în mod activ finanțarea care i-a fost alocată în cadrul Orizont Europa în acest sens; subliniază, de asemenea, necesitatea de a facilita investițiile necesare pentru a încuraja practicile sustenabile, precum și economia circulară și bioeconomia; |
| --- | --- |

108.

subliniază importanța finanțării UE pentru cercetare și inovare, în special pentru IMM-uri și micii proprietari, ca factori cheie în accelerarea tranziției către un sistem alimentar european mai durabil, mai productiv, mai diversificat, local, sănătos și favorabil incluziunii; încurajează sectorul agroalimentar să utilizeze în mod activ finanțarea care i-a fost alocată în cadrul Orizont Europa în acest sens; subliniază, de asemenea, necesitatea de a facilita investițiile necesare pentru a încuraja practicile sustenabile, precum și economia circulară și bioeconomia;

| 109. | subliniază că introducerea de noi tehnologii și tehnici de agricultură inteligentă, inclusiv digitalizarea și sistemele de culturi protejate, poate fi benefică pentru îmbunătățirea eficienței, a utilizării resurselor și a sustenabilității mediului și poate oferi beneficii economice pozitive datorate producției agricole; recunoaște că inovarea trebuie să rămână compatibilă cu restabilirea și promovarea practicilor și a cunoștințelor tradiționale, în special a celor adaptate la caracteristicile agroclimatice ale fiecărei zone; |
| --- | --- |

109.

subliniază că introducerea de noi tehnologii și tehnici de agricultură inteligentă, inclusiv digitalizarea și sistemele de culturi protejate, poate fi benefică pentru îmbunătățirea eficienței, a utilizării resurselor și a sustenabilității mediului și poate oferi beneficii economice pozitive datorate producției agricole; recunoaște că inovarea trebuie să rămână compatibilă cu restabilirea și promovarea practicilor și a cunoștințelor tradiționale, în special a celor adaptate la caracteristicile agroclimatice ale fiecărei zone;

| 110. | subliniază că este important să se implementeze diferite practici de gestionare integrată a dăunătorilor și să se furnizeze servicii independente de consiliere agricolă pentru a asigura un transfer mai larg și incluziv de cunoștințe către sectorul agricol; consideră că acest lucru ar putea fi sprijinit prin instituirea unui sistem de colectare și diseminare a practicilor durabile și prin valorificarea sistemelor de formare specializate existente pentru fermierii din statele membre, fără a introduce sarcini administrative suplimentare pentru fermierii din statele membre; invită statele membre să dedice o pondere suficientă din alocările lor pentru serviciile de consiliere agricolă serviciilor și asistenței tehnice legate de practicile durabile care contribuie la obiectivele strategiei; consideră că, având în vedere cunoștințele și know-how-ul lor, contribuția micilor producători primari ar juca, de asemenea, un rol important în obținerea de rezultate reale la nivelul exploatațiilor agricole individuale; |
| --- | --- |

110.

subliniază că este important să se implementeze diferite practici de gestionare integrată a dăunătorilor și să se furnizeze servicii independente de consiliere agricolă pentru a asigura un transfer mai larg și incluziv de cunoștințe către sectorul agricol; consideră că acest lucru ar putea fi sprijinit prin instituirea unui sistem de colectare și diseminare a practicilor durabile și prin valorificarea sistemelor de formare specializate existente pentru fermierii din statele membre, fără a introduce sarcini administrative suplimentare pentru fermierii din statele membre; invită statele membre să dedice o pondere suficientă din alocările lor pentru serviciile de consiliere agricolă serviciilor și asistenței tehnice legate de practicile durabile care contribuie la obiectivele strategiei; consideră că, având în vedere cunoștințele și know-how-ul lor, contribuția micilor producători primari ar juca, de asemenea, un rol important în obținerea de rezultate reale la nivelul exploatațiilor agricole individuale;

| 111. | subliniază importanța instituțiilor de învățământ superior în promovarea cercetării și inovării și furnizarea de consultanță cu privire la cele mai bune practici sustenabile; recunoaște rolul universităților în dezvoltarea și tranziția sectoarelor agroalimentare în regiunile cu caracteristici distincte, inclusiv regiunile ultraperiferice; salută intenția menționată în strategie de a ajuta IMM-urile din sectorul prelucrării alimentelor și micii comercianți cu amănuntul și operatorii din sectorul serviciilor de alimentație să dezvolte noi competențe, având grijă în același timp ca aceștia să nu fie supuși unor sarcini administrative suplimentare; subliniază importanța strategică a abordărilor colective, prin organizațiile de producători și cooperative, pentru reunirea fermierilor în vederea realizării obiectivelor lor; |
| --- | --- |

111.

subliniază importanța instituțiilor de învățământ superior în promovarea cercetării și inovării și furnizarea de consultanță cu privire la cele mai bune practici sustenabile; recunoaște rolul universităților în dezvoltarea și tranziția sectoarelor agroalimentare în regiunile cu caracteristici distincte, inclusiv regiunile ultraperiferice; salută intenția menționată în strategie de a ajuta IMM-urile din sectorul prelucrării alimentelor și micii comercianți cu amănuntul și operatorii din sectorul serviciilor de alimentație să dezvolte noi competențe, având grijă în același timp ca aceștia să nu fie supuși unor sarcini administrative suplimentare; subliniază importanța strategică a abordărilor colective, prin organizațiile de producători și cooperative, pentru reunirea fermierilor în vederea realizării obiectivelor lor;

| 112. | subliniază că sunt posibile numeroase sinergii între agricultură și politica spațială europeană, pentru a asigura o recuperare efectivă a calității solurilor și a alimentelor și pentru a răspunde provocărilor legate de mediu, de climă și de schimbările demografice; încurajează participarea tuturor statelor membre la programele științifice și de cercetare și invită Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că se înregistrează progrese mai echilibrate în toate statele membre; |
| --- | --- |

112.

subliniază că sunt posibile numeroase sinergii între agricultură și politica spațială europeană, pentru a asigura o recuperare efectivă a calității solurilor și a alimentelor și pentru a răspunde provocărilor legate de mediu, de climă și de schimbările demografice; încurajează participarea tuturor statelor membre la programele științifice și de cercetare și invită Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că se înregistrează progrese mai echilibrate în toate statele membre;

| 113. | reamintește că este necesar să se promoveze sisteme eficace de cunoștințe și inovare în agricultură (AKIS), care să permită sectorului agricol să devină mai sustenabil prin accelerarea inovării și promovarea unei cooperări strânse între toate părțile interesate, cum ar fi fermierii, cercetătorii, consilierii, experții și ONG-urile, prin formare și învățare pe tot parcursul vieții, de înaltă calitate și favorabilă incluziunii și prin accelerarea transferului de cunoștințe, inclusiv în ceea ce privește punerea în aplicare a tehnicilor agricole integrate, cum ar fi gestionarea integrată a dăunătorilor pentru toate culturile; |
| --- | --- |

113.

reamintește că este necesar să se promoveze sisteme eficace de cunoștințe și inovare în agricultură (AKIS), care să permită sectorului agricol să devină mai sustenabil prin accelerarea inovării și promovarea unei cooperări strânse între toate părțile interesate, cum ar fi fermierii, cercetătorii, consilierii, experții și ONG-urile, prin formare și învățare pe tot parcursul vieții, de înaltă calitate și favorabilă incluziunii și prin accelerarea transferului de cunoștințe, inclusiv în ceea ce privește punerea în aplicare a tehnicilor agricole integrate, cum ar fi gestionarea integrată a dăunătorilor pentru toate culturile;

| 114. | invită statele membre să profite pe deplin de posibilitățile oferite de AKIS la elaborarea și punerea în aplicare a planurilor lor strategice naționale PAC; reamintește, în plus, necesitatea unei rețele de date privind sustenabilitatea exploatațiilor agricole cu scopul de a stabili criterii de referință pentru performanța fermelor, de a documenta adoptarea practicilor agricole sustenabile și de a permite aplicarea precisă și personalizată a noilor metode bazate pe producție la nivelul fermelor, inclusiv prelucrând datele colectate și oferindu-le fermierilor și părților interesate un acces ușor la informațiile relevante, în special la cele mai bune practici; subliniază că datele privind agricultura și terenurile agricole sunt de interes public, dar că accesul fermierilor la propriile date agricole și controlul asupra acestora trebuie protejate; |
| --- | --- |

114.

invită statele membre să profite pe deplin de posibilitățile oferite de AKIS la elaborarea și punerea în aplicare a planurilor lor strategice naționale PAC; reamintește, în plus, necesitatea unei rețele de date privind sustenabilitatea exploatațiilor agricole cu scopul de a stabili criterii de referință pentru performanța fermelor, de a documenta adoptarea practicilor agricole sustenabile și de a permite aplicarea precisă și personalizată a noilor metode bazate pe producție la nivelul fermelor, inclusiv prelucrând datele colectate și oferindu-le fermierilor și părților interesate un acces ușor la informațiile relevante, în special la cele mai bune practici; subliniază că datele privind agricultura și terenurile agricole sunt de interes public, dar că accesul fermierilor la propriile date agricole și controlul asupra acestora trebuie protejate;

| 115. | subliniază că este important accesul cuprinzător la conexiuni rapide în bandă largă pentru a facilita adoptarea tehnologiilor agricole digitale la nivel de fermă și subliniază importanța sprijinirii fermierilor în utilizarea eficientă a unor astfel de soluții inovatoare, protejând, în același timp, viabilitatea lor economică; consideră că organizațiile de fermieri pot fi interlocutori utili pentru dezvoltarea serviciilor de brokeraj informatic și axat pe inovare; subliniază importanța programului Orizont Europa în realizarea obiectivelor de cercetare și inovare în domeniul sănătății solului și alimentației, care are potențialul de a atrage generația viitoare către sectorul agricol; |
| --- | --- |

115.

subliniază că este important accesul cuprinzător la conexiuni rapide în bandă largă pentru a facilita adoptarea tehnologiilor agricole digitale la nivel de fermă și subliniază importanța sprijinirii fermierilor în utilizarea eficientă a unor astfel de soluții inovatoare, protejând, în același timp, viabilitatea lor economică; consideră că organizațiile de fermieri pot fi interlocutori utili pentru dezvoltarea serviciilor de brokeraj informatic și axat pe inovare; subliniază importanța programului Orizont Europa în realizarea obiectivelor de cercetare și inovare în domeniul sănătății solului și alimentației, care are potențialul de a atrage generația viitoare către sectorul agricol;

| 116. | subliniază rolul fundamental al sistemelor independente de consiliere agricolă în diseminarea inovării și a cunoștințelor, în stimularea schimbului de experiență și în promovarea demonstrațiilor practice și invită statele membre, în special, să furnizeze fermierilor o consiliere cuprinzătoare privind adoptarea unor sisteme de producție mai sustenabile; încurajează Comisia și statele membre să sprijine în mod activ inițiativele ascendente care apropie fermierii și cetățenii, lucrând la nivel local și integrând cunoștințele locale, pentru a se adapta mai bine la realitățile specifice de pe teren; subliniază că este importantă promovarea formării tinerilor fermieri și antreprenori în sistemele agricole și alimentare sustenabile; |
| --- | --- |

116.

subliniază rolul fundamental al sistemelor independente de consiliere agricolă în diseminarea inovării și a cunoștințelor, în stimularea schimbului de experiență și în promovarea demonstrațiilor practice și invită statele membre, în special, să furnizeze fermierilor o consiliere cuprinzătoare privind adoptarea unor sisteme de producție mai sustenabile; încurajează Comisia și statele membre să sprijine în mod activ inițiativele ascendente care apropie fermierii și cetățenii, lucrând la nivel local și integrând cunoștințele locale, pentru a se adapta mai bine la realitățile specifice de pe teren; subliniază că este importantă promovarea formării tinerilor fermieri și antreprenori în sistemele agricole și alimentare sustenabile;

| 117. | solicită, pe lângă sistemele de consiliere agricolă, crearea și promovarea unor platforme multilaterale care să intensifice colaborarea și să mobilizeze schimbul de cunoștințe și de tehnologie de-a lungul întregului lanț agroalimentar, pentru a contribui la accelerarea inovării și la promovarea sistemelor de producție agricolă; subliniază, de asemenea, că este important să se extindă această posibilitate la toți actorii din lanțul de aprovizionare și fără a impune alte sarcini administrative; |
| --- | --- |

117.

solicită, pe lângă sistemele de consiliere agricolă, crearea și promovarea unor platforme multilaterale care să intensifice colaborarea și să mobilizeze schimbul de cunoștințe și de tehnologie de-a lungul întregului lanț agroalimentar, pentru a contribui la accelerarea inovării și la promovarea sistemelor de producție agricolă; subliniază, de asemenea, că este important să se extindă această posibilitate la toți actorii din lanțul de aprovizionare și fără a impune alte sarcini administrative;

| 118. | subliniază rolul cheie pe care îl vor avea tinerii fermieri în realizarea tranziției către o agricultură durabilă și în realizarea obiectivelor strategiei; subliniază că tranziția ecologică a sistemului nostru alimentar este o ocazie de a contribui la o zonă rurală plină de vitalitate; subliniază că PAC ar trebui să ofere un sprijin mai bun tinerilor și noilor fermieri în ceea ce privește veniturile, reînnoirea generațiilor, formarea, ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, antreprenoriatul și digitalizarea, în special în zonele periferice și foarte slab populate, astfel încât să se creeze un spațiu care să permită incluziunea și păstrarea tinerilor în agricultură, având în vedere că este probabil ca aceștia să fie primii care adoptă metode agricole noi și mai durabile; |
| --- | --- |

118.

subliniază rolul cheie pe care îl vor avea tinerii fermieri în realizarea tranziției către o agricultură durabilă și în realizarea obiectivelor strategiei; subliniază că tranziția ecologică a sistemului nostru alimentar este o ocazie de a contribui la o zonă rurală plină de vitalitate; subliniază că PAC ar trebui să ofere un sprijin mai bun tinerilor și noilor fermieri în ceea ce privește veniturile, reînnoirea generațiilor, formarea, ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, antreprenoriatul și digitalizarea, în special în zonele periferice și foarte slab populate, astfel încât să se creeze un spațiu care să permită incluziunea și păstrarea tinerilor în agricultură, având în vedere că este probabil ca aceștia să fie primii care adoptă metode agricole noi și mai durabile;

| 119. | subliniază că tinerii fermieri și potențialii noi fermieri întâmpină dificultăți în achiziționarea sau închirierea de terenuri și subliniază că este necesar să se faciliteze accesul tinerilor fermieri la acest sector; subliniază că trebuie să se garanteze că strategia menționată nu afectează negativ disponibilitatea și prețul terenurilor, având drept consecință creșterea speculei și dificultăți suplimentare pentru tineri în ceea ce privește accesul la terenuri; |
| --- | --- |

119.

subliniază că tinerii fermieri și potențialii noi fermieri întâmpină dificultăți în achiziționarea sau închirierea de terenuri și subliniază că este necesar să se faciliteze accesul tinerilor fermieri la acest sector; subliniază că trebuie să se garanteze că strategia menționată nu afectează negativ disponibilitatea și prețul terenurilor, având drept consecință creșterea speculei și dificultăți suplimentare pentru tineri în ceea ce privește accesul la terenuri;

| 120. | constată că concentrarea terenurilor agricole, precum și acapararea terenurilor în UE, încurajată în unele cazuri de politici la nivel local, regional, național și la nivelul UE, poate crea dificultăți tinerilor fermieri și noilor fermieri care caută terenuri pe care să înființeze o fermă; invită Comisia și statele membre, precum și administrațiile regionale și locale, să pună capăt acestor practici pentru a sprijini tinerii fermieri și a facilita intrarea acestora în agricultură; |
| --- | --- |

120.

constată că concentrarea terenurilor agricole, precum și acapararea terenurilor în UE, încurajată în unele cazuri de politici la nivel local, regional, național și la nivelul UE, poate crea dificultăți tinerilor fermieri și noilor fermieri care caută terenuri pe care să înființeze o fermă; invită Comisia și statele membre, precum și administrațiile regionale și locale, să pună capăt acestor practici pentru a sprijini tinerii fermieri și a facilita intrarea acestora în agricultură;

| 121. | consideră, de asemenea, că această strategie reprezintă o șansă de a îmbunătăți perspectivele femeilor din mediul rural și de a evidenția rolul esențial pe care îl joacă acestea, oferind femeilor antreprenoare un mediu propice, inclusiv considerente juridice și politice, care să conducă la un acces mai larg la informații, cunoștințe și competențe, precum și la facilitarea accesului la resurse financiare, ceea ce duce la crearea mai multor locuri de muncă în zonele rurale; |
| --- | --- |

121.

consideră, de asemenea, că această strategie reprezintă o șansă de a îmbunătăți perspectivele femeilor din mediul rural și de a evidenția rolul esențial pe care îl joacă acestea, oferind femeilor antreprenoare un mediu propice, inclusiv considerente juridice și politice, care să conducă la un acces mai larg la informații, cunoștințe și competențe, precum și la facilitarea accesului la resurse financiare, ceea ce duce la crearea mai multor locuri de muncă în zonele rurale;

Promovarea tranziției globale

Promovarea tranziției globale

| 122. | reamintește responsabilitatea globală a sistemelor alimentare europene și rolul lor esențial în stabilirea de standarde globale pentru siguranța alimentară, protecția mediului, protecția socială și bunăstarea animalelor; își reafirmă angajamentul față de punerea în aplicare deplină a principiilor de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia și statele membre să garanteze că toate produsele alimentare și furajele importate în UE respectă pe deplin legislația relevantă a UE și standardele ridicate relevante ale Uniunii și să ofere asistență pentru dezvoltare cu scopul de a sprijini producătorii primari din țările în curs de dezvoltare să respecte aceste standarde; salută intenția Comisiei de a ține cont de repercusiunile asupra mediului ale toleranțelor la import solicitate; consideră că ar trebui abordate emisiile încorporate în utilizarea terenurilor și în schimbarea destinației terenurilor generate de hrana pentru animale importată și de alimentele importate; |
| --- | --- |

122.

reamintește responsabilitatea globală a sistemelor alimentare europene și rolul lor esențial în stabilirea de standarde globale pentru siguranța alimentară, protecția mediului, protecția socială și bunăstarea animalelor; își reafirmă angajamentul față de punerea în aplicare deplină a principiilor de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia și statele membre să garanteze că toate produsele alimentare și furajele importate în UE respectă pe deplin legislația relevantă a UE și standardele ridicate relevante ale Uniunii și să ofere asistență pentru dezvoltare cu scopul de a sprijini producătorii primari din țările în curs de dezvoltare să respecte aceste standarde; salută intenția Comisiei de a ține cont de repercusiunile asupra mediului ale toleranțelor la import solicitate; consideră că ar trebui abordate emisiile încorporate în utilizarea terenurilor și în schimbarea destinației terenurilor generate de hrana pentru animale importată și de alimentele importate;

| 123. | invită Comisia și statele membre să mențină o abordare globală, deoarece punerea în aplicare a anumitor obiective ale strategiei „De la fermă la consumator” în Europa nu trebuie să conducă la relocarea unor părți din producția agricolă în alte regiuni, care au standarde mai puțin riguroase decât UE; |
| --- | --- |

123.

invită Comisia și statele membre să mențină o abordare globală, deoarece punerea în aplicare a anumitor obiective ale strategiei „De la fermă la consumator” în Europa nu trebuie să conducă la relocarea unor părți din producția agricolă în alte regiuni, care au standarde mai puțin riguroase decât UE;

| 124. | reamintește că accesul la piața UE și la cei 450 de milioane de consumatori ai săi oferă partenerilor noștri comerciali un stimulent puternic pentru a-și îmbunătăți sustenabilitatea, precum și standardele de producție și de muncă; consideră că succesul Pactului verde este strâns legat de politica noastră comercială; |
| --- | --- |

124.

reamintește că accesul la piața UE și la cei 450 de milioane de consumatori ai săi oferă partenerilor noștri comerciali un stimulent puternic pentru a-și îmbunătăți sustenabilitatea, precum și standardele de producție și de muncă; consideră că succesul Pactului verde este strâns legat de politica noastră comercială;

| 125. | salută angajamentul Comisiei de a promova eliminarea treptată la nivel mondial a pesticidelor care nu mai sunt aprobate în UE și de a se asigura că pesticidele periculoase a căror utilizare este interzisă în UE nu sunt exportate în afara Uniunii și îndeamnă Comisia să își prezinte cât mai curând propunerile în acest sens; consideră că UE ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare pentru a le ajuta să reducă utilizarea imprudentă a pesticidelor și să promoveze alte metode de protejare a plantelor și a resurselor piscicole; subliniază că strategia nu trebuie să favorizeze importurile de produse din țări din afara UE care au un impact mai mare asupra mediului și a climei; reamintește, în acest sens, că este esențial, prin urmare, ca produsele agroalimentare care provin din țări din afara UE să facă obiectul acelorași cerințe, inclusiv toleranța zero a reziduurilor de substanțe care îndeplinesc „criteriile de excludere”; |
| --- | --- |

125.

salută angajamentul Comisiei de a promova eliminarea treptată la nivel mondial a pesticidelor care nu mai sunt aprobate în UE și de a se asigura că pesticidele periculoase a căror utilizare este interzisă în UE nu sunt exportate în afara Uniunii și îndeamnă Comisia să își prezinte cât mai curând propunerile în acest sens; consideră că UE ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare pentru a le ajuta să reducă utilizarea imprudentă a pesticidelor și să promoveze alte metode de protejare a plantelor și a resurselor piscicole; subliniază că strategia nu trebuie să favorizeze importurile de produse din țări din afara UE care au un impact mai mare asupra mediului și a climei; reamintește, în acest sens, că este esențial, prin urmare, ca produsele agroalimentare care provin din țări din afara UE să facă obiectul acelorași cerințe, inclusiv toleranța zero a reziduurilor de substanțe care îndeplinesc „criteriile de excludere”;

| 126. | subliniază că sunt necesare alimente și la prețuri accesibile pentru o populație mondială de aproximativ 10 miliarde până în 2050 în contextul creșterii rapide a populației, al schimbărilor climatice, al penuriei de resurse naturale și al schimbării modelelor de consum; invită Comisia să consolideze dimensiunea globală a strategiei pentru a asigura dreptul la o alimentație adecvată și să pună în aplicare Declarația ONU privind drepturile țăranilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale și accentuează faptul că politicile UE privind sistemele alimentare echitabile, sustenabile și reziliente ar trebui să abordeze în mod explicit inegalitatea de gen; îndeamnă Comisia să ofere sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a-și proteja industriile incipiente, a promova securitatea alimentară, a sprijini atenuarea schimbărilor climatice în agricultură și pentru a îndeplini standardele de sustenabilitate ale UE și internaționale pentru exportarea produselor lor agricole; |
| --- | --- |

126.

subliniază că sunt necesare alimente și la prețuri accesibile pentru o populație mondială de aproximativ 10 miliarde până în 2050 în contextul creșterii rapide a populației, al schimbărilor climatice, al penuriei de resurse naturale și al schimbării modelelor de consum; invită Comisia să consolideze dimensiunea globală a strategiei pentru a asigura dreptul la o alimentație adecvată și să pună în aplicare Declarația ONU privind drepturile țăranilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale și accentuează faptul că politicile UE privind sistemele alimentare echitabile, sustenabile și reziliente ar trebui să abordeze în mod explicit inegalitatea de gen; îndeamnă Comisia să ofere sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a-și proteja industriile incipiente, a promova securitatea alimentară, a sprijini atenuarea schimbărilor climatice în agricultură și pentru a îndeplini standardele de sustenabilitate ale UE și internaționale pentru exportarea produselor lor agricole;

| 127. | subliniază că UE trebuie să promoveze drepturile omului și dreptul la hrană ca principiu central și prioritate a sistemelor alimentare și ca instrument fundamental care să transforme sistemele alimentare și să asigure drepturile grupurilor celor mai marginalizate de a avea acces la alimente nutritive și să pună în aplicare Declarația ONU privind drepturile țăranilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale; |
| --- | --- |

127.

subliniază că UE trebuie să promoveze drepturile omului și dreptul la hrană ca principiu central și prioritate a sistemelor alimentare și ca instrument fundamental care să transforme sistemele alimentare și să asigure drepturile grupurilor celor mai marginalizate de a avea acces la alimente nutritive și să pună în aplicare Declarația ONU privind drepturile țăranilor și ale altor persoane care lucrează în zonele rurale;

| 128. | subliniază că ar trebui să fie interzise importurile de produse de origine animală din țări din afara UE atât timp cât standardele de producție animalieră ale acestor țări nu sunt aliniate la cele ale UE; |
| --- | --- |

128.

subliniază că ar trebui să fie interzise importurile de produse de origine animală din țări din afara UE atât timp cât standardele de producție animalieră ale acestor țări nu sunt aliniate la cele ale UE;

| 129. | observă cu îngrijorare că mai multe audituri efectuate de DG SANTE, precum și câteva investigații detaliate desfășurate de ONG-uri constată că nu este asigurată trasabilitatea deplină a cailor vii din Argentina destinați pieței Uniunii Europene, ceea ce implică riscuri pentru siguranța alimentară, și că bunăstarea animalelor este compromisă; invită Comisia să suspende importul de carne de cal din țările în care nu se respectă cerințele UE aplicabile legate de trasabilitate și de bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

129.

observă cu îngrijorare că mai multe audituri efectuate de DG SANTE, precum și câteva investigații detaliate desfășurate de ONG-uri constată că nu este asigurată trasabilitatea deplină a cailor vii din Argentina destinați pieței Uniunii Europene, ceea ce implică riscuri pentru siguranța alimentară, și că bunăstarea animalelor este compromisă; invită Comisia să suspende importul de carne de cal din țările în care nu se respectă cerințele UE aplicabile legate de trasabilitate și de bunăstarea animalelor;

| 130. | reamintește că experimentele structurale pe animale care nu sunt indispensabile nu ar trebui să își aibă locul în lanțul alimentar, deoarece Directiva 2010/63/UE prevede înlocuirea și reducerea folosirii animalelor în proceduri; invită Comisia și statele membre să oprească importurile și producția națională de gonadotropină serică de iapă gestantă (PMSG), care este extrasă din sângele iepelor gestante care sunt inseminate sistematic și expuse colectărilor de sânge, ceea ce implică probleme legate de sănătate și bunăstare; |
| --- | --- |

130.

reamintește că experimentele structurale pe animale care nu sunt indispensabile nu ar trebui să își aibă locul în lanțul alimentar, deoarece Directiva 2010/63/UE prevede înlocuirea și reducerea folosirii animalelor în proceduri; invită Comisia și statele membre să oprească importurile și producția națională de gonadotropină serică de iapă gestantă (PMSG), care este extrasă din sângele iepelor gestante care sunt inseminate sistematic și expuse colectărilor de sânge, ceea ce implică probleme legate de sănătate și bunăstare;

| 131. | invită Comisia să prezinte de urgență o propunere pentru un cadru juridic al UE bazat pe obligația de diligență orizontală obligatorie de-a lungul întregului lanț de aprovizionare pentru întreprinderile din UE și din străinătate care își desfășoară activitatea pe piața unică, care să asigure lanțuri de aprovizionare sustenabile și investiții fără efecte negative asupra mediului, inclusiv defrișări, degradarea pădurilor, conversia și degradarea ecosistemelor și efecte negative asupra drepturilor omului și a guvernanței, să promoveze buna guvernanță și să sporească trasabilitatea și responsabilitatea în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale; |
| --- | --- |

131.

invită Comisia să prezinte de urgență o propunere pentru un cadru juridic al UE bazat pe obligația de diligență orizontală obligatorie de-a lungul întregului lanț de aprovizionare pentru întreprinderile din UE și din străinătate care își desfășoară activitatea pe piața unică, care să asigure lanțuri de aprovizionare sustenabile și investiții fără efecte negative asupra mediului, inclusiv defrișări, degradarea pădurilor, conversia și degradarea ecosistemelor și efecte negative asupra drepturilor omului și a guvernanței, să promoveze buna guvernanță și să sporească trasabilitatea și responsabilitatea în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale;

| 132. | ia act de faptul că piața internă a UE este cel mai mare importator și exportator de produse agroalimentare din lume; este convins că UE ar trebui să utilizeze poziția sa de actor mondial de prim plan pentru a defini referința și standardele internaționale directe în materie de sisteme alimentare sustenabile, pe baza respectării drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, a principiului precauției, a protecției mediului și a bunăstării animalelor, în conformitate cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC); consideră că protecția standardelor în aceste domenii ar trebui să facă parte integrantă din toate capitolele acordurilor comerciale și că cooperarea multilaterală și în materie de reglementare ar putea contribui și mai mult la realizarea obiectivelor strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

132.

ia act de faptul că piața internă a UE este cel mai mare importator și exportator de produse agroalimentare din lume; este convins că UE ar trebui să utilizeze poziția sa de actor mondial de prim plan pentru a defini referința și standardele internaționale directe în materie de sisteme alimentare sustenabile, pe baza respectării drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, a principiului precauției, a protecției mediului și a bunăstării animalelor, în conformitate cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC); consideră că protecția standardelor în aceste domenii ar trebui să facă parte integrantă din toate capitolele acordurilor comerciale și că cooperarea multilaterală și în materie de reglementare ar putea contribui și mai mult la realizarea obiectivelor strategiei „De la fermă la consumator”;

| 133. | invită Comisia să consolideze aspectele comerciale ale strategiei „De la fermă la consumator” pentru a asigura coerența dintre politica comercială comună, planul de acțiune privind uniunea vamală, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului și obiectivele strategiei „De la fermă la consumator”, ale strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și ale altor politici conexe ale UE, precum și să urmărească aceste obiective în mod treptat, prin dezvoltarea unor alianțe verzi eficiente în toate forurile bilaterale, regionale și multilaterale relevante, inclusiv Summitul ONU privind sistemele alimentare 2021, precum și prin intermediul unei revizuiri ambițioase a normelor sale comerciale, prin stabilirea unui cadru specific privind sistemele și produsele agroalimentare durabile pentru viitoarele acorduri comerciale, în special prin clauze care asigură menținerea nivelului de protecție, îmbunătățind funcționarea clauzelor de salvgardare și punând capăt importurilor de produse care depășesc limitele maxime ale reziduurilor UE pentru produsele de protecție a plantelor, în conformitate cu normele OMC; invită Comisia să promoveze o mai bună coordonare între toate părțile interesate din sectorul privat și cel public, pentru a atinge aceste obiective; consideră că UE ar trebui să reconfirme mandatul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială ca platformă politică internațională pentru securitatea alimentară și nutriție; |
| --- | --- |

133.

invită Comisia să consolideze aspectele comerciale ale strategiei „De la fermă la consumator” pentru a asigura coerența dintre politica comercială comună, planul de acțiune privind uniunea vamală, politica agricolă comună și politica comună în domeniul pescuitului și obiectivele strategiei „De la fermă la consumator”, ale strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și ale altor politici conexe ale UE, precum și să urmărească aceste obiective în mod treptat, prin dezvoltarea unor alianțe verzi eficiente în toate forurile bilaterale, regionale și multilaterale relevante, inclusiv Summitul ONU privind sistemele alimentare 2021, precum și prin intermediul unei revizuiri ambițioase a normelor sale comerciale, prin stabilirea unui cadru specific privind sistemele și produsele agroalimentare durabile pentru viitoarele acorduri comerciale, în special prin clauze care asigură menținerea nivelului de protecție, îmbunătățind funcționarea clauzelor de salvgardare și punând capăt importurilor de produse care depășesc limitele maxime ale reziduurilor UE pentru produsele de protecție a plantelor, în conformitate cu normele OMC; invită Comisia să promoveze o mai bună coordonare între toate părțile interesate din sectorul privat și cel public, pentru a atinge aceste obiective; consideră că UE ar trebui să reconfirme mandatul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială ca platformă politică internațională pentru securitatea alimentară și nutriție;

| 134. | salută ambiția strategiei „De la fermă la consumator” de a asigura punerea în aplicare a unor capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă în toate acordurile comerciale ale UE, pentru a garanta că ambițiile mai mari în materie de reglementare prezentate sunt coerente cu politica comercială a UE și respectate de țările din afara UE care au semnat acorduri comerciale cu UE; subliniază că este important să se consolideze forța executorie a capitolelor referitoare la comerț și la dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale, inclusiv în ultimă instanță, prin mecanisme de soluționare a litigiilor bazate pe sancțiuni, pentru a promova o abordare globală a climei și biodiversității, a favoriza o producție agroalimentară mai sustenabilă, a pune capăt defrișărilor la nivel mondial și a ridica standardele de muncă, în conformitate cu cele opt convenții fundamentale ale OIM; sugerează că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ar trebui, de asemenea, să țină seama de standarde de producție echivalente, cum ar fi bunăstarea animalelor, trasabilitatea, rezistența la antimicrobiene și utilizarea produselor de protecție a plantelor, care ar trebui să fie certificate în mod sistematic de organisme de audit și de certificare independente în toate etapele de producție și de distribuție, precum și de foi de parcurs cu etape care să facă obiectul unor evaluări ex post; îndeamnă Comisia să ofere sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a promova securitatea alimentară și să le ajute să se alinieze la standardele europene în materie de sisteme agroalimentare sustenabile; se așteaptă ca responsabilul cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială din cadrul Comisiei să își îndeplinească pe deplin rolul de a garanta aplicarea corespunzătoare a acordurilor în cauză prin combaterea denaturărilor pieței, prin consolidarea aplicării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și prin angajarea într-un dialog constructiv cu guvernele și părțile interesate; |
| --- | --- |

134.

salută ambiția strategiei „De la fermă la consumator” de a asigura punerea în aplicare a unor capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă în toate acordurile comerciale ale UE, pentru a garanta că ambițiile mai mari în materie de reglementare prezentate sunt coerente cu politica comercială a UE și respectate de țările din afara UE care au semnat acorduri comerciale cu UE; subliniază că este important să se consolideze forța executorie a capitolelor referitoare la comerț și la dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale, inclusiv în ultimă instanță, prin mecanisme de soluționare a litigiilor bazate pe sancțiuni, pentru a promova o abordare globală a climei și biodiversității, a favoriza o producție agroalimentară mai sustenabilă, a pune capăt defrișărilor la nivel mondial și a ridica standardele de muncă, în conformitate cu cele opt convenții fundamentale ale OIM; sugerează că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ar trebui, de asemenea, să țină seama de standarde de producție echivalente, cum ar fi bunăstarea animalelor, trasabilitatea, rezistența la antimicrobiene și utilizarea produselor de protecție a plantelor, care ar trebui să fie certificate în mod sistematic de organisme de audit și de certificare independente în toate etapele de producție și de distribuție, precum și de foi de parcurs cu etape care să facă obiectul unor evaluări ex post; îndeamnă Comisia să ofere sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a promova securitatea alimentară și să le ajute să se alinieze la standardele europene în materie de sisteme agroalimentare sustenabile; se așteaptă ca responsabilul cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială din cadrul Comisiei să își îndeplinească pe deplin rolul de a garanta aplicarea corespunzătoare a acordurilor în cauză prin combaterea denaturărilor pieței, prin consolidarea aplicării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și prin angajarea într-un dialog constructiv cu guvernele și părțile interesate;

| 135. | solicită UE să ajute țările în curs de dezvoltare să adopte o legislație națională adecvată în vederea protejării resurselor genetice amenințate pentru alimente și agricultură, garantând continuitatea utilizării și gestionării acestora de către comunitățile locale, populațiile indigene, bărbați și femei și asigurând distribuirea justă și echitabilă a beneficiilor rezultate din utilizarea lor; |
| --- | --- |

135.

solicită UE să ajute țările în curs de dezvoltare să adopte o legislație națională adecvată în vederea protejării resurselor genetice amenințate pentru alimente și agricultură, garantând continuitatea utilizării și gestionării acestora de către comunitățile locale, populațiile indigene, bărbați și femei și asigurând distribuirea justă și echitabilă a beneficiilor rezultate din utilizarea lor;

| 136. | ia act de studiul Comisiei privind impactul economic cumulativ al acordurilor comerciale ale UE asupra agriculturii, care arată că, atât în cadrul unui scenariu conservator, cât și al unui scenariu ambițios, se preconizează că acordurile comerciale ale UE vor genera un bilanț general pozitiv pentru comerțul său agroalimentar și o valoare mai mare până în 2030, demonstrând astfel că acordurile comerciale ale UE au un efect pozitiv asupra sectorului agricol al UE; |
| --- | --- |

136.

ia act de studiul Comisiei privind impactul economic cumulativ al acordurilor comerciale ale UE asupra agriculturii, care arată că, atât în cadrul unui scenariu conservator, cât și al unui scenariu ambițios, se preconizează că acordurile comerciale ale UE vor genera un bilanț general pozitiv pentru comerțul său agroalimentar și o valoare mai mare până în 2030, demonstrând astfel că acordurile comerciale ale UE au un efect pozitiv asupra sectorului agricol al UE;

| 137. | subliniază că acordul UE-Mercosur nu poate fi ratificat în forma sa actuală, deoarece, printre altele, nu asigură protecția biodiversității, în special în regiunea amazoniană, și nici nu oferă garanții privind standardele agricole; |
| --- | --- |

137.

subliniază că acordul UE-Mercosur nu poate fi ratificat în forma sa actuală, deoarece, printre altele, nu asigură protecția biodiversității, în special în regiunea amazoniană, și nici nu oferă garanții privind standardele agricole;

| 138. | observă că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă nu abordează potențialele efecte negative ale acordurilor comerciale asupra schimbării destinației terenurilor, defrișărilor sau schimbărilor climatice; consideră că standardele europene și internaționale privind mediul, siguranța, bunăstarea animalelor și aspectele sociale ar trebui să fie aplicate în mod cuprinzător tuturor capitolelor din acordurile comerciale, pentru a împiedica subminarea acestor standarde de orice altă dispoziție comercială; |
| --- | --- |

138.

observă că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă nu abordează potențialele efecte negative ale acordurilor comerciale asupra schimbării destinației terenurilor, defrișărilor sau schimbărilor climatice; consideră că standardele europene și internaționale privind mediul, siguranța, bunăstarea animalelor și aspectele sociale ar trebui să fie aplicate în mod cuprinzător tuturor capitolelor din acordurile comerciale, pentru a împiedica subminarea acestor standarde de orice altă dispoziție comercială;

| 139. | reamintește că acordurile comerciale trebuie să asigure participarea activă a părților implicate la promovarea principiilor dezvoltării durabile și că standardele internaționale sunt conforme ambițiilor Uniunii în materie de mediu și climă; consideră, de asemenea, că aceste acorduri ar trebui să țină seama de obligația de a respecta Acordul de la Paris pentru a garanta o tranziție globală către sisteme alimentare durabile; |
| --- | --- |

139.

reamintește că acordurile comerciale trebuie să asigure participarea activă a părților implicate la promovarea principiilor dezvoltării durabile și că standardele internaționale sunt conforme ambițiilor Uniunii în materie de mediu și climă; consideră, de asemenea, că aceste acorduri ar trebui să țină seama de obligația de a respecta Acordul de la Paris pentru a garanta o tranziție globală către sisteme alimentare durabile;

| 140. | evidențiază faptul că agricultura și pescuitul sunt sectoare vitale pentru dezvoltarea activităților economice sustenabile în regiunile ultraperiferice și evidențiază contribuția și valoarea adăugată a acestor sectoare, care contribuie la garantarea securității alimentare și care răspund cererii populației oferind produse de calitate, sigure și într-o cantitate suficientă; solicită ca constrângerile structurale agronomice și comerciale cu care se confruntă regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene să fie luate în considerare în mod sistematic pe parcursul punerii în aplicare a strategiei „De la fermă la consumator” și în propunerile legislative ulterioare, pentru a permite acestor regiuni să concureze în condiții echitabile și pentru a asigura disponibilitatea unor soluții alternative viabile pentru sectoarele agroalimentare, în cazul în care mijloacele de producție și fluxurile comerciale ale acestora sunt restricționate; |
| --- | --- |

140.

evidențiază faptul că agricultura și pescuitul sunt sectoare vitale pentru dezvoltarea activităților economice sustenabile în regiunile ultraperiferice și evidențiază contribuția și valoarea adăugată a acestor sectoare, care contribuie la garantarea securității alimentare și care răspund cererii populației oferind produse de calitate, sigure și într-o cantitate suficientă; solicită ca constrângerile structurale agronomice și comerciale cu care se confruntă regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene să fie luate în considerare în mod sistematic pe parcursul punerii în aplicare a strategiei „De la fermă la consumator” și în propunerile legislative ulterioare, pentru a permite acestor regiuni să concureze în condiții echitabile și pentru a asigura disponibilitatea unor soluții alternative viabile pentru sectoarele agroalimentare, în cazul în care mijloacele de producție și fluxurile comerciale ale acestora sunt restricționate;

| 141. | salută noua inițiativă propusă în cadrul OMC privind clima și comerțul; subliniază că este important să se utilizeze acest cadru pentru a dezvolta un sistem agroalimentar cuprinzător și sustenabil, bazat pe standarde de producție comune și ambițioase; îndeamnă Comisia să se implice proactiv în cadrul OMC pentru a permite o tranziție ecologică, pentru a se asigura că politica comercială este în concordanță cu ODD, pentru a continua negocierile privind transparența stocurilor pentru securitatea alimentară și, în special, pentru a preveni situațiile în care produsele agroalimentare devin variabila de ajustare sau o victimă colaterală a conflictelor comerciale, continuând totodată să dezvolte o politică comercială sustenabilă ambițioasă și compatibilă cu normele OMC; |
| --- | --- |

141.

salută noua inițiativă propusă în cadrul OMC privind clima și comerțul; subliniază că este important să se utilizeze acest cadru pentru a dezvolta un sistem agroalimentar cuprinzător și sustenabil, bazat pe standarde de producție comune și ambițioase; îndeamnă Comisia să se implice proactiv în cadrul OMC pentru a permite o tranziție ecologică, pentru a se asigura că politica comercială este în concordanță cu ODD, pentru a continua negocierile privind transparența stocurilor pentru securitatea alimentară și, în special, pentru a preveni situațiile în care produsele agroalimentare devin variabila de ajustare sau o victimă colaterală a conflictelor comerciale, continuând totodată să dezvolte o politică comercială sustenabilă ambițioasă și compatibilă cu normele OMC;

| 142. | salută trimiterile din strategia „De la fermă la consumator” la procesele relevante ale ONU; subliniază că UE trebuie să sprijine Comitetul pentru securitatea alimentară mondială și mecanismul societății civile aferent ca principală platformă multilaterală de politici privind sistemele alimentare; invită Comisia să promoveze tranziția globală către sisteme alimentare sustenabile și securitatea alimentară în toate forurile internaționale relevante, inclusiv în cadrul Summitului ONU din 2021 privind sistemele alimentare; |
| --- | --- |

142.

salută trimiterile din strategia „De la fermă la consumator” la procesele relevante ale ONU; subliniază că UE trebuie să sprijine Comitetul pentru securitatea alimentară mondială și mecanismul societății civile aferent ca principală platformă multilaterală de politici privind sistemele alimentare; invită Comisia să promoveze tranziția globală către sisteme alimentare sustenabile și securitatea alimentară în toate forurile internaționale relevante, inclusiv în cadrul Summitului ONU din 2021 privind sistemele alimentare;

| 143. | subliniază cât este de important să se facă schimburi de tehnologii moderne și expertiză cu țările în curs de dezvoltare și să se formeze fermierii locali și europeni pentru a-i ajuta să pună în aplicare practici agricole inovatoare, deoarece sectorul agricol este esențial pentru securitatea alimentară și ocuparea forței de muncă în aceste regiuni; |
| --- | --- |

143.

subliniază cât este de important să se facă schimburi de tehnologii moderne și expertiză cu țările în curs de dezvoltare și să se formeze fermierii locali și europeni pentru a-i ajuta să pună în aplicare practici agricole inovatoare, deoarece sectorul agricol este esențial pentru securitatea alimentară și ocuparea forței de muncă în aceste regiuni;

o

o o

| 144. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

144.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 231, 6.9.2019, p. 1.

1

(2)  JO L 4, 7.1.2019, p. 43.

2

(3)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

4

(5)  JO L 324, 10.12.2009, p. 1.

5

(6)  JO L 106, 17.4.2001, p. 1.

6

(7)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

7

(8)  JO L 372, 27.12.2006, p. 19.

8

(9)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

9

(10)  JO L 221, 8.8.1998, p. 23.

10

(11)  JO L 203, 3.8.1999, p. 53.

11

(12)  JO L 182, 12.7.2007, p. 19.

12

(13)  JO L 47, 18.2.2009, p. 5.

13

(14)  JO L 10, 15.1.2009, p. 7.

14

(15)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

15

(16)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

16

(17)  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

17

(18)  JO L 276, 20.10.2010, p. 33.

18

(19)  JO C 362, 8.9.2021, p. 82.

19

(20)  JO C 255, 29.6.2021, p. 29.

20

(21)  JO C 202, 28.5.2021, p. 49.

21

(22)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

22

(23)  JO C 23, 21.1.2021, p. 23.

23

(24)  JO C 433, 23.12.2019, p. 153.

24

(25)  JO C 390, 18.11.2019, p. 10.

25

(26)  JO C 307, 30.8.2018, p. 25.

26

(27)  JO C 298, 23.8.2018, p. 14.

27

(28)  JO C 458, 19.12.2018, p. 34.

28

(29)  JO C 86, 6.3.2018, p. 51.

29

(30)  JO C 316, 22.9.2017, p. 278.

30

(31)  JO C 310, 25.8.2016, p. 15.

31

(32)  JO C 76, 28.2.2018, p. 49.

32

(33)  IPBES, „2019 Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services” (Raportul de evaluare globală a biodiversității și a serviciilor ecosistemice din 2019).

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO, „State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities” (Starea pădurilor la nivel mondial 2016. Pădurile și agricultura: utilizarea terenurilor, provocări și oportunități), Roma, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

(36)  Comisia Europeană, „The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report” (Impactul consumului din UE asupra defrișărilor: analiză cuprinzătoare a impactului consumului din UE asupra defrișărilor. Raport final), studiu finanțat de Comisia Europeană și efectuat de VITO, Institutul Internațional de Analiză a Sistemelor Aplicate, HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving și de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Țările de Jos, 2013.

36

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al., „Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms” (Reducerea utilizării pesticidelor păstrând în același timp productivitatea culturilor și profitabilitatea exploatațiilor agricole arabile), Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, „The 2019 European Union report on pesticide residues in food” (Raportul Uniunii Europene din 2019 privind reziduurile de pesticide din alimente), EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

(40)  Eurostat, „Overweight and obesity – BMI statistics” (Supraponderalitatea și obezitatea – statistici IMC).

40

(41)  Eurostat, „The European Health Interview Survey, Wave 2” (A doua Anchetă europeană de sănătate prin interviu), 2013.

41

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., „Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement” (Impactul substanțelor chimice din materialele care intră în contact cu produsele alimentare asupra sănătății umane: o poziție de consens), Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., „Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases” (Impactul biodiversității asupra apariției și transmiterii bolilor infecțioase), Nature 468, pp. 647-652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, „Estimates of European food waste levels” (Estimări privind nivelul deșeurilor alimentare la nivel european), raport final, 2016.

45

(46)  FAO, „Food wastage footprint & climate change” (Amprenta risipei de alimente și schimbările climatice).

46

(47)  EU-Fusions, „Estimates of European food waste levels” (Estimări privind nivelul deșeurilor alimentare la nivel european), raport final, 2016.

47

(48)  ICF, „Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention” (Studiu de piață privind marcarea datei și alte informații furnizate pe etichetele produselor alimentare și prevenirea risipei de alimente), raport final pentru Comisia Europeană, 2018.

48

(49)  EMA: „Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016” (Vânzarea de agenți antimicrobieni veterinari în 30 de țări europene. Tendințe în perioada 2010-2016). Al optulea raport al ESVAC (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  Al doilea raport comun al ECDC/EFSA/EMA privind analiza integrată a consumului de agenți antimicrobieni și apariția rezistenței la antimicrobiene la bacteriile întâlnite la oameni și la animalele de la care se obțin alimente, 2017.

50

(51)  CCE, „Combaterea rezistenței la antimicrobiene: s-au înregistrat progrese în sectorul animalier, dar această amenințare la adresa sănătății rămâne o provocare pentru UE”, 2019.

51

(52)  AEM, Vizualizatorul datelor privind emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră, trimise de țări către CCONUSC și Mecanismul UE de monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de seră; a se vedea, de asemenea, IEEP 2019, „Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there” (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  Agenția Europeană de Mediu, „EEA greenhouse gases – data viewer” (Vizualizatorul AEM privind datele despre gazele cu efect de seră), (europa.eu).

53

(54)  Raportul Agenției Europene de Mediu nr. 1/2020.

54

(55)  Răspunsurile dnei Kyriakides la întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000689/2021.

55

(56)  Documentul de politică Think2030 al Institutului pentru politica europeană de mediu (IEEP) și al Institutului Ecologic, „European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?” (Sectorul alimentar și agricol european într-o nouă paradigmă: Pot fi abordate provocări globale precum schimbările climatice printr-o strategie „de la fermă la consumator”?), 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

(57)  Rezoluția Parlamentului European din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (JO C 411, 27.11.2020, p. 48).

57

(58)  Directiva (UE) 2019/782 a Comisiei din 15 mai 2019 de modificare a Directivei 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește stabilirea indicatorilor de risc armonizați (JO L 127, 16.5.2019, p. 4).

58

(59)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).

59

(60)  Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (JO L 131, 5.5.1998, p. 11).

60

(61)  JO C 202, 28.5.2021, p. 49.

61

(62)  În conformitate cu angajamentul asumat în cadrul Inițiativei UE privind polenizatorii (COM(2018)0395), acțiunea 5C https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0395&from=en

62

(63)  Regulamentul (UE) 2019/6 (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

63

(64)  Regulamentul (UE) 2019/4 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 183/2005 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 90/167/CEE a Consiliului (JO L 4, 7.1.2019, p. 1).

64

(65)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

65

(66)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

66

(67)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

67

(68)  Raportul atelierului IPBES privind biodiversitatea și pandemiile; EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases (Legătura dintre pierderea biodiversității și răspândirea accelerată a bolilor zoonotice); Raportul HSI, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics (Legătura dintre zootehnie, zoonozele virale și pandemiile mondiale); Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. „Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry” (Tipare geografice și istorice în apariția noilor virusuri de gripă aviară (HPAI) H5 și H7 la păsările domestice), Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. „Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change” (Apariția zoonozelor și legătura cu agricultura intensivă și schimbările de mediu), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Directiva (UE) 2017/159 a Consiliului din 19 decembrie 2016 de punere în aplicare a Acordului referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul pescuitului încheiat la 21 mai 2012 între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) (JO L 25, 31.1.2017, p. 12).

70

(71)  Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO L 286, 29.10.2008, p. 1).

71

(72)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

72

(73)  Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (JO L 304, 22.11.2011, p. 18).

73

(74)  Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study. (În sprijinul evaluării la jumătatea perioadei a planului de acțiune al UE privind obezitatea la copii) EPHORT consortium (Consorțiul EPHORT): Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.

74

(75)  Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor (JO L 95, 7.4.2017, p. 1).

75

(76)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

76

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro în 2021

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro în 2021 (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre” (COM(2021)0500),

| — | având în vedere pachetul de primăvară al semestrului european al Comisiei pentru 2021: raportul Omnibus în temeiul articolului 126 alineatul (3) (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de primăvară al semestrului european al Comisiei pentru 2021: raportul Omnibus în temeiul articolului 126 alineatul (3) (COM(2021)0529),

| — | având în vedere previziunile economice în Europa pentru primăvara anului 2021 publicate de Comisie la 12 mai 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice în Europa pentru primăvara anului 2021 publicate de Comisie la 12 mai 2021 (1),

| — | având în vedere Perspectivele economice ale OCDE, volumul 2021, numărul 1: versiune preliminară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Perspectivele economice ale OCDE, volumul 2021, numărul 1: versiune preliminară (2),

| — | având în vedere Angajamentul social de la Porto, semnat de Președinția portugheză a Consiliului, de Președintele Parlamentului European și de reprezentanții partenerilor sociali și ai organizațiilor societății civile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Angajamentul social de la Porto, semnat de Președinția portugheză a Consiliului, de Președintele Parlamentului European și de reprezentanții partenerilor sociali și ai organizațiilor societății civile (3),

| — | având în vedere Declarația de la Porto din 8 mai 2021, aprobată de Consiliul European (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Porto din 8 mai 2021, aprobată de Consiliul European (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la opiniile Parlamentului cu privire la evaluarea în curs de către Comisie și Consiliu a planurilor naționale de redresare și reziliență (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la opiniile Parlamentului cu privire la evaluarea în curs de către Comisie și Consiliu a planurilor naționale de redresare și reziliență (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 privind strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (COM(2020)0575),

| — | având în vedere Raportul comun al Comisiei privind ocuparea forței de muncă pentru 2021, astfel cum a fost adoptat de Consiliu la 9 martie 2021 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al Comisiei privind ocuparea forței de muncă pentru 2021, astfel cum a fost adoptat de Consiliu la 9 martie 2021 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (7),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” (COM(2020)0014),

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (8) (denumit în continuare „Regulamentul privind MRR”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (8) (denumit în continuare „Regulamentul privind MRR”),

| — | având în vedere raportul comandat de Comitetul Regiunilor intitulat „Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027” (Aplicarea principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul programării politicii de coeziune 2021-2027) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comandat de Comitetul Regiunilor intitulat „Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027” (Aplicarea principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul programării politicii de coeziune 2021-2027) (9),

| — | având în vedere conferința anuală pe tema semestrului european a Comitetului Economic și Social European, care a avut loc la 31 mai 2021 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința anuală pe tema semestrului european a Comitetului Economic și Social European, care a avut loc la 31 mai 2021 (10),

| — | având în vedere rezoluția Comitetului Economic și Social European din februarie 2021 intitulată „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență – Ce funcționează și ce nu funcționează?” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Comitetului Economic și Social European din februarie 2021 intitulată „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență – Ce funcționează și ce nu funcționează?” (11),

| — | având în vedere declarația din 2016 a Președinției Consiliului Uniunii Europene, a Comisiei Europene și a partenerilor sociali europeni, intitulată „Un nou început pentru dialogul social”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 2016 a Președinției Consiliului Uniunii Europene, a Comisiei Europene și a partenerilor sociali europeni, intitulată „Un nou început pentru dialogul social”,

| — | având în vedere studiul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 23 martie 2021 intitulat „COVID-19: implicații pentru ocuparea forței de muncă și viața profesională (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 23 martie 2021 intitulat „COVID-19: implicații pentru ocuparea forței de muncă și viața profesională (12),

| — | având în vedere studiul Eurofound din aprilie 2021 intitulat „Viața, munca și pandemia de COVID-19: sănătatea psihică și încrederea scad în întreaga UE la intrarea pandemiei în al doilea an” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Eurofound din aprilie 2021 intitulat „Viața, munca și pandemia de COVID-19: sănătatea psihică și încrederea scad în întreaga UE la intrarea pandemiei în al doilea an” (13),

| — | având în vedere raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte” (14),

| — | având în vedere Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung, elaborat de Comisie și de Comitetul pentru protecție socială (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2021 privind îngrijirea pe termen lung, elaborat de Comisie și de Comitetul pentru protecție socială (15),

| — | având în vedere raportul special nr. 09/2018 al Curții de Conturi Europene intitulat „Parteneriatele public-privat în UE: deficiențe generalizate și beneficii limitate” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 09/2018 al Curții de Conturi Europene intitulat „Parteneriatele public-privat în UE: deficiențe generalizate și beneficii limitate” (16),

| — | având în vedere raportul elaborat de raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Olivier De Schutter, în urma vizitei sale la instituțiile UE din perioada 25 noiembrie 2020 – 29 ianuarie 2021 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de raportorul special al ONU privind sărăcia extremă și drepturile omului, Olivier De Schutter, în urma vizitei sale la instituțiile UE din perioada 25 noiembrie 2020 – 29 ianuarie 2021 (17),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0274/2021),

| A. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut și va continua, cel mai probabil, să aibă un impact semnificativ, dar disproporțional, asupra diferitelor state membre, grupuri sociale, sectoare și regiuni și duce la o creștere a nivelurilor sărăciei în întreaga UE; întrucât cei mai vulnerabili au fost cel mai grav afectați; întrucât criza a avut un efect devastator asupra diferitelor grupuri vulnerabile și a adus greutăți fără precedent pentru forța de muncă care oferă servicii de îngrijire a persoanelor în vârstă; întrucât femeile, spre deosebire de bărbați, precum și tinerii, lucrătorii slab calificați, migranții, persoanele cu dizabilități, persoanele provenind din medii defavorizate, persoanele în vârstă și persoanele cu contracte de muncă temporare sau cu alte forme atipice de muncă, dar și lucrătorii care desfășoară activități independente au fost afectați în mod disproporționat; întrucât unele firme au fost grav afectate, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și microîntreprinderile; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut și va continua, cel mai probabil, să aibă un impact semnificativ, dar disproporțional, asupra diferitelor state membre, grupuri sociale, sectoare și regiuni și duce la o creștere a nivelurilor sărăciei în întreaga UE; întrucât cei mai vulnerabili au fost cel mai grav afectați; întrucât criza a avut un efect devastator asupra diferitelor grupuri vulnerabile și a adus greutăți fără precedent pentru forța de muncă care oferă servicii de îngrijire a persoanelor în vârstă; întrucât femeile, spre deosebire de bărbați, precum și tinerii, lucrătorii slab calificați, migranții, persoanele cu dizabilități, persoanele provenind din medii defavorizate, persoanele în vârstă și persoanele cu contracte de muncă temporare sau cu alte forme atipice de muncă, dar și lucrătorii care desfășoară activități independente au fost afectați în mod disproporționat; întrucât unele firme au fost grav afectate, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și microîntreprinderile;

| B. | întrucât potrivit previziunilor economice europene ale Comisiei din primăvara anului 2021 (18), economia UE va crește cu 4,2 % în 2021 și cu 4,4 % în 2022; întrucât se preconizează că rata șomajului în UE va fi de 7,6 % în 2021 și de 7 % în 2022; întrucât aceste rate rămân mai ridicate decât cele înregistrate în perioada anterioară crizei; |
| --- | --- |

B.

întrucât potrivit previziunilor economice europene ale Comisiei din primăvara anului 2021 (18), economia UE va crește cu 4,2 % în 2021 și cu 4,4 % în 2022; întrucât se preconizează că rata șomajului în UE va fi de 7,6 % în 2021 și de 7 % în 2022; întrucât aceste rate rămân mai ridicate decât cele înregistrate în perioada anterioară crizei;

| C. | întrucât pandemia de coronavirus a fost un șoc de proporții istorice pentru economiile Europei, antrenând un declin al economiei de 6,1 % în 2020; întrucât firmele și consumatorii s-au adaptat pentru a face față mai bine măsurilor de limitare a răspândirii, însă unele sectoare, cum ar fi turismul și serviciile care necesită prezența fizică, au în continuare de suferit; |
| --- | --- |

C.

întrucât pandemia de coronavirus a fost un șoc de proporții istorice pentru economiile Europei, antrenând un declin al economiei de 6,1 % în 2020; întrucât firmele și consumatorii s-au adaptat pentru a face față mai bine măsurilor de limitare a răspândirii, însă unele sectoare, cum ar fi turismul și serviciile care necesită prezența fizică, au în continuare de suferit;

| D. | întrucât combaterea discriminării pe criterii de vârstă și eliminarea barierelor care împiedică persoanele în vârstă să desfășoare în mod voluntar activități profesionale după vârsta standard de pensionare sunt importante pentru îmbătrânirea activă și pentru a asigura o mai mare solidaritate între generații; |
| --- | --- |

D.

întrucât combaterea discriminării pe criterii de vârstă și eliminarea barierelor care împiedică persoanele în vârstă să desfășoare în mod voluntar activități profesionale după vârsta standard de pensionare sunt importante pentru îmbătrânirea activă și pentru a asigura o mai mare solidaritate între generații;

| E. | întrucât creșterea inegalităților în societățile europene în timpul crizei provocate de COVID-19 a accelerat tendințe sociale periculoase, care pot crea un climat de divergențe, stres și dezamăgire care face ca toți membrii societății, nu doar cei defavorizați, să sufere de pe urma unor niveluri reduse de calitate a vieții; întrucât reducerea inegalităților este o condiție prealabilă esențială pentru obținerea sustenabilității și a unei bune calități a vieții pentru toți, având în vedere impactul lor negativ asupra performanțelor generale ale societăților, în ceea ce privește indicatori-cheie ai calității vieții, cum ar fi sănătatea mintală și fizică și încrederea în instituțiile democratice, și asupra păcii și securității sociale; întrucât sistemele de protecție socială sunt supuse unor presiuni puternice, pentru a atenua impactul social al crizei și a asigura condiții de viață decente pentru toți cetățenii, precum și accesul la servicii esențiale, cum ar fi serviciile de sănătate, educația și locuințele; |
| --- | --- |

E.

întrucât creșterea inegalităților în societățile europene în timpul crizei provocate de COVID-19 a accelerat tendințe sociale periculoase, care pot crea un climat de divergențe, stres și dezamăgire care face ca toți membrii societății, nu doar cei defavorizați, să sufere de pe urma unor niveluri reduse de calitate a vieții; întrucât reducerea inegalităților este o condiție prealabilă esențială pentru obținerea sustenabilității și a unei bune calități a vieții pentru toți, având în vedere impactul lor negativ asupra performanțelor generale ale societăților, în ceea ce privește indicatori-cheie ai calității vieții, cum ar fi sănătatea mintală și fizică și încrederea în instituțiile democratice, și asupra păcii și securității sociale; întrucât sistemele de protecție socială sunt supuse unor presiuni puternice, pentru a atenua impactul social al crizei și a asigura condiții de viață decente pentru toți cetățenii, precum și accesul la servicii esențiale, cum ar fi serviciile de sănătate, educația și locuințele;

| F. | întrucât la Summitul social de la Porto din 7 și 8 mai 2021, liderii UE au recunoscut Pilonul european al drepturilor sociale ca element fundamental al redresării și întrucât, în Declarația de la Porto, și-au subliniat hotărârea de a continua consolidarea implementării sale la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

F.

întrucât la Summitul social de la Porto din 7 și 8 mai 2021, liderii UE au recunoscut Pilonul european al drepturilor sociale ca element fundamental al redresării și întrucât, în Declarația de la Porto, și-au subliniat hotărârea de a continua consolidarea implementării sale la nivelul UE și la nivel național;

| G. | întrucât tinerii s-au confruntat cu cea mai mare scădere a ratei ocupării forței de muncă (19) și cu o pierdere a oportunităților din cauza lipsei posibilităților de formare sau de efectuare a stagiilor; întrucât în unele state membre lucrătorii angajați în forme de muncă precare au fost deosebit de expuși riscului de a-și pierde locul de muncă din cauza pandemiei și au suferit de pe urma lipsei de protecție socială; întrucât sunt necesare mai multe investiții în educația și formarea profesională (EFP) la prețuri abordabile, accesibilă, incluzivă și de înaltă calitate, astfel încât toată lumea să aibă competențele și calificările adecvate, inclusiv cele necesare pentru tranziția verde și cea digitală; întrucât una dintre prioritățile de prim rang este evitarea unei alte „generații pierdute” de tineri; întrucât politicile care accentuează inegalitățile dintre generații afectează sustenabilitatea sistemului de protecție socială și democrațiile noastre; |
| --- | --- |

G.

întrucât tinerii s-au confruntat cu cea mai mare scădere a ratei ocupării forței de muncă (19) și cu o pierdere a oportunităților din cauza lipsei posibilităților de formare sau de efectuare a stagiilor; întrucât în unele state membre lucrătorii angajați în forme de muncă precare au fost deosebit de expuși riscului de a-și pierde locul de muncă din cauza pandemiei și au suferit de pe urma lipsei de protecție socială; întrucât sunt necesare mai multe investiții în educația și formarea profesională (EFP) la prețuri abordabile, accesibilă, incluzivă și de înaltă calitate, astfel încât toată lumea să aibă competențele și calificările adecvate, inclusiv cele necesare pentru tranziția verde și cea digitală; întrucât una dintre prioritățile de prim rang este evitarea unei alte „generații pierdute” de tineri; întrucât politicile care accentuează inegalitățile dintre generații afectează sustenabilitatea sistemului de protecție socială și democrațiile noastre;

| H. | întrucât digitalizarea pieței muncii reprezintă o oportunitate de ale cărei beneficii ar trebui să profităm, asigurându-ne totodată că munca de la distanță și flexibilitatea în ceea ce privește programul de lucru nu duc la încălcarea drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât digitalizarea pieței muncii reprezintă o oportunitate de ale cărei beneficii ar trebui să profităm, asigurându-ne totodată că munca de la distanță și flexibilitatea în ceea ce privește programul de lucru nu duc la încălcarea drepturilor lucrătorilor;

| I. | întrucât schemele de șomaj tehnic care pot fi activate în situații de criză și care permit ajustarea structurală a economiilor și a resurselor umane vor fi esențiale; întrucât implicarea puternică a partenerilor sociali ar preveni o excludere neprevăzută în ceea ce privește eligibilitatea; întrucât aceste sisteme de păstrare a locurilor de muncă au continuat să reprezinte un mijloc de adaptare la evoluțiile de pe piața muncii, fiind folosite pentru aproximativ 5,6 % din forța de muncă în februarie 2021, față de aproximativ 5 % în octombrie 2020, ca răspuns la cele mai recente măsuri de limitare a circulației persoanelor (20); |
| --- | --- |

I.

întrucât schemele de șomaj tehnic care pot fi activate în situații de criză și care permit ajustarea structurală a economiilor și a resurselor umane vor fi esențiale; întrucât implicarea puternică a partenerilor sociali ar preveni o excludere neprevăzută în ceea ce privește eligibilitatea; întrucât aceste sisteme de păstrare a locurilor de muncă au continuat să reprezinte un mijloc de adaptare la evoluțiile de pe piața muncii, fiind folosite pentru aproximativ 5,6 % din forța de muncă în februarie 2021, față de aproximativ 5 % în octombrie 2020, ca răspuns la cele mai recente măsuri de limitare a circulației persoanelor (20);

| J. | întrucât pandemia a demonstrat clar importanța îngrijirii integrate, cu accent pe furnizarea de servicii de calitate de-a lungul întregii vieți și acordând o atenție deosebită îngrijirii copiilor, a persoanelor cu dizabilități, a persoanelor vulnerabile și a persoanelor în vârstă; întrucât în timpul măsurilor de limitare a circulației, femeile au desfășurat cea mai mare parte a muncii neremunerate, în ciuda faptului că bărbații au participat la activitățile casnice mai mult decât înainte (21) (femeile au dedicat 18,4 ore pe săptămână gătitului și activităților casnice, comparativ cu 12,1 ore în cazul bărbaților, în timp ce înainte de pandemie femeile petreceau 15,8 ore, iar bărbații 6,8 ore pentru aceste sarcini); întrucât este posibil ca deficitul de personal din sectoarele sănătății și îngrijirii, care afecta deja unele state membre și înainte de pandemie (22), cauzat de lipsa de investiții și/sau de lipsa de anticipare a schimbărilor demografice, să fi fost accentuat de criză, inclusiv din cauza presiunii enorme a muncii și a stresului psihic generat de pandemie (23); întrucât partenerii sociali din domeniul sănătății și al serviciilor sociale cer o serie de îmbunătățiri în ceea ce privește furnizarea de asistență medicală și socială pentru a asigura reziliența și un nivel de pregătire adecvat (24); |
| --- | --- |

J.

întrucât pandemia a demonstrat clar importanța îngrijirii integrate, cu accent pe furnizarea de servicii de calitate de-a lungul întregii vieți și acordând o atenție deosebită îngrijirii copiilor, a persoanelor cu dizabilități, a persoanelor vulnerabile și a persoanelor în vârstă; întrucât în timpul măsurilor de limitare a circulației, femeile au desfășurat cea mai mare parte a muncii neremunerate, în ciuda faptului că bărbații au participat la activitățile casnice mai mult decât înainte (21) (femeile au dedicat 18,4 ore pe săptămână gătitului și activităților casnice, comparativ cu 12,1 ore în cazul bărbaților, în timp ce înainte de pandemie femeile petreceau 15,8 ore, iar bărbații 6,8 ore pentru aceste sarcini); întrucât este posibil ca deficitul de personal din sectoarele sănătății și îngrijirii, care afecta deja unele state membre și înainte de pandemie (22), cauzat de lipsa de investiții și/sau de lipsa de anticipare a schimbărilor demografice, să fi fost accentuat de criză, inclusiv din cauza presiunii enorme a muncii și a stresului psihic generat de pandemie (23); întrucât partenerii sociali din domeniul sănătății și al serviciilor sociale cer o serie de îmbunătățiri în ceea ce privește furnizarea de asistență medicală și socială pentru a asigura reziliența și un nivel de pregătire adecvat (24);

| K. | întrucât Curtea de Conturi Europeană (CCE) a evidențiat că ciclul bugetar al UE nu a ținut seama așa cum trebuie de egalitatea de gen; întrucât CCE a recomandat Comisiei să evalueze și să raporteze dacă planurile de redresare și reziliență ale statelor membre abordează egalitatea de gen; întrucât instrumentul Next Generation EU privește tranziția verde și cea digitală, care afectează în primul rând sectoare și profesii dominate de bărbați; |
| --- | --- |

K.

întrucât Curtea de Conturi Europeană (CCE) a evidențiat că ciclul bugetar al UE nu a ținut seama așa cum trebuie de egalitatea de gen; întrucât CCE a recomandat Comisiei să evalueze și să raporteze dacă planurile de redresare și reziliență ale statelor membre abordează egalitatea de gen; întrucât instrumentul Next Generation EU privește tranziția verde și cea digitală, care afectează în primul rând sectoare și profesii dominate de bărbați;

| L. | întrucât, în ceea ce privește dimensiunea socială a MRR, Regulamentul privind MRR stabilește obiectivul general de a promova coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii prin îmbunătățirea rezilienței, a gradului de pregătire pentru crize, a capacității de ajustare și a potențialului de creștere al statelor membre prin atenuarea impactului social și economic al crizei, contribuind la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și la convergența socială ascendentă, restabilind și promovând creșterea sustenabilă și încurajând crearea de locuri de muncă de înaltă calitate; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ceea ce privește dimensiunea socială a MRR, Regulamentul privind MRR stabilește obiectivul general de a promova coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii prin îmbunătățirea rezilienței, a gradului de pregătire pentru crize, a capacității de ajustare și a potențialului de creștere al statelor membre prin atenuarea impactului social și economic al crizei, contribuind la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și la convergența socială ascendentă, restabilind și promovând creșterea sustenabilă și încurajând crearea de locuri de muncă de înaltă calitate;

| M. | întrucât provocările globale precum digitalizarea și lupta împotriva schimbărilor climatice persistă, indiferent de criza provocată de COVID-19, și necesită o tranziție justă, pentru ca nimeni să nu fie lăsat în urmă; întrucât schimbările climatice, încălzirea globală și declinul biodiversității accelerează exponențial, conform celui mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC); întrucât consecințele crizei climatice și ale fenomenelor meteorologice extreme sunt resimțite mai intens și mai frecvent decât înainte de către cetățenii și lucrătorii europeni; întrucât obiectivele în materie de decarbonizare pentru 2030 au devenit mai ambițioase, pentru a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2050; întrucât intensificarea eforturilor de atenuare și adaptare ar necesita transformarea profundă a economiilor și piețelor muncii europene și naționale; |
| --- | --- |

M.

întrucât provocările globale precum digitalizarea și lupta împotriva schimbărilor climatice persistă, indiferent de criza provocată de COVID-19, și necesită o tranziție justă, pentru ca nimeni să nu fie lăsat în urmă; întrucât schimbările climatice, încălzirea globală și declinul biodiversității accelerează exponențial, conform celui mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC); întrucât consecințele crizei climatice și ale fenomenelor meteorologice extreme sunt resimțite mai intens și mai frecvent decât înainte de către cetățenii și lucrătorii europeni; întrucât obiectivele în materie de decarbonizare pentru 2030 au devenit mai ambițioase, pentru a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2050; întrucât intensificarea eforturilor de atenuare și adaptare ar necesita transformarea profundă a economiilor și piețelor muncii europene și naționale;

| N. | întrucât obiectivul specific al MRR este de a oferi sprijin financiar statelor membre pentru a îndeplini obiectivele de etapă și generale ale reformelor și investițiilor prevăzute în planurile lor naționale de redresare și reziliență (PNRR); întrucât aceasta înseamnă că toate acțiunile din planuri (inclusiv investițiile digitale și verzi) și reformele convenite trebuie să contribuie la concretizarea principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, la crearea de locuri de muncă de calitate și la o convergență socială ascendentă; întrucât acțiunile care nu contribuie la aceste obiective sociale nu sunt conforme cu cerințele Regulamentului privind MRR; |
| --- | --- |

N.

întrucât obiectivul specific al MRR este de a oferi sprijin financiar statelor membre pentru a îndeplini obiectivele de etapă și generale ale reformelor și investițiilor prevăzute în planurile lor naționale de redresare și reziliență (PNRR); întrucât aceasta înseamnă că toate acțiunile din planuri (inclusiv investițiile digitale și verzi) și reformele convenite trebuie să contribuie la concretizarea principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, la crearea de locuri de muncă de calitate și la o convergență socială ascendentă; întrucât acțiunile care nu contribuie la aceste obiective sociale nu sunt conforme cu cerințele Regulamentului privind MRR;

| O. | întrucât, potrivit articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul privind MRR, planurile naționale trebuie să fie în concordanță cu provocările și prioritățile relevante specifice fiecărei țări identificate în contextul semestrului european, precum și cu cele identificate în cea mai recentă recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro pentru statele membre a căror monedă este euro; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul privind MRR, planurile naționale trebuie să fie în concordanță cu provocările și prioritățile relevante specifice fiecărei țări identificate în contextul semestrului european, precum și cu cele identificate în cea mai recentă recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro pentru statele membre a căror monedă este euro;

| P. | întrucât reformele sustenabile social sunt cele bazate pe solidaritate, pe integrare, pe justiție socială, pe o repartizare echitabilă a bogăției, pe egalitatea de gen, pe un sistem de învățământ public de înaltă calitate pentru toți, pe locuri de muncă de calitate și pe creșterea sustenabilă – un model care asigură egalitatea și protecția socială, capacitează grupurile vulnerabile, favorizează participarea și implicarea cetățenilor și îmbunătățește nivelul de trai al tuturor; |
| --- | --- |

P.

întrucât reformele sustenabile social sunt cele bazate pe solidaritate, pe integrare, pe justiție socială, pe o repartizare echitabilă a bogăției, pe egalitatea de gen, pe un sistem de învățământ public de înaltă calitate pentru toți, pe locuri de muncă de calitate și pe creșterea sustenabilă – un model care asigură egalitatea și protecția socială, capacitează grupurile vulnerabile, favorizează participarea și implicarea cetățenilor și îmbunătățește nivelul de trai al tuturor;

| Q. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a accelerat tranziția digitală a economiilor europene și naționale și dezvoltarea de noi metode de lucru; întrucât digitalizarea, robotizarea, automatizarea și inteligența artificială trebuie să aducă beneficii lucrătorilor și societății prin îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calității vieții, prin asigurarea unui bun echilibru între viața profesională și cea privată, prin crearea unor oportunități mai bune de angajare și prin contribuția la convergența socioeconomică, |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a accelerat tranziția digitală a economiilor europene și naționale și dezvoltarea de noi metode de lucru; întrucât digitalizarea, robotizarea, automatizarea și inteligența artificială trebuie să aducă beneficii lucrătorilor și societății prin îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calității vieții, prin asigurarea unui bun echilibru între viața profesională și cea privată, prin crearea unor oportunități mai bune de angajare și prin contribuția la convergența socioeconomică,

| 1. | reamintește că, potrivit tratatelor, Uniunea acționează pentru dezvoltarea sustenabilă a Europei, bazată pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață extrem de competitivă care vizează ocuparea deplină a forței de muncă, asigurarea unor medii și condiții de muncă sigure și sănătoase și progresul social, pe un nivel ridicat de protejare și îmbunătățire a calității mediului, pe promovarea progresului științific și tehnologic, pe combaterea sărăciei și a inegalităților, a excluziunii sociale și a discriminării și pe promovarea convergenței sociale ascendente, a justiției și protecției sociale, a egalității dintre femei și bărbați, a solidarității dintre generații și a protecției drepturilor copilului și ale persoanelor cu dizabilități; insistă că aceste obiective trebuie să fie prioritățile generale ale strategiei UE de creștere sustenabilă pe termen lung, în concordanță cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), cu Pilonul european al drepturilor sociale și cu Pactul verde, și să stea la baza planurilor de redresare și reziliență ale statelor membre; invită Comisia să se asigure că semestrul european este aliniat la aceste obiective și strategii, transformând astfel semestrul european într-un instrument cu adevărat cuprinzător; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre să valorifice pe deplin potențialul oferit de clauza derogatorie generală, de noul cadru financiar multianual și de instrumentul Next Generation EU pentru a sprijini întreprinderile aflate în dificultate și care nu dispun de lichidități, în special prin îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, prin protejarea locurilor de muncă și a condițiilor de muncă ale lucrătorilor din UE și prin acompanierea întreprinderilor și a lucrătorilor în cadrul procesului de tranziție verde și digitală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază că politica economică nu poate fi analizată doar dintr-o perspectivă pur macroeconomică, axată pe indicatorii tradiționali ai creșterii, ai datoriilor, ai deficitului și ai ratei de ocupare a forței de muncă și că ar trebui să combată cauzele profunde ale dezechilibrelor economice și sociale de lungă durată; insistă că semestrul european trebuie să se bazeze pe o abordare integrată, acordând aceeași importanță politicilor economice, sociale și de mediu; consideră că trebuie să li se acorde un rol important și politicilor climatice; solicită ca semestrul european să asigure coordonarea dintre statele membre, veghind ca acestea să se îndrepte în aceeași direcție, spre realizarea unei economii neutre climatic și digitalizate într-o mai mare măsură, care să nu lase pe nimeni în urmă, promovând totodată schimbări structurale în vederea progresului social, a dezvoltării sustenabile și a unei bune calități a vieții; evidențiază că este important să se țină seama de efectele politicilor economice pentru a preveni consecințele sociale negative, precum și efectele negative asupra coeziunii sociale, inclusiv asupra multor grupuri vulnerabile, și, prin urmare, asupra democrațiilor noastre și a proiectului european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută angajamentul liderilor UE de a pune în aplicare Pilonul european al drepturilor sociale și față de cele trei noi obiective principale ale UE, care trebuie îndeplinite până în 2030; invită Comisia să asigure punerea în aplicare la timp și cu rigurozitate a planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale prin măsuri și realizări concrete și să vegheze ca fiecare propunere să aducă rezultate și să își atingă obiectivul; solicită ca indicatorii să acopere riscurile sociale generate de efectele pandemiei asupra economiei, ocupării forței de muncă și sănătății și de efectele pe care le-ar putea avea transformarea verde și cea digitală pentru populație și lucrători; constată că monitorizarea realizării ODD și noul tablou de bord social asigură o monitorizare mai cuprinzătoare a acestor riscuri, dar fără a oferi obiective clare pentru a măsura impactul acțiunii UE; sprijină o agendă ambițioasă pentru redresare și modernizare economică și socială puternică, sustenabilă și incluzivă, care să fie pusă în aplicare în paralel cu consolidarea modelului social european, astfel încât toate persoanele să poată beneficia de tranziția verde și de cea digitală și să trăiască în demnitate; invită statele membre să stabilească obiective naționale ambițioase care, ținând seama cum se cuvine de punctul de plecare al fiecărei țări, să constituie o contribuție adecvată la realizarea obiectivelor europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să tragă învățăminte din această criză și să încerce să pună în aplicare o arhitectură îmbunătățită a guvernanței sustenabile în UE, având la bază solidaritatea, dreptatea socială și integrarea, distribuirea echitabilă a bogăției, egalitatea de gen, serviciile publice de înaltă calitate, inclusiv un sistem de învățământ public, universal și de înaltă calitate, locuri de muncă de calitate și creșterea sustenabilă; invită Comisia, înainte de a lua decizia de a dezactiva clauza derogatorie generală, să aibă în vedere nu numai o evaluare globală a stării economiei pe baza unor criterii cantitative, ci și o evaluare care să reflecte așa cum se cuvine inegalitățile subiacente, precum și situația ocupării forței de muncă, situația socială și situația sănătății din statele membre afectate; consideră că revizuirea cadrului de guvernanță economică al UE ar trebui să aibă loc, de preferință, înainte de dezactivarea clauzei derogatorii generale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că este posibil ca anumite alegeri politice și politici fiscale adoptate în urma crizei financiare și economice din 2008 să fi făcut ca sistemele de sănătate și sociale din unele state membre să nu fie suficient de pregătite pentru a face față pandemiei; accentuează că este nevoie și de alte criterii, în special de cele care țin seama de nevoia de investiții publice, sociale și de mediu sustenabile, de activitatea economică a sectorului public și a sectorului privat și de progrese sociale spre implementarea Pilonului european al drepturilor sociale în statele membre; consideră că s-ar putea ca simpla atingere a nivelurilor de activitate economică de dinaintea crizei să nu fie suficientă pentru a întări o redresare sustenabilă; accentuează că instrumentele actuale ar putea să nu fie suficiente pentru a depăși riscurile de stagnare economică, de adâncire a inegalităților și de divergențe sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că pandemia de COVID-19 a afectat calitatea vieții tuturor europenilor și mai ales pe cea a grupurilor vulnerabile ale populației; reamintește că președinta Comisiei s-a angajat să pună sustenabilitatea, incluziunea socială și calitatea vieții cetățenilor în centrul strategiei economice a UE (25); consideră că acest lucru este esențial pentru ca Europa să poată oferi în continuare cele mai avansate sisteme de protecție socială din lume, să devină primul continent cu impact neutru asupra climei și să fie un centru dinamic de inovare și antreprenoriat competitiv; reamintește că inegalitățile sociale, economice și teritoriale dintre statele membre și din interiorul lor s-au accentuat în ultimul deceniu; invită Comisia să integreze dezechilibrele sociale și de mediu în analiza sa din cadrul semestrului european; invită statele membre să participe la revizuirea normelor bugetare ale UE pentru a încuraja investiții sustenabile sociale și de încurajare a creșterii, menținând totodată sisteme sustenabile de finanțe publice și sisteme solide de protecție socială; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește cât este de important ca sistemele de protecție socială din statele membre să fie adecvate și sustenabile; ia act de comunicatul G20 din 9-10 iulie 2021 și de angajamentul G20 privind un impozit minim eficace la nivel mondial, astfel cum este prevăzut în „Declarația privind o soluție pe doi piloni pentru a răspunde provocărilor fiscale generate de digitalizarea economiei”, publicată de Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) la 1 iulie 2021; așteaptă cu nerăbdare propunerea Comisiei privind modalitatea de a transpune acordul internațional în legislația UE pentru a evita planificarea fiscală agresivă și a asigura echitatea pentru clasa de mijloc și pentru oamenii muncii în UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că accesul la servicii esențiale, cum ar fi apa și energia, este crucial pentru a asigura incluziunea socială și standarde sanitare de bază; solicită măsuri de sprijin pentru a asigura accesul incluziv și la prețuri abordabile la serviciile esențiale în cadrul punerii în aplicare a planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale; invită Comisia și statele membre să prezinte propuneri specifice pentru a răspunde cum se cuvine problemei sărăciei energetice în contextul obiectivelor Pactului verde și să evalueze piețele energiei pentru a evita efectele negative ale creșterii prețurilor la energie asupra competitivității IMM-urilor și asupra gospodăriilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | evidențiază că este esențial să existe regimuri de impozitare a forței de muncă bine concepute pentru ca lucrătorii să beneficieze de standarde ridicate de protecție împotriva riscurilor și bolilor și pentru a putea fi asigurată acordarea de pensii pentru limită de vârstă; consideră că sistemele fiscale ar trebui concepute astfel încât să reducă inegalitățile, să promoveze echitatea și să protejeze gospodăriile și ar trebui să fie echilibrate pentru ca sistemele să fie mai echitabile și mai eficiente; evidențiază că veniturile publice ar putea fi folosite pentru a finanța prioritățile-cheie și a putea ajuta la rezolvarea problemelor fiscale ale statelor membre și contribui la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv printr-o mai bună acoperire și adaptare la scopul urmărit a sistemelor de sănătate și de protecție socială, asigurând finanțarea lor pe termen lung; invită Comisia și statele membre să ia măsuri concrete de combatere a evaziunii fiscale și a fraudei fiscale, ca mijloc important pentru a reduce inegalitățile economice și a îmbunătăți colectarea veniturilor fiscale în statele membre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că este important ca obiectivele sociale, progresul social, calitatea vieții și sustenabilitatea să fie integrate mai bine în toate politicile UE, în special în planificarea bugetară a UE, asigurând astfel corelarea cheltuielilor și a investițiilor publice cu obiectivele sociale și de mediu și identificând posibilul impact social al opțiunilor bugetare; invită Comisia să integreze sustenabilitatea și buna calitate a vieții în Strategia anuală privind creșterea durabilă și în recomandările specifice fiecărei țări și să acorde o importanță deosebită impactului social al măsurilor de politică ale UE în evaluarea impactului pe care o realizează; accentuează importanța consolidării unui cadru cuprinzător și integrat în procesul semestrului european, acordând o atenție deosebită grupurilor celor mai vulnerabile și marginalizate ale societății; |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază că criza provocată de COVID-19 a scos la iveală deficiențe în accesul la protecție socială, văzându-se astfel cât este de important să se stimuleze o mai mare reziliență, mărind de exemplu acoperirea și adaptarea sistemelor de venit minim și a pensiilor și relaxând condițiile de eligibilitate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este preocupat de îndatorarea excesivă generată de pandemie și de consecințele sale economice și sociale și accentuează că persoanele și IMM-urile trebuie ferite de îndatorarea excesivă; solicită îmbunătățirea în continuare a serviciilor de consiliere și de protecție în materie de datorii și îmbunătățirea cunoștințelor financiare ale populației; consideră că, în ceea ce privește creditele neperformante menționate în comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021, ar trebui sprijinite IMM-urile, lucrătorii și gospodăriile europene; constată că MRR oferă oportunitatea de a sprijini redresarea prin investiții și reforme suplimentare în acest sens; accentuează că este important să se adopte instrumente de politică care să urmărească găsirea de soluții pentru ca gospodăriile cu venituri mici care se chinuie să-și plătească facturile și să facă față cheltuielilor să poată supraviețui efectelor pandemiei și să evite să alunece în capcana sărăciei; |
| --- | --- |

13.

Cadrul european de guvernanță 2022 pentru sustenabilitate, incluziune socială și buna calitate a vieții cetățenilor

| 14. | consideră că, în contextul planurilor de redresare și reziliență, al creșterii vertiginoase a nivelurilor datoriei publice și al viitoarei reforme a Pactului de stabilitate și de creștere și a procesului semestrului european, a devenit mai importantă ca oricând propunerea Parlamentului de a adopta un pact privind buna calitate sustenabilă a vieții și progresul social care să facă obligatorii obiectivele sociale și de sustenabilitate, cu scopul de a realiza ODD ale ONU; constată, în acest sens, că ODD 8 privind creșterea durabilă, ocuparea forței de muncă și munca decentă s-a dovedit a fi un factor determinant pentru întreaga agendă a ONU 2030; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că o creștere sustenabilă, inteligentă și incluzivă trebuie să asigure o politică bugetară sustenabilă pe termen mediu și că politicile economice și sociale ale UE contribuie la realizarea unei redresări de lungă durată, făcând economiile și societățile noastre mai sustenabile, mai incluzive, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și cea digitală; accentuează, în acest sens, că punerea în aplicare a Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale va contribui la consolidarea dimensiunii sociale a tuturor politicilor Uniunii și la asigurarea unei redresări incluzive; |
| --- | --- |

15.

| 16. | accentuează că o mai bună guvernanță economică și socială între statele membre, în special prin trecerea la o mai mare convergență a normelor fiscale, ar constitui o forță motrice pentru redresare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este de acord cu liderii europeni, în ceea ce privește guvernanța economică și socială a UE, că este necesar să se evalueze periodic progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor principale pentru 2030 și a convergenței ascendente la cel mai înalt nivel politic (26); consideră că, în cadrul unui proces de revizuire a guvernanței, ar trebui să fie implicați în mod egal și miniștrii muncii și ai politicilor sociale și miniștrii economiei și ai finanțelor, pentru a acorda valoare egală aspectelor economice, sociale și legate de ocuparea forței de muncă în cadrul mecanismului semestrului european; este de acord cu Consiliul că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale va consolida eforturile Uniunii către o tranziție digitală, verde și echitabilă și va contribui la realizarea unei convergențe sociale și economice ascendente și la a răspunde provocărilor demografice și că dimensiunea socială, dialogul social și implicarea activă a partenerilor sociali s-au aflat întotdeauna în centrul unei economii sociale de piață cu un grad ridicat de competitivitate; consideră că tabloul de bord social trebuie reînnoit ca parte a cadrului de coordonare a politicilor semestrului european, pentru a urmări progresele în aceste domenii și pentru ca tabloul de bord să fie adaptat la situația de după pandemie și aliniat la procesul MRR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | accentuează că orientarea politică și abordarea în materie de guvernanță care vizează plasarea oamenilor și a calității vieții lor în centrul politicilor și al procesului decizional sunt esențiale pentru viitorul Uniunii Europene; solicită Comisiei să prezinte o propunere cuprinzătoare în acest scop, care să detalieze o serie de obiective sociale, ecologice și economice specifice, care ar trebui să reflecte angajamentele relevante ale UE, atât internaționale, cât și interne, inclusiv pe cele care decurg din Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (27), din ODD ale ONU, din Acordul de la Paris, din obiectivul Legii europene a climei de a atinge neutralitatea emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050 și din obiectivele intermediare conexe, din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, din Pilonul european al drepturilor sociale și din angajamentul de a elimina sărăcia în Europa până în 2050 prin intermediul unei legislații a UE de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că este necesar să se dea curs declarației din 2016 privind un nou început pentru dialogul social și să se analizeze modalitățile de asigurare a implicării partenerilor sociali în guvernanța semestrului european, care până în prezent a fost inadecvată, împărtășind astfel obiectivele reformei cu lucrătorii și întreprinderile, facilitând în acest fel punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră bine-venită propunerea comună a partenerilor sociali europeni privind un set alternativ de indicatori pentru măsurarea progreselor în ceea ce privește politicile economice, sociale și climatice, în completarea PIB-ului ca instrument de măsurare a calității vieții pentru o creștere sustenabilă și incluzivă; consideră că tabloul de bord social trebuie să includă și indicatori suplimentari care să reflecte pe deplin tendințele și cauzele inegalității; subliniază că este important să se ia în considerare în cadrul acestui proces interesele membrilor celor mai vulnerabili și marginalizați ai societății noastre; accentuează că partenerii sociali trebuie să fie implicați în procesul decizional pentru inițierea acțiunilor strategice orientate spre redresare; consideră că nicio acțiune întreprinsă în acest sens nu trebuie să interfereze cu autonomia partenerilor sociali; |
| --- | --- |

20.

| 21. | scoate în evidență necesitatea de a măsura impactul social al degradării mediului și al schimbărilor climatice; solicită protejarea la nivelul UE a dreptului la sănătate și la un mediu sănătos, întrucât acest drept este esențial pentru a asigura respectarea majorității celorlalte drepturi fundamentale (cum ar fi hrana, adăpostul și munca) și pentru realizarea unei tranziții incluzive; |
| --- | --- |

21.

De la protecție la crearea de locuri de muncă verzi, digitale și de calitate: necesitatea unei agende sociale europene ambițioase

| 22. | îndeamnă Comisia și statele membre să vegheze ca sindicatele să aibă acces la locul de muncă și la lucrători, chiar și atunci când munca se face digital; accentuează că trebuie să se garanteze că toți lucrătorii, inclusiv cei din economia digitală, au dreptul la negocieri colective și la acțiuni colective; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este de acord cu liderii europeni că, având în vedere creșterea șomajului și a inegalităților din cauza pandemiei, este important ca resursele să fie canalizate acolo unde sunt cele mai necesare pentru a ne consolida economiile și a ne concentra eforturile în materie de politici asupra accesului egal la servicii de calitate pentru a îmbunătăți egalitatea de șanse, asupra îmbunătățirii și creării de locuri de muncă de calitate, asupra spiritului antreprenorial, a perfecționării și recalificării și asupra reducerii sărăciei și excluziunii; evidențiază că resursele extraordinare puse la dispoziție pentru a sprijini redresarea Europei reprezintă o șansă care nu poate fi ratată; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atrage atenția asupra impactului negativ al crizei provocate de COVID-19 pentru piața europeană a muncii și asupra pierderilor fără precedent ale locurilor de muncă rezultate, în special în sectoarele strategice, precum și asupra creșterii aferente a sărăciei și a decalajelor în ceea ce privește nivelul de trai, care afectează mai ales tinerii, femeile și lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare și cu locuri de muncă precare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recunoaște că se prevede că până la sfârșitul anului 2022 statele membre vor atinge nivelul de producție trimestrială de dinainte de criză; subliniază că, pentru ca redresarea să fie sustenabilă, este esențial să se creeze locuri de muncă de calitate și pentru lucrătorii cu nivel mediu și scăzut de calificare, și îndeosebi pentru femei și tineri, și ca locurile de muncă să fie distribuite egal în întreaga Europă, pentru a evita dezechilibrele dintre regiuni, întrucât s-a dovedit că aceștia sunt esențiali pentru reziliența societăților și economiilor noastre; consideră că partenerii sociali joacă un rol esențial în anticiparea evoluției piețelor forței de muncă și în asigurarea unor tranziții line pentru lucrătorii afectați de schimbări structurale; consideră că întărirea structurilor de negociere colectivă la toate nivelurile este esențială pentru crearea de locuri de muncă de calitate și sustenabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | accentuează că o educație de calitate și o forță de muncă bine educată, alături de angajamentul pentru cercetare și inovare, reprezintă o condiție prealabilă pentru redresarea sustenabilă și coeziunea socială; subliniază că lucrătorii cu un nivel mediu și scăzut de calificare trebuie să aibă posibilitatea de a se recalifica și de a se perfecționa; insistă că investițiile sustenabile în programe de ucenicie de calitate, participarea adulților la învățarea pe tot parcursul vieții și formarea angajaților trebuie să fie o prioritate; subliniază că o redresare economică incluzivă va necesita investiții publice și private sustenabile pentru a asigura accesul șomerilor și al persoanelor cu un nivel scăzut de calificare la formare, astfel încât să obțină competențe de bază certificate, aptitudini profesionale și competențe-cheie care să ducă la calificări și la tranziții profesionale; accentuează că în acest context este important să se consolideze programele UE de educație, să se alinieze formarea și educația la nevoile societății și ale economiei și să fie sprijiniți angajații și profesorii, precum și să se investească în infrastructura digitală, verde și socială; evidențiază că punerea în aplicare a agendei pentru competențe a UE pentru toți este esențială pentru soluționarea deficitului de competențe; invită Comisia și statele membre să își maximizeze eforturile pentru a investi într-o educație și formare profesională accesibilă, la prețuri abordabile, incluzivă și de înaltă calitate, pentru a consolida măsurile de perfecționare și recalificare, incluzând competențe digitale și transferabile, precum și pentru a promova învățarea pe tot parcursul vieții cu scopul de a-i pregăti pe lucrători pentru nevoile pieței muncii în lumina transformării verzi și digitale; subliniază că recunoașterea reciprocă a calificărilor este esențială pentru a remedia deficitul de competențe și neconcordanța dintre cererea și oferta de competențe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută propunerea Comisiei de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru muncă egală sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii; salută faptul că această propunere introduce măsuri obligatorii de asigurare a transparenței salariale; îndeamnă să se adopte rapid aceste măsuri, pentru a evita noi inegalități pe criterii de gen; invită statele membre și Comisia să sprijine antreprenoriatul în rândul femeilor și să faciliteze accesul acestora la finanțare; invită statele membre să deblocheze urgent negocierile din Consiliu referitoare la Directiva privind femeile în consiliile de administrație; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că este important să se vegheze ca lucrătorii din UE să fie protejați prin salarii minime adecvate, definite prin lege sau prin convenții colective, în conformitate cu tradiția și practicile naționale, asigurându-se faptul că aceștia au un nivel de trai decent indiferent de locul în care lucrează; salută, în acest sens, propunerea Comisiei de directivă privind salariile minime adecvate în UE, care vizează creșterea acoperirii negocierilor colective, combaterea sărăciei persoanelor încadrate în muncă și creșterea convergenței sociale ascendente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că este necesară creșterea resurselor financiare și umane ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; invită statele membre să instituie mecanisme eficace de gestionare a performanței în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a evalua impactul programelor lor privind piața forței de muncă și pentru a explora mijloace de îmbunătățire; invită statele membre să își doteze serviciile publice de ocupare a forței de muncă cu soluții tehnologice care să le permită să raționalizeze mai eficient angajarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și să evalueze și să coreleze mai bine competențele acestora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește statelor membre că traiul independent, servicii sociale și de ocupare a forței de muncă de calitate, o protecție socială adecvată și o economie socială mai puternică sunt indispensabile pentru o viață decentă pentru toate persoanele cu dizabilități, astfel cum se accentuează în strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să folosească un sistem specific pentru a monitoriza crearea de locuri de muncă de calitate în toate sectoarele, inclusiv cele create prin investiții publice, care ar trebui să includă și o secțiune dedicată locurilor de muncă verzi și digitale și să țină seama de perspectiva de gen și de nediscriminare, precum și să convină asupra unui sistem care să condiționeze accesarea de fonduri publice ale UE de către companii de crearea de locuri de muncă verzi și de calitate; solicită o monitorizare atentă a măsurilor active de informare pentru a asigura participarea egală a persoanelor celor mai îndepărtate de locuri de muncă de calitate la piața muncii; accentuează că accesul la fonduri publice ale UE trebuie să fie condiționat de respectarea drepturilor lucrătorilor și a convențiilor colective; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să ia măsuri pentru a remedia lipsa de acces la sistemele de protecție socială, în special urmând Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (28); salută din nou adoptarea acestei recomandări, ca un prim pas, și angajamentul Comisiei de a consolida sistemele de protecție socială în Europa, însă subliniază că accesul universal la protecția socială trebuie să devină o realitate, mai ales în circumstanțele dificile din prezent; invită Comisia să prezinte un cadru de reglementare al UE care să vizeze consolidarea și asigurarea unor condiții de muncă decente, a drepturilor și a accesului la protecție socială pentru lucrătorii pe platforme online și pentru lucrătorii cu contracte atipice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să își actualizeze cadrul pentru înființarea și dezvoltarea cooperativelor și întreprinderilor din economia socială, care prin natura lor pun un accent mai mare pe condiții de muncă corecte și pe capacitarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | evidențiază că, dacă UE dorește să fie în fruntea redresării sustenabile și incluzive la nivel mondial, modernizând totodată economiile noastre și asigurând locuri de muncă de calitate, trebuie create milioane de locuri de muncă bine plătite, inclusiv pentru lucrătorii cu nivel mediu și scăzut de calificare, asigurând în același timp convergența economică și socială ascendentă și egalitatea de șanse pentru toți, astfel încât oricine să aibă prilejul de a contribui la proiectul european comun; insistă că este nevoie de mai multe investiții în infrastructura verde, digitală și socială, în serviciile publice, în educație și în serviciile sociale, precum și în cercetare, inovare și tehnologii cu emisii zero de dioxid de carbon, ținând seama de caracteristicile specifice ale microîntreprinderilor și ale IMM-urilor, care sunt actori-cheie în structura economică europeană, pentru a valorifica la maximum potențialul lor inovator, îmbunătățind în același timp accesul IMM-urilor la finanțare publică și privată și asigurând investiții sustenabile și favorabile creșterii; solicită consolidarea dimensiunilor sociale și sustenabile ale strategiei industriale, acordând o atenție deosebită locurilor de muncă de calitate și lanțurilor valorice strategice din UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este preocupat de impactul social grav al crizei provocate de COVID-19 și de consecințele sale asupra ocupării forței de muncă, în special pentru tineri; invită statele membre și Comisia să se asigure că fiecare tânăr european are acces la educație, la formare și la piața muncii; invită statele membre și Comisia să acorde prioritate combaterii șomajului în rândul tinerilor, nu în ultimul rând în contextul instrumentului de redresare NextGenerationEU, să valorifice pe deplin instrumentele financiare precum Garanția pentru tineret și programele europene, cum ar fi Erasmus+, și să ia măsuri adecvate pentru a combate șomajul în rândul tinerilor și a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a tinerilor; evidențiază, în plus, că noul Fond european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați ar putea fi mobilizat ca răspuns la consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă; invită statele membre să transmită rapid Comisiei solicitări de finanțare pentru sprijinirea lucrătorilor europeni care și-au pierdut locurile de muncă din cauza pandemiei de COVID-19 în demersurile lor de reconversie profesională, recalificare și reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța mobilității forței de muncă în interiorul UE și accentuează că libera circulație a lucrătorilor contribuie la creșterea economică și la coeziune în Uniune și creează oportunități de angajare; subliniază, în plus, că mobilitatea forței de muncă trebuie să fie însoțită de norme echitabile și comune bazate pe principiul egalității de tratament; invită Comisia, în acest sens, să monitorizeze punerea în aplicare și asigurarea respectării normelor privind libera circulație a lucrătorilor; invită Comisia să analizeze tendințele în materie de exod al creierelor din anumite regiuni și sectoare și să sprijine lucrătorii mobili prin asigurarea unei mobilități echitabile și prin consolidarea portabilității drepturilor și a beneficiilor; invită statele membre să se angajeze pe deplin în digitalizarea serviciilor publice, pentru a facilita o mobilitate echitabilă a forței de muncă, în special în ceea ce privește coordonarea sistemelor de securitate socială; solicită așadar Comisiei să prezinte o propunere ambițioasă privind un pașaport digital al UE de asigurări sociale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că este nevoie de o abordare comună a UE în ceea ce privește sănătatea, inclusiv sănătatea la locul de muncă; solicită crearea unei uniuni europene a sănătății, care ar trebui să se bazeze pe principiul solidarității, al autonomiei strategice și al cooperării, asigurând faptul că considerentele de sănătate publică se află în centrul procesului de elaborare și de punere în aplicare a tuturor politicilor și activităților UE, astfel cum este consacrat în tratate, și incluzând evaluări sistematice ale impactului asupra sănătății în cazul tuturor politicilor relevante; salută obiectivul ambițios de „zero decese din motive profesionale” din noul cadru strategic al UE pentru sănătate și siguranță la locul de muncă; reamintește că este necesar ca substanțele toxice pentru reproducere să fie incluse în domeniul de aplicare al Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni (29) și ca medicamentele periculoase să fie incluse în anexa 1 la directivă pentru a proteja mai bine lucrătorii din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că principiul 15 din Pilonul european al drepturilor sociale stabilește că lucrătorii și persoanele care desfășoară o activitate independentă aflate la pensie au dreptul la o pensie care să asigure un venit adecvat și că toate persoanele în vârstă au dreptul la resurse care să le asigure o viață demnă; |
| --- | --- |

38.

Sinergiile între semestrul european și planurile naționale de redresare și reziliență

| 39. | subliniază că în PNRR trebuie să se țină seama de recomandările specifice fiecărei țări care contribuie la îndeplinirea obiectivelor sociale stabilite în Regulamentul privind MRR și că pentru PNRR, recomandările specifice fiecărei țări trebuie interpretate astfel încât să contribuie la realizarea obiectivelor sociale ale regulamentului, inclusiv a coeziunii economice, sociale și teritoriale; insistă că în conformitate cu Regulamentul privind MRR, PNRR trebuie să contribuie la realizarea ODD ale ONU, la punerea în aplicare a strategiei UE de creștere astfel cum este prevăzută în Pactul verde și la respectarea principiilor Pilonului european al drepturilor sociale; reamintește că ciclul semestrului european pentru 2021 a fost adaptat temporar pentru a permite lansarea MRR; cere Comisiei să fie mai ambițioasă în ceea ce privește dimensiunea socială și să asigure coerența între recomandările specifice fiecărei țări și obiectivele generale și specifice ale Regulamentului privind MRR; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că în conformitate cu Regulamentul privind MRR, reformele și investițiile „ar trebui să conducă la crearea de locuri de muncă stabile și de înaltă calitate [și] la incluziunea și integrarea grupurilor defavorizate”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | accentuează că unul dintre obiectivele Regulamentului privind MRR este să promoveze crearea de locuri de muncă de înaltă calitate; subliniază că reformele în domeniul muncii incluse în PNRR trebuie să contribuie la îmbunătățirea calității locurilor de muncă; invită Comisia să analizeze reformele în domeniul muncii din PNRR din acest punct de vedere; reamintește că articolul 152 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Uniunea recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali la nivelul său și trebuie să le respecte autonomia; avertizează că Comisia nu ar trebui să intervină în niciun fel în procesul de dialog social de la nivel național desfășurat în cadrul reformelor prevăzute de PNRR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să includă indicatorii sociali din tabloul de bord social al semestrului european, în special pe cei legați de munca decentă, justiția socială și egalitatea de șanse, de sistemele solide de protecție socială și de mobilitatea echitabilă, printre indicatorii comuni care urmează să fie folosiți în MRR pentru raportarea progreselor realizate, monitorizarea și evaluarea PNRR, precum și în metodologia de urmărire a aspectelor sociale, inclusiv în cazul Garanției pentru copii și al Garanției pentru tineret; accentuează că Parlamentul va analiza îndeaproape actul delegat pe care Comisia îl va prezenta în acest sens, pentru a stabili dacă indicatorii sociali, tabloul de bord și metodologia socială respectă obiectivele și pentru a verifica dacă nu trebuie formulate obiecții; |
| --- | --- |

42.

| 43. | insistă că dialogului social este esențial pentru a asigura reforme și investiții eficiente, în special în sectoarele care vor fi profund modificate de tranziții; subliniază că implicarea adecvată a părților interesate, cum ar fi parlamentele naționale, autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, ONG-urile și societatea civilă, în pregătirea și punerea în aplicare a PNRR va fi decisivă pentru succesul acestora; |
| --- | --- |

43.

| 44. | evidențiază că în conformitate cu Regulamentul privind MRR, egalitatea de gen trebuie integrată în elaborarea și punerea în aplicare a PNRR și că raportarea chestiunilor de gen și integrarea perspectivei de gen nu pot fi confundate cu urmărirea aspectelor sociale și investițiile sociale; consideră că egalitatea de gen merită să aibă propria metodologie de integrare în cadrul MRR și reamintește că Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați a elaborat o metodologie adecvată; accentuează că, potrivit Regulamentului privind MRR, investițiile în infrastructuri de îngrijire solide sunt, de asemenea, esențiale pentru a garanta egalitatea de gen și capacitarea economică a femeilor, pentru a construi societăți reziliente, a combate condițiile precare din sectoarele dominate de femei, a stimula crearea de locuri de muncă de calitate, a preveni sărăcia și excluziunea socială și a crește PIB, permițând unui număr mai mare de femei să aibă un loc de muncă remunerat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită crearea unei strategii europene de îngrijire, care să includă o puternică dimensiune de gen și care ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare și pe tot parcursul vieții în ceea ce privește îngrijirea, prevăzând în același timp măsuri și acțiuni specifice atât pentru îngrijitorii oficiali și informali, cât și pentru activitățile de îngrijire neremunerate; invită statele membre să examineze și să facă schimb de bune practici cu privire la modalitățile de a sprijini grupurile sociale cu nevoi speciale de îngrijire și la modalitățile în care perioadele dedicate responsabilităților de îngrijire pot fi încorporate în sistemele de pensii, în vederea eliminării disparității de gen în ceea ce privește pensiile; atrage atenția că, potrivit Eurofound, ponderea îngrijitorilor pe termen lung a crescut cu o treime în ultimul deceniu, în contrast puternic cu salariile constant scăzute pe care aceștia le primesc; invită statele membre să se asigure că personalul de îngrijire primește salarii decente, întrucât în prezent salariile din sectorul îngrijirii pe termen lung și al altor servicii sociale sunt cu 21 % sub medie (30); invită Comisia și statele membre, în lumina Raportului din 2021 privind îngrijirea pe termen lung, să pună în aplicare reforme care să contribuie la „obiectivele comune de asigurare a unei îngrijiri pe termen lung de bună calitate, accesibile și la prețuri abordabile pentru toți, furnizate într-un mod sustenabil din punct de vedere financiar”; solicită politici active eficace privind piața muncii și echilibrul dintre viața profesională și cea privată pentru a proteja în continuare viața privată și viața de familie a persoanelor, inclusiv prin transpunerea și punerea în aplicare a Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată (31), precum și o propunere de recomandare a Consiliului privind acordarea de îngrijire; |
| --- | --- |

45.

| 46. | accentuează că mărirea investițiilor în domeniul sănătății și al asistenței sociale, inclusiv în ceea ce privește salariile, condițiile de muncă și formarea lucrătorilor, este esențială pentru a îmbunătăți recrutarea și păstrarea forței de muncă și pentru a asigura niveluri de personal adecvate și servicii orientate spre nevoi; invită Comisia și statele membre să se asigure că o parte semnificativă a investițiilor din cadrul PNRR este dedicată îmbunătățirii asistenței medicale publice, inclusiv îmbunătățirii condițiilor de muncă și a efectivelor de personal, nevoilor de formare și creșterii serviciilor esențiale, consolidării furnizării de asistență medicală de bază și sprijinirii îngrijirii pe termen lung și altor servicii sociale publice; insistă ca deficiențele identificate în testele de rezistență din sectorul sănătății și din cel social să fie abordate prin PNRR, prin următorul program al UE pentru sănătate (EU4Health), precum și prin recomandările specifice fiecărei țări privind aceste sectoare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | accentuează că deficitul de investiții în locuințe la prețuri abordabile se ridică la 57 de miliarde EUR pe an; invită Comisia și statele membre să se asigure că există un număr suficient de locuințe sociale corespunzătoare și la prețuri accesibile pentru a acoperi nevoile în materie de locuințe ale populației și a reduce rata costurilor excesive pentru locuințe; invită Comisia să includă acest obiectiv în recomandările specifice fiecărei țări; solicită, în acest sens, o reformă a cadrului de guvernanță economică astfel încât statele membre să poată realiza investițiile publice verzi și sociale necesare, inclusiv investiții legate de dezvoltarea și îmbunătățirea locuințelor sociale, publice, la prețuri accesibile și eficiente energetic; subliniază că lipsa de adăpost este una dintre cele mai grave forme de excluziune socială; salută lansarea Platformei europene pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost și obiectivul său final de a soluționa problema lipsei de adăpost până în 2030; invită statele membre să adopte strategii naționale ambițioase, cu finanțare adecvată la nivel național și la nivelul UE, bazate pe principiul „locuința pe primul loc”, să promoveze prevenirea situațiilor de lipsă de adăpost și să ofere acces la locuințe adecvate, sigure și la prețuri accesibile; îndeamnă Comisia să propună o strategie cuprinzătoare de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește că Regulamentul privind MRR prevede că integrarea egalității de șanse pentru toți pe parcursul pregătirii și al punerii în aplicare a PNRR ar trebui să fie garantată, fapt care se explică în mod clar prin creșterea inegalităților în mai multe state membre ale UE; invită Comisia să pună un accent deosebit pe monitorizarea punerii în aplicare a PNRR în acest scop, cu ajutorul organizațiilor relevante ale societății civile și al organismelor de promovare a egalității din statele membre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | accentuează că transformarea și investițiile digitale și verzi ar trebui evaluate și din punct de vedere social, pentru a evita dispariția locurilor de muncă, perturbarea pieței muncii și polarizarea forței de muncă din cauza dispariției posturilor de calificare medie și pentru a asigura faptul că procesele de digitalizare și de tranziție verde ale întreprinderilor nu sunt folosite ca pretext pentru strategii de reducere a cheltuielilor prin reducerea angajaților; |
| --- | --- |

49.

| 50. | accentuează că dialogul social și negocierea colectivă sunt instrumente esențiale pentru angajatori și sindicate în vederea stabilirii unor salarii și condiții de muncă echitabile, iar sistemele solide de negociere colectivă măresc reziliența statelor membre în perioadele de criză economică; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită ca supravegherea semestrului să includă monitorizarea mobilității lucrătorilor și ca drepturile lucrătorilor, în special ale lucrătorilor sezonieri, să fie respectate; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_ro

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=ro&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9834

(7)  JO C 242, 10.7.2018, p. 24.

(8)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/ro/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/ro/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_RO.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=ro&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_RO.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_ro

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/ro/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.ro.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU%20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0371.

(28)  JO C 387, 15.11.2019, p. 1.

(29)  JO L 158, 30.4.2004, p. 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Protecția lucrătorilor împotriva azbestului

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 152 și 154 din TFUE cu privire la rolul și consultarea partenerilor sociali, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 152 și 154 din TFUE cu privire la rolul și consultarea partenerilor sociali,

| — | având în vedere articolul 153 alineatele (1) și (2) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 153 alineatele (1) și (2) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 192 alineatele (1), (3), (4) și (5) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 192 alineatele (1), (3), (4) și (5) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 194 alineatul (2) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 194 alineatul (2) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 114 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 alineatul (1) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 168 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din TFUE,

| — | având în vedere articolul 169 alineatul (3) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 169 alineatul (3) din TFUE,

| — | având în vedere Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (2),

| — | având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (3),

| — | având în vedere Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (4),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 împreună de Parlamentul European, Consiliu și Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 împreună de Parlamentul European, Consiliu și Comisie,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la amenințările la adresa sănătății la locul de muncă legate de azbest și perspectivele de eliminare completă a azbestului existent (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la amenințările la adresa sănătății la locul de muncă legate de azbest și perspectivele de eliminare completă a azbestului existent (5),

| — | având în vedere orientările practice ale Comisiei privind informarea și formarea lucrătorilor implicați în îndepărtarea azbestului sau în lucrările de întreținere (2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările practice ale Comisiei privind informarea și formarea lucrătorilor implicați în îndepărtarea azbestului sau în lucrările de întreținere (2012),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2014 referitoare la un cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2014 referitoare la un cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (COM(2014)0332),

| — | având în vedere raportul Comisiei din noiembrie 2015 intitulat „Evaluarea punerii în aplicare practice a directivelor UE privind securitatea și sănătatea în muncă (SSM) în statele membre ale UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din noiembrie 2015 intitulat „Evaluarea punerii în aplicare practice a directivelor UE privind securitatea și sănătatea în muncă (SSM) în statele membre ale UE”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 mai 2019 intitulat „Lucrul cu azbestul în contextul reabilitării energetice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 mai 2019 intitulat „Lucrul cu azbestul în contextul reabilitării energetice”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 referitor la Eliminarea azbestului din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 referitor la Eliminarea azbestului din UE,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții (Regulamentul privind produsele pentru construcții) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții (Regulamentul privind produsele pentru construcții) (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM (2020)0667), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM (2020)0667),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 martie 2021, intitulate „Strategia Uniunii privind substanțele chimice sustenabile: vremea rezultatelor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 martie 2021, intitulate „Strategia Uniunii privind substanțele chimice sustenabile: vremea rezultatelor”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară: Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară: Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene pentru Produse Chimice din 1 februarie 2021 intitulat „Raportul științific al ECHA privind evaluarea valorilor-limită pentru azbest la locul de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene pentru Produse Chimice din 1 februarie 2021 intitulat „Raportul științific al ECHA privind evaluarea valorilor-limită pentru azbest la locul de muncă”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din septembrie 2020 intitulat „Conquering Cancer – Mission Possible” („Învingerea cancerului – Misiune posibilă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din septembrie 2020 intitulat „Conquering Cancer – Mission Possible” („Învingerea cancerului – Misiune posibilă”),

| — | având în vedere recomandările Organizației Mondiale a Sănătății din martie 2014 prezentate în fișa informativă „Eliminarea bolilor asociate azbestului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Organizației Mondiale a Sănătății din martie 2014 prezentate în fișa informativă „Eliminarea bolilor asociate azbestului”,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul nr. 3 privind asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul nr. 3 privind asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă,

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0275/2021),

| A. | întrucât, în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii, ar trebui să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii, ar trebui să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

| B. | întrucât azbestul provoacă între 30 000 și 90 000 de decese pe an în Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât azbestul provoacă între 30 000 și 90 000 de decese pe an în Uniune;

| C. | întrucât cel mai des întâlnit cancer profesional este cancerul pulmonar, acesta reprezentând între 54 % și 75 % din formele de cancer profesional, și întrucât azbestul constituie principala cauză a cancerului pulmonar (45 %) (8); întrucât expunerea la azbest combinată cu consumul de tutun crește considerabil riscul de a dezvolta cancer pulmonar (9); |
| --- | --- |

C.

întrucât cel mai des întâlnit cancer profesional este cancerul pulmonar, acesta reprezentând între 54 % și 75 % din formele de cancer profesional, și întrucât azbestul constituie principala cauză a cancerului pulmonar (45 %) (8); întrucât expunerea la azbest combinată cu consumul de tutun crește considerabil riscul de a dezvolta cancer pulmonar (9);

| D. | întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) a recunoscut azbestul ca fiind un agent cancerigen dovedit (grupa 1), responsabil de azbestoză, cancerul pulmonar și mezoteliom, precum și de cancerul laringian și ovarian; întrucât ar trebui promovate cercetările privind alte tipuri de cancer cauzate de azbest, precum și alte afecțiuni de sănătate necanceroase (10); întrucât s-a observat un risc crescut de cancer chiar și la populațiile expuse unor niveluri foarte scăzute ale fibrelor de azbest, inclusiv fibrele de crisotil; întrucât azbestul poate cauza alte tulburări pulmonare și pleurale nemaligne, inclusiv plăci pleurale, îngroșare pleurală și revărsat pleural benign; |
| --- | --- |

D.

întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) a recunoscut azbestul ca fiind un agent cancerigen dovedit (grupa 1), responsabil de azbestoză, cancerul pulmonar și mezoteliom, precum și de cancerul laringian și ovarian; întrucât ar trebui promovate cercetările privind alte tipuri de cancer cauzate de azbest, precum și alte afecțiuni de sănătate necanceroase (10); întrucât s-a observat un risc crescut de cancer chiar și la populațiile expuse unor niveluri foarte scăzute ale fibrelor de azbest, inclusiv fibrele de crisotil; întrucât azbestul poate cauza alte tulburări pulmonare și pleurale nemaligne, inclusiv plăci pleurale, îngroșare pleurală și revărsat pleural benign;

| E. | întrucât azbestul este interzis în Uniune din 2005; întrucât unele state membre au interzis azbestul încă din anii 80; întrucât statele membre trebuie să se asigure că fibrele de azbest sunt eliminate complet cât mai curând posibil; întrucât natura și amploarea utilizării azbestului variază foarte mult de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

E.

întrucât azbestul este interzis în Uniune din 2005; întrucât unele state membre au interzis azbestul încă din anii 80; întrucât statele membre trebuie să se asigure că fibrele de azbest sunt eliminate complet cât mai curând posibil; întrucât natura și amploarea utilizării azbestului variază foarte mult de la un stat membru la altul;

| F. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („REACH”) a precizat că fabricarea, vânzarea și utilizarea fibrelor de azbest și a produselor care conțin aceste fibre adăugate intenționat este interzisă și întrucât Regulamentul (UE) 2016/1005 (12) de modificare a anexei XVII la REACH vizează asigurarea eliminării complete a produselor din azbest în statele membre până la 1 iulie 2025; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („REACH”) a precizat că fabricarea, vânzarea și utilizarea fibrelor de azbest și a produselor care conțin aceste fibre adăugate intenționat este interzisă și întrucât Regulamentul (UE) 2016/1005 (12) de modificare a anexei XVII la REACH vizează asigurarea eliminării complete a produselor din azbest în statele membre până la 1 iulie 2025;

| G. | întrucât azbestul este un agent cancerigen extrem de periculos utilizat în întreaga lume în construcții și în alte materiale în multe domenii ale vieții de zi cu zi; întrucât multe grupuri diferite riscă să fie expuse la azbest, inclusiv lucrătorii din sectorul construcțiilor și al renovărilor, al mineritului, al gestionării deșeurilor, pompierii, precum și proprietarii de locuințe și chiriașii; întrucât efectele cele mai nocive asupra sănătății ale fibrelor de azbest inhalate și ale bolilor asociate azbestului pot dura până la 40 ani; întrucât se preconizează că numărul cazurilor din Uniune va atinge un nivel maxim în jurul anului 2025 (13); |
| --- | --- |

G.

întrucât azbestul este un agent cancerigen extrem de periculos utilizat în întreaga lume în construcții și în alte materiale în multe domenii ale vieții de zi cu zi; întrucât multe grupuri diferite riscă să fie expuse la azbest, inclusiv lucrătorii din sectorul construcțiilor și al renovărilor, al mineritului, al gestionării deșeurilor, pompierii, precum și proprietarii de locuințe și chiriașii; întrucât efectele cele mai nocive asupra sănătății ale fibrelor de azbest inhalate și ale bolilor asociate azbestului pot dura până la 40 ani; întrucât se preconizează că numărul cazurilor din Uniune va atinge un nivel maxim în jurul anului 2025 (13);

| H. | întrucât, în pofida reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, numeroase cazuri de boli cauzate de azbest nu sunt, prea frecvent, recunoscute ca boli profesionale și, prin urmare, victimele nu sunt eligibile pentru compensații profesionale, ceea ce contribuie și mai mult la suferința fizică ca urmare a bolii; întrucât sindicatele și asociațiile care reprezintă victimele joacă un rol important în asistarea victimelor bolilor profesionale în procedurile de recunoaștere și în cererile de despăgubire; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în pofida reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, numeroase cazuri de boli cauzate de azbest nu sunt, prea frecvent, recunoscute ca boli profesionale și, prin urmare, victimele nu sunt eligibile pentru compensații profesionale, ceea ce contribuie și mai mult la suferința fizică ca urmare a bolii; întrucât sindicatele și asociațiile care reprezintă victimele joacă un rol important în asistarea victimelor bolilor profesionale în procedurile de recunoaștere și în cererile de despăgubire;

| I. | întrucât gestionarea azbestului din clădiri, inclusiv din clădirile abandonate, și eliminarea sa în condiții de siguranță necesită luarea în considerare pe deplin a sănătății și siguranței la locul de muncă, în contextul planului Uniunii de a îmbunătăți izolarea termică a mediului său construit, pentru a realiza economii de energie și a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; întrucât renovarea clădirilor în vederea creșterii eficienței energetice implică adesea manipularea de materiale, cum ar fi acoperișuri, pereți sau setări electrice care ar putea conține azbest dacă au fost construite înainte de reglementările sau interdicțiile Uniunii sau cele naționale privind utilizarea azbestului; întrucât o parte substanțială a mediului construit existent în Uniune are o vechime de peste 50 de ani; întrucât deteriorarea parcului imobiliar al Uniunii crește riscul ca expunerea mediului să reprezinte o amenințare pentru numeroase grupuri de populație, care ar putea conduce, în special, la creșterea numărului de cazuri de mezoteliom; întrucât au fost observate boli asociate cu azbestul la populațiile care trăiesc în apropierea siturilor industriale; întrucât efectele expunerii la mediu asupra sănătății au fost în mare măsură subestimate (14); întrucât nivelurile de expunere la azbestul din mediu pot atinge niveluri de expunere profesională; întrucât sunt necesare mai multe cercetări cu privire la riscurile legate de azbest prin intermediul unor astfel de căi de mediu; |
| --- | --- |

I.

întrucât gestionarea azbestului din clădiri, inclusiv din clădirile abandonate, și eliminarea sa în condiții de siguranță necesită luarea în considerare pe deplin a sănătății și siguranței la locul de muncă, în contextul planului Uniunii de a îmbunătăți izolarea termică a mediului său construit, pentru a realiza economii de energie și a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; întrucât renovarea clădirilor în vederea creșterii eficienței energetice implică adesea manipularea de materiale, cum ar fi acoperișuri, pereți sau setări electrice care ar putea conține azbest dacă au fost construite înainte de reglementările sau interdicțiile Uniunii sau cele naționale privind utilizarea azbestului; întrucât o parte substanțială a mediului construit existent în Uniune are o vechime de peste 50 de ani; întrucât deteriorarea parcului imobiliar al Uniunii crește riscul ca expunerea mediului să reprezinte o amenințare pentru numeroase grupuri de populație, care ar putea conduce, în special, la creșterea numărului de cazuri de mezoteliom; întrucât au fost observate boli asociate cu azbestul la populațiile care trăiesc în apropierea siturilor industriale; întrucât efectele expunerii la mediu asupra sănătății au fost în mare măsură subestimate (14); întrucât nivelurile de expunere la azbestul din mediu pot atinge niveluri de expunere profesională; întrucât sunt necesare mai multe cercetări cu privire la riscurile legate de azbest prin intermediul unor astfel de căi de mediu;

| J. | întrucât eliminarea deșeurilor de azbest în gropile de gunoi nu este o soluție viabilă pe termen lung la această problemă, deoarece generațiile viitoare vor trebui să se ocupe de deșeuri, fibrele de azbest fiind practic indestructibile în timp; întrucât ar trebui evitată eliberarea fibrelor de azbest în mediu; întrucât este necesar să se dezvolte metode eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru inertizarea deșeurilor care conțin azbest, pentru a dezactiva fibrele de azbest active și pentru a le transforma în materiale care nu prezintă riscuri pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

J.

întrucât eliminarea deșeurilor de azbest în gropile de gunoi nu este o soluție viabilă pe termen lung la această problemă, deoarece generațiile viitoare vor trebui să se ocupe de deșeuri, fibrele de azbest fiind practic indestructibile în timp; întrucât ar trebui evitată eliberarea fibrelor de azbest în mediu; întrucât este necesar să se dezvolte metode eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru inertizarea deșeurilor care conțin azbest, pentru a dezactiva fibrele de azbest active și pentru a le transforma în materiale care nu prezintă riscuri pentru sănătatea publică;

| K. | întrucât, în sens mai larg, cercetarea și inovarea ar trebui încurajate pentru a îmbunătăți depistarea azbestului, a identifica alte tipuri de cancer asociate azbestului, nu numai cancerul pulmonar și mezotelioamele, tehnicile de eliminare în condiții de siguranță, gestionarea deșeurilor și siguranța ocupanților clădirilor și a lucrătorilor expuși, inclusiv tehnologii de alertă și detectare în timp real a azbestului; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în sens mai larg, cercetarea și inovarea ar trebui încurajate pentru a îmbunătăți depistarea azbestului, a identifica alte tipuri de cancer asociate azbestului, nu numai cancerul pulmonar și mezotelioamele, tehnicile de eliminare în condiții de siguranță, gestionarea deșeurilor și siguranța ocupanților clădirilor și a lucrătorilor expuși, inclusiv tehnologii de alertă și detectare în timp real a azbestului;

| L. | întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (1) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului contribuie la urmărirea unor obiective precum ocrotirea sănătății cetățenilor săi, protecția și îmbunătățirea calității mediului, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale și promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să rezolve problemele de mediu la scară regională sau mondială; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (1) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului contribuie la urmărirea unor obiective precum ocrotirea sănătății cetățenilor săi, protecția și îmbunătățirea calității mediului, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale și promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să rezolve problemele de mediu la scară regională sau mondială;

| M. | întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (2) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să se bazeze pe principiul precauției și pe principiile conform cărora ar trebui adoptate măsuri preventive, daunele aduse mediului ar trebui corectate cu prioritate, la sursă, iar poluatorul ar trebui să plătească; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (2) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să se bazeze pe principiul precauției și pe principiile conform cărora ar trebui adoptate măsuri preventive, daunele aduse mediului ar trebui corectate cu prioritate, la sursă, iar poluatorul ar trebui să plătească;

| N. | întrucât articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene solicită integrarea în politicile Uniunii a unui nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității sale, precum și garantarea acestora, în conformitate cu principiul dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

N.

întrucât articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene solicită integrarea în politicile Uniunii a unui nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității sale, precum și garantarea acestora, în conformitate cu principiul dezvoltării durabile;

| O. | întrucât dreptul la un mediu sigur, curat, sănătos și sustenabil devine universal recunoscut, deoarece numărul țărilor care recunosc acest drept a crescut în ultimii ani, peste 155 de țări recunoscând acest drept sau elemente ale sale în sistemele lor juridice naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât dreptul la un mediu sigur, curat, sănătos și sustenabil devine universal recunoscut, deoarece numărul țărilor care recunosc acest drept a crescut în ultimii ani, peste 155 de țări recunoscând acest drept sau elemente ale sale în sistemele lor juridice naționale;

| P. | întrucât, potrivit Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), azbestul este un agent cancerigen fără valoare-prag; întrucât valoarea-limită obligatorie existentă de expunere profesională (VLEP) pentru azbest este de 0,1 fibre/cm3 ca medie ponderată în timp de 8 ore; întrucât Comitetul pentru evaluarea riscurilor al ECHA a pregătit un aviz referitor la reducerea VLEP obligatorii pentru azbest; întrucât expunerea ar trebui să fie întotdeauna redusă în cea mai mare măsură posibilă tehnic, în special atunci când nu există un prag sigur; întrucât, în consecință, VLEP ar trebui revizuită pentru a ține seama de cele mai recente evoluții științifice și tehnice și revăzută în consecință; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), azbestul este un agent cancerigen fără valoare-prag; întrucât valoarea-limită obligatorie existentă de expunere profesională (VLEP) pentru azbest este de 0,1 fibre/cm3 ca medie ponderată în timp de 8 ore; întrucât Comitetul pentru evaluarea riscurilor al ECHA a pregătit un aviz referitor la reducerea VLEP obligatorii pentru azbest; întrucât expunerea ar trebui să fie întotdeauna redusă în cea mai mare măsură posibilă tehnic, în special atunci când nu există un prag sigur; întrucât, în consecință, VLEP ar trebui revizuită pentru a ține seama de cele mai recente evoluții științifice și tehnice și revăzută în consecință;

| Q. | întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest; întrucât 98 % din costurile umane, inclusiv impactul asupra calității vieții și asupra familiilor lucrătorilor, sunt suportate de lucrători; întrucât estimările sugerează că, la nivelul Uniunii, costul cancerului profesional se ridică la 270-610 miliarde EUR pe an, ceea ce reprezintă între 1,8 % și 4,1 % din PIB (15); întrucât acțiunile de consolidare a politicilor de prevenire a îmbolnăvirilor sunt esențiale pentru a garanta că lucrătorii și familiile lor pot duce o viață mai sănătoasă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest; întrucât 98 % din costurile umane, inclusiv impactul asupra calității vieții și asupra familiilor lucrătorilor, sunt suportate de lucrători; întrucât estimările sugerează că, la nivelul Uniunii, costul cancerului profesional se ridică la 270-610 miliarde EUR pe an, ceea ce reprezintă între 1,8 % și 4,1 % din PIB (15); întrucât acțiunile de consolidare a politicilor de prevenire a îmbolnăvirilor sunt esențiale pentru a garanta că lucrătorii și familiile lor pot duce o viață mai sănătoasă;

| R. | întrucât azbestul a fost utilizat pe scară largă în locuințe și prezintă riscuri pentru sănătate; întrucât dreptul la o locuință adecvată, care prin definiție include, printre altele, dreptul la protecție împotriva amenințărilor la adresa sănătății, a fost recunoscut de către organizațiile internaționale și statele membre ca un drept al omului, esențial în combaterea inegalităților în materie de sănătate; întrucât eliminarea sigură a azbestului va contribui la asigurarea unor locuințe de calitate pentru toți, în special pentru proprietarii și chiriașii cu venituri mici, ale căror condiții de locuit s-au deteriorat în ultimele decenii; |
| --- | --- |

R.

întrucât azbestul a fost utilizat pe scară largă în locuințe și prezintă riscuri pentru sănătate; întrucât dreptul la o locuință adecvată, care prin definiție include, printre altele, dreptul la protecție împotriva amenințărilor la adresa sănătății, a fost recunoscut de către organizațiile internaționale și statele membre ca un drept al omului, esențial în combaterea inegalităților în materie de sănătate; întrucât eliminarea sigură a azbestului va contribui la asigurarea unor locuințe de calitate pentru toți, în special pentru proprietarii și chiriașii cu venituri mici, ale căror condiții de locuit s-au deteriorat în ultimele decenii;

| S. | întrucât eliminarea azbestului în condiții de siguranță nu ar trebui folosită ca pretext pentru practici precum evacuarea chiriașilor pe motiv că locuințele lor trebuie renovate; |
| --- | --- |

S.

întrucât eliminarea azbestului în condiții de siguranță nu ar trebui folosită ca pretext pentru practici precum evacuarea chiriașilor pe motiv că locuințele lor trebuie renovate;

| T. | întrucât introducerea unor cerințe de eliminare în siguranță a azbestului trebuie să fie echitabilă din punct de vedere social și însoțită de măsuri adecvate de sprijinire a proprietarilor de clădiri în vederea finanțării renovărilor necesare, precum și de măsuri de consolidare a capacităților pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) care desfășoară lucrări; întrucât, în același timp, fondurile Uniunii din inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor pentru Europa”, prevăzute în Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 (denumit în continuare „Valul de renovări ale clădirilor”), ar trebui să fie garantate pentru beneficiarii care respectă reglementările naționale și ale Uniunii vizând protejarea lucrătorilor împotriva expunerii la azbest; |
| --- | --- |

T.

întrucât introducerea unor cerințe de eliminare în siguranță a azbestului trebuie să fie echitabilă din punct de vedere social și însoțită de măsuri adecvate de sprijinire a proprietarilor de clădiri în vederea finanțării renovărilor necesare, precum și de măsuri de consolidare a capacităților pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) care desfășoară lucrări; întrucât, în același timp, fondurile Uniunii din inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor pentru Europa”, prevăzute în Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 (denumit în continuare „Valul de renovări ale clădirilor”), ar trebui să fie garantate pentru beneficiarii care respectă reglementările naționale și ale Uniunii vizând protejarea lucrătorilor împotriva expunerii la azbest;

| U. | întrucât azbestul rămâne prezent în numeroase clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, mijloace de transport public și rețele de apă; întrucât, odată cu trecerea timpului, cunoștințele privind utilizarea și prezența acestei substanțe sunt în scădere; întrucât prezența azbestului și lipsa de cunoștințe în acest sens reprezintă un pericol pentru toți ocupanții și utilizatorii clădirilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât azbestul rămâne prezent în numeroase clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, mijloace de transport public și rețele de apă; întrucât, odată cu trecerea timpului, cunoștințele privind utilizarea și prezența acestei substanțe sunt în scădere; întrucât prezența azbestului și lipsa de cunoștințe în acest sens reprezintă un pericol pentru toți ocupanții și utilizatorii clădirilor;

| V. | întrucât Rezoluția Parlamentului din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (16) a invitat statele membre să elimine decesele profesionale și să reducă bolile profesionale până în 2030 și a invitat Comisia să revizuiască Directiva 2004/37/CE; |
| --- | --- |

V.

întrucât Rezoluția Parlamentului din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (16) a invitat statele membre să elimine decesele profesionale și să reducă bolile profesionale până în 2030 și a invitat Comisia să revizuiască Directiva 2004/37/CE;

| W. | întrucât în comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 se afirmă că 52 % din decesele profesionale anuale din Uniune pot fi atribuite cancerului profesional; întrucât îmbunătățirea diagnosticării timpurii, a tratamentului și a reabilitării reprezintă priorități ale Planului UE de combatere a cancerului și ar trebui să aducă beneficii pacienților care suferă de boli legate de azbest; întrucât Comisia intenționează să prezinte o propunere legislativă în 2022 pentru a reduce și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest, ca parte a planului său; |
| --- | --- |

W.

întrucât în comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 se afirmă că 52 % din decesele profesionale anuale din Uniune pot fi atribuite cancerului profesional; întrucât îmbunătățirea diagnosticării timpurii, a tratamentului și a reabilitării reprezintă priorități ale Planului UE de combatere a cancerului și ar trebui să aducă beneficii pacienților care suferă de boli legate de azbest; întrucât Comisia intenționează să prezinte o propunere legislativă în 2022 pentru a reduce și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest, ca parte a planului său;

| X. | întrucât Pilonul european al drepturilor sociale (denumit în continuare „Pilonul”) a fost adoptat ca răspuns la provocările sociale din Uniune; întrucât acesta cuprinde 20 de principii împărțite în trei categorii: egalitatea de șanse și accesul pe piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială; întrucât principiul 10 prevede un nivel ridicat de protecție a sănătății și securității lucrătorilor la locul de muncă, care ar trebui să includă protecția lucrătorilor împotriva expunerii la agenți cancerigeni și mutageni la locul de muncă; |
| --- | --- |

X.

întrucât Pilonul european al drepturilor sociale (denumit în continuare „Pilonul”) a fost adoptat ca răspuns la provocările sociale din Uniune; întrucât acesta cuprinde 20 de principii împărțite în trei categorii: egalitatea de șanse și accesul pe piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială; întrucât principiul 10 prevede un nivel ridicat de protecție a sănătății și securității lucrătorilor la locul de muncă, care ar trebui să includă protecția lucrătorilor împotriva expunerii la agenți cancerigeni și mutageni la locul de muncă;

| Y. | întrucât criza a evidențiat importanța prevenirii bolilor profesionale și a investițiilor în sănătatea publică la prețuri accesibile pentru toți; întrucât inspectoratele de muncă, sindicatele și reprezentanții în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă joacă un rol esențial în inspecția și aplicarea eficace a normelor și reglementărilor privind azbestul; întrucât sancțiunile eficiente, proporționale și disuasive sunt esențiale pentru a descuraja încălcarea de către angajatori a reglementărilor privind sănătatea și securitatea la locul de muncă și pentru a asigura o concurență loială pe piața internă; |
| --- | --- |

Y.

întrucât criza a evidențiat importanța prevenirii bolilor profesionale și a investițiilor în sănătatea publică la prețuri accesibile pentru toți; întrucât inspectoratele de muncă, sindicatele și reprezentanții în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă joacă un rol esențial în inspecția și aplicarea eficace a normelor și reglementărilor privind azbestul; întrucât sancțiunile eficiente, proporționale și disuasive sunt esențiale pentru a descuraja încălcarea de către angajatori a reglementărilor privind sănătatea și securitatea la locul de muncă și pentru a asigura o concurență loială pe piața internă;

| Z. | întrucât mediul construit are un impact semnificativ asupra multor sectoare ale economiei, asupra locurilor de muncă locale și asupra calității vieții; întrucât noua strategie a Comisiei privind mediul construit sustenabil urmărește, printre altele, să promoveze principiile circularității pe tot parcursul ciclului de viață al clădirilor; întrucât noul Plan de acțiune al Comisiei pentru economia circulară stabilit în comunicarea sa din 11 martie 2020 implică inițiative specifice de abordare a lanțurilor valorice esențiale ale produselor, cum ar fi construcțiile și clădirile; întrucât comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 recunoaște că sectorul construcțiilor va trebui să investească în perfecționarea competențelor forței de muncă, pentru a răspunde nevoilor tranziției verzi, în ceea ce privește proiectarea ecologică și materialele ecologice, eficiența energetică, circularitatea și renovarea; întrucât disponibilitatea forței de muncă calificate în domeniul construcțiilor este esențială pentru succesul inițiativei privind Valul de renovări ale clădirilor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât mediul construit are un impact semnificativ asupra multor sectoare ale economiei, asupra locurilor de muncă locale și asupra calității vieții; întrucât noua strategie a Comisiei privind mediul construit sustenabil urmărește, printre altele, să promoveze principiile circularității pe tot parcursul ciclului de viață al clădirilor; întrucât noul Plan de acțiune al Comisiei pentru economia circulară stabilit în comunicarea sa din 11 martie 2020 implică inițiative specifice de abordare a lanțurilor valorice esențiale ale produselor, cum ar fi construcțiile și clădirile; întrucât comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 recunoaște că sectorul construcțiilor va trebui să investească în perfecționarea competențelor forței de muncă, pentru a răspunde nevoilor tranziției verzi, în ceea ce privește proiectarea ecologică și materialele ecologice, eficiența energetică, circularitatea și renovarea; întrucât disponibilitatea forței de muncă calificate în domeniul construcțiilor este esențială pentru succesul inițiativei privind Valul de renovări ale clădirilor;

| AA. | întrucât azbestul și materialele și produsele care conțin azbest pot fi încă fabricate, prelucrate, importate și exportate în mod legal în peste 100 de țări din întreaga lume, inclusiv în țări din vecinătatea Uniunii; întrucât Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) prevede punerea în aplicare a Convenției de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional, revizuită în 2019 (Convenția de la Rotterdam), prin care este necesar acordul specific al unei țări înainte de exportul unui produs care conține substanțe chimice toxice; întrucât intensificarea eforturilor pentru a împiedica introducerea pe piața Uniunii a produselor neconforme a fost identificată ca o prioritate în comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015; întrucât, în pofida interdicțiilor și a reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, azbestul continuă să intre pe piața internă (18); întrucât, atât timp cât azbestul este produs și comercializat în mod legal la nivel mondial, există întotdeauna un risc ca acesta să intre pe piața internă; |
| --- | --- |

AA.

întrucât azbestul și materialele și produsele care conțin azbest pot fi încă fabricate, prelucrate, importate și exportate în mod legal în peste 100 de țări din întreaga lume, inclusiv în țări din vecinătatea Uniunii; întrucât Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) prevede punerea în aplicare a Convenției de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional, revizuită în 2019 (Convenția de la Rotterdam), prin care este necesar acordul specific al unei țări înainte de exportul unui produs care conține substanțe chimice toxice; întrucât intensificarea eforturilor pentru a împiedica introducerea pe piața Uniunii a produselor neconforme a fost identificată ca o prioritate în comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015; întrucât, în pofida interdicțiilor și a reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, azbestul continuă să intre pe piața internă (18); întrucât, atât timp cât azbestul este produs și comercializat în mod legal la nivel mondial, există întotdeauna un risc ca acesta să intre pe piața internă;

| AB. | întrucât este important să existe registre fiabile ale persoanelor cu expunere anterioară și/sau actuală la azbest pentru a asigura supravegherea medicală și a facilita recunoașterea bolilor profesionale, respectând totodată Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (19); întrucât statele membre au diferite modalități de organizare a sistemelor naționale de asigurări sociale în ceea ce privește vătămările sau bolile profesionale, inclusiv în privința rolului complementar al acordurilor colective; întrucât trebuie respectate principiile care stau la baza acestor sisteme și autonomia partenerilor sociali; |
| --- | --- |

AB.

întrucât este important să existe registre fiabile ale persoanelor cu expunere anterioară și/sau actuală la azbest pentru a asigura supravegherea medicală și a facilita recunoașterea bolilor profesionale, respectând totodată Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (19); întrucât statele membre au diferite modalități de organizare a sistemelor naționale de asigurări sociale în ceea ce privește vătămările sau bolile profesionale, inclusiv în privința rolului complementar al acordurilor colective; întrucât trebuie respectate principiile care stau la baza acestor sisteme și autonomia partenerilor sociali;

| AC. | întrucât avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 privind „Eliminarea azbestului în UE” prevede că ar trebui să se asigure, la nivelul statelor membre, înregistrarea tuturor cazurilor de azbestoză, mezoteliom și alte boli asociate azbestului, prin intermediul colectării sistematice de date privind bolile profesionale și neprofesionale legate de azbest, clasificarea și înregistrarea oficială a plăcilor pleurale ca boală asociată azbestului, cartografierea fiabilă a prezenței azbestului, cu ajutorul observatoarelor speciale, și faptul că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare corespunzătoare pentru a-și îndeplini datoria de a stabili diagnostice corecte; |
| --- | --- |

AC.

întrucât avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 privind „Eliminarea azbestului în UE” prevede că ar trebui să se asigure, la nivelul statelor membre, înregistrarea tuturor cazurilor de azbestoză, mezoteliom și alte boli asociate azbestului, prin intermediul colectării sistematice de date privind bolile profesionale și neprofesionale legate de azbest, clasificarea și înregistrarea oficială a plăcilor pleurale ca boală asociată azbestului, cartografierea fiabilă a prezenței azbestului, cu ajutorul observatoarelor speciale, și faptul că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare corespunzătoare pentru a-și îndeplini datoria de a stabili diagnostice corecte;

| AD. | întrucât legislația în vigoare în unele state membre impune anumite obligații proprietarilor, administratorilor sau gestionarilor de clădiri care conțin azbest numai atunci când aceștia încep să utilizeze clădirea sau intenționează să înceapă demolarea acesteia, și nu atunci când vând o clădire echipată cu produse care conțin azbest, |
| --- | --- |

AD.

întrucât legislația în vigoare în unele state membre impune anumite obligații proprietarilor, administratorilor sau gestionarilor de clădiri care conțin azbest numai atunci când aceștia încep să utilizeze clădirea sau intenționează să înceapă demolarea acesteia, și nu atunci când vând o clădire echipată cu produse care conțin azbest,

Strategia europeană pentru eliminarea în totalitate a azbestului: ESRAA

| 1. | subliniază că eliminarea azbestului în condiții de siguranță este un exemplu al necesității de a aplica principiul „sănătatea în toate politicile”, menționat la articolul 168 alineatul (1) din TFUE, deoarece este direct legată de următoarele inițiative de politică, recente și viitoare, ale Uniunii: noul cadru al Uniunii pentru sănătate și siguranță, Pactul verde cu Valul de renovări ale clădirilor, Next Generation EU și cadrul financiar multianual, Planul european de combatere a cancerului, strategia UE privind deșeurile și pachetul privind economia circulară; reliefează că tratarea deșeurilor de azbest ar trebui să aplice pe deplin principiul precauției; invită Comisia să propună o revizuire corespunzătoare a legislației relevante a Uniunii privind deșeurile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că eliminarea azbestului în condiții de siguranță este o sarcină dificilă și urgentă și solicită din nou o abordare cuprinzătoare și integrată, care să conecteze mai multe domenii de politică; subliniază că siguranța condițiilor de muncă ar trebui să fie principala prioritate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să prezinte o strategie europeană pentru eliminarea în totalitate a azbestului: ESRAA, care să includă următoarele elemente:






  (a) | un cadru european pentru strategiile naționale de eliminare în totalitate și în condiții de siguranță a azbestului în statele membre, care ar trebui să includă o propunere legislativă de introducere a unor standarde minime pentru registrele naționale accesibile publicului privind azbestul; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

un cadru european pentru strategiile naționale de eliminare în totalitate și în condiții de siguranță a azbestului în statele membre, care ar trebui să includă o propunere legislativă de introducere a unor standarde minime pentru registrele naționale accesibile publicului privind azbestul;

| (b) | o propunere de actualizare a Directivei 2009/148/CE pentru a consolida măsurile Uniunii de protecție a lucrătorilor împotriva amenințării reprezentate de azbest și de prevenire a unui nou val de victime ale azbestului în cursul Valului de renovări ale clădirilor; |
| --- | --- |

(b)

o propunere de actualizare a Directivei 2009/148/CE pentru a consolida măsurile Uniunii de protecție a lucrătorilor împotriva amenințării reprezentate de azbest și de prevenire a unui nou val de victime ale azbestului în cursul Valului de renovări ale clădirilor;

| (c) | o propunere legislativă privind:






  (i) | recunoașterea bolilor profesionale, inclusiv a tuturor bolilor cunoscute legate de azbest, cu standarde minime privind procedurile de recunoaștere și |
| --- | --- | --- |

(c)

o propunere legislativă privind:

(i)

recunoașterea bolilor profesionale, inclusiv a tuturor bolilor cunoscute legate de azbest, cu standarde minime privind procedurile de recunoaștere și

| (ii) | standarde minime privind compensarea victimelor bolilor profesionale legate de azbest; |
| --- | --- |

(ii)

standarde minime privind compensarea victimelor bolilor profesionale legate de azbest;

| (d) | o propunere de actualizare a Directivei 2010/31/UE în vederea introducerii unei cerințe privind verificarea obligatorie și eliminarea ulterioară a azbestului și a altor substanțe periculoase, înainte de începerea lucrărilor de renovare, pentru a proteja sănătatea lucrătorilor din construcții; |
| --- | --- |

(d)

o propunere de actualizare a Directivei 2010/31/UE în vederea introducerii unei cerințe privind verificarea obligatorie și eliminarea ulterioară a azbestului și a altor substanțe periculoase, înainte de începerea lucrărilor de renovare, pentru a proteja sănătatea lucrătorilor din construcții;

| (e) | o propunere legislativă care să ia în considerare reglementările naționale existente, precum și o evaluare a impactului privind cele mai eficiente modele pentru verificarea obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului de către o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național, în funcție de care din cele două date survine mai devreme; |
| --- | --- |

(e)

o propunere legislativă care să ia în considerare reglementările naționale existente, precum și o evaluare a impactului privind cele mai eficiente modele pentru verificarea obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului de către o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național, în funcție de care din cele două date survine mai devreme;

| 4. | ia act de faptul că strategiile cuprinzătoare de eliminare vor avea consecințe financiare și administrative pentru proprietarii de clădiri, autoritățile publice și întreprinderi, în special IMM-uri, inclusiv microîntreprinderi, precum și un volum de muncă semnificativ pentru organismele de certificare; subliniază, prin urmare, că ar trebui asigurate perioade de tranziție adecvate și un sprijin financiar și de reglementare corespunzător; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază necesitatea mobilizării tuturor mecanismelor financiare disponibile de la nivelul Uniunii și al statelor membre și subliniază faptul că Comisia a clarificat deja faptul că statele membre pot aloca fonduri structurale și de investiții europene (ESI) pentru manipularea și eliminarea azbestului (20); în acest sens, solicită mobilizarea fondurilor ESI pentru a îmbunătăți fiabilitatea și rapiditatea depistării azbestului și a măsurării, eliminării și gestionării în condiții de siguranță a deșeurilor, în conformitate cu obiectivele programelor naționale sau regionale relevante; subliniază că este esențial să se acorde sprijin cercetării și dezvoltării, în special în ceea ce privește dezvoltarea și îmbunătățirea pieței pentru tehnologiile de sănătate și siguranță la locul de muncă, inclusiv sistemele de măsurare și alertă în timp real pentru azbest, precum și metodele și tehnologiile de inertizare a azbestului eficiente din punctul de vedere al costurilor; invită Comisia și statele membre să utilizeze toate instrumentele pentru a sprijini investițiile în tehnologii de tratare sustenabilă, inclusiv prin proiecte importante de interes european comun (PIIEC); |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază că fondurile Uniunii din inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor” ar trebui să fie garantate pentru beneficiarii care respectă reglementările naționale și ale Uniunii vizând protejarea lucrătorilor împotriva azbestului; solicită un sistem care să asigure că fondurile Uniunii sunt recuperate de la beneficiarii care nu respectă normele Uniunii sau normele naționale privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită consolidarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA) cu scopul de a furniza instrumente eficiente, cum ar fi sprijinul tehnic și științific pentru îmbunătățirea eforturilor de prevenire, monitorizarea mai bună a înregistrării locurilor de muncă care conțin azbest și urmărirea lucrătorilor care au fost sau ar fi putut fi în contact cu acesta, îmbunătățirea formării și a echipamentului de protecție oferit lucrătorilor; solicită înființarea unei platforme europene, în cadrul domeniului de competență al EU-OSHA, pentru a prezenta bunele practici privind eliminarea azbestului, inclusiv în condiții de siguranță, care au fost deja puse în aplicare în mai multe state membre, și pentru a asigura schimbul de astfel de bune practici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că inspectoratele de muncă joacă un rol crucial în prevenirea și controlul expunerii la azbest și, de asemenea, la îmbunătățirea informării și a expertizei în cadrul întreprinderilor; invită statele membre să îmbunătățească numărul inspectorilor de muncă, calitatea inspectoratelor de muncă și a inspecțiilor, precum și frecvența inspecțiilor; consideră că statele membre ar trebui să depășească cu mult recomandarea Organizației Internaționale a Muncii de a avea minim un inspector la fiecare 10 000 de lucrători; îndeamnă statele membre să impună sancțiuni eficace, proporționale și disuasive întreprinderilor care nu își respectă obligațiile în ceea ce privește, în special, securitatea și sănătatea în muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că toate victimele azbestului au nevoie urgent de acces efectiv la justiție și la măsuri reparatorii pentru toate prejudiciile aduse sănătății, nu numai cele legate de anxietate; subliniază că toate costurile medicale legate de expunerea la azbest ar trebui să fie acoperite de angajatori dacă nu au luat toate măsurile adecvate și nu au depus eforturi, în limita mijloacelor de care dispun, pentru a preveni expunerea la azbest; invită Comisia să evalueze necesitatea eventuală a unei legislații care să instituie un regim general de răspundere pentru poluarea difuză, cu scopul de a oferi despăgubiri victimelor în cazul tuturor daunelor provocate de poluarea difuză, inclusiv cele provocate de azbest; |
| --- | --- |

9.

O directivă-cadru europeană pentru strategiile naționale de eliminare a azbestului

| 10. | salută Valul de renovări ale clădirilor, care urmărește renovarea a 35 de milioane de clădiri până în 2030; împărtășește punctul de vedere exprimat în comunicare, conform căruia ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării împotriva expunerii la azbest a lucrătorilor care renovează clădirile vechi și care intervin în operațiunile de urgență; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că îmbunătățirea măsurilor preventive și a gestionării riscurilor legate de azbest necesită accesul la informații relevante adaptate la nevoile persoanelor direct vizate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să sprijine diseminarea informațiilor privind diferitele sisteme de eliminare sau evacuare în condiții de siguranță și de ordine a produselor din azbest pe baza celor mai bune tehnici disponibile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | accentuează că sunt necesare informații și despre riscurile generate de populațiile expuse la materialele de azbest prezente în mod natural; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă asupra faptului că orice inițiativă a Uniunii de sprijinire a renovării energetice ar trebui să fie echitabilă din punct de vedere social și să includă măsuri pentru protecția sănătății ocupanților și a lucrătorilor, inclusiv prin identificarea clădirilor care conțin azbest, cu scopul de a permite eliminarea în condiții de siguranță a azbestului și a altor materiale periculoase; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să se asigure că accesul la locuințe decente, sănătoase și la prețuri accesibile este una dintre pietrele de temelie ale planului de acțiune al pilonului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută faptul că mai multe state membre și regiuni urmăresc, în prezent, planuri ambițioase de eliminare a azbestului din mediul construit, cu termene clare, inclusiv Țările de Jos, Polonia și Flandra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită din nou Comisiei să instituie un cadru juridic pentru evaluarea, în consultare cu părțile interesate relevante, inclusiv cu partenerii sociali, a totalității azbestului prezent în clădirile și infrastructura statelor membre și să estimeze costurile eliminării sale în condiții de siguranță în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să prezinte o propunere de directivă-cadru pentru ca statele membre să stabilească planuri naționale de eliminare a azbestului, care să includă calendare clare și realiste, inclusiv priorități și obiective intermediare, detectarea și inventarierea azbestului, finanțarea și sprijinirea proprietarilor de locuințe și a IMM-urilor, măsuri de protecție a lucrătorilor împotriva riscului de expunere la azbest, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, precum și eliminarea în condiții de siguranță a azbestului pentru a evita pătrunderea acestuia în procesele de reciclare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistă asupra necesității de a efectua o supraveghere epidemiologică pe termen lung pentru a evalua eficacitatea măsurilor luate; subliniază că mezoteliomul este o boală al cărei factor de risc principal este azbestul și că numărul de mezotelioame diagnosticate este un indicator relevant pentru supravegherea epidemiologică; solicită, prin urmare, ca mezotelioamele să fie semnalate autorităților competente în mod obligatoriu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că, potrivit unor studii recente, expunerea neprofesională la azbest poate explica aproximativ 20 % din mezotelioamele din țările industrializate (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește creșterea anticipată a lucrărilor de construcții având în vedere inițiativa Valul de renovări ale clădirilor, care va fi însoțită de creșterea expunerii profesionale și de mediu la fibrele de azbest; subliniază necesitatea înlocuirii azbestului cu materiale eficiente din punct de vedere energetic, în contextul Valului de renovări ale clădirilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită din nou înființarea unor registre publice naționale privind azbestul; invită Comisia să introducă, ca parte a unei propuneri de directivă-cadru, standarde minime în materie de registre naționale digitale accesibile publicului privind azbestul și alte substanțe periculoase în clădirile publice și private; subliniază că registrele privind azbestul ar trebui să fie compatibile cu bazele de date și registrele, cum ar cele privind eficiența energetică, și populate prin intermediul unor instrumente comune, cum ar fi prin pașapoarte de renovare a clădirilor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Agenția Europeană de Mediu să efectueze cercetări suplimentare privind prezența azbestului în râuri și în afluenții din împrejurimi, precum și efectele sale asupra vegetației și faunei sălbatice, după exemplul celei efectuate de Agenția pentru Protecția Mediului din SUA (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că ar trebui monitorizate și măsurate nivelurile concentrației de fond de azbest din atmosferă în toate statele membre, că ar trebui pus la dispoziție acces la informații și că ar trebui introduse valori-limită de expunere pentru spațiile de locuit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 2017 (23), care prevăd că nu este necesară includerea fibrelor de azbest în anexa I la Directiva 98/83/CE a Consiliului (24) și care au concluzionat că fibrele de azbest din apa potabilă nu prezintă niciun risc pentru sănătate; reamintește că oamenii de știință italieni au ridicat o întrebare importantă într-un studiu, anume dacă ingestia apei care conține fibre de azbest crește riscurile de cancer gastric și colorectal (25); subliniază că posibilele boli asociate azbestului cauzate eventual de ingerarea apei care conține astfel de fibre provenind de la țevile de azbest ar putea necesita mai multe decenii până la declanșare; subliniază că, deși acest studiu italian nu permite de unul singur să se ajungă la o concluzie definitivă, în această etapă, cu privire la legătura dintre ingerarea azbestului prin apă și dezvoltarea cancerelor tractului gastrointestinal, ar trebui să se aplice principiul precauției, având în vedere incertitudinile implicate; consideră că ar trebui să se efectueze mai multe cercetări cu privire la această chestiune importantă; invită statele membre, prin urmare, să efectueze o monitorizare periodică a calității apei utilizate pentru captarea apei potabile și să ia măsurile preventive și de atenuare necesare în cazul în care există un risc la adresa sănătății umane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de starea rețelei de distribuție a apei potabile din Uniune și de prezența conductelor de azbociment, a căror deteriorare duce la eliberarea de fibre de azbest în apă; reamintește și că, în conformitate cu recomandările OMS, conductele de azbociment nu ar mai trebui să fie utilizate sau aprobate pentru apa potabilă (26); consideră că, în cadrul strategiei europene pentru eliminarea completă a azbestului și prin intermediul Planului european de redresare și al planurilor statelor membre, ar trebui elaborat și pus în aplicare un plan cuprinzător de renovare și eliminare a azbestului din rețeaua europeană de apă potabilă; |
| --- | --- |

26.

Actualizarea Directivei 2009/148/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă

| 27. | reamintește că azbestul rămâne una dintre cele mai importante provocări în materie de sănătate în muncă și că 125 de milioane de persoane din întreaga lume au fost expuse la azbest la locul de muncă (27), în ciuda faptului că riscurile sale pentru sănătate sunt cunoscute de zeci de ani; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că aproximativ 250 000 de persoane la nivel mondial mor în fiecare an ca urmare a bolilor provocate de expunerea la azbest (28); subliniază că, în ultimii ani, rata deceselor cauzate de fibrele de azbest chiar s-a accelerat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să actualizeze Directiva 2009/148/CE, ținând seama de cele mai recente cunoștințe științifice și evoluții tehnice, incluzând o evaluare a diferitelor tipuri de fibre de azbest și a efectelor nocive ale acestora asupra sănătății, precum și să înceapă procesul de consultare pentru actualizarea listei silicaților fibroși care intră în domeniul de aplicare al directivei și, în acest context, să evalueze includerea riebeckitului, a winchitei, a richteritei, a fluoro-edenitului și a erionitei în această listă, care cuprinde deja actinolitul, antofilitul, tremolitul, gruneritul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că Directiva 2009/148/CE se aplică tuturor activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși în timpul lucrului la praful rezultat din azbest sau la materiale care conțin azbest; solicită dispoziții mai stricte care să asigure protecția tuturor lucrătorilor de la locurile de eliminare a azbestului, inclusiv a lucrătorilor care intră pe șantier în etapa ulterioară eliminării; solicită să se pună un accent mai puternic pe necesitatea de a include toate profesiile expuse riscului, inclusiv lucrătorii din renovare și demolări, gestionarii de deșeuri, minerii și pompierii, în punerea în aplicare la nivel național a directivei respective; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este preocupat de faptul că, în conformitate cu cele mai recente cercetări și recomandări științifice medicale, nu există niciun prag sub care concentrația din aer a fibrei de azbest să fie inofensivă (29); consideră, în acest sens, că nicio derogare de la măsurile de protecție prevăzute de Directiva 2009/148/CE nu poate fi justificată prin referire la VLEP; solicită ca Directiva 2009/148/CE să reflecte pe deplin principiul conform căruia măsurile corespunzătoare de protecție individuală se aplică întotdeauna activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși la praful rezultat din azbest sau la materiale care conțin azbest în timpul lucrului; consideră că, la evaluarea riscurilor, ar trebui să se țină seama de caracterul periculos al materialelor nefriabile care conțin azbest; solicită o evaluare individuală a riscurilor legate de procesul de lucru planificat pentru a stabili măsurile de protecție necesare și obligatorii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insistă asupra faptului că îndepărtarea și eliminarea în condiții de siguranță a pieselor și materialelor care conțin azbest reprezintă o prioritate, deoarece repararea, întreținerea, încapsularea sau sigilarea conduc doar la amânarea eliminării, ceea ce perpetuează riscurile pentru locuitori și lucrători ani mai târziu; solicită interzicerea încapsulării și sigilării materialelor care conțin azbest și care pot fi eliminate din punct de vedere tehnic; insistă că această interdicție ar trebui să evite plasarea celor mai modeste gospodării într-o situație în care nu își pot permite renovarea necesară; subliniază, prin urmare, necesitatea unor măsuri de însoțire adecvate; insistă asupra importanței identificării, inventarierii și monitorizării periodice a structurilor conținând azbest care nu pot fi îndepărtate pe termen scurt, cum ar fi pereții din beton ai clădirilor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează crearea de sinergii cu baza de date instituită de ECHA pentru a colecta informații și a îmbunătăți cunoștințele despre substanțele potențial periculoase din produse și din produse în momentul în care acestea devin deșeuri; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește principiul juridic fundamental conform căruia, în contextul sănătății și securității la locul de muncă, trebuie aplicată întotdeauna tehnologia de vârf pentru a atinge cel mai înalt nivel de protecție posibil; solicită consolidarea cerințelor tehnice minime pentru a reduce concentrația de fibre de azbest în aer la cel mai scăzut nivel posibil din punct de vedere tehnic, inclusiv prin eliminarea prafului și aspirarea prafului la sursă, sedimentare continuă și mijloace de decontaminare; solicită cerințe minime pentru diferența de presiune dintre containerele pentru azbest și perimetrul înconjurător, alimentarea cu aer proaspăt și filtrele HEPA; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea unor cerințe tehnice minime actualizate, conținând dispoziții care să țină pasul cu evoluțiile tehnologice; subliniază că trebuie explorată și mai mult utilizarea necesară a roboților și a altor tehnologii avansate, inclusiv prin cercetare și un schimb mai sistematic de bune practici între statele membre, în scopul dezvoltării în permanență de noi standarde privind protecția sănătății și a siguranței lucrătorilor; observă că microscopia optică nu reprezintă cea mai recentă tehnologie disponibilă pentru numărarea fibrelor de azbest din aerul respirabil și că microscopia electronică cu transmisie analitică (ATEM) este mai sensibilă și face posibilă distincția și numărarea fibrelor de azbest; solicită utilizarea, acolo unde este posibil, a ATEM sau a unor metode la fel de avansate pentru numărarea fibrelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că eșantionarea trebuie să fie reprezentativă pentru expunerea personală a lucrătorului, ceea ce înseamnă că eșantioanele trebuie prelevate în situații reprezentative și realiste de expunere a lucrătorilor la praful de azbest, prin măsurători repetate, la intervale periodice, în timpul fazelor operaționale specifice; consideră că, dacă eșantionarea nu poate fi reprezentativă pentru expunerea personală a lucrătorului, ar trebui aplicate toate măsurile de protecție corespunzătoare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că informațiile din notificare ar trebui să includă toate elementele adăugate în anexa II, cum ar fi, de exemplu, domeniile în care se vor desfășura lucrările, echipamentele utilizate pentru protecția și decontaminarea lucrătorilor, precum și un plan de eliminare a deșeurilor; consideră că autoritățile naționale competente ar trebui să stocheze informațiile respective timp de cel puțin 40 ani; |
| --- | --- |

37.

| 38. | insistă că este necesar să se acorde angajatorilor un sprijin administrativ suficient și bine direcționat în vederea transpunerii măsurilor de protecție și cerințelor de notificare, în special IMM-urilor, inclusiv microîntreprinderilor, pentru a evita neconformitatea; subliniază că stabilirea unor procese standardizate privind operațiunile cu materiale din azbest ar contribui la reducerea nivelului de praf din fibră de azbest, a costurilor acestor operațiuni și ar facilita îndeplinirea cerințelor de notificare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de faptul că standardul minim actual al Uniunii privind VLEP pentru azbest este de 100 000 fibre pe m3 (0,1 fibre/cm3) și că majoritatea statelor membre aplică standardul minim actual; subliniază că unele state membre aplică VLEP mult mai scăzute pentru a proteja sănătatea lucrătorilor, de exemplu o VLEP de 2 000 fibre/m3 (0,002) în Țările de Jos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că cercetătorii de vârf din domeniul medical din Comisia internațională pentru sănătate în muncă concluzionează că limitele de expunere nu protejează în mod corespunzător împotriva cancerului și propun o valoare-limită profesională de 1 000 fibre/m3 (0,001 fibre/cm3); salută angajamentul Comisiei de a prezenta, în 2022, o propunere legislativă care să reducă și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest și invită Comisia să actualizeze cu prioritate aceste limite de expunere, care ar trebui stabilite la 0,001 fibre/cm3 (1 000 fibre/m3), ținând seama de recomandările diferitelor părți interesate și după consultarea Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă; subliniază necesitatea unei perioade de tranziție adecvate pentru a implementa noua metodologie și noile valori de expunere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că atât angajatorii, cât și proprietarii, contractanții principali și autoritățile contractante care comandă lucrări ar trebui să fie obligați să efectueze un diagnostic al azbestului înainte de începerea oricărei lucrări legate de clădiri, nave, aeronave, echipamente sau produse; solicită ca, înainte de începerea lucrărilor în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interdicții echivalente a azbestului la nivel național, în funcție de care dată este prima, să se efectueze o verificare completă a prezenței materialelor care conțin azbest de către un operator calificat și autorizat; consideră că verificările ar trebui să includă întotdeauna un diagnostic adaptat la locul de muncă specific și că un raport ar trebui să indice fie absența, fie prezența azbestului, și a tipului său de fibră dacă este prezent, împreună cu o descriere detaliată a naturii contaminării, a amplasării sale exacte și a cantităților estimate; consideră că, pe lângă cerințele prevăzute la articolul 14 din Directiva 2009/148/CE, anexa la directiva respectivă ar trebui să includă cerințe privind durata minimă a formării, validate printr-un examen cu privire la tipul de muncă respectiv; subliniază, în acest context, necesitatea unei metodologii coerente de evaluare a riscurilor pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivelul Uniunii și pentru a evita fragmentarea pieței interne; |
| --- | --- |

41.

| 42. | este preocupat de faptul că cerințele de formare și certificarea formării efectuate variază încă foarte mult de la un stat membru la altul, ceea ce reprezintă un risc grav pentru sănătate și siguranță în contextul mobilității transfrontaliere a lucrătorilor; solicită elaborarea unei noi anexe la Directiva 2009/148/CE, care să includă cerințe minime obligatorii privind formarea în munca cu azbestul, inclusiv cerințe specifice pentru lucrătorii din societățile specializate de eliminare a azbestului, precum și pentru lucrătorii care ar putea intra în contact cu materiale conținând azbest în timpul desfășurării activității lor; în plus față de cerințele prevăzute la articolul 14 din Directiva 2009/148/CE, consideră că anexa la directiva respectivă ar trebui să includă cerințe privind o durată minimă de formare în ceea ce privește tipul de muncă respectiv, documentarea adecvată a acestei formări și intervalele regulate în care un lucrător trebuie să participe la o formare; |
| --- | --- |

42.

Recunoașterea și compensațiile în cazul bolilor cauzate de azbest

| 43. | invită Comisia să-și actualizeze Recomandarea din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale (30) pentru a include cele mai recente cunoștințe științifice medicale disponibile cu privire la bolile profesionale, în special în ceea ce privește bolile legate de azbest; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită statele membre să faciliteze procedurile de recunoaștere prin inversarea sarcinii probei, în special dacă registrele naționale privind persoanele care lucrează cu azbest au fost înființate doar recent, și să instituie compensații adecvate pentru lucrătorii care suferă de boli legate de azbest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că bolile asociate azbestului reprezintă o provocare transfrontalieră din cauza liberei circulații și că, prin urmare, rolul lucrătorilor mobili ar trebui luat în considerare în special în această privință; reamintește că bolile profesionale și riscurile de sănătate asociate locului de muncă sunt întotdeauna legate de o anumită profesie, activitate profesională, loc de muncă și timp; invită Comisia să prezinte, după consultarea partenerilor sociali, o propunere de directivă, în temeiul articolului 153 alineatul (1) literele (a) și (b) din TFUE, de stabilire a standardelor minime ale Uniunii privind recunoașterea și compensarea bolilor profesionale, inclusiv a bolilor asociate cu azbestul; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să prezinte o propunere statelor membre de instituire a unei funcții naționale sau de Avocat al Poporului, care să acorde asistență, în procedurile de recunoaștere, victimelor bolilor profesionale, în special victimelor bolilor legate de azbest, care au o perioadă lungă de latență; invită statele membre să sprijine înființarea de asociații ale pacienților și de grupuri sindicale pentru victimele bolilor asociate cu azbestul și familiile acestora și insistă asupra necesității de a consulta aceste asociații în vederea facilitării și simplificării procedurilor de recunoaștere; solicită creșterea finanțării naționale pentru a despăgubi victimele bolilor legate de azbest, în vederea asigurării unei acoperiri suficiente a costurilor directe, indirecte și umane ale bolii; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că efectul sinergic al fumatului și al expunerii la azbest crește considerabil riscul de apariție a cancerului pulmonar; invită statele membre să propună un program de renunțare la fumat pentru toți lucrătorii expuși la azbest; reamintește faptul că fumatul nu trebuie să fie niciodată un motiv pentru a exclude un lucrător de la recunoașterea unei boli profesionale legate de azbest, sau de la acordarea dreptului de despăgubiri și tratamente medicale pentru această boală; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită o mai bună evaluare a riscurilor legate de expunerea neprofesională secundare, în special pentru membrii de familie care locuiesc cu lucrătorii expuși la azbest; invită statele membre să faciliteze recunoașterea și despăgubirea victimelor documentate ale expunerii secundare, prin contact neprofesional cu azbestul, și să se bazeze pe cele mai bune practici din state membre precum Danemarca; reiterează perspectiva de gen a expunerii secundare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază existența unor tipuri diferite de expunere neprofesională la azbest, cu impact potențial important asupra sănătății umane, de origine para-profesională (inclusiv expunerea la praful de azbest transportat accidental la domiciliu de către lucrători), domestică (inclusiv obiecte de uz casnic care conțin azbest) sau de mediu (inclusiv materialele existente în clădiri și instalații sau de origine industrială); |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că femeile expuse riscurilor legate de azbest sunt deosebit de vulnerabile la anumite forme de expunere la azbest; solicită o mai bună recunoaștere a perspectivei de gen în toate domeniile sănătății și siguranței la locul de muncă, precum și integrarea perspectivei de gen în toate instrumentele legislative și nelegislative din statele membre, pentru a se asigura că nicio discriminare de gen nu are un impact asupra depistării, identificării, tratării sau luării în considerare a unei boli ca fiind legată de azbest, cu impact ulterior asupra nivelului despăgubirii victimelor; solicită să se acorde mai multă atenție activităților de curățare ca factori de risc în diagnosticarea bolilor; solicită o mai bună evaluare a riscurilor și identificarea expunerii la azbest a lucrătorilor care sunt agenți de curățenie, în special a femeilor, precum și a persoanelor care desfășoară sarcini casnice neremunerate, cum ar fi curățarea produselor contaminate cu azbest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că principiul „poluatorul trebuie să plătească” ar trebui luat în considerare la atribuirea costurilor de eliminare a azbestului, pe cât posibil; |
| --- | --- |

51.

Depistarea azbestului înainte de lucrările de renovare energetică și vânzarea sau închirierea unei clădiri

| 52. | reamintește că, în Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului (31) de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor, considerentul 14 invită statele membre să sprijine modernizarea performanței energetice a clădirilor existente, inclusiv prin eliminarea azbestului și a altor substanțe nocive, prevenind eliminarea ilegală a substanțelor dăunătoare și facilitând respectarea actelor legislative în vigoare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să prezinte o propunere de modificare a articolului 7 din Directiva 2010/31/UE în contextul Valului de renovări ale clădirilor, introducând o cerință privind obligația de depistare, inventariere și eliminare a azbestului și a altor substanțe periculoase înainte de începerea oricărei lucrări de renovare, luând în considerare articolul 153 alineatul (1) litera (a) din TFUE privind îmbunătățirea specială a mediului de muncă pentru a proteja sănătatea și siguranța lucrătorilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să ia în considerare reglementările naționale existente, precum și o evaluare a impactului privind cele mai eficiente modele pentru verificarea obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului de către o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului pentru clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național, în funcție de care din cele două date survine mai devreme; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită statele membre să adopte măsuri de protecție a locatarilor în cazul în care se găsește azbest înainte de lucrările de renovare energetică; subliniază că cheltuielile de depistare și de eliminare nu ar trebui să fie suportate de chiriași; invită statele membre să se asigure că locatarii primesc informații complete cu privire la azbestul din clădiri și că acestea sunt furnizate de certificatul privind azbestul; |
| --- | --- |

55.

Uniunea ca lider mondial în lupta împotriva azbestului

| 56. | salută concluziile Consiliului din 12 martie 2021, care subliniază necesitatea de a consolida capacitățile naționale de supraveghere a pieței și rolul autorităților vamale; invită statele membre să consolideze controalele și supravegherea pieței și să coopereze cu autoritățile vamale și de frontieră ale altor state membre pentru a preveni intrarea pe piața internă a produselor ilegale care conțin azbest; subliniază importanța sprijinirii și a dezvoltării de soluții sustenabile pentru dezmembrarea navelor în cadrul Uniunii, în conformitate cu noul Plan de acțiune privind economia circulară, pentru a evita efectele negative asupra sănătății lucrătorilor, cauzate de expunerea la azbest în timpul dezmembrării navelor; invită Comisia să asigure standarde înalte privind protecția lucrătorilor împotriva expunerii la azbest în instalațiile de reciclare a navelor din țările terțe, aprobate de Uniune; invită Comisia să lanseze un studiu care să cartografieze amploarea importurilor ilegale în Uniune de produse și materiale conținând azbest și să evidențieze posibilele măsuri de consolidare a supravegherii pieței, ce ar putea include posibilitatea de a restricționa accesul la acostare, la instalațiile portuare și la depozitarea temporară pe teritoriul Uniunii a navelor care transportă produse sau materiale care conțin azbest drept marfă în tranzit; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei să trateze ca prioritate absolută includerea azbestului crisotil în anexa III a Convenției de la Rotterdam și interzicerea azbestului la nivel mondial; invită Uniunea să conlucreze cu organizațiile internaționale în vederea descoperirii de instrumente cu ajutorul cărora piața azbestului să fie catalogată ca fiind „comerț toxic”; invită Uniunea să integreze lupta împotriva azbestului și a bolilor legate de azbest în politicile sale externe; invită Comisia și statele membre să își intensifice sprijinul, inclusiv financiar, acordat actorilor de la nivel mondial care acționează împotriva azbestului și a bolilor legate de azbest, inclusiv OMS; condamnă investițiile financiare în industria mondială a azbestului; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reamintește că o treime din populația regiunii europene a OMS trăiește în țări care nu au interzis încă utilizarea tuturor formelor de azbest (32); subliniază că 16 țări europene încă folosesc azbest, în special ca material de construcție, și continuă să-l producă și să-l exporte; |
| --- | --- |

58.

Aspecte financiare

| 59. | invită Comisia să evalueze implicațiile financiare ale solicitărilor Parlamentului în conformitate cu punctele 17 și 18 din prezenta rezoluție și cu punctul 3 din anexa I; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta propunere, precum și recomandările din anexă. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  JO L 330, 16.12.2009, p. 28.

(2)  JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

(3)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

(4)  JO L 158, 30.4.2004, p. 50.

(5)  JO C 36, 29.1.2016, p. 102.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0074.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0201.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(12)  Regulamentul (UE) 2016/1005 al Comisiei din 22 iunie 2016 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), în ceea ce privește fibrele de azbest (crisotil) (JO L 165, 23.6.2016, p. 4).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0371.

(17)  Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc (reformare) (JO L 201, 27.7.2012, p. 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  Impactul expunerii neprofesionale la azbest asupra sănătății: ce se cunoaște? (site-ul internet nih.gov)

(22)  Ministerul Sănătății din statul Washington (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  OMS, Biroul Regional pentru Europa, Proiectul de cooperare privind parametrii aplicabili apei potabile, Recomandări în sprijinul revizuirii anexei I la Directiva 98/83/CE a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (Directiva privind apa potabilă), 2017.

(24)  Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – punctul 13.1

(27)  OMS, Azbestul: eliminarea bolilor legate de azbest 2018.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. „Global Asbestos Disaster”Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  Raportul științific al ECHA privind evaluarea valorilor-limită pentru azbest la locul de muncă, 1 februarie 2021.

(30)  Recomandarea C(2003)3297 a Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale (JO L 238, 25.9.2003, p. 28).

(31)  Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 156, 19.6.2018, p. 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

ANEXA I LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

O directivă-cadru europeană pentru strategiile naționale de eliminare a azbestului

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte, după consultarea partenerilor sociali, astfel cum se prevede la articolul 154, în temeiul articolului 152 alineatul (2) și al articolului 192 din TFUE, o propunere de directivă-cadru care să stabilească cerințele minime privind strategiile naționale de eliminare a azbestului, luând în considerare cel puțin următoarele elemente:

| 1. | o evaluare care estimează cantitățile și tipurile predominante de materiale conținând azbest care urmează să fie îndepărtate din clădirile și infrastructurile dintr-un stat membru sau dintr-o regiune; |
| --- | --- |

1.

o evaluare care estimează cantitățile și tipurile predominante de materiale conținând azbest care urmează să fie îndepărtate din clădirile și infrastructurile dintr-un stat membru sau dintr-o regiune;

| 2. | un calendar pentru eliminarea azbestului, care să acorde prioritate anumitor clădiri – cum ar fi școlile, structurile de îngrijire medicală, centrele sportive sau locuințele sociale – repere și evaluări periodice ale progreselor înregistrate cel puțin o dată la cinci ani; |
| --- | --- |

2.

un calendar pentru eliminarea azbestului, care să acorde prioritate anumitor clădiri – cum ar fi școlile, structurile de îngrijire medicală, centrele sportive sau locuințele sociale – repere și evaluări periodice ale progreselor înregistrate cel puțin o dată la cinci ani;

| 3. | un cadru financiar, pe baza utilizării fondurilor ESI pentru a sprijini proprietarii de clădiri și a crea astfel o legătură între eliminarea azbestului și alte politici și programe publice (cum ar fi eficiența energetică, îmbunătățirea mediului de viață, locuințele sociale, prevenirea bolilor) din motive de eficiență și de utilizare a sinergiilor; |
| --- | --- |

3.

un cadru financiar, pe baza utilizării fondurilor ESI pentru a sprijini proprietarii de clădiri și a crea astfel o legătură între eliminarea azbestului și alte politici și programe publice (cum ar fi eficiența energetică, îmbunătățirea mediului de viață, locuințele sociale, prevenirea bolilor) din motive de eficiență și de utilizare a sinergiilor;

| 4. | criterii minime referitoare la registrele digitale naționale de azbest, care ar trebui să cartografieze tot azbestul existent dintr-un stat membru sau o regiune, incluzând cel puțin următoarele cerințe:






  (a) | accesibilitate publică și gratuită, inclusiv pentru lucrătorii și întreprinderile care lucrează într-o clădire sau infrastructură, proprietari, locuitori, pompieri și alte servicii de urgență și utilizatori, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- | --- |

4.

criterii minime referitoare la registrele digitale naționale de azbest, care ar trebui să cartografieze tot azbestul existent dintr-un stat membru sau o regiune, incluzând cel puțin următoarele cerințe:

(a)

accesibilitate publică și gratuită, inclusiv pentru lucrătorii și întreprinderile care lucrează într-o clădire sau infrastructură, proprietari, locuitori, pompieri și alte servicii de urgență și utilizatori, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679;

| (b) | anul construcției clădirii sau a infrastructurii în cauză (înainte sau după interzicerea azbestului la nivel național); |
| --- | --- |

(b)

anul construcției clădirii sau a infrastructurii în cauză (înainte sau după interzicerea azbestului la nivel național);

| (c) | informații privind tipul de clădire sau de infrastructură în care este situat azbestul (spații private, publice sau comerciale); |
| --- | --- |

(c)

informații privind tipul de clădire sau de infrastructură în care este situat azbestul (spații private, publice sau comerciale);

| (d) | localizarea specifică a substanțelor nocive și a părților clădirii care au fost supuse controlului de verificare a azbestului; |
| --- | --- |

(d)

localizarea specifică a substanțelor nocive și a părților clădirii care au fost supuse controlului de verificare a azbestului;

| (e) | indicarea locului unde s-au desfășurat sau se vor desfășura lucrările (în interior/exterior), precum și a părții clădirii (etaje, pereți, tavane, acoperișuri) sau a infrastructurii; |
| --- | --- |

(e)

indicarea locului unde s-au desfășurat sau se vor desfășura lucrările (în interior/exterior), precum și a părții clădirii (etaje, pereți, tavane, acoperișuri) sau a infrastructurii;

| (f) | tipul de material (azbociment, izolație, chit etc.) și o proporție estimată a acestor tipuri de materiale; |
| --- | --- |

(f)

tipul de material (azbociment, izolație, chit etc.) și o proporție estimată a acestor tipuri de materiale;

| (g) | tipul de lucrări care trebuie efectuate și indicarea metodelor de lucru ce pot perturba materialele conținând azbest (foraj, tăiere etc.) și durata preconizată a lucrărilor; |
| --- | --- |

(g)

tipul de lucrări care trebuie efectuate și indicarea metodelor de lucru ce pot perturba materialele conținând azbest (foraj, tăiere etc.) și durata preconizată a lucrărilor;

| (h) | un calendar al eliminării și un plan de gestiune; |
| --- | --- |

(h)

un calendar al eliminării și un plan de gestiune;

| 5. | o trimitere la toate reglementările naționale relevante privind sănătatea și securitatea în muncă în vigoare, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE; |
| --- | --- |

5.

o trimitere la toate reglementările naționale relevante privind sănătatea și securitatea în muncă în vigoare, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE;

| 6. | un plan pentru eliminarea sigură, monitorizată și documentată a deșeurilor care conțin azbest, asigurând disponibilitatea unor instalații adecvate de gestionare a deșeurilor în conformitate cu practicile naționale; planul ar trebui să includă o soluție pentru întreaga separare a ciclurilor de deșeuri, în conformitate cu principiul contaminării zero cu azbest în ciclurile de deșeuri, care să împiedice reutilizarea materialelor de construcții și să asigure protecția maximă a lucrătorilor în domeniul economiei circulare și o depozitare sigură din punct de vedere ecologic a deșeurilor de azbest, în conformitate cu cele mai bune tehnologii disponibile; |
| --- | --- |

6.

un plan pentru eliminarea sigură, monitorizată și documentată a deșeurilor care conțin azbest, asigurând disponibilitatea unor instalații adecvate de gestionare a deșeurilor în conformitate cu practicile naționale; planul ar trebui să includă o soluție pentru întreaga separare a ciclurilor de deșeuri, în conformitate cu principiul contaminării zero cu azbest în ciclurile de deșeuri, care să împiedice reutilizarea materialelor de construcții și să asigure protecția maximă a lucrătorilor în domeniul economiei circulare și o depozitare sigură din punct de vedere ecologic a deșeurilor de azbest, în conformitate cu cele mai bune tehnologii disponibile;

| 7. | o strategie privind controlul și punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în directiva-cadru, inclusiv campanii de sensibilizare, măsuri de însoțire și de consolidare a capacităților pentru IMM-uri, inspecții și sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în caz de nerespectare; |
| --- | --- |

7.

o strategie privind controlul și punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în directiva-cadru, inclusiv campanii de sensibilizare, măsuri de însoțire și de consolidare a capacităților pentru IMM-uri, inspecții și sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în caz de nerespectare;

| 8. | implicarea puternică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante, cum ar fi asociațiile de victime ale azbestului și instituțiile naționale de prevenire pentru sănătatea și securitatea în muncă, în transpunerea, punerea în aplicare și monitorizarea Directivei 2009/148/CE. |
| --- | --- |

8.

implicarea puternică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante, cum ar fi asociațiile de victime ale azbestului și instituțiile naționale de prevenire pentru sănătatea și securitatea în muncă, în transpunerea, punerea în aplicare și monitorizarea Directivei 2009/148/CE.

---

ANEXA II LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Actualizarea Directivei 2009/148/CE

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte, după consultarea partenerilor sociali, astfel cum se prevede la articolul 154, în temeiul articolului 153 alineatul (2) litera (b) din TFUE, o propunere de modificare a Directivei 2009/148/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă, pe baza următoarelor recomandări:

| 1. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:








  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (1):

  „(1).   Prezenta directivă se aplică
  tuturor
  activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși în timpul lucrului la praf provenit din azbest sau din materiale ce conțin azbest.” |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (1):

„(1).   Prezenta directivă se aplică
  tuturor
  activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși în timpul lucrului la praf provenit din azbest sau din materiale ce conțin azbest.”

| (b) | alineatul (3) se elimină (2); |
| --- | --- |

(b)

(b)

alineatul (3) se elimină (2);

alineatul (3) se elimină

2

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text (3):

  „(4).   După consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu legile și practicile naționale, statele membre stabilesc linii directoare practice pentru definirea expunerilor sporadice și a expunerilor de mică intensitate
  . Ele elaborează răspunsuri specifice pe sectoare pentru a proteja lucrătorii împotriva expunerii la praf de azbest, inclusiv pentru activitățile din sectorul renovării și al demolării, al gestionării deșeurilor, al mineritului, al curățeniei și al stingerii incendiilor.
  ” |
| --- | --- |

(c)

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text (3):

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text

3

„(4).   După consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu legile și practicile naționale, statele membre stabilesc linii directoare practice pentru definirea expunerilor sporadice și a expunerilor de mică intensitate
  . Ele elaborează răspunsuri specifice pe sectoare pentru a proteja lucrătorii împotriva expunerii la praf de azbest, inclusiv pentru activitățile din sectorul renovării și al demolării, al gestionării deșeurilor, al mineritului, al curățeniei și al stingerii incendiilor.
  ”

| 2. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:








  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (4):

  „(1).   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5).” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (4):

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

4

„(1).   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5).”

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text (5):

  „(3).   Notificarea menționată la alineatul (2) este transmisă de către angajator autorității competente a statului membru, înainte de începerea lucrărilor, în conformitate cu actele cu putere de lege și cu actele administrative de drept intern.
  Notificarea trebuie să cuprindă cel puțin o descriere succintă a:






  (a) | amplasamentului șantierului
  și a zonelor specifice în care se vor desfășura lucrările
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text (5):

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text

5

„(3).   Notificarea menționată la alineatul (2) este transmisă de către angajator autorității competente a statului membru, înainte de începerea lucrărilor, în conformitate cu actele cu putere de lege și cu actele administrative de drept intern.

Notificarea trebuie să cuprindă cel puțin o descriere succintă a:

(a)

amplasamentului șantierului
  și a zonelor specifice în care se vor desfășura lucrările
  ;

| (b) | tipului și cantităților de azbest utilizate sau manipulate; |
| --- | --- |

(b)

tipului și cantităților de azbest utilizate sau manipulate;

| (c) | activităților și procedeelor aplicate; |
| --- | --- |

(c)

activităților și procedeelor aplicate;

| (d) | numărului de lucrători implicați,
  listei lucrătorilor care ar putea fi repartizați pe șantier, certificatelor individuale care atestă competența acestora și formarea primită, precum și a datelor vizitelor medicale obligatorii
  ; |
| --- | --- |

(d)

numărului de lucrători implicați,
  listei lucrătorilor care ar putea fi repartizați pe șantier, certificatelor individuale care atestă competența acestora și formarea primită, precum și a datelor vizitelor medicale obligatorii
  ;

| (e) | datei de începere a lucrărilor, duratei activității
  și orarului de muncă planificat
  ; |
| --- | --- |

(e)

datei de începere a lucrărilor, duratei activității
  și orarului de muncă planificat
  ;

| (f) | măsurilor luate pentru a limita expunerea lucrătorilor la azbest; |
| --- | --- |

(f)

măsurilor luate pentru a limita expunerea lucrătorilor la azbest;

| (g) | caracteristicilor echipamentelor utilizate pentru protecția și decontaminarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

(g)

caracteristicilor echipamentelor utilizate pentru protecția și decontaminarea lucrătorilor;

| (h) | caracteristicilor echipamentelor utilizate pentru eliminarea deșeurilor
  ; |
| --- | --- |

(h)

caracteristicilor echipamentelor utilizate pentru eliminarea deșeurilor
  ;

| (i) | procedurii de decontaminare a lucrătorilor și a echipamentelor, duratelor și orelor de lucru; |
| --- | --- |

(i)

procedurii de decontaminare a lucrătorilor și a echipamentelor, duratelor și orelor de lucru;

| (j) | echilibrului provizoriu aeraulic pentru lucrările efectuate în regim de izolare; |
| --- | --- |

(j)

echilibrului provizoriu aeraulic pentru lucrările efectuate în regim de izolare;

| (k) | planului pentru eliminarea sigură și durabilă a deșeurilor, inclusiv în ceea ce privește destinația deșeurilor care conțin azbest.



  Notificările se păstrează de către autoritatea responsabilă a statului membru, în conformitate cu legile și practicile naționale, pe o perioadă minimă de 40 ani.” |
| --- | --- |

(k)

planului pentru eliminarea sigură și durabilă a deșeurilor, inclusiv în ceea ce privește destinația deșeurilor care conțin azbest.

| 3. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text (6):

  „Articolul 5


  [...]


  Fără a aduce atingere aplicării altor dispoziții comunitare privind comercializarea și folosirea azbestului, se interzic activitățile care expun lucrătorii la fibre de azbest în timpul extracției azbestului sau al fabricării și prelucrării produselor din azbest sau al fabricării și prelucrării produselor care conțin azbest adăugat în mod deliberat, cu excepția tratării și eliminării produselor provenite din demolare și îndepărtarea azbestului.


  Părțile și materialele aflate deja în uz care conțin azbest sunt îndepărtate și eliminate în condiții de siguranță, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic, și nu sunt reparate, întreținute, sigilate sau acoperite. Materialele care conțin azbest și care nu pot fi îndepărtate pe termen scurt sunt identificate, înregistrate și monitorizate periodic.” |
| --- | --- |

3.

3.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text (6):

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text

6

„Articolul 5

[...]

Fără a aduce atingere aplicării altor dispoziții comunitare privind comercializarea și folosirea azbestului, se interzic activitățile care expun lucrătorii la fibre de azbest în timpul extracției azbestului sau al fabricării și prelucrării produselor din azbest sau al fabricării și prelucrării produselor care conțin azbest adăugat în mod deliberat, cu excepția tratării și eliminării produselor provenite din demolare și îndepărtarea azbestului.

Părțile și materialele aflate deja în uz care conțin azbest sunt îndepărtate și eliminate în condiții de siguranță, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic, și nu sunt reparate, întreținute, sigilate sau acoperite. Materialele care conțin azbest și care nu pot fi îndepărtate pe termen scurt sunt identificate, înregistrate și monitorizate periodic.”

| 4. | La articolul 6, litera (b) se înlocuiește cu următorul text (7):






  „(b) | procesele de lucru trebuie să fie concepute astfel încât să nu producă praf de azbest sau, dacă acest lucru se dovedește imposibil, să evite eliberarea de praf de azbest în aer,
  cel puțin prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:










  (i) | suprimarea prafului; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

La articolul 6, litera (b) se înlocuiește cu următorul text (7):

La articolul 6, litera (b) se înlocuiește cu următorul text

7

„(b)

procesele de lucru trebuie să fie concepute astfel încât să nu producă praf de azbest sau, dacă acest lucru se dovedește imposibil, să evite eliberarea de praf de azbest în aer,
  cel puțin prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:

cel puțin prin punerea în aplicare a următoarelor măsuri:

(i)

(i)

suprimarea prafului;

suprimarea prafului;

| (ii) | aspirarea prafului la sursă; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

aspirarea prafului la sursă;

aspirarea prafului la sursă;

| (iii) | sedimentarea continuă a fibrelor suspendate în aer; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

sedimentarea continuă a fibrelor suspendate în aer;

sedimentarea continuă a fibrelor suspendate în aer;

| (iv) | decontaminarea corespunzătoare; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

decontaminarea corespunzătoare;

decontaminarea corespunzătoare;

| (v) | stabilirea unei diferențe minime de presiune de minus 10; |
| --- | --- |

(v)

(v)

stabilirea unei diferențe minime de presiune de minus 10;

stabilirea unei diferențe minime de presiune de minus 10;

| (vi) | furnizarea de aer de înlocuire curat de la un punct mai îndepărtat; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

furnizarea de aer de înlocuire curat de la un punct mai îndepărtat;

furnizarea de aer de înlocuire curat de la un punct mai îndepărtat;

| (vii) | verificarea performanței unităților de presiune negativă și a aspiratoarelor portabile ale sistemelor de ventilație de evacuare locală, după schimbarea unui filtru HEPA și înainte de începerea îndepărtării azbestului sau cel puțin o dată pe an, măsurând eficiența de eliminare a filtrelor cu un contor de particule cu citire directă.” |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

verificarea performanței unităților de presiune negativă și a aspiratoarelor portabile ale sistemelor de ventilație de evacuare locală, după schimbarea unui filtru HEPA și înainte de începerea îndepărtării azbestului sau cel puțin o dată pe an, măsurând eficiența de eliminare a filtrelor cu un contor de particule cu citire directă.”

verificarea performanței unităților de presiune negativă și a aspiratoarelor portabile ale sistemelor de ventilație de evacuare locală, după schimbarea unui filtru HEPA și înainte de începerea îndepărtării azbestului sau cel puțin o dată pe an, măsurând eficiența de eliminare a filtrelor cu un contor de particule cu citire directă.”

| 5. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:








  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (8):

  „(1)   În funcție de rezultatele evaluării inițiale a riscului și pentru a asigura respectarea valorii limită prevăzute la articolul 8, se efectuează [...] măsurări ale concentrației de fibre de azbest în aer la locul de muncă
  în timpul fazelor operaționale specifice și la intervale periodice în timpul muncii.” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (8):

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

8

„(1)   În funcție de rezultatele evaluării inițiale a riscului și pentru a asigura respectarea valorii limită prevăzute la articolul 8, se efectuează [...] măsurări ale concentrației de fibre de azbest în aer la locul de muncă
  în timpul fazelor operaționale specifice și la intervale periodice în timpul muncii.”

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text (9):

  „(2)   Prelevarea de probe trebuie să fie reprezentativă pentru expunerea personală
  reală
  a lucrătorului la praful provenit din azbest sau din materiale care conțin azbest.” |
| --- | --- |

(b)

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text (9):

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text

9

„(2)   Prelevarea de probe trebuie să fie reprezentativă pentru expunerea personală
  reală
  a lucrătorului la praful provenit din azbest sau din materiale care conțin azbest.”

| (c) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text (10):

  „(5)   Durata prelevării trebuie să fie astfel încât să se poată stabili expunerea reprezentativă pentru
  toate operațiunile în toate fazele diferite ale procesului de muncă
  .” |
| --- | --- |

(c)

(c)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text (10):

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text

10

„(5)   Durata prelevării trebuie să fie astfel încât să se poată stabili expunerea reprezentativă pentru
  toate operațiunile în toate fazele diferite ale procesului de muncă
  .”

| (d) | alineatul (6) primul paragraf se înlocuiește cu următorul text (11):

  „(6).   Numărarea fibrelor se realizează de preferință
  prin microscopie electronică cu transmisie analitică
  sau prin orice altă metodă cu rezultate echivalente.” |
| --- | --- |

(d)

(d)

alineatul (6) primul paragraf se înlocuiește cu următorul text (11):

alineatul (6) primul paragraf se înlocuiește cu următorul text

11

„(6).   Numărarea fibrelor se realizează de preferință
  prin microscopie electronică cu transmisie analitică
  sau prin orice altă metodă cu rezultate echivalente.”

| 6. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text (12):

  „Articolul 8
  Angajatorii se asigură că
  niciun
  lucrător nu este expus la o concentrație de azbest în suspensie în aer de peste
  0,001
   fibre pe cm3

  (1 000 de fibre pe m3), în niciun moment în timpul muncii
  .” |
| --- | --- |

6.

6.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text (12):

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text

12

„Articolul 8

Angajatorii se asigură că
  niciun
  lucrător nu este expus la o concentrație de azbest în suspensie în aer de peste
  0,001
   fibre pe cm3

  (1 000 de fibre pe m3), în niciun moment în timpul muncii
  .”

| 7. | La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (13):

  „(1)   În cazul în care valoarea limită prevăzută la articolul 8 este depășită
  sau există motive să se creadă că materialele care conțin azbest și care nu au fost identificate anterior lucrării au fost perturbate, generându-se praf, munca trebuie încetată de îndată
  .
  Trebuie
  identificate cauzele depășirii și trebuie luate măsuri adecvate de remediere a situației cât mai curând posibil.
  Nu
  se continuă
  activitățile în sectoarele afectate până când nu au fost luate măsurile specifice de protecție a lucrătorilor în cauză.” |
| --- | --- |

7.

7.

La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (13):

La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

13

„(1)   În cazul în care valoarea limită prevăzută la articolul 8 este depășită
  sau există motive să se creadă că materialele care conțin azbest și care nu au fost identificate anterior lucrării au fost perturbate, generându-se praf, munca trebuie încetată de îndată
  .
  Trebuie
  identificate cauzele depășirii și trebuie luate măsuri adecvate de remediere a situației cât mai curând posibil.

Nu
  se continuă
  activitățile în sectoarele afectate până când nu au fost luate măsurile specifice de protecție a lucrătorilor în cauză.”

| 8. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text (14):

  „Articolul 11
  Înainte de începerea lucrărilor de demolare sau de întreținere
  sau a lucrărilor de renovare a clădirilor construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interziceri echivalente ale azbestului la nivel național, oricare dintre acestea survine mai întâi, clădirile sunt verificate pentru a identifica toate materialele care conțin azbest, în conformitate cu cerințele din partea 6 a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011. Controlul se efectuează de un agent sau o autoritate calificată și certificată, respectând articolele 14 și 15 din prezenta directivă și dispozițiile legislației naționale în domeniul construcțiilor.




  Statele membre reglementează detaliile investigațiilor și verificărilor pentru detectarea materialelor care conțin azbest, în conformitate cu reglementările lor naționale în domeniul construcțiilor. În cazul în care nu se poate garanta absența completă a azbestului, lucrările se efectuează în conformitate cu procedurile care trebuie respectate atunci când există azbest.” |
| --- | --- |

8.

8.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text (14):

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text

14

„Articolul 11

Înainte de începerea lucrărilor de demolare sau de întreținere
  sau a lucrărilor de renovare a clădirilor construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interziceri echivalente ale azbestului la nivel național, oricare dintre acestea survine mai întâi, clădirile sunt verificate pentru a identifica toate materialele care conțin azbest, în conformitate cu cerințele din partea 6 a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011. Controlul se efectuează de un agent sau o autoritate calificată și certificată, respectând articolele 14 și 15 din prezenta directivă și dispozițiile legislației naționale în domeniul construcțiilor.

Statele membre reglementează detaliile investigațiilor și verificărilor pentru detectarea materialelor care conțin azbest, în conformitate cu reglementările lor naționale în domeniul construcțiilor. În cazul în care nu se poate garanta absența completă a azbestului, lucrările se efectuează în conformitate cu procedurile care trebuie respectate atunci când există azbest.”

| 9. | La articolul 12, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text (15):
  „În cazul anumitor activități precum demolarea
  sau
  îndepărtarea azbestului [...], pentru care se estimează că valoarea limită prevăzută la articolul 8 va fi depășită în pofida utilizării
  tuturor
  măsurilor tehnice
  posibile
  preventive de limitare a conținutului de azbest în aer, angajatorul definește măsurile destinate să asigure protecția lucrătorilor pe durata activităților, în special următoarele:






  (a) | lucrătorii sunt dotați cu echipament respirator individual adecvat și cu alte echipamente de protecție individuală, pe care trebuie să le poarte; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

La articolul 12, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text (15):

La articolul 12, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text

15

„În cazul anumitor activități precum demolarea
  sau
  îndepărtarea azbestului [...], pentru care se estimează că valoarea limită prevăzută la articolul 8 va fi depășită în pofida utilizării
  tuturor
  măsurilor tehnice
  posibile
  preventive de limitare a conținutului de azbest în aer, angajatorul definește măsurile destinate să asigure protecția lucrătorilor pe durata activităților, în special următoarele:

sau

tuturor

posibile

(a)

lucrătorii sunt dotați cu echipament respirator individual adecvat și cu alte echipamente de protecție individuală, pe care trebuie să le poarte;

| (b) | se montează panouri de avertizare indicând că se estimează depășirea valorii limită prevăzute la articolul 8; |
| --- | --- |

(b)

se montează panouri de avertizare indicând că se estimează depășirea valorii limită prevăzute la articolul 8;

| (c) | se împiedică răspândirea prafului provenit din azbest sau din materiale conținând azbest în afara construcției sau a zonei de lucru
  și nu este permisă ventilarea aerului din locurile de eliminare a azbestului în spații închise
  ;
  și |
| --- | --- |

(c)

se împiedică răspândirea prafului provenit din azbest sau din materiale conținând azbest în afara construcției sau a zonei de lucru
  și nu este permisă ventilarea aerului din locurile de eliminare a azbestului în spații închise
  ;
  și

și nu este permisă ventilarea aerului din locurile de eliminare a azbestului în spații închise

și

| (ca) | după finalizarea activităților menționate la prezentul alineat, se efectuează o măsurare a concentrației de fibre de azbest în aer, pentru a se asigura că lucrătorii pot reintra în siguranță la locul de muncă.
  ” |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

după finalizarea activităților menționate la prezentul alineat, se efectuează o măsurare a concentrației de fibre de azbest în aer, pentru a se asigura că lucrătorii pot reintra în siguranță la locul de muncă.
  ”

după finalizarea activităților menționate la prezentul alineat, se efectuează o măsurare a concentrației de fibre de azbest în aer, pentru a se asigura că lucrătorii pot reintra în siguranță la locul de muncă.

| 10. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (16):

  „(1)   Se elaborează un plan de lucru înainte de începerea
  oricăror lucrări ce țin de azbest
  .” |
| --- | --- |

10.

10.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (16):

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

16

„(1)   Se elaborează un plan de lucru înainte de începerea
  oricăror lucrări ce țin de azbest
  .”

| 11. | La articolul 14, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text (17):

  „(2)   Conținutul formării profesionale trebuie să fie ușor de înțeles pentru lucrători. El trebuie să le permită să-și însușească cunoștințele și competențele necesare în materie de prevenire și de securitate,
  în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile în statul membru în care se desfășoară activitatea
  .


  (3)   
  Cerințele minime obligatorii privind conținutul, durata, intervalele și documentarea formării sunt specificate în anexa Ia.” |
| --- | --- |

11.

11.

La articolul 14, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text (17):

La articolul 14, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text

17

„(2)   Conținutul formării profesionale trebuie să fie ușor de înțeles pentru lucrători. El trebuie să le permită să-și însușească cunoștințele și competențele necesare în materie de prevenire și de securitate,
  în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile în statul membru în care se desfășoară activitatea
  .

(3)   
  Cerințele minime obligatorii privind conținutul, durata, intervalele și documentarea formării sunt specificate în anexa Ia.”

| 12. | Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text (18):

  „Articolul 15



  (1)
     
  Întreprinderile care intenționează să efectueze lucrări de demolare sau de eliminare a azbestului trebuie să obțină, înainte de începerea lucrărilor, o autorizație reînnoibilă din partea autorității competente. Autoritățile competente pot acorda astfel de autorizații dacă întreprinderea solicitantă prezintă dovada că echipamentul tehnic este adecvat și de ultimă generație sau, dacă acest lucru nu este încă tehnic posibil, procedurile de lucru cu emisii scăzute, în conformitate cu cerințele de la articolul 6 și certificatele de formare pentru lucrători, în conformitate cu articolul 14 și cu anexa Ia.






  (2)
     
  Autoritățile competente acordă autorizații întreprinderilor numai dacă pot avea perfectă încredere în fiabilitatea întreprinderii și conducerea sa. Autorizațiile se reînnoiesc o dată la cinci ani, în conformitate cu legile și practicile naționale.






  (3)
     
  Statele membre instituie registre publice ale întreprinderilor autorizate să elimine azbestul în temeiul alineatului (1).” |
| --- | --- |

12.

12.

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text (18):

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text

18

„Articolul 15

(1)
     
  Întreprinderile care intenționează să efectueze lucrări de demolare sau de eliminare a azbestului trebuie să obțină, înainte de începerea lucrărilor, o autorizație reînnoibilă din partea autorității competente. Autoritățile competente pot acorda astfel de autorizații dacă întreprinderea solicitantă prezintă dovada că echipamentul tehnic este adecvat și de ultimă generație sau, dacă acest lucru nu este încă tehnic posibil, procedurile de lucru cu emisii scăzute, în conformitate cu cerințele de la articolul 6 și certificatele de formare pentru lucrători, în conformitate cu articolul 14 și cu anexa Ia.

(2)
     
  Autoritățile competente acordă autorizații întreprinderilor numai dacă pot avea perfectă încredere în fiabilitatea întreprinderii și conducerea sa. Autorizațiile se reînnoiesc o dată la cinci ani, în conformitate cu legile și practicile naționale.

(3)
     
  Statele membre instituie registre publice ale întreprinderilor autorizate să elimine azbestul în temeiul alineatului (1).”

| 13. | La articolul 16, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (19):

  „(1)   Pentru toate activitățile menționate la articolul 3 alineatul (1) [...], se iau măsurile corespunzătoare pentru a garanta următoarele:






  (a) | locurile în care se desfășoară activitățile de mai sus:






  (i) | sunt demarcate în mod clar și semnalizate cu panouri de avertizare; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

La articolul 16, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (19):

La articolul 16, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

19

„(1)   Pentru toate activitățile menționate la articolul 3 alineatul (1) [...], se iau măsurile corespunzătoare pentru a garanta următoarele:

(a)

locurile în care se desfășoară activitățile de mai sus:

(i)

sunt demarcate în mod clar și semnalizate cu panouri de avertizare;

| (ii) | nu sunt accesibile altor lucrători decât celor care, prin natura activității sau a îndatoririlor lor, trebuie să intre acolo; |
| --- | --- |

(ii)

nu sunt accesibile altor lucrători decât celor care, prin natura activității sau a îndatoririlor lor, trebuie să intre acolo;

| (iii) | constituie sectoare în care fumatul este interzis; |
| --- | --- |

(iii)

constituie sectoare în care fumatul este interzis;

| (b) | se amenajează sectoare separate unde lucrătorii pot mânca și bea, fără riscul contaminării cu praf de azbest; |
| --- | --- |

(b)

se amenajează sectoare separate unde lucrătorii pot mânca și bea, fără riscul contaminării cu praf de azbest;

| (c) | lucrătorii sunt dotați cu îmbrăcăminte de lucru sau de protecție specifică,
  precum și cu echipament de protecție, în special echipament respiratoriu, care face obiectul unei verificări individuale a adecvării; toate
  articolele de îmbrăcăminte de lucru sau de protecție rămân în întreprindere. Aceasta poate fi, cu toate acestea, curățată în unități din afara întreprinderii care sunt utilate pentru acest tip de activitate, dacă întreprinderea însăși nu efectuează curățarea; în această situație, îmbrăcămintea este transportată în recipiente închise; |
| --- | --- |

(c)

lucrătorii sunt dotați cu îmbrăcăminte de lucru sau de protecție specifică,
  precum și cu echipament de protecție, în special echipament respiratoriu, care face obiectul unei verificări individuale a adecvării; toate
  articolele de îmbrăcăminte de lucru sau de protecție rămân în întreprindere. Aceasta poate fi, cu toate acestea, curățată în unități din afara întreprinderii care sunt utilate pentru acest tip de activitate, dacă întreprinderea însăși nu efectuează curățarea; în această situație, îmbrăcămintea este transportată în recipiente închise;

| (
  ca
  ) | sunt prevăzute pauze obligatorii și periodice, suficient de lungi pentru recuperare pentru lucrătorii care poartă echipamente respiratorii
  ; |
| --- | --- |

(
  ca
  )

sunt prevăzute pauze obligatorii și periodice, suficient de lungi pentru recuperare pentru lucrătorii care poartă echipamente respiratorii
  ;

| (d) | sunt prevăzute locuri separate de păstrare pentru îmbrăcămintea de lucru sau de protecție și pentru îmbrăcămintea de stradă; |
| --- | --- |

(d)

sunt prevăzute locuri separate de păstrare pentru îmbrăcămintea de lucru sau de protecție și pentru îmbrăcămintea de stradă;

| (e) | lucrătorilor
  li se aplică o procedură de decontaminare obligatorie
  ; |
| --- | --- |

(e)

lucrătorilor
  li se aplică o procedură de decontaminare obligatorie
  ;

| (f) | echipamentul de protecție se lasă într-un loc bine stabilit și se verifică și se curăță după fiecare utilizare; se iau măsurile corespunzătoare pentru repararea sau înlocuirea echipamentului defect înainte de o nouă utilizare.” |
| --- | --- |

(f)

echipamentul de protecție se lasă într-un loc bine stabilit și se verifică și se curăță după fiecare utilizare; se iau măsurile corespunzătoare pentru repararea sau înlocuirea echipamentului defect înainte de o nouă utilizare.”

| 14. | La articolul 17 alineatul (2), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text (20):

  „(2)   „În afară de măsurile menționate la alineatul (1) [...], se iau măsuri corespunzătoare pentru a garanta următoarele:” |
| --- | --- |

14.

14.

La articolul 17 alineatul (2), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text (20):

La articolul 17 alineatul (2), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text

20

„(2)   „În afară de măsurile menționate la alineatul (1) [...], se iau măsuri corespunzătoare pentru a garanta următoarele:”

| 15. | Articolul 18 se modifică după cum urmează:








  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (21):

  „(1)   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5) .” |
| --- | --- | --- |

15.

15.

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

(a)

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (21):

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

21

„(1)   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5) .”

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text (22):

  „(2)   Trebuie să se asigure evaluarea stării de sănătate a fiecărui lucrător înainte de expunerea la praful provenit din azbest sau din materialele care conțin azbest la locul de muncă.
  Evaluarea respectivă include un examen specific al toracelui. Anexa I oferă recomandări practice pe care statele membre le pot consulta pentru supravegherea clinică a lucrătorilor;
  recomandările respective se adaptează în funcție de progresele tehnice, în conformitate cu procedura menționată la articolul 17 din Directiva 89/391/CEE.


  [...]
  Trebuie asigurată o nouă evaluare cel puțin o dată la trei ani, pe întreaga durată a expunerii.
  Se întocmesc fișe medicale individuale
  , care se păstrează pe o perioadă minimă de 40 de ani,
  în conformitate cu legile
  și/sau
  practicile naționale, pentru fiecare lucrător menționat la primul paragraf.” |
| --- | --- |

(b)

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text (22):

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text

22

„(2)   Trebuie să se asigure evaluarea stării de sănătate a fiecărui lucrător înainte de expunerea la praful provenit din azbest sau din materialele care conțin azbest la locul de muncă.

Evaluarea respectivă include un examen specific al toracelui. Anexa I oferă recomandări practice pe care statele membre le pot consulta pentru supravegherea clinică a lucrătorilor;
  recomandările respective se adaptează în funcție de progresele tehnice, în conformitate cu procedura menționată la articolul 17 din Directiva 89/391/CEE.

[...]

Trebuie asigurată o nouă evaluare cel puțin o dată la trei ani, pe întreaga durată a expunerii.

Se întocmesc fișe medicale individuale
  , care se păstrează pe o perioadă minimă de 40 de ani,
  în conformitate cu legile
  și/sau
  practicile naționale, pentru fiecare lucrător menționat la primul paragraf.”

| 16. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 18c




  Până la... [5 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia, în consultare cu partenerii sociali, revizuiește stadiul tehnologic și științific al tehnologiei de identificare, măsurare sau avertizare privind azbestul și emite orientări referitoare la cazurile în care trebuie să fie utilizată o astfel de tehnologie pentru a proteja lucrătorii împotriva expunerii la azbest.” |
| --- | --- |

16.

16.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 18c

Până la... [5 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia, în consultare cu partenerii sociali, revizuiește stadiul tehnologic și științific al tehnologiei de identificare, măsurare sau avertizare privind azbestul și emite orientări referitoare la cazurile în care trebuie să fie utilizată o astfel de tehnologie pentru a proteja lucrătorii împotriva expunerii la azbest.”

| 17. | La articolul 19, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (23):

  „(1)   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2), (3) și (4) .” |
| --- | --- |

17.

17.

La articolul 19, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text (23):

La articolul 19, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text

23

„(1)   Sub rezerva articolului 3 [...], se adoptă măsurile menționate la alineatele (2), (3) și (4) .”

| 18. | Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text (24):

  „Articolul 21



  (1)
     Statele membre țin evidența
  tuturor
  cazurilor recunoscute de
  boli profesionale cauzate de azbest
  .
  O listă orientativă a bolilor care pot fi cauzate de expunerea la azbest conform cunoștințelor actuale figurează la anexa Ib.






  (2)
     
  Termenul «cazuri recunoscute» de la alineatul (1) nu se limitează la cazurile pentru care se acordă despăgubiri, ci se referă la toate cazurile de boli diagnosticate medical ca fiind cauzate de azbest.” |
| --- | --- |

18.

18.

Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text (24):

Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text

24

„Articolul 21

(1)
     Statele membre țin evidența
  tuturor
  cazurilor recunoscute de
  boli profesionale cauzate de azbest
  .
  O listă orientativă a bolilor care pot fi cauzate de expunerea la azbest conform cunoștințelor actuale figurează la anexa Ib.

(2)
     
  Termenul «cazuri recunoscute» de la alineatul (1) nu se limitează la cazurile pentru care se acordă despăgubiri, ci se referă la toate cazurile de boli diagnosticate medical ca fiind cauzate de azbest.”

| 19. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 21a




  În caz de incendiu, toate informațiile existente privind prezența și localizarea azbestului sunt puse la dispoziția pompierilor și a serviciilor de urgență.” |
| --- | --- |

19.

19.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 21a

În caz de incendiu, toate informațiile existente privind prezența și localizarea azbestului sunt puse la dispoziția pompierilor și a serviciilor de urgență.”

| 20. | Se inserează următoarele anexe:



  „
  Anexa Ia




  CERINȚE MINIME OBLIGATORII PENTRU FORMARE




  Toți lucrătorii care sunt expuși sau sunt susceptibili de a fi expuși la praf de azbest sau de materiale care conțin azbest beneficiază de formare obligatorie, cuprinzând cel puțin următoarele cerințe minime:










  1. | Formarea se asigură la început raportului de muncă și la intervale care nu depășesc patru ani. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Se inserează următoarele anexe:

Se inserează următoarele anexe:

„
  Anexa Ia

CERINȚE MINIME OBLIGATORII PENTRU FORMARE

Toți lucrătorii care sunt expuși sau sunt susceptibili de a fi expuși la praf de azbest sau de materiale care conțin azbest beneficiază de formare obligatorie, cuprinzând cel puțin următoarele cerințe minime:

1.

Formarea se asigură la început raportului de muncă și la intervale care nu depășesc patru ani.

| 2. | Fiecare curs de formare are o durată minimă de trei zile lucrătoare. |
| --- | --- |

2.

Fiecare curs de formare are o durată minimă de trei zile lucrătoare.

| 3. | Formarea este asigurată de către o instituție și un instructor calificați și certificați și este realizată de către o autoritate a unui stat membru sau de către un organism competent recunoscut, în conformitate cu legile și practicile naționale. |
| --- | --- |

3.

Formarea este asigurată de către o instituție și un instructor calificați și certificați și este realizată de către o autoritate a unui stat membru sau de către un organism competent recunoscut, în conformitate cu legile și practicile naționale.

| 4. | Fiecare lucrător care a participat la formare în mod satisfăcător și a reușit examenul necesar primește un certificat de formare care indică:










  (a) | data activității de formare; |
| --- | --- | --- |

4.

Fiecare lucrător care a participat la formare în mod satisfăcător și a reușit examenul necesar primește un certificat de formare care indică:

(a)

data activității de formare;

| (b) | durata activității de formare; |
| --- | --- |

(b)

durata activității de formare;

| (c) | conținutul activității de formare; |
| --- | --- |

(c)

conținutul activității de formare;

| (d) | limba activității de formare; |
| --- | --- |

(d)

limba activității de formare;

| (e) | numele, calificarea și datele de contact ale instructorului și ale instituției care asigură formarea. |
| --- | --- |

(e)

numele, calificarea și datele de contact ale instructorului și ale instituției care asigură formarea.

| 5. | Toți lucrătorii care sunt expuși sau sunt susceptibili de a fi expuși la praf de azbest sau de materiale care conțin azbest beneficiază cel puțin de următoarea formare obligatorie, cuprinzând o parte teoretică și una practică privind:










  (a) | legislația aplicabilă a statului membru în care se desfășoară activitatea; |
| --- | --- | --- |

5.

Toți lucrătorii care sunt expuși sau sunt susceptibili de a fi expuși la praf de azbest sau de materiale care conțin azbest beneficiază cel puțin de următoarea formare obligatorie, cuprinzând o parte teoretică și una practică privind:

(a)

legislația aplicabilă a statului membru în care se desfășoară activitatea;

| (b) | proprietățile azbestului și efectele sale asupra sănătății, inclusiv în coroborare cu fumatul, precum și riscurile legate de expunerea secundară și de mediu; |
| --- | --- |

(b)

proprietățile azbestului și efectele sale asupra sănătății, inclusiv în coroborare cu fumatul, precum și riscurile legate de expunerea secundară și de mediu;

| (c) | tipurile de produse și materiale care pot conține azbest; |
| --- | --- |

(c)

tipurile de produse și materiale care pot conține azbest;

| (d) | operațiunile care pot conduce la expunere la azbest și importanța controalelor preventive pentru reducerea la minimum a expunerii; |
| --- | --- |

(d)

operațiunile care pot conduce la expunere la azbest și importanța controalelor preventive pentru reducerea la minimum a expunerii;

| (e) | practicile de lucru sigure, inclusiv pregătirea locului de muncă, alegerea metodelor de lucru și planificarea executării muncii, ventilația, extracția, măsurarea și controlul, precum și pauzele periodice; |
| --- | --- |

(e)

practicile de lucru sigure, inclusiv pregătirea locului de muncă, alegerea metodelor de lucru și planificarea executării muncii, ventilația, extracția, măsurarea și controlul, precum și pauzele periodice;

| (f) | rolul, alegerea, selectarea, limitările și utilizarea corespunzătoare a echipamentelor de protecție, mai ales a celor respiratorii; |
| --- | --- |

(f)

rolul, alegerea, selectarea, limitările și utilizarea corespunzătoare a echipamentelor de protecție, mai ales a celor respiratorii;

| (g) | proceduri în caz de urgență; |
| --- | --- |

(g)

proceduri în caz de urgență;

| (h) | procedurile de decontaminare; |
| --- | --- |

(h)

procedurile de decontaminare;

| (i) | eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- |

(i)

eliminarea deșeurilor;

| (j) | cerințe privind supravegherea medicală. |
| --- | --- |

(j)

cerințe privind supravegherea medicală.

| 6. | Lucrătorii implicați în activități de demolare sau de eliminare a azbestului beneficiază de formare, în plus față de elementele enumerate la alineatul (4), cu privire la:










  (a) | utilizarea echipamentelor și mașinilor pentru a limita eliberarea și răspândirea fibrelor de azbest în timpul proceselor de lucru, în conformitate cu Directiva 2009/104/CE; |
| --- | --- | --- |

6.

Lucrătorii implicați în activități de demolare sau de eliminare a azbestului beneficiază de formare, în plus față de elementele enumerate la alineatul (4), cu privire la:

(a)

utilizarea echipamentelor și mașinilor pentru a limita eliberarea și răspândirea fibrelor de azbest în timpul proceselor de lucru, în conformitate cu Directiva 2009/104/CE;

| (b) | cele mai noi tehnologii și utilaje disponibile cu proceduri de lucru fără emisii sau, dacă nu este tehnic posibil, cu proceduri de lucru cu emisii scăzute, pentru a limita eliberarea și răspândirea fibrelor de azbest. |
| --- | --- |

(b)

cele mai noi tehnologii și utilaje disponibile cu proceduri de lucru fără emisii sau, dacă nu este tehnic posibil, cu proceduri de lucru cu emisii scăzute, pentru a limita eliberarea și răspândirea fibrelor de azbest.

„
  Anexa Ib

LISTA BOLILOR PROVOCATE DE AZBEST

Cunoștințele actuale indică că expunerea la fibrele de azbest poate provoca cel puțin următoarele boli profesionale legate de azbest, pe care statele membre le introduc, prin urmare, în dispozițiile legislației lor naționale:

| — | azbestoză; |
| --- | --- |

—

azbestoză;

| — | mezoteliom în urma inhalării de praf de azbest; |
| --- | --- |

—

mezoteliom în urma inhalării de praf de azbest;

| — | boli pleurale benigne, printre care leziuni fibrotice, atelectază rotunjită și efuziune pleurală benignă cauzată de azbest; |
| --- | --- |

—

boli pleurale benigne, printre care leziuni fibrotice, atelectază rotunjită și efuziune pleurală benignă cauzată de azbest;

| — | cancer pulmonar, inclusiv cancer bronșic în urma inhalării prafului de azbest; |
| --- | --- |

—

cancer pulmonar, inclusiv cancer bronșic în urma inhalării prafului de azbest;

| — | cancer al laringelui, în urma inhalării prafului de azbest; |
| --- | --- |

—

cancer al laringelui, în urma inhalării prafului de azbest;

| — | cancer ovarian cauzat de azbest. |
| --- | --- |

—

cancer ovarian cauzat de azbest.

Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a remarcat asociații pozitive între expunerea la azbest și următoarele boli:

| — | cancer faringian; |
| --- | --- |

—

cancer faringian;

| — | cancer colorectal, |
| --- | --- |

—

cancer colorectal,

| — | cancer la stomac. |
| --- | --- |

—

cancer la stomac.

---

(1)  Textul actual:

1

„(1)   Prezenta directivă se aplică activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși în timpul lucrului la praf provenit din azbest sau din materiale ce conțin azbest.”

(2)  Alineatul (3) eliminat are următorul conținut:

2

„(3)   În cazul în care expunerea lucrătorului este sporadică și de mică intensitate și dacă din rezultatele evaluării riscurilor, menționată la alineatul (2), rezultă în mod clar că limita expunerii la azbest nu va fi depășită în aerul din zona de activitate, articolele 4, 18 și 19 pot să nu fie aplicate, atunci când munca implică:

| (a) | activități de întreținere de scurtă durată și discontinue, în care se manipulează numai materiale nefriabile; |
| --- | --- |

(a)

activități de întreținere de scurtă durată și discontinue, în care se manipulează numai materiale nefriabile;

| (b) | îndepărtarea fără deteriorare a unor materiale nedegradate, în care fibrele de azbest sunt legate strâns într-o matrice; |
| --- | --- |

(b)

îndepărtarea fără deteriorare a unor materiale nedegradate, în care fibrele de azbest sunt legate strâns într-o matrice;

| (c) | încapsularea sau acoperirea cu înveliș protector a unor materiale care conțin azbest și care se află în stare bună; |
| --- | --- |

(c)

încapsularea sau acoperirea cu înveliș protector a unor materiale care conțin azbest și care se află în stare bună;

| (d) | monitorizarea și controlul aerului, precum și prelevarea de probe pentru a determina dacă un anumit material conține azbest.” |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea și controlul aerului, precum și prelevarea de probe pentru a determina dacă un anumit material conține azbest.”

(3)  Textul actual:

3

„(4)   După consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu legile și practicile naționale, statele membre stabilesc linii directoare practice pentru definirea expunerilor sporadice și a expunerilor de mică intensitate, astfel cum se prevede la alineatul (3).”

(4)  Textul actual:

4

„1.   Sub rezerva articolului 3 alineatul (3), se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5).”

(5)  Textul actual:

5

„(3)   Notificarea menționată la alineatul (2) este transmisă de către angajator autorității competente a statului membru, înainte de începerea lucrărilor, în conformitate cu actele cu putere de lege și cu actele administrative de drept intern.

Notificarea trebuie să cuprindă cel puțin o descriere succintă a:

| (a) | amplasamentului șantierului; |
| --- | --- |

(a)

amplasamentului șantierului;

| (b) | tipului și cantităților de azbest utilizate sau manipulate; |
| --- | --- |

(b)

tipului și cantităților de azbest utilizate sau manipulate;

| (c) | activităților și procedeelor aplicate; |
| --- | --- |

(c)

activităților și procedeelor aplicate;

| (d) | numărului de lucrători implicați; |
| --- | --- |

(d)

numărului de lucrători implicați;

| (e) | datei de începere a lucrărilor și duratei activității; |
| --- | --- |

(e)

datei de începere a lucrărilor și duratei activității;

| (f) | măsurilor luate pentru a limita expunerea lucrătorilor la azbest.” |
| --- | --- |

(f)

măsurilor luate pentru a limita expunerea lucrătorilor la azbest.”

(6)  Textul actual:

6

„Aplicarea azbestului prin pulverizare și procedeele de lucru care implică utilizarea de materiale fonoabsorbante sau izolante de joasă densitate (mai mică de 1 g/cm3), care conțin azbest, sunt interzise.

Fără a aduce atingere aplicării altor dispoziții comunitare privind comercializarea și folosirea azbestului, se interzic activitățile care expun lucrătorii la fibre de azbest în timpul extracției azbestului sau al fabricării și prelucrării produselor din azbest sau al fabricării și prelucrării produselor care conțin azbest adăugat în mod deliberat, cu excepția tratării și eliminării produselor provenite din demolare și îndepărtarea azbestului.”

(7)  Textul actual:

7

| „(b) | procesele de lucru trebuie concepute astfel încât să nu producă praf de azbest sau, dacă acest lucru se dovedește imposibil, să evite eliberarea de praf de azbest în aer;” |
| --- | --- |

„(b)

(8)  Textul actual: „(1) În funcție de rezultatele evaluării inițiale a riscului și pentru a asigura respectarea valorii limită prevăzute la articolul 8, se efectuează cu regularitate măsurări ale concentrației de fibre de azbest în aer la locul de muncă.”

8

(9)  Textul actual: „(2) Prelevarea de probe trebuie să fie reprezentativă pentru expunerea personală a lucrătorului la praful provenit din azbest sau din materiale conținând azbest.”

9

(10)  Textul actual: „(5) Durata prelevării trebuie să fie astfel încât să se poată stabili expunerea reprezentativă pentru o perioadă de referință de 8 ore (un schimb) prin măsurări sau prin calcule ponderate în timp.”

10

(11)  Textul actual: „(6) Numărarea fibrelor se realizează de preferință cu microscopul cu contrast de fază (PCM), în conformitate cu metoda recomandată de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în 1997 sau cu orice altă metodă cu rezultate echivalente.”

11

(12)  Textul actual: „Angajatorii se asigură că nici un lucrător nu este expus la o concentrație de azbest în suspensie în aer de peste 0,1 fibre pe cm3, măsurată în raport cu o medie ponderată în timp pe o perioadă de 8 ore (TWA).”

12

3

(13)  Textul actual:

13

„(1)   În cazul în care valoarea limită prevăzută la articolul 8 este depășită, trebuie identificate cauzele depășirii și trebuie luate măsuri adecvate de remediere a situației cât mai curând posibil.

Nu pot fi continuate activitățile în sectoarele afectate până când nu au fost luate măsurile specifice de protecție a lucrătorilor în cauză.”

(14)  Textul actual:

14

„Înainte de începerea lucrărilor de demolare sau de întreținere, angajatorii iau toate măsurile, la nevoie prin obținerea de informații de la proprietarii construcțiilor, pentru a identifica materialele care pot conține azbest.

Dacă există cea mai mică îndoială privind prezența azbestului într-un material sau într-o construcție, se respectă dispozițiile aplicabile din prezenta directivă.”

(15)  Textul actual:

15

„În cazul anumitor activități precum demolarea, îndepărtarea azbestului, repararea și întreținerea, pentru care se estimează că valoarea limită prevăzută la articolul 8 va fi depășită în pofida utilizării măsurilor tehnice preventive de limitare a conținutului de azbest în aer, angajatorul definește măsurile destinate să asigure protecția lucrătorilor pe durata activităților, în special următoarele:

| (a) | lucrătorii sunt dotați cu echipament respirator individual adecvat și cu alte echipamente de protecție individuală, pe care trebuie să le poarte; |
| --- | --- |

(a)

lucrătorii sunt dotați cu echipament respirator individual adecvat și cu alte echipamente de protecție individuală, pe care trebuie să le poarte;

| (b) | se montează panouri de avertizare indicând că se estimează depășirea valorii limită prevăzute la articolul 8; și |
| --- | --- |

(b)

se montează panouri de avertizare indicând că se estimează depășirea valorii limită prevăzute la articolul 8; și

| (c) | se împiedică răspândirea prafului provenit din azbest sau din materiale conținând azbest în afara construcției sau a zonei de lucru.” |
| --- | --- |

(c)

se împiedică răspândirea prafului provenit din azbest sau din materiale conținând azbest în afara construcției sau a zonei de lucru.”

(16)  Textul actual:

16

| „(1) | Se elaborează un plan de lucru înainte de începerea lucrărilor de demolare și/sau de evacuare a azbestului și a produselor care conțin azbest din clădiri, structuri, echipamente sau instalații sau de pe nave.” |
| --- | --- |

„(1)

(17)  Textul actual:

17

„(2)   Conținutul formării profesionale trebuie să fie ușor de înțeles pentru lucrători. El trebuie să le permită să-și însușească cunoștințele și competențele necesare în materie de prevenire și de securitate, în special în ceea ce privește:

| (a) | proprietățile azbestului și efectele sale asupra sănătății, inclusiv în coroborare cu fumatul; |
| --- | --- |

(a)

proprietățile azbestului și efectele sale asupra sănătății, inclusiv în coroborare cu fumatul;

| (b) | tipurile de produse și materiale care pot conține azbest; |
| --- | --- |

(b)

tipurile de produse și materiale care pot conține azbest;

| (c) | operațiunile care pot conduce la expunere la azbest și importanța controalelor preventive pentru reducerea la minimum a expunerii; |
| --- | --- |

(c)

operațiunile care pot conduce la expunere la azbest și importanța controalelor preventive pentru reducerea la minimum a expunerii;

| (d) | practicile profesionale sigure, controalele și echipamentele de protecție; |
| --- | --- |

(d)

practicile profesionale sigure, controalele și echipamentele de protecție;

| (e) | rolul, alegerea, selectarea, limitările și utilizarea corespunzătoare a echipamentelor respiratorii; |
| --- | --- |

(e)

rolul, alegerea, selectarea, limitările și utilizarea corespunzătoare a echipamentelor respiratorii;

| (f) | proceduri în caz de urgență; |
| --- | --- |

(f)

proceduri în caz de urgență;

| (g) | procedurile de decontaminare; |
| --- | --- |

(g)

procedurile de decontaminare;

| (h) | eliminarea deșeurilor; |
| --- | --- |

(h)

eliminarea deșeurilor;

| (i) | cerințe privind supravegherea medicală. |
| --- | --- |

(i)

cerințe privind supravegherea medicală.

(3)   Liniile directoare practice pentru formarea lucrătorilor care se ocupă de îndepărtarea azbestului se elaborează la nivel comunitar.”

(18)  Textul actual: „Înainte de a executa lucrări de demolare sau de îndepărtare a azbestului, întreprinderile trebuie să facă dovada capacității lor în acest domeniu. Dovada se stabilește în conformitate cu legile și/sau practicile naționale.”

18

(19)  Textul actual:

19

„(1)   Pentru toate activitățile menționate la articolul 3 alineatul (1) și sub rezerva articolului 3 alineatul (3), se iau măsurile corespunzătoare pentru a garanta următoarele:

| (a) | locurile în care se desfășoară activitățile de mai sus:






  (i) | sunt demarcate în mod clar și semnalizate cu panouri de avertizare; |
| --- | --- | --- |

(a)

locurile în care se desfășoară activitățile de mai sus:

(i)

sunt demarcate în mod clar și semnalizate cu panouri de avertizare;

| (ii) | nu sunt accesibile altor lucrători decât cei care, prin natura activității sau a îndatoririlor lor, trebuie să intre acolo; |
| --- | --- |

(ii)

nu sunt accesibile altor lucrători decât cei care, prin natura activității sau a îndatoririlor lor, trebuie să intre acolo;

| (iii) | constituie sectoare în care fumatul este interzis; |
| --- | --- |

(iii)

constituie sectoare în care fumatul este interzis;

| (b) | se amenajează sectoare separate unde lucrătorii pot mânca și bea, fără riscul contaminării cu praf de azbest; |
| --- | --- |

(b)

se amenajează sectoare separate unde lucrătorii pot mânca și bea, fără riscul contaminării cu praf de azbest;

| (c) | lucrătorii sunt dotați cu îmbrăcăminte de lucru sau de protecție specifică; îmbrăcămintea de lucru sau de protecție respectivă rămâne în întreprindere. Aceasta poate fi, cu toate acestea, curățată în unități din afara întreprinderii care sunt utilate pentru acest tip de activitate, dacă întreprinderea însăși nu efectuează curățarea; în această situație, îmbrăcămintea este transportată în recipiente închise; |
| --- | --- |

(c)

lucrătorii sunt dotați cu îmbrăcăminte de lucru sau de protecție specifică; îmbrăcămintea de lucru sau de protecție respectivă rămâne în întreprindere. Aceasta poate fi, cu toate acestea, curățată în unități din afara întreprinderii care sunt utilate pentru acest tip de activitate, dacă întreprinderea însăși nu efectuează curățarea; în această situație, îmbrăcămintea este transportată în recipiente închise;

| (d) | sunt prevăzute locuri separate de păstrare pentru îmbrăcămintea de lucru sau de protecție și pentru îmbrăcămintea de stradă; |
| --- | --- |

(d)

sunt prevăzute locuri separate de păstrare pentru îmbrăcămintea de lucru sau de protecție și pentru îmbrăcămintea de stradă;

| (e) | se asigură punerea la dispoziția lucrătorilor de amenajări corespunzătoare și specifice incluzând dușuri, în cazul operațiunilor cu praf; |
| --- | --- |

(e)

se asigură punerea la dispoziția lucrătorilor de amenajări corespunzătoare și specifice incluzând dușuri, în cazul operațiunilor cu praf;

| (f) | echipamentul de protecție se lasă într-un loc bine stabilit și se verifică și se curăță după fiecare utilizare; se iau măsurile corespunzătoare pentru repararea sau înlocuirea echipamentului defect înainte de o nouă utilizare.” |
| --- | --- |

(f)

echipamentul de protecție se lasă într-un loc bine stabilit și se verifică și se curăță după fiecare utilizare; se iau măsurile corespunzătoare pentru repararea sau înlocuirea echipamentului defect înainte de o nouă utilizare.”

(20)  Textul actual:

20

„În afară de măsurile menționate la alineatul (1) și sub rezerva articolului 3 alineatul (3), se iau măsurile corespunzătoare pentru a garanta următoarele:”.

(21)  Textul actual: „(1) Sub rezerva articolului 3 alineatul (3), se adoptă măsurile menționate la alineatele (2)-(5).”

21

(22)  Textul actual:

22

„(2)   Trebuie să se asigure evaluarea stării de sănătate a fiecărui lucrător înainte de expunerea la praful provenit din azbest sau din materialele care conțin azbest la locul de muncă.

Această evaluare trebuie să includă un examen specific al plămânilor. Anexa I oferă recomandări practice pe care statele membre le pot consulta pentru supravegherea clinică a lucrătorilor. Comisia este împuternicită să adopte, acte delegate în conformitate cu articolul 18a în ceea ce privește modificarea anexei I, în vederea adaptării sale la progresele tehnice.

În cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, care implică riscuri iminente, directe și grave pentru sănătatea și siguranța fizice ale lucrătorilor și ale altor persoane, atunci când din motive imperioase de urgență este necesară luarea de măsuri într-un interval de timp foarte scurt, actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol li se aplică procedura prevăzută la articolul 18b.

O nouă evaluare trebuie asigurată cel puțin o dată la fiecare trei ani, pe întreaga durată a expunerii.

Se întocmesc fișe medicale individuale, în conformitate cu legile și practicile naționale, pentru fiecare lucrător menționat la primul paragraf.”;

(23)  Textul actual: „(1) Sub rezerva articolului 3 alineatul (3), se adoptă măsurile menționate la alineatele (2), (3) și (4).”

23

(24)  Textul actual: „Statele membre țin evidența cazurilor recunoscute de azbestoză și mezoteliom.”

24

---

ANEXA III LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Recunoașterea și compensațiile în cazul bolilor cauzate de azbest

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte, după consultarea partenerilor sociali, astfel cum se prevede la articolul 154, în temeiul articolului 153 alineatul (2) litera (b) din TFUE, o propunere de directivă privind cerințe minime de recunoaștere a bolilor profesionale, inclusiv a tuturor bolilor provocate de azbest și despăgubiri pentru persoanele afectate. Propunerea Comisiei ar trebui să ia în considerare cel puțin următoarele elemente:

| 1. | o listă a bolilor profesionale pentru care se acordă despăgubiri și care fac obiectul unor măsuri preventive recunoscute de statele membre, fără a aduce atingere legislației naționale mai favorabile, pe baza Recomandării Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale și actualizate în conformitate cu cele mai recente cunoștințe științifice; |
| --- | --- |

1.

o listă a bolilor profesionale pentru care se acordă despăgubiri și care fac obiectul unor măsuri preventive recunoscute de statele membre, fără a aduce atingere legislației naționale mai favorabile, pe baza Recomandării Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale și actualizate în conformitate cu cele mai recente cunoștințe științifice;

| 2. | înființarea de ghișee unice ca puncte de contact pentru persoanele afectate și care se ocupă de toate aspectele legate de bolile profesionale; |
| --- | --- |

2.

înființarea de ghișee unice ca puncte de contact pentru persoanele afectate și care se ocupă de toate aspectele legate de bolile profesionale;

| 3. | înființarea unei funcții la nivel național, cum ar fi cea de mediator, pentru a acorda asistență victimelor bolilor profesionale în cadrul procedurilor de recunoaștere, precum și creșterea sprijinului acordat, printre altele, sindicatelor și grupurilor de sprijinire a victimelor și schimbul de bune practici cu acestea în ceea ce privește procedurile de recunoaștere; |
| --- | --- |

3.

înființarea unei funcții la nivel național, cum ar fi cea de mediator, pentru a acorda asistență victimelor bolilor profesionale în cadrul procedurilor de recunoaștere, precum și creșterea sprijinului acordat, printre altele, sindicatelor și grupurilor de sprijinire a victimelor și schimbul de bune practici cu acestea în ceea ce privește procedurile de recunoaștere;

| 4. | o inversare a sarcinii probei pentru recunoașterea bolilor profesionale sau cel puțin simplificarea efectivă a acesteia, de exemplu prin prevederea faptului că, în cazul în care expunerea la azbest la locul de muncă poate fi stabilită în mod rezonabil, se poate presupune că există o legătură între expunere și simptomele ulterioare; |
| --- | --- |

4.

o inversare a sarcinii probei pentru recunoașterea bolilor profesionale sau cel puțin simplificarea efectivă a acesteia, de exemplu prin prevederea faptului că, în cazul în care expunerea la azbest la locul de muncă poate fi stabilită în mod rezonabil, se poate presupune că există o legătură între expunere și simptomele ulterioare;

| 5. | dispoziții privind despăgubirea adecvată a bolilor profesionale recunoscute. |
| --- | --- |

5.

dispoziții privind despăgubirea adecvată a bolilor profesionale recunoscute.

---

ANEXA IV LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Actualizarea Directivei 2010/31/UE — depistarea azbestului înainte de efectuarea lucrărilor de renovare energetică

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 194 alineatul (2) din TFUE, o propunere de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor, pe baza următoarei recomandări:

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Clădiri existente

Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că, atunci când clădirile sunt supuse unor renovări majore, performanța energetică a clădirii sau a părții clădirii care a făcut obiectul renovării este îmbunătățită pentru a satisface cerințele minime de performanță energetică stabilite în conformitate cu articolul 4, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, funcțional și economic.

Cerințele respective se aplică clădirii renovate sau unității renovate a clădirii în ansamblu. Se pot aplica cerințe suplimentare sau alternative elementelor renovate ale clădirilor.

De asemenea, statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta faptul că, atunci când un element al unei clădiri care face parte din anvelopa clădirii și care are un impact semnificativ asupra performanței energetice a anvelopei clădirii este modernizat sau înlocuit, performanța energetică a elementului clădirii respectiv îndeplinește cerințele minime de performanță energetică, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, funcțional și economic.

Statele membre determină aceste cerințe minime de performanță energetică în conformitate cu articolul 4.

În ceea ce privește clădirile care fac obiectul unor renovări majore, statele membre încurajează utilizarea sistemelor alternative de înaltă eficiență, în măsura în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic, funcțional și economic, și abordează aspectele legate de condițiile care caracterizează un climat interior sănătos, protecția împotriva incendiilor și riscurile legate de activitatea seismică intensă.

Statele membre impun obligația de a verifica prezența azbestului și a altor materiale periculoase înainte de începerea lucrărilor de renovare. Rezultatul controlului de depistare se consemnează într-un certificat care specifică prezența sau absența azbestului sau a altor materiale periculoase. În primul caz, certificatul precizează tipurile de materiale conținute și localizarea exactă a acestora. În cazul în care rezultatele explorării și investigațiilor nu pot exclude prezența azbestului într-un material, se aplică principiul precauției. Îndepărtarea și eliminarea materialelor care vor fi afectate de renovare se efectuează în mod ordonat și în condiții de siguranță, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, cu Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și cu alte acte legislative pertinente
  .”

---

ANEXA V LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Depistarea azbestului în clădiri în vederea vânzării sau închirierii acestora

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 169 alineatul (3) și al articolului 114 alineatul (1) din TFUE, o propunere de directivă de stabilire a cerințelor minime pentru certificatele de azbest pentru clădiri spre vânzare sau închiriere, construite înainte de anul 2005 sau înainte de anul unei interziceri echivalente ale azbestului la nivel național, oricare dintre acestea survine mai întâi. Propunerea ar trebui să ia în considerare cel puțin următoarele elemente:

| 1. | obligația proprietarilor de clădiri (publice și private) de a comanda o verificare a clădirii construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interziceri echivalente ale azbestului la nivel național, oricare dintre acestea survine mai întâi, pentru a localiza și a identifica prezența sau absența materialelor care conțin azbest înainte ca clădirea (sau o parte a acesteia) să fie vândută sau închiriată; |
| --- | --- |

1.

obligația proprietarilor de clădiri (publice și private) de a comanda o verificare a clădirii construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interziceri echivalente ale azbestului la nivel național, oricare dintre acestea survine mai întâi, pentru a localiza și a identifica prezența sau absența materialelor care conțin azbest înainte ca clădirea (sau o parte a acesteia) să fie vândută sau închiriată;

| 2. | verificările se efectuează numai de către operatori certificați, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, cu legile și practicile naționale și sub supravegherea unui organism național competent; |
| --- | --- |

2.

verificările se efectuează numai de către operatori certificați, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, cu legile și practicile naționale și sub supravegherea unui organism național competent;

| 3. | pentru a proteja cât mai eficient utilizatorii sau ocupanții, verificarea și, dacă este necesar, îndepărtarea sau, dacă acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic, încapsularea, se efectuează de operatori calificați și certificați în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, cu legile și practicile naționale și sub supravegherea unei autorități naționale competente; |
| --- | --- |

3.

pentru a proteja cât mai eficient utilizatorii sau ocupanții, verificarea și, dacă este necesar, îndepărtarea sau, dacă acest lucru nu este posibil din punct de vedere tehnic, încapsularea, se efectuează de operatori calificați și certificați în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, cu legile și practicile naționale și sub supravegherea unei autorități naționale competente;

| 4. | operatorul certificat comunică rezultatele verificărilor proprietarului, iar un organism național competent (un ghișeu unic) ar trebui să emită un certificat înregistrat într-un registru național menționat la punctul (5) și să ofere informații și consiliere proprietarilor cu privire la legislația și reglementările aplicabile, inclusiv cu privire la eliminarea corectă și în siguranță a azbestului detectat și la sprijinul financiar ce poate fi primit din fondurile ESI pertinente; |
| --- | --- |

4.

operatorul certificat comunică rezultatele verificărilor proprietarului, iar un organism național competent (un ghișeu unic) ar trebui să emită un certificat înregistrat într-un registru național menționat la punctul (5) și să ofere informații și consiliere proprietarilor cu privire la legislația și reglementările aplicabile, inclusiv cu privire la eliminarea corectă și în siguranță a azbestului detectat și la sprijinul financiar ce poate fi primit din fondurile ESI pertinente;

| 5. | certificatele de azbest conțin rezultatul verificărilor efectuate, inclusiv o listă a tipurilor de materiale identificate care conțin azbest, amplasarea lor exactă, starea actuală a conservării lor și o notificare a lucrărilor și a supravegherii necesare pentru evitarea prejudiciilor la adresa sănătății ocupanților, un concept de eliminare în condiții de siguranță și informații privind eventualele zone ale clădirii care au fost imposibil de verificat sau unde investigațiile nu pot exclude prezența azbestului; |
| --- | --- |

5.

certificatele de azbest conțin rezultatul verificărilor efectuate, inclusiv o listă a tipurilor de materiale identificate care conțin azbest, amplasarea lor exactă, starea actuală a conservării lor și o notificare a lucrărilor și a supravegherii necesare pentru evitarea prejudiciilor la adresa sănătății ocupanților, un concept de eliminare în condiții de siguranță și informații privind eventualele zone ale clădirii care au fost imposibil de verificat sau unde investigațiile nu pot exclude prezența azbestului;

| 6. | certificatul care specifică prezența azbestului ar trebui să aibă o perioadă de valabilitate adecvată care să reflecte supravegherea necesară, pentru a evita o multiplicare a verificărilor; |
| --- | --- |

6.

certificatul care specifică prezența azbestului ar trebui să aibă o perioadă de valabilitate adecvată care să reflecte supravegherea necesară, pentru a evita o multiplicare a verificărilor;

| 7. | certificatele sunt integrate în registrele de azbest existente, puse la dispoziția întreprinderilor și a lucrătorilor care efectuează lucrări în clădire, atașate la orice contract de vânzare a proprietății și puse la dispoziția oricăror locatari ai proprietății; |
| --- | --- |

7.

certificatele sunt integrate în registrele de azbest existente, puse la dispoziția întreprinderilor și a lucrătorilor care efectuează lucrări în clădire, atașate la orice contract de vânzare a proprietății și puse la dispoziția oricăror locatari ai proprietății;

| 8. | se stabilesc amenzi eficace, proporționale și disuasive pentru vânzătorii și locatorii clădirilor care nu efectuează astfel de verificări și nu raportează rezultatele organismului competent înainte de a vinde sau închiria proprietatea; |
| --- | --- |

8.

se stabilesc amenzi eficace, proporționale și disuasive pentru vânzătorii și locatorii clădirilor care nu efectuează astfel de verificări și nu raportează rezultatele organismului competent înainte de a vinde sau închiria proprietatea;

| 9. | se instituie regimuri adecvate de răspundere pentru cazurile de nerespectare. |
| --- | --- |

9.

se instituie regimuri adecvate de răspundere pentru cazurile de nerespectare.

Organismul național competent publică o listă a operatorilor certificați, astfel cum se menționează la primul paragraf punctul 2.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Mass-media europeană în deceniul digital

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 167 și 173, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 167 și 173,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 11,

| — | având în vedere Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre, anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Protocolul la tratatul de la Amsterdam), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre, anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Protocolul la tratatul de la Amsterdam),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piața unică a serviciilor digitale (actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piața unică a serviciilor digitale (actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 15 decembrie 2020 privind consolidarea rezilienței și contracararea amenințărilor hibride, inclusiv a dezinformării, în contextul pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 15 decembrie 2020 privind consolidarea rezilienței și contracararea amenințărilor hibride, inclusiv a dezinformării, în contextul pandemiei de COVID-19,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 7 iunie 2019 privind îmbunătățirea circulației transfrontaliere a operelor audiovizuale europene, cu accent pe coproducții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 7 iunie 2019 privind îmbunătățirea circulației transfrontaliere a operelor audiovizuale europene, cu accent pe coproducții,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 mai 2021 intitulată „Orientări ale Comisiei Europene privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea” (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 mai 2021 intitulată „Orientări ale Comisiei Europene privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea” (COM(2021)0262),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 decembrie 2018 privind consolidarea conținutului european în economia digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 decembrie 2018 privind consolidarea conținutului european în economia digitală,

| — | având în vedere clasamentul mondial al libertății presei, publicat de Reporteri fără Frontiere, și Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media din cadrul Institutului Universitar European, din iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial al libertății presei, publicat de Reporteri fără Frontiere, și Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media din cadrul Institutului Universitar European, din iulie 2020,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală (2) (denumită în continuare „Directiva privind dreptul de autor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală (2) (denumită în continuare „Directiva privind dreptul de autor”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (denumită în continuare „Directiva serviciilor mass-media audiovizuale”) având în vedere evoluția realităților pieței (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (denumită în continuare „Directiva serviciilor mass-media audiovizuale”) având în vedere evoluția realităților pieței (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 privind garantarea unui sistem mediatic liber și pluralist, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 privind garantarea unui sistem mediatic liber și pluralist,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020, intitulată „Raport privind competitivitatea digitală a Europei: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020, intitulată „Raport privind competitivitatea digitală a Europei: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (COM(2020)0784),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind „Planul de acțiune pentru democrația europeană” (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind „Planul de acțiune pentru democrația europeană” (COM(2020)0790),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Valorificarea la maximum a potențialului inovator al UE: un plan de acțiune privind proprietatea intelectuală care să sprijine redresarea și reziliența UE (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Valorificarea la maximum a potențialului inovator al UE: un plan de acțiune privind proprietatea intelectuală care să sprijine redresarea și reziliența UE (COM(2020)0760),

| — | având în vedere dispozițiile referitoare la mass-media din Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare din 1 martie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile referitoare la mass-media din Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare din 1 martie 1998,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 decembrie 2018 privind Planul de acțiune împotriva dezinformării (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 decembrie 2018 privind Planul de acțiune împotriva dezinformării (JOIN(2018)0036),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 aprilie 2016, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 aprilie 2016, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (5),

| — | având în vedere obiectivele digitale pentru 2030 din comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele digitale pentru 2030 din comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2020 în domeniul culturii și al audiovizualului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2020 în domeniul culturii și al audiovizualului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 iunie 2020 privind conturarea viitorului digital al Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 iunie 2020 privind conturarea viitorului digital al Europei,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 decembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 decembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2013 privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2013 privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (6),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (COM(2018)0366),

| — | având în vedere studiul din iulie 2020 cerut de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne intitulat „Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU” (Siguranța jurnaliștilor și combaterea corupției în UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iulie 2020 cerut de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne intitulat „Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU” (Siguranța jurnaliștilor și combaterea corupției în UE),

| — | având în vedere raportul Observatorului European al Audiovizualului din iunie 2020, intitulat „IRISPlus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19” (Sectorul audiovizual în timpul pandemiei de COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Observatorului European al Audiovizualului din iunie 2020, intitulat „IRISPlus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19” (Sectorul audiovizual în timpul pandemiei de COVID-19),

| — | având în vedere raportul din 3 ianuarie 2020 al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei intitulat „Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe” (Amenințările la adresa libertății mass-mediei și a securității jurnaliștilor în Europa), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 3 ianuarie 2020 al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei intitulat „Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe” (Amenințările la adresa libertății mass-mediei și a securității jurnaliștilor în Europa),

| — | având în vedere raportul din iulie 2020 al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media intitulat „Media Pluralism Monitor 2020 Results” (Rezultatele Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei pe 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din iulie 2020 al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media intitulat „Media Pluralism Monitor 2020 Results” (Rezultatele Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei pe 2020),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind viitorul demografic al Europei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind viitorul demografic al Europei (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (8),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0278/2021),

| A. | întrucât, în sensul prezentului raport, termenul „presă de știri” trebuie înțeles ca cuprinzând toate mediile editoriale, cum ar fi sectarele televiziunii, radioului și cele editoriale, inclusiv ziarele și revistele și mass-media digitală; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în sensul prezentului raport, termenul „presă de știri” trebuie înțeles ca cuprinzând toate mediile editoriale, cum ar fi sectarele televiziunii, radioului și cele editoriale, inclusiv ziarele și revistele și mass-media digitală;

| B. | întrucât, în sensul prezentului raport, termenul „sectoare audiovizuale” este înțeles ca cuprinzând sectoarele radiodifuziunii, audio, video și multimedia, precum și industriile în toată diversitatea lor, inclusiv cinematografele și alte spații fizice; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în sensul prezentului raport, termenul „sectoare audiovizuale” este înțeles ca cuprinzând sectoarele radiodifuziunii, audio, video și multimedia, precum și industriile în toată diversitatea lor, inclusiv cinematografele și alte spații fizice;

| C. | întrucât, în sensul prezentului raport, termenii „mass-media” și „sectorul mass-media” se referă atât la mass-media, cât și la sectoarele audiovizuale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în sensul prezentului raport, termenii „mass-media” și „sectorul mass-media” se referă atât la mass-media, cât și la sectoarele audiovizuale;

| D. | întrucât sectoarele culturale și creative, din care fac parte integrantă segmentul de știri al mass-mediei și sectorul audiovizual, au fost printre cele mai afectate de consecințele pandemiei de COVID-19, în special întreprinderile mici și mijlocii; întrucât se preconizează, de asemenea, că aceste sectoare se vor redresa într-un ritm mai lent decât economia generală; întrucât consecințele pandemiei au afectat în mod diferit diferiții actori ai mass-mediei de știri și ai sectoarelor și industriilor audiovizuale, care se confruntă deci cu provocări diferite ce trebuie rezolvate prin măsuri adaptate pentru a depăși criza; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectoarele culturale și creative, din care fac parte integrantă segmentul de știri al mass-mediei și sectorul audiovizual, au fost printre cele mai afectate de consecințele pandemiei de COVID-19, în special întreprinderile mici și mijlocii; întrucât se preconizează, de asemenea, că aceste sectoare se vor redresa într-un ritm mai lent decât economia generală; întrucât consecințele pandemiei au afectat în mod diferit diferiții actori ai mass-mediei de știri și ai sectoarelor și industriilor audiovizuale, care se confruntă deci cu provocări diferite ce trebuie rezolvate prin măsuri adaptate pentru a depăși criza;

| E. | întrucât sectoarele audiovizuale au fost grav afectate și au suferit o pierdere masivă de venituri – o scădere cu aproape 70 % a veniturilor din birouri pentru cinematografe și distribuitori în 2020, ceea ce a dus la o scădere totală a veniturilor în valoare de 4 miliarde EUR (9) și la o scădere cu 30 % a producțiilor și la o stopare totală a coproducțiilor – ceea ce amenință capacitatea acestora de a se redresa și pune sub semnul întrebării finanțarea și circulația filmelor și culturii europene (10); întrucât aceste sectoare se confruntă cu provocări distincte, inclusiv o creștere a costurilor de funcționare ca urmare a unor măsuri sanitare mai stricte; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectoarele audiovizuale au fost grav afectate și au suferit o pierdere masivă de venituri – o scădere cu aproape 70 % a veniturilor din birouri pentru cinematografe și distribuitori în 2020, ceea ce a dus la o scădere totală a veniturilor în valoare de 4 miliarde EUR (9) și la o scădere cu 30 % a producțiilor și la o stopare totală a coproducțiilor – ceea ce amenință capacitatea acestora de a se redresa și pune sub semnul întrebării finanțarea și circulația filmelor și culturii europene (10); întrucât aceste sectoare se confruntă cu provocări distincte, inclusiv o creștere a costurilor de funcționare ca urmare a unor măsuri sanitare mai stricte;

| F. | întrucât cinematografele și festivalurile de film au un rol central în ecosistemul audiovizual european, în special în distribuție, dar și ca experiența de vizionare pe care o furnizează europenilor; întrucât măsurile sanitare actuale împiedică aceste spații fizice să funcționeze la capacitate maximă sau chiar le opresc total; întrucât, în teritoriile unde cinematografele s-au redeschis, publicul revine într-un număr similar cu cel de dinaintea pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

F.

întrucât cinematografele și festivalurile de film au un rol central în ecosistemul audiovizual european, în special în distribuție, dar și ca experiența de vizionare pe care o furnizează europenilor; întrucât măsurile sanitare actuale împiedică aceste spații fizice să funcționeze la capacitate maximă sau chiar le opresc total; întrucât, în teritoriile unde cinematografele s-au redeschis, publicul revine într-un număr similar cu cel de dinaintea pandemiei de COVID-19;

| G. | întrucât pandemia a provocat o stopare bruscă a investițiilor în publicitate, care reprezintă o sursă de venit esențială pentru sectorul știrilor; întrucât, potrivit unor prime estimări, veniturile din publicitate ale mass-mediei de știri au scăzut cu între 20 % și 80 % (11); întrucât organizațiile mass-media, în special IMM-urile, se confruntă adesea cu probleme de lichiditate; |
| --- | --- |

G.

întrucât pandemia a provocat o stopare bruscă a investițiilor în publicitate, care reprezintă o sursă de venit esențială pentru sectorul știrilor; întrucât, potrivit unor prime estimări, veniturile din publicitate ale mass-mediei de știri au scăzut cu între 20 % și 80 % (11); întrucât organizațiile mass-media, în special IMM-urile, se confruntă adesea cu probleme de lichiditate;

| H. | întrucât paleta de organizații și de societăți din sectorul mass-mediei de știri cuprinde atât liber-profesioniști, precum jurnaliști sau personal tehnic, cât și organizații de radiodifuziune publică și conglomerate mass-media mari cu un grad ridicat de integrare pe verticală, organizații mass-media de știri mici, locale și regionale, precum și o gamă diversă de asociații non-profit; întrucât majoritatea țărilor din UE au un nivel ridicat de concentrare a pieței, cu monopol sau oligopol în sectoarele radiodifuziunii, cu oligopoluri în industriile presei scrise și cu o concurență considerabilă în sectorul publicării de reviste și de cărți (12); |
| --- | --- |

H.

întrucât paleta de organizații și de societăți din sectorul mass-mediei de știri cuprinde atât liber-profesioniști, precum jurnaliști sau personal tehnic, cât și organizații de radiodifuziune publică și conglomerate mass-media mari cu un grad ridicat de integrare pe verticală, organizații mass-media de știri mici, locale și regionale, precum și o gamă diversă de asociații non-profit; întrucât majoritatea țărilor din UE au un nivel ridicat de concentrare a pieței, cu monopol sau oligopol în sectoarele radiodifuziunii, cu oligopoluri în industriile presei scrise și cu o concurență considerabilă în sectorul publicării de reviste și de cărți (12);

| I. | întrucât, pe lângă efectele pandemiei, sectorul mass-media se confruntă și cu provocări relevante legate de tranziția digitală și de impactul acesteia asupra modelului de afaceri global al sectorului; întrucât trebuie eforturi suplimentare pentru a crea un mediu online sigur, echitabil și competitiv care să protejeze și drepturile fundamentale ale cetățenilor; întrucât Comisia trebuie să promoveze transformarea noilor modele de afaceri ale mass-mediei audio și audiovizuale în domeniul digital; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pe lângă efectele pandemiei, sectorul mass-media se confruntă și cu provocări relevante legate de tranziția digitală și de impactul acesteia asupra modelului de afaceri global al sectorului; întrucât trebuie eforturi suplimentare pentru a crea un mediu online sigur, echitabil și competitiv care să protejeze și drepturile fundamentale ale cetățenilor; întrucât Comisia trebuie să promoveze transformarea noilor modele de afaceri ale mass-mediei audio și audiovizuale în domeniul digital;

| J. | întrucât mass-media de calitate, bine finanțată și independentă, alături de sectorul știrilor și de jurnalismul profesionist sunt esențiale pentru libertate și pluralism, și deci un pilon al democrației și al statului de drept; întrucât libertatea mass-mediei s-a deteriorat grav în ultimul deceniu; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a întărit importanța jurnalismului de înaltă calitate, care poate informa cetățenii și le poate stimula gândirea critică; întrucât este necesar să se reechilibreze ecosistemul informațional, de la cei care controlează fluxul de informații până la mass-media; întrucât trebuie depuse toate eforturile pentru a asigura soliditatea sectorului mass-media, pentru a asigura independența față de presiunile economice și politice și pentru a mări libertatea și pluralismul mass-mediei (13), precum și pentru a promova standarde mai bune în acest sector, offline și online, și pentru a garanta siguranța jurnaliștilor și a surselor de informații; întrucât transparența finanțării mass-mediei este un element esențial pentru a promova încrederea în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât mass-media de calitate, bine finanțată și independentă, alături de sectorul știrilor și de jurnalismul profesionist sunt esențiale pentru libertate și pluralism, și deci un pilon al democrației și al statului de drept; întrucât libertatea mass-mediei s-a deteriorat grav în ultimul deceniu; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a întărit importanța jurnalismului de înaltă calitate, care poate informa cetățenii și le poate stimula gândirea critică; întrucât este necesar să se reechilibreze ecosistemul informațional, de la cei care controlează fluxul de informații până la mass-media; întrucât trebuie depuse toate eforturile pentru a asigura soliditatea sectorului mass-media, pentru a asigura independența față de presiunile economice și politice și pentru a mări libertatea și pluralismul mass-mediei (13), precum și pentru a promova standarde mai bune în acest sector, offline și online, și pentru a garanta siguranța jurnaliștilor și a surselor de informații; întrucât transparența finanțării mass-mediei este un element esențial pentru a promova încrederea în rândul cetățenilor;

| K. | întrucât sectorul mass-mediei de știri și sectorul audiovizual joacă un rol vital în promovarea rezilienței și a incluziunii societăților noastre democratice, a diversității culturale și a pluralismului media; întrucât lanțul valoric al mass-mediei de știri și al audiovizualului este format dintr-o varietate de actori și firme care produc, difuzează sau afișează conținuturi care se bazează adesea pe drepturile de proprietate intelectuală, iar aceste sectoare sunt alcătuite în principal din IMM-uri care contribuie la promovarea, consolidarea și stimularea diversității culturale, lingvistice, sociale și politice a Europei; întrucât structurarea sectorului audiovizual și media european într-o industrie competitivă ar trebui, prin urmare, să meargă mână în mână cu promovarea diversității culturale și a accesului pe piață pentru operatorii mai mici; |
| --- | --- |

K.

întrucât sectorul mass-mediei de știri și sectorul audiovizual joacă un rol vital în promovarea rezilienței și a incluziunii societăților noastre democratice, a diversității culturale și a pluralismului media; întrucât lanțul valoric al mass-mediei de știri și al audiovizualului este format dintr-o varietate de actori și firme care produc, difuzează sau afișează conținuturi care se bazează adesea pe drepturile de proprietate intelectuală, iar aceste sectoare sunt alcătuite în principal din IMM-uri care contribuie la promovarea, consolidarea și stimularea diversității culturale, lingvistice, sociale și politice a Europei; întrucât structurarea sectorului audiovizual și media european într-o industrie competitivă ar trebui, prin urmare, să meargă mână în mână cu promovarea diversității culturale și a accesului pe piață pentru operatorii mai mici;

| L. | întrucât strategia sectorială prevăzută de Planul de acțiune pentru mass-media ar trebui să fie cât mai globală posibil, valorificând pe deplin întreaga influență potențială pentru a încuraja investițiile în sectorul mass-mediei de știri și în cel editorial, precum și în sectorul audiovizual; întrucât obiectivul planului ar trebui să fie promovarea diversității culturale, artistice și industriale în lanțurile de valori; întrucât acțiunile prevăzute în plani ar trebui să se bazeze în continuare pe Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) și pe componenta MEDIA a programului Europa creativă, pentru a sprijini accesul legal la opere cinematografice și audiovizuale și disponibilitatea acestora în întreaga Europă, cu scopul de a oferi publicului un conținut de calitate divers din punct de vedere cultural; |
| --- | --- |

L.

întrucât strategia sectorială prevăzută de Planul de acțiune pentru mass-media ar trebui să fie cât mai globală posibil, valorificând pe deplin întreaga influență potențială pentru a încuraja investițiile în sectorul mass-mediei de știri și în cel editorial, precum și în sectorul audiovizual; întrucât obiectivul planului ar trebui să fie promovarea diversității culturale, artistice și industriale în lanțurile de valori; întrucât acțiunile prevăzute în plani ar trebui să se bazeze în continuare pe Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) și pe componenta MEDIA a programului Europa creativă, pentru a sprijini accesul legal la opere cinematografice și audiovizuale și disponibilitatea acestora în întreaga Europă, cu scopul de a oferi publicului un conținut de calitate divers din punct de vedere cultural;

| M. | întrucât UE și statele membre ar trebui să pună în aplicare măsuri care să garanteze că mass-media se bazează pe valori publice, că este deschisă, democratică, sustenabilă și incluzivă și că e un mediu în care funcțiile creative și decizionale sunt ocupate de un număr mai mare de femei, de persoane aparținând minorităților rasiale și etnice, de migranți și de refugiați, precum și de membri ai comunităților LGBTIQ+ și de persoane cu dizabilități; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și statele membre ar trebui să pună în aplicare măsuri care să garanteze că mass-media se bazează pe valori publice, că este deschisă, democratică, sustenabilă și incluzivă și că e un mediu în care funcțiile creative și decizionale sunt ocupate de un număr mai mare de femei, de persoane aparținând minorităților rasiale și etnice, de migranți și de refugiați, precum și de membri ai comunităților LGBTIQ+ și de persoane cu dizabilități;

| N. | întrucât, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, statele membre au înregistrat întârzieri în punerea în aplicare a Directivei privind dreptul de autor, a Directivei (UE) 2019/789 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a normelor privind exercitarea dreptului de autor și a drepturilor conexe, aplicabile anumitor transmisii online ale organismelor de radiodifuziune și anumitor retransmisii ale programelor de televiziune și radio (14), precum și a DSMAV; întrucât statele membre ar trebui să profite de aceste întârzieri pentru a introduce în punerea în aplicare a legii soluții îndrăznețe care să abordeze provocările apărute ca urmare a crizei sau agravate de aceasta în sectorul audiovizual european, cum ar fi plata autorilor pentru utilizarea online a operelor lor și investițiile financiare ale platformelor globale în producția locală; |
| --- | --- |

N.

întrucât, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, statele membre au înregistrat întârzieri în punerea în aplicare a Directivei privind dreptul de autor, a Directivei (UE) 2019/789 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a normelor privind exercitarea dreptului de autor și a drepturilor conexe, aplicabile anumitor transmisii online ale organismelor de radiodifuziune și anumitor retransmisii ale programelor de televiziune și radio (14), precum și a DSMAV; întrucât statele membre ar trebui să profite de aceste întârzieri pentru a introduce în punerea în aplicare a legii soluții îndrăznețe care să abordeze provocările apărute ca urmare a crizei sau agravate de aceasta în sectorul audiovizual european, cum ar fi plata autorilor pentru utilizarea online a operelor lor și investițiile financiare ale platformelor globale în producția locală;

| O. | întrucât sectorul mass-mediei de știri și sectorul radiodifuziunii ar avea fiecare de câștigat dintr-o abordare mai coerentă și mai globală; întrucât Comisia și-a anunțat intenția de a depune un act legislativ privind libertatea mass-mediei; întrucât acest act ar trebui să se bazeze mai mult pe inițiative în curs, precum Planul de acțiune pentru democrație, Planul de acțiune pentru mass-media, Actul legislativ privind serviciile digitale și Actul legislativ privind piețele digitale, decât să se concentreze exclusiv pe legi noi; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectorul mass-mediei de știri și sectorul radiodifuziunii ar avea fiecare de câștigat dintr-o abordare mai coerentă și mai globală; întrucât Comisia și-a anunțat intenția de a depune un act legislativ privind libertatea mass-mediei; întrucât acest act ar trebui să se bazeze mai mult pe inițiative în curs, precum Planul de acțiune pentru democrație, Planul de acțiune pentru mass-media, Actul legislativ privind serviciile digitale și Actul legislativ privind piețele digitale, decât să se concentreze exclusiv pe legi noi;

| P. | întrucât drepturile de acordare a licențelor teritoriale și exclusive sunt esențiale pentru sectorul cinematografic și cel audiovizual pentru a le menține și a le garanta creativitatea, finanțarea și libertatea, precum și sustenabilitatea pe termen lung; |
| --- | --- |

P.

întrucât drepturile de acordare a licențelor teritoriale și exclusive sunt esențiale pentru sectorul cinematografic și cel audiovizual pentru a le menține și a le garanta creativitatea, finanțarea și libertatea, precum și sustenabilitatea pe termen lung;

| Q. | întrucât politicile de informare și comunicare trebuie să țină seama de accesibilitatea conținutului pentru persoanele cu dizabilități senzoriale, în conformitate cu diferitele directive europene, |
| --- | --- |

Q.

întrucât politicile de informare și comunicare trebuie să țină seama de accesibilitatea conținutului pentru persoanele cu dizabilități senzoriale, în conformitate cu diferitele directive europene,

Redresare și sprijin

| 1. | subliniază consecințele încetinirii creșterii economice și își reiterează cu fermitate apelul adresat Comisiei și statelor membre de a crește sprijinul transparent disponibil pentru sectorul mass-mediei de știri și sectorul audiovizual, precum și, în sens mai larg, pentru sectoarele culturale și creative; consideră că alocările pentru sectorul mass-mediei de știri și cel audiovizual ar trebui majorate în mai multe programe ale cadrului financiar multianual (CFM); remarcă necesitatea ca UE și statele membre să sprijine aceste sectoare și invită Comisia să încurajeze ferm statele membre să sporească sprijinul acordat acestora din fondurile puse la dispoziție prin intermediul planurilor naționale de redresare aprobate, astfel încât să se poată redresa pe deplin în urma pandemiei, să devină mai sustenabile și să își continue tranziția verde și digitală; consideră că, în toate inițiativele, ar trebui să se acorde atenție specială mass-mediei locale și regionale, în special mass-mediei de știri și altor segmente editoriale ale mass-mediei, care operează pe piețe mici; subliniază necesitatea unui mecanism de sprijin care să fie transparent și deschis, pentru a menține independența mass-mediei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută propunerea de a completa inițiativa „NEWS” pentru sectorul știrilor, inclusiv propunerea de înființare a unui Forum european pentru mass-media de știri, care să fie cât mai incluziv posibil și să conducă la discuții detaliate cu sectoarele cu privire la transformările lor în curs; invită Comisia să dezvolte în continuare această inițiativă și să o facă permanentă, dacă părțile interesate solicită acest lucru; salută faptul că această inițiativă va fi sprijinită de diferite programe din cadrul CFM; subliniază, însă, că trebuie operaționalizat un control complet al inițiativei pentru a asigura folosirea adecvată a fondurilor UE; reiterează cu insistență apelurile sale repetate de a se crea un fond european permanent pentru mass-media de știri și culturală, care să ducă la o acoperire independentă a știrilor, să protejeze independența jurnaliștilor europeni și a jurnalismului european și să garanteze libertatea presei; subliniază că serviciile de dezvoltare a capacităților care vor completa inițiativa „NEWS” ar trebui să se concentreze și pe organizațiile mass-media locale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută crearea unui instrument interactiv adaptat care ajută organizațiile mass-media să aibă acces la oportunități de finanțare la nivel național, dar și din partea UE; consideră că în special organizațiile mass-media mai mici ar putea beneficia în mare măsură de pe urma instruirii personalizate și a sprijinului personalizat; subliniază că un astfel de instrument trebuie să fie ușor de utilizat și să ofere, de asemenea, asistență tehnică adecvată pe parcursul procesului de depunere a cererilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută adoptarea noului program „Europa creativă” și evidențiază introducerea, în cadrul componentei transsectoriale restructurate, a unor acțiuni noi axate pe creșterea libertății mass-mediei, a jurnalismului de calitate și a educației în domeniul mass-mediei; consideră că sunt esențiale accesul la un astfel de sprijin și furnizarea rapidă a acestuia; consideră totuși că sprijinul disponibil acum este insuficient având în vedere nevoile financiare ale sectorului; invită Comisia să folosească din plin finanțarea disponibilă pentru sectorul mass-media de știri în cadrul componentei transsectoriale din această perioadă de programare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că sectorul cinematografic și sectorul audiovizual au nevoie urgentă de sprijin solid și sustenabil prin diferitele programe de finanțare ale UE, precum Orizont Europa, subprogramul MEDIA din programul „Europa Creativă” și fondurile de coeziune; reamintește că ar trebui diminuate barierele birocratice și că solicitanților ar trebui să li se acorde o mai mare flexibilitate pentru accesarea fondurilor, în special IMM-urilor, care reprezintă marea majoritate a părților interesate din sector; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că subprogramul MEDIA al programului „Europa creativă” ar trebui să urmărească să echilibreze finanțarea între statele membre și între diferitele sale componente și genuri; reamintește că este esențial pentru acest sector, ca statele membre să dezvolte un ecosistem de actori independenți ca factori-cheie pentru diversitatea creației; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută elaborarea unui proiect-pilot bazat pe titluri de capital prin InvestEU, care va avea capacitatea de a sprijini sectorul mass-mediei de știri în moduri inovatoare; invită Comisia să prevadă mijloace financiare adecvate pentru acest proiect-pilot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă că nu toate părțile ecosistemului audiovizual sunt acoperite de măsurile de sprijin actuale; invită Comisia să continue să exploreze schemele de sprijin adaptate pentru sectorul mass-mediei de știri și să aibă în vedere garantarea asigurărilor pentru coproducții audiovizuale; cere insistent să se acorde o atenție deosebită tuturor acțiunilor de sprijin adresate statelor membre cu o capacitate de producție audiovizuală scăzută; subliniază beneficiile schimbului de bune practici între statele membre pentru a sprijini ecosistemul audiovizual; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Comisia Europeană să recunoască caracterul unic al Euranet Plus ca rețea de radio independentă care elimină cu succes disparitatea în materie de informații dintre UE și cetățenii săi, prin asigurarea unei mai bune înțelegeri a tuturor domeniilor din elaborarea politicilor UE și prin promovarea dezbaterii cu privire la acestea; cere o reînnoire a finanțării esențiale actuale a Euranet Plus sub forma unui acord de grant de tranziție pentru cel puțin doi ani, în așa fel încât să poată elabora un plan strategic pe termen lung care să vizeze continuarea dezvoltării rețelei până la sfârșitul anului 2027, cu scopul de a-și extinde numărul de membri și acoperirea geografică și lingvistică, de a-și intensifica pregătirea pentru tranziția digitală și de a-și crește investițiile în îmbunătățiri ulterioare ale produselor și ale serviciilor sale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să facă un studiu dedicat sprijinul pentru sectorul știrilor în UE, să elaboreze orientări și să faciliteze schimbul de informații și de bune practici în rândul statelor membre cu privire la mecanismele de finanțare publică; reiterează faptul că studiul ar trebui realizat de organisme independente; reamintește responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește politica culturală, politica în domeniul educației, politica de tineret și politica în domeniul mass-mediei și, în special, mecanismele de finanțare din aceste domenii, care trebui să fie clare și transparente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că mass-media minoritară nu poate concura cu mass-media majoritară în schemele generale și cere statelor membre să sprijine producția de conținut în limbile regionale și minoritare și difuzarea sa pe scară largă pe diferite platforme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | observă că, deși baza de date video la cerere LUMIERE și alte baze de date ale Observatorului European al Audiovizualului colectează informații numeroase despre originea conținutului platformelor video la cerere, nu există date despre prezența subtitrărilor, a limbajului prin semne sau a altor limbi folosite în diferitele mijloace de comunicare în masă; consideră că aceste date sunt de o importanță crucială, având în vedere că servesc drept bază pentru conceperea și monitorizarea politicilor audiovizuale ale UE, precum și pentru promovarea accesibilității în sectorul video la cerere pentru persoanele care suferă de probleme senzoriale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că politicile fiscale reprezintă un instrument vital care ar putea înlesni redresarea și reziliența mass-mediei și a sectoarelor culturale și creative și ar putea contribui la stimularea investițiilor în aceste sectoare; încurajează statele membre cu marjă de manevră bugetară suficientă să contribuie la stimularea producției, distribuției și consumului de știri și de opere audiovizuale, inclusiv la creșterea numărului de bilete de cinema vândute, prin măsuri de stimulare fiscală care să permită acest lucru, ținând seama totodată de diferențele dintre spațiile fizice și domeniul online, în special în ceea ce privește cheltuielile cu întreținerea; salută anunțul Comisiei cu privire la sprijinul financiar suplimentar pentru rețeaua europeană de cinematografe; invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre pentru a sprijini competitivitatea sectorului mass-media și a sectorului audiovizual; subliniază însă, că politicile fiscale speciale ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți dezvoltatorii mass-media și să nu lezeze întreprinderile mici și mijlocii sau liber-profesioniștii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că sprijinul pentru consolidarea mass-mediei independente și a alfabetizării mediatice și informaționale ar trebui să facă parte integrantă din politica externă a UE; |
| --- | --- |

14.

Asigurarea unor condiții de concurență echitabile

| 15. | atrage atenția că actuala criză riscă să accelereze consolidarea sectorului de știri din mass-media, în special în statele membre, ceea ce poate fi în detrimentul pluralismului mass-mediei și al calității și imparțialității informațiilor, mai ales pe piețele mai mici, unde posibilitatea de a alege este deja limitată; recunoaște, cu toate acestea, că condițiile de concurență se schimbă rapid în sectorul mass-media și în cel audiovizual și avertizează că, deși fuziunile pot fi o soluție de ultimă instanță pentru a evita falimentul jucătorilor mai mici, astfel de consolidări nu trebuie acceptate ca o regulă; cere, așadar ca autoritățile din domeniul concurenței să rămână vigilente și să țină seama de impactul pe termen lung al fuziunilor și al achizițiilor nu numai asupra cotei de piață, ci și asupra diversității lingvistice și culturale; invită totodată Comisia să țină mai bine seama de progresele din mediul concurențial digital, pentru a permite actorilor mass-media din UE să continue să concureze și să joace un rol semnificativ pe termen lung; subliniază că mass-media de știri poate juca un rol constructiv și activ pe piețele mai mici și în țările și în regiunile cu un nivel scăzut de libertate a mass-mediei, permițând accesul la o acoperire independentă a informațiilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată cu îngrijorare că platformele online globale au un amplu impact perturbator asupra sectorului mass-media, deoarece domină piața datelor și a publicității și au schimbat radical modelele de consum ale publicului; subliniază necesitatea unor condiții de concurență echitabile; subliniază, în acest sens, că legislația actuală nu oferă în întregime un mediu echitabil în ceea ce privește aspectele esențiale ale ecosistemului online, cum ar fi accesul și transparența datelor, platformele și responsabilitatea algoritmică, dar și regulile de publicitate, în special în ceea ce privește publicitatea politică online, toate acestea fiind esențiale pentru ca mass-media europeană și părțile interesate din domeniul audiovizual să poată concura în mod echitabil cu aceste platforme; își exprimă îngrijorarea legată de practicile de afaceri ale platformelor de a elimina sau de a interveni în conținutul legal furnizat în baza responsabilități editoriale a furnizorului de servicii mass-media ori care intră sub incidența unor standarde specifice și unei supravegheri specifice sau de a modifica conținutul respectiv; consideră că trebuie legiferat urgent, prin dispoziții pertinente, pentru a contribui la rezolvarea acestor deficiențe, în special viitoarele acte legislative privind serviciile digitale și piețele digitale, precum și un cod consolidat de practici legate de dezinformare; constată că cetățenii accesează din ce în ce mai mult știri și conținuturi diverse prin intermediul unor platforme terțe, cum ar fi rețelele sociale și agregatorii de știri; Subliniază totodată, că folosirea informată a platformelor online le permite persoanelor să aibă acces la informații, în special în țări și în regiuni cu un nivel scăzut de libertate a presei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște necesitatea unor măsuri ambițioase, clare și obligatorii din punct de vedere juridic pentru a combate încălcările drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv pirateria online, și pentru a combate în mod eficient toate formele de eludare a regulilor; consideră că impactul negativ al pirateriei asupra peisajului cultural și mediatic din Europa trebuie abordat cu instrumente practice, cum ar fi, utilizarea unor ordonanțe președințiale dinamice, dacă este cazul, retrageri realizate prompt după notificare și clarificarea regimului juridic aplicabil serviciilor care postează hyperlinkuri către site-uri pe care au fost puse la dispoziție lucrări protejate prin drepturi de autor fără consimțământul titularilor acestor drepturi; invită statele membre să transpună de urgență articolul 18 din Directiva privind drepturile de autor și să introducă mecanisme de remunerare care să genereze o plată adecvată și proporțională pentru autorii și artiștii interpreți sau executanți pentru utilizarea operelor și a interpretărilor sau execuțiilor lor, pe toate mijloacele de comunicare în masă, în special în mass-media online; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă faptul că asigurarea unor condiții de concurență mai echitabile care să respecte drepturile de autor și drepturile de proprietate intelectuală va stimula componenta economică a sectorului media, va salva mii de locuri de muncă și va proteja și promova diversitatea culturală și lingvistică bogată a Europei; consideră că implementarea rapidă și asigurarea efectivă a respectării tuturor dispozițiilor DSMAV și ale Directivei privind drepturile de autor sunt importante pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile și a unui nivel egal de protecție a creatorilor și a certitudinii juridice pentru consumatori și titularii de drepturi; subliniază, în acest context, importanța consolidării susținute a protecției utilizatorilor de platforme de partajare a materialelor video, în special a minorilor, împotriva conținuturilor dăunătoare, prin promovarea unor măsuri preventive coordonate și prin implementarea eficientă a legislației existente, inclusiv a DSMAV; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluțiile în această privință și o încurajează să analizeze modul în care sectorul mass-media poate fi sprijinit în ceea ce privește noul drept înrudit, pentru a asigura posibilitatea unor negocieri echitabile cu platformele; remarcă că ar trebui consolidate rolul și capacitatea Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale (ERGA); |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște provocările suplimentare cu care se confruntă mass-media de știri prezentă pe piețe mai mici, inclusiv mass-media locală, regională și de nișă, care dispune de venituri limitate și nu este viabilă dacă se aplică modelele comerciale actuale și nici nu poate adopta noi modele în același mod ca mass-media care activează pe piețe mai mari; subliniază apariția „deșerturilor de știri” care pot avea un efect negativ semnificativ asupra diversității culturale și lingvistice; crede, așadar, că trebuie să existe mecanisme de finanțare publică care să respecte pe deplin independența editorială și care să fie bazate pe principiul concurenței depline, împreună cu accesul liber la piața de publicitate; subliniază că UE ar trebui să sprijine cooperarea transfrontalieră și să consolideze diversitatea pe piețe, ocupându-se astfel de problema fragmentării și de cea a ariei de interes național; consideră că este esențial ca orice fonduri de redresare alocate mass-mediei și canalizate prin statele membre să fie condiționate de un proces care să garanteze o distribuție echitabilă și obiectivă, care să sprijine jurnalismul independent de înaltă calitate; consideră totodată, că Comisia ar trebui, în special, să evidențieze sprijinul acordat organizațiilor mass-media din statele membre în care mass-media independentă se confruntă cu presiuni financiare și politice specifice, inclusiv statele membre în care preocupările actuale legate de statul de drept pun sub semnul întrebării capacitatea statului de sprijini imparțial jurnalismul; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază importanța sistemului dual al mass-mediei publice și comerciale în Europa; invită statele membre să asigure o finanțare multianuală stabilă, deschisă, transparentă, sustenabilă și adecvată a mass-mediei publice, pe o bază multianuală, astfel încât să îi garanteze independența în fața presiunilor guvernamentale, politice și de pe piață și astfel să asigure un peisaj mediatic european divers; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este important să fie disponibile informațiile și accesului la mass-media de știri pentru fiecare cetățean al UE în limba lui; consideră că ar trebui să se acorde o acoperire mai mare știrilor UE pentru a informa cetățenii despre activitățile Uniunii; își reiterează sprijinul pentru mass-media de știri care a luat decizia editorială de a acoperi chestiunile europene; invită Comisia și statele membre să își continue eforturile de a promova apariția unui ecosistem mass-media european veritabil; observă, în plus, avantajele altor mecanisme de finanțare plasate sub responsabilitatea comunității, cum ar fi „pentru mass-media și de mass-media”, cu consilii independente guvernate de un sistem „în cascadă” (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că este esențial să se garanteze sustenabilitatea financiară a mass-mediei publice și să se asigure și să se păstreze independența mass-mediei publice și private față de orice ingerințe interne și externe, politice și economice, fie din partea guvernelor, fie din partea unor puternice grupuri de interese, țări terțe sau alți actori externi; recunoaște situația specifică cu care se confruntă statele membre expuse riscurilor geopolitice din cauza ingerințelor țărilor terțe în spațiul lor informațional, inclusiv prin finanțarea mass-mediei; consideră că cel mai bun antidot viabil îl constituie un peisaj mediatic mai robust, cu fluxuri de venit constante și fiabile; consideră că sunt esențiale o mai mare transparență și mai multe obligații de verificare a faptelor și salută, așadar, inițiativele Instrumentului de monitorizare a proprietății în mass-media și ale Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei; invită Comisia să asigure o monitorizare mai cuprinzătoare a economiei politice a sectorului mass-mediei de știri în UE și în regiunea vizată de politica europeană de vecinătate și de extindere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | avertizează în legătură cu precaritatea profesiei de jurnalist, inclusiv falsa activitate independentă, și încurajează adoptarea unor măsuri adecvate pentru a contribui la asigurarea unui venit echitabil și a unei drepturi sociale solide pentru jurnaliști; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este profund îngrijorat de acapararea mass-mediei de către stat în unele state membre, determinată de denaturările pieței mass-media și de concentrarea proprietății, precum și de utilizarea ilegală a instrumentelor de reglementare cu scopul de a construi un sector mass-media dependent de guvern în detrimentul unui jurnalism critic, de interes public; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că UE poate contribui la asigurarea consolidării în continuare a standardelor internaționale privind libertatea mass-mediei atât pe teritoriul său, cât și în afara acestuia; îndeamnă, Comisia să introducă un mecanism ambițios, robust și complet care să acopere toate mijloacele media, bazat pe legislația actuală, în special pe Directiva serviciilor mass-media audiovizuale, pentru a consolida capacitatea UE de a monitoriza și sancționa acțiunile care ar îngrădi libertatea mass-mediei sau care ar aduce atingere acesteia; subliniază că crearea unui peisaj mediatic robust și independent poate fi urmărit prin complementaritatea cu acțiunile prevăzute în Planul de acțiune pentru democrația europeană și consideră că viitoarea propunere a Comisiei privind libertatea mass-mediei (Legea europeană privind libertatea mass-mediei) ar putea contribui și mai mult la astfel de eforturi, tratând în același timp mass-media drept piatra de temelie a democrației europene și un jucător economic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută Recomandarea Comisiei din 16 septembrie 2021 (16) privind asigurarea protecției, siguranței și responsabilizării jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană și invită Comisia și statele membre să protejeze efectiv ONG-urile și societatea civilă prin instrumente legislative și nelegislative care sunt îndreptate împotriva utilizării din ce în ce mai frecvente a procedurilor judiciare abuzive (SLAP) pentru a-i intimida și a-i reduce la tăcere; subliniază importanța jurnalismului de investigație, care este amenințat de costurile ridicate și salută Fondul pentru jurnalismul de investigație pentru Europa (IJ4EU) care sprijină acest tip de jurnalism; |
| --- | --- |

26.

| 27. | avertizează că anumite mijloace de informare sunt perturbate din ce în ce mai mult de platformele și interfețele globale, dintre care unele sunt concurenți integrați vertical; își exprimă îngrijorarea cu privire la aceste tendințe perturbatoare în sectorul știrilor, deoarece pot submina concurența pe termen lung și pot reduc oportunitățile pentru alți jucători; este de părere că multe platforme online nu investesc nici în conținut creativ, nici în jurnalism și extrag totuși o mare parte din veniturile din publicitate din conținutul pe care îl găzduiesc; invită la o discuție echitabilă mass-media care produce conținuturi editoriale și platformele care au folosi aceste conținuturi prin intermediul referințelor din serviciile de căutare, de comunicare și de clouding pe care le furnizează utilizatorilor individuali, instituționali și întreprinderilor; cere Comisiei să monitorizeze îndeaproape situația și, dacă este cazul, să ia măsurile necesare pentru a face mai echitabile condițiile de concurență, astfel încât să se asigure că cetățenii UE sunt bine deserviți, indiferent de mijloacele de distribuție pe care le aleg pentru a accesa conținuturi și informații; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își exprimă îngrijorarea cu privire la puterea economică disproporționată a actorilor online de la nivel global și la capacitatea lor de marketing de a ajunge la un public larg, precum și cu privire la cazurile de comportament agresiv prin intermediul unor condiții contractuale inechitabile; constată că aceste acțiuni pot crea condiții de concurență neloială și pot slăbi sectorul audiovizual european, având adesea impact asupra producției și distribuției independente a operelor audiovizuale; Solicită așadar Comisiei să rămână atentă la aceste evoluții, să monitorizeze îndeaproape situația și, după caz, să întreprindă toate acțiunile necesare pentru a face condițiile de concurență mai echitabile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că este necesară transparența algoritmilor și a sistemelor de recomandare pentru a asigura o prezență mai echitabilă a operelor europene pe platformele online și pentru a oferi consumatorilor posibilitatea reală de a alege; invită Comisia să evalueze rolul serviciilor de streaming, în special, având în vedere convergența mediului mediatic online și, dacă este necesar, să ofere stimulente pentru diversitatea culturală și pentru descoperirea operelor europene în astfel de servicii, care pot fi promovate și prin intermediul algoritmilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută progresele notabile înregistrate pe parcursul anului 2021 în găsirea unei soluții globale pentru impozitarea eficientă a economiei digitale, în special la nivelul acordului din iulie 2021, pe baza soluției pe doi piloni din Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) (17); subliniază că acordul trebuie implementat rapid și sprijinit de toate țările în cauză; reliefează că un astfel de acord trebuie să se bazeze pe ideea că interacțiunea cu utilizatorii și consumatorii contribuie semnificativ la crearea de valoare în modelele de afaceri digitale și, în consecință, ar trebui luată în considerare la alocarea drepturilor de impozitare; Consideră, totodată, că aceste noi surse de venit ar trebui să fie avute în vedere în mod corespunzător, pentru a evita dubla impunere și să fie canalizate de statele membre către sprijinirea sectorului lor audiovizual și a al știrilor, inclusiv jucătorii mai mici care operează local; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată că, în pofida unor asemănări, mass-media de știri și sectorul audiovizual se confruntă cu provocări diferite; invită, așadar, Comisia să elaboreze strategii europene specifice privind mass-media de știri și sectorul audiovizual, implicând părțile interesate pentru activitățile cu valoare adăugată ridicată în care UE este un jucător competitiv sau are potențialul de a fi, cum ar fi cele legate de jocurile video sau de realitatea virtuală, care va oferi măsuri de sprijin adaptate pentru mass-media de știri și sectoarele audiovizuale; subliniază că aceste strategii ar trebui să fie globale și să analizeze toate opțiunile disponibile, inclusiv stimulentele fiscale, politica comercială și un nivel mai ridicat de răspundere al platformelor online și mai multe norme pentru acestea, astfel încât să se creeze condiții de concurență echitabile reglementate care să permită mass-mediei să investească în continuare în conținuturile de știri și culturale, protejând în același timp consumatorii europeni online și offline; |
| --- | --- |

31.

Către transformarea și promovarea sectoarelor europene ale mass-mediei și audiovizualului

| 32. | subliniază nevoia de transformare în sectorul mass-mediei de știri, inclusiv printr-un sprijin suplimentar pentru cursurile în domeniul jurnalismului, formând competențe individuale și colective în domeniul inovării și al cooperării, facilitând astfel și o mai mare diversitate în funcțiile de conducere din sectorul mass-mediei, prin digitalizarea redacțiilor de știri, prin aplicarea inteligenței artificiale (IA), inclusiv a traducerii automate și a adaptării umane a acesteia, prin schimbări și îmbunătățiri în crearea și prezentarea de conținuturi și printr-o distribuție mai bună și sisteme de abonamente, inclusiv microplăți; remarcă faptul că pentru toate acestea e nevoie de investiții și aptitudini care le lipsesc de multe ori celor din sectorul mass-mediei de știri, inclusiv celor cu o cotă mică de piață, adesea nu dispun; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin adaptat pentru transformarea digitală a acestor sectoare, mai ales prevăzând fonduri în programul Orizont Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recunoaște importanța jurnalismului independent și potențialul său de creștere ca urmare a reducerii barierelor de acces datorită tehnologiei, în special creșterea numărului de soluții inovatoare de publicare și de plată, care oferă modalități mai simple de a ajunge la un public online și monetizează conținutul, ceea ce ar trebui să ducă la îmbunătățirea situației economice și a condițiilor de muncă ale acestor profesioniști independenți; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare de alfabetizare mediatică și informațională; subliniază valoarea adăugată a includerii părților interesate din sectorul mass-media în inițiativele de alfabetizare mediatică și informațională (inclusiv monitorizare și acțiuni); consideră că organizațiile societății civile joacă un rol esențial în promovarea alfabetizării mediatice și, prin urmare, cere Comisiei și statelor membre să le implice ca părți interesate în inițiativele dedicate promovării jurnalismului și a alfabetizării mediatice; subliniază că trebuie promovată educația în domeniul mass-media în contexte formale, informale și non-formale printr-o abordare bazată pe învățarea pe tot parcursul vieții, pentru a promova aptitudinile digitale și mediatice pe tot parcursul vieții și de la o vârstă fragedă; invită mai ales Comisia să încurajeze sprijinul pentru programele și inițiativele de educație în domeniul mass-mediei în universități; salută introducerea, în strânsă cooperare cu ERGA, a unui set de instrumente pentru educația în domeniul mass-mediei și aplicarea practică a noilor obligații de alfabetizare mediatică prevăzute de DSMAV; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că sprijinul pentru consolidarea mass-mediei independente și a alfabetizării mediatice și informaționale ar trebui să facă parte integrantă din politica externă a UE; subliniază că, pentru a contribui la diplomația publică a Uniunii, pentru a promova folosirea puterii necoercitive și pentru a crește vizibilitatea geopolitică, este nevoie de un sprijin politic, tehnic și financiar mai puternic, în special în regiunea vizată de politica europeană de vecinătate și de extindere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că pentru a contribui la stimularea concurenței, UE trebuie să promoveze, de asemenea, crearea și creșterea întreprinderilor nou-înființate prin facilitarea accesului la finanțare și un cadru de sprijin pentru inovare care să permită scalabilitatea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută anunțul despre publicarea „Raportului privind industria mass-media”, raport elaborat o dată la doi ani, pentru a analiza tendințele în mass-media; subliniază că este necesar ca limba să fie considerată o unitate de analiză, aflată deasupra tendințelor globale și a spațiilor naționale, permițând astfel monitorizarea tendințelor care afectează diferite spații lingvistice diferite în moduri variate, incluzând atât limbile oficiale ale UE, cât și limbile regionale și minoritare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța exclusivității teritoriale și a drepturilor de licență pentru supraviețuirea și funcționarea eficientă a sectorului audiovizual, nu în ultimul rând pentru diversitatea culturală; consideră că este esențială menținerea principiului teritorialității, care este una dintre pietrele de temelie ale industriei audiovizuale europene; subliniază așadar că este nevoie să se rezolve problema concentrării jucătorilor dominanți pe piață, care afectează negativ ofertele alternative sau independente; constată că drepturile de proprietate intelectuală sunt adesea deținute de către autori, artiști interpreți sau executanți și producători independenți și integrați din Europa; încurajează acțiunile menite să sprijine creatorii de conținut digital și să creeze oportunități și un mediu digital echitabil pentru aceștia, astfel încât să poată beneficia de veniturile obținute ca urmare a eforturilor lor, mai ales în mediul digital; |
| --- | --- |

38.

| 39. | cere, în același timp, mărirea semnificativă a publicului european prin punerea la dispoziție în mod legal a conținutului în interiorul granițelor UE, protejând, în același timp, principiul libertății contractuale și folosind oportunitățile existente disponibile în întreaga UE, cum ar fi regulamentul privind portabilitatea; subliniază că trebuie mărită oferta de alternative la accesul legal la conținut, pentru a combate pirateria în întreaga UE și, de asemenea, pentru a remunera creatorii, și remarcă faptul că digitalizarea progresivă dizolvă din ce în ce mai mult frontierele naționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la prețul ridicat al unor drepturi de radiodifuzare care fac ca operele audiovizuale să fie foarte dificil de exploatat de către actorii mai mici, acest lucru având impact asupra conținutului, a diversității culturale și a concurenței; salută dialogul cu părțile interesate în vederea unei disponibilități mai largi a conținutului audiovizual în întreaga UE, lansat de Comisie, și invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de rezultatul acestui dialog și să îl folosească pentru a explora modele alternative de finanțare, respectând totodată pe deplin normele privind drepturile de autor, exclusivitatea teritorială și remunerarea echitabilă a titularilor de drepturi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că ar trebui să se confere mai multă vizibilitate programelor și inițiativelor UE care urmăresc promovarea producției și circulației operelor europene de înaltă calitate cu potențial internațional în UE și în afara acesteia; reiterează necesitatea unui sprijin adaptat în acest sens; este de opinie că măsurile specifice menite să sprijine coproducția, traducerea, subtitrarea, dublarea, prevânzarea viitoarelor drepturi de distribuție și codistribuția ar putea contribui la creșterea disponibilității unor conținuturi audiovizuale europene diversificate; salută investițiile realizate pentru promovarea producției europene și remarcă cu interes de mai multe proiecte inovatoare desfășurate în acest sens de organizațiile publice europene de mass-media; își exprimă sprijinul continuu pentru Premiul LUX – Premiul european de film al publicului și pentru recenta sa extindere la votul publicului, ca instrument de îmbunătățire a cunoștințelor publicului european cu privire la diversitatea cinematografiei europene și reiterează faptul că existența cinematografelor independente și a festivalurilor de film independente este crucială pentru reziliența sectorului; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă Comisia și statele membre să creeze instrumente și să sprijine acțiuni care să acorde atenție capacității scăzute de producție audiovizuală a unor state membre; reamintește adoptarea și revizuirea DSMAV și invită mai ales statele membre să aplice în mod corespunzător articolul 13 alineatul (1) din DSMAV, care va asigura că furnizorii de servicii mass-media audiovizuale la cerere aflați în jurisdicția lor alocă cel puțin 30 % din cataloagele lor operelor europene; cere Comisiei și ERGA să monitorizeze îndeaproape aplicarea efectivă a acestei măsuri și să evalueze succesul obiectivului său; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că serviciile de „video la cerere” (VOD) și alte inovații sunt acum parte a peisajului mediatic audiovizual și creează provocări, dar și oportunități pentru actorii existenți; remarcă faptul că, în multe privințe, are loc o transformare ireversibilă, care implică, printre altele, crearea de noi piețe; încurajează jucătorii consacrați din acest sector să continue să intre pe aceste noi piețe și să adopte modele de afaceri inovatoare, astfel încât să ofere cele mai bune servicii publicului lor; consideră că introducerea serviciilor multiteritoriale de video la cerere nu ar trebui să afecteze diversitatea culturală și lingvistică a UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază oportunitățile pe care le oferă marile platforme VOD creatorilor și producătorilor europeni de conținuturi audiovizuale; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la sistemul de contracte de tip „work-for-hire” (prestare de servicii de autor de către salariați) și de tip „buy-out” (preluarea drepturilor de proprietate intelectuală) folosite de aceste companii, care tind să cumpere drepturile de proprietate intelectuală asupra unei lucrări în schimbul unei plăți unice și să profite astfel de veniturile generate prin exploatarea respectivelor lucrări; recunoaște că este extrem de important pentru existența viitoare a sectoarelor să existe o concurență loială pe piață între radiodifuzori și serviciile de VOD, după cum se afirmă și în DSMAV; îndeamnă Comisia să realizeze un studiu despre impactul serviciilor VOD asupra pieței europene a filmelor și audiovizualului, în special asupra relațiilor dintre diferiții actori din lanțul valoric, și să ia măsuri concrete pentru a preveni practicile potențial coercitive care pot împiedica creatorii să beneficieze de o remunerație adecvată și proporțională; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul central pe care îl joacă mass-media în modelarea percepțiilor, a ideilor, a atitudinilor și a comportamentului societății; atrage atenția asupra lipsei diversității în acest sector și a ponderii insuficiente a femeilor în posturi de creație și de conducere în interiorul industriei; subliniază că este important ca talentele din mass-media europeană să fie promovate, inclusiv prin dezvoltarea de noi programe de mentorat și prin campanii privind diversitatea din fața și din spatele camerei, pentru a îmbunătăți reprezentarea femeilor și a grupurilor defavorizate în societate și pentru a le încuraja să ia în considerare carierele din domeniul mass-media; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că este important să se reducă amprenta de carbon a sectorului audiovizual, în special în etapa de producție, care generează cea mai mare parte a emisiilor de CO2; remarcă faptul că soluțiile digitale, cum ar fi tehnicile de producție virtuală, pot înlesni această reducere; crede că actualul CFM oferă o ocazie unică de a finanța proiecte de ecologizare și de a atinge emisii nete nule în cadrul sectorului în acest deceniu; invită Comisia să facă un studiu privind emisiile de CO2 în cadrul întregului lanț valoric și să elaboreze măsuri specifice; invită Comisia să accelereze această evoluție și să sprijine schimbul de bune practici, de instrumente comune și de standarde voluntare, care să cuprindă întregul lanț valoric în ceea ce privește reducerea amprentei de carbon a sectorului audiovizual, pentru a îndeplini obiectivul UE de a deveni neutră din punct de vedere climatic până în 2050; salută, prin urmare, intenția Comisiei Europene de a elabora un ghid de bune practici pentru producția ecologică și furnizarea de servicii ecologice; subliniază că sustenabilitatea mediului poate fi un factor-cheie și un atu pentru ca industria să devină mai competitivă și mai atractivă din punctul de vedere al investițiilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | evidențiază că educația cinematografică este deosebit de importantă pentru a conștientiza publicul mai tânăr de diversitatea culturală europeană și la istoria europeană și are un potențial imens de a crea și de a întări sentimentul de apartenență și de identitate europeană comună; ia act de rolul-cheie pe care îl au creatorii, producătorii, distribuitorii și cinematografele din UE; consideră că este necesar să se elaboreze un set de instrumente pentru educația cinematografică; reamintește particularitățile producției cinematografice europene și excepția culturală din acest domeniu de a menține calitatea producției continentului european; solicită, prin urmare, statelor membre să ia în considerare introducerea alfabetizării cinematografice în programele școlare și la toate nivelurile educației; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că finanțarea crescută a digitalizării și promovarea disponibilității patrimoniului audiovizual și cinematografic european sunt necesare pentru a-l păstra și pentru ca acesta să devină mai accesibil unui public mai larg; invită Comisia să analizeze opțiunile de sprijin pentru patrimoniul audiovizual și cinematografic din programul Europa creativă, inclusiv promovarea și înlesnirea schimburilor și consolidarea capacităților între profesioniștii din domeniul restaurării și conservării filmelor, respectând IMM-urile independente, care, prin modelul lor specific de afaceri, joacă un rol esențial în protejarea patrimoniului audiovizual bogat și divers al Europei; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare redresarea și transformarea sectorului mass-mediei de știri și a sectorului audiovizualului în întregime și să consolideze reziliența și competitivitatea pieței pentru a aborda viitoarele crizele în modul cel mai eficace posibil; subliniază că este necesar să se promoveze sinergii între diferite scheme de finanțare ale UE, cu sume specifice dedicate sectorului mass-mediei de știri și celui audiovizual în totalitate, precum Europa creativă, Orizont Europa, InvestEU și Europa digitală; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

(2)  JO L 130, 17.5.2019, p. 92.

(3)  JO L 107, 26.3.2021, p. 30.

(4)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0320.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0239.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Observatorul European al Audiovizualului, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)690866_EN.pdf

(13)  A se vedea pagina 50 din raportul „Monitoring Media Pluralism in the Digital Era” (Monitorizarea pluralismului mass-mediei în era digitală), unde se afirmă că niciun stat membru nu înregistrează un nivel scăzut de risc în domeniul pluralității pieței:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  JO L 130, 17.5.2019, p. 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Eficacitatea cu care au utilizat statele membre finanțarea acordată de UE din Fondul de solidaritate în situații de catastrofe naturale

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la eficacitatea cu care au utilizat statele membre finanțarea acordată de UE din Fondul de solidaritate în situații de catastrofe naturale (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 175, articolul 310 alineatul (5) și articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 175, articolul 310 alineatul (5) și articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 2, 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1) (Regulamentul privind FSUE) și modificările sale ulterioare din 15 mai 2014 și 30 martie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1) (Regulamentul privind FSUE) și modificările sale ulterioare din 15 mai 2014 și 30 martie 2020,

| — | având în vedere raportul final al Comisiei din 7 decembrie 2018 privind evaluarea ex-post a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene 2002-2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei din 7 decembrie 2018 privind evaluarea ex-post a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene 2002-2016,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 mai 2019 intitulat „Evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene 2002-2017” (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 mai 2019 intitulat „Evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene 2002-2017” (SWD(2019)0186),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului în vederea acordării de asistență financiară statelor membre și țărilor care negociază aderarea la Uniune ce sunt grav afectate de o situație de urgență majoră de sănătate publică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului în vederea acordării de asistență financiară statelor membre și țărilor care negociază aderarea la Uniune ce sunt grav afectate de o situație de urgență majoră de sănătate publică (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2021 referitoare la evaluarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 decembrie 2016 intitulată „Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: o evaluare” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 decembrie 2016 intitulată „Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: o evaluare” (5),

| — | având în vedere Raportul special nr. 3/2008 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 15 aprilie 2008, intitulat „Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 3/2008 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 15 aprilie 2008, intitulat „Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta?”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 24/2012 al CCE din 3 august 2013 intitulat „Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la cutremurul produs în 2009 în regiunea Abruzzi: Pertinența și costul acțiunilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 24/2012 al CCE din 3 august 2013 intitulat „Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la cutremurul produs în 2009 în regiunea Abruzzi: Pertinența și costul acțiunilor”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0273/2021),

| A. | întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat în 2002 ca reacție la inundațiile puternice din Europa Centrală din vara acelui an; întrucât fondul a fost creat pentru a acorda asistență financiară statelor membre și țărilor candidate afectate de catastrofe naturale, cum ar fi inundațiile, cutremurele sau furtunile; întrucât FSUE a devenit unul dintre instrumentele principale ale Uniunii pentru redresarea în urma catastrofelor, precum și expresia concretă a solidarității în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat în 2002 ca reacție la inundațiile puternice din Europa Centrală din vara acelui an; întrucât fondul a fost creat pentru a acorda asistență financiară statelor membre și țărilor candidate afectate de catastrofe naturale, cum ar fi inundațiile, cutremurele sau furtunile; întrucât FSUE a devenit unul dintre instrumentele principale ale Uniunii pentru redresarea în urma catastrofelor, precum și expresia concretă a solidarității în Uniune;

| B. | întrucât FSUE reprezintă una dintre cele mai concrete forme ale solidarității europene, la care se așteaptă toți cetățenii atunci când au loc catastrofe naturale sau situații grave de sănătate publică; întrucât, în rezoluția sa privind măsurile coordonate ale UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor acesteia, Parlamentul a subliniat că solidaritatea dintre statele membre nu este opțională, ci reprezintă de fapt una dintre valorile fundamentale ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 din TUE, și o obligație ce decurge, printre altele, din articolele 2 și 21 din TUE; întrucât, în cuprinsul aceleiași rezoluții, Parlamentul îndeamnă Comisia să întărească toate componentele mecanismelor sale de gestionare a crizelor și a catastrofelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât FSUE reprezintă una dintre cele mai concrete forme ale solidarității europene, la care se așteaptă toți cetățenii atunci când au loc catastrofe naturale sau situații grave de sănătate publică; întrucât, în rezoluția sa privind măsurile coordonate ale UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor acesteia, Parlamentul a subliniat că solidaritatea dintre statele membre nu este opțională, ci reprezintă de fapt una dintre valorile fundamentale ale Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 din TUE, și o obligație ce decurge, printre altele, din articolele 2 și 21 din TUE; întrucât, în cuprinsul aceleiași rezoluții, Parlamentul îndeamnă Comisia să întărească toate componentele mecanismelor sale de gestionare a crizelor și a catastrofelor;

| C. | întrucât cadrul de reglementare al FSUE a fost modificat în 2014 și în 2020, dată fiind necesitatea de a simplifica procedurile și de a extinde domeniul de acțiune al fondului pentru a include urgențele de sănătate publică precum COVID-19; |
| --- | --- |

C.

întrucât cadrul de reglementare al FSUE a fost modificat în 2014 și în 2020, dată fiind necesitatea de a simplifica procedurile și de a extinde domeniul de acțiune al fondului pentru a include urgențele de sănătate publică precum COVID-19;

| D. | întrucât în cadrul FSUE a fost acordată o sumă totală de 6,548 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o medie de 339,9 milioane EUR pe an; întrucât sumele acordate în fiecare an au variat puternic de la un an la altul; întrucât fondurile neutilizate într-un anumit an pot fi reportate în anul următor și, în mod similar, este posibil să se utilizeze în avans resursele alocate pentru anul următor, ceea ce oferă flexibilitatea necesară pentru a face față catastrofelor neprevăzute; |
| --- | --- |

D.

întrucât în cadrul FSUE a fost acordată o sumă totală de 6,548 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o medie de 339,9 milioane EUR pe an; întrucât sumele acordate în fiecare an au variat puternic de la un an la altul; întrucât fondurile neutilizate într-un anumit an pot fi reportate în anul următor și, în mod similar, este posibil să se utilizeze în avans resursele alocate pentru anul următor, ceea ce oferă flexibilitatea necesară pentru a face față catastrofelor neprevăzute;

| E. | întrucât cheltuielile FSUE au crescut de la o medie pe cinci ani de aproximativ 270 de milioane EUR în perioada 2002-2015, la o medie pe cinci ani de 534 de milioane EUR în perioada 2016-2020; întrucât această creștere este cauzată de îmbinarea a doi factori: a crescut amploarea daunelor și, totodată, a crescut suma plătită pentru fiecare euro de daune; întrucât această creștere reflectă, de asemenea, valoarea adăugată a fondului; |
| --- | --- |

E.

întrucât cheltuielile FSUE au crescut de la o medie pe cinci ani de aproximativ 270 de milioane EUR în perioada 2002-2015, la o medie pe cinci ani de 534 de milioane EUR în perioada 2016-2020; întrucât această creștere este cauzată de îmbinarea a doi factori: a crescut amploarea daunelor și, totodată, a crescut suma plătită pentru fiecare euro de daune; întrucât această creștere reflectă, de asemenea, valoarea adăugată a fondului;

| F. | întrucât, din cauza schimbărilor climatice, gravitatea și frecvența catastrofelor naturale și a urgențelor de sănătate publică vor crește cu siguranță și mai mult, făcând să se resimtă mai acut necesitatea unui mecanism eficace și bine aplicat de redresare după catastrofe; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din cauza schimbărilor climatice, gravitatea și frecvența catastrofelor naturale și a urgențelor de sănătate publică vor crește cu siguranță și mai mult, făcând să se resimtă mai acut necesitatea unui mecanism eficace și bine aplicat de redresare după catastrofe;

| G. | întrucât noul cadru financiar multianual (CFM) prevede un nou pachet bugetar intitulat „Rezervă pentru solidaritate și ajutoare de urgență” (RSAU), care pune laolaltă FSUE și Rezerva pentru ajutoare de urgență (RAU) și care este destinat să răspundă, pe de o parte, situațiilor de urgență care apar în urma unor catastrofe majore în statele membre sau în țările în curs de aderare (FSUE) și, pe de altă parte, nevoilor specifice urgente din Uniune sau din țările terțe, în special în cazul crizelor umanitare (RAU); |
| --- | --- |

G.

întrucât noul cadru financiar multianual (CFM) prevede un nou pachet bugetar intitulat „Rezervă pentru solidaritate și ajutoare de urgență” (RSAU), care pune laolaltă FSUE și Rezerva pentru ajutoare de urgență (RAU) și care este destinat să răspundă, pe de o parte, situațiilor de urgență care apar în urma unor catastrofe majore în statele membre sau în țările în curs de aderare (FSUE) și, pe de altă parte, nevoilor specifice urgente din Uniune sau din țările terțe, în special în cazul crizelor umanitare (RAU);

| H. | întrucât unele regiuni prezintă o vulnerabilitate structurală la anumite catastrofe naturale recurente, ca inundațiile, activitățile seismice și vulcanice intense sau crizele de sănătate publică, și, ca atare, necesită un tratament anticipativ special; |
| --- | --- |

H.

întrucât unele regiuni prezintă o vulnerabilitate structurală la anumite catastrofe naturale recurente, ca inundațiile, activitățile seismice și vulcanice intense sau crizele de sănătate publică, și, ca atare, necesită un tratament anticipativ special;

| I. | întrucât timpul necesar pentru executarea în întregime a subvenției ar putea fi redus și mai mult, pentru a răspunde nevoii stringente de solidaritate la nivelul Uniunii, |
| --- | --- |

I.

întrucât timpul necesar pentru executarea în întregime a subvenției ar putea fi redus și mai mult, pentru a răspunde nevoii stringente de solidaritate la nivelul Uniunii,

| 1. | pune în lumină faptul că între 2002 și 2020 FSUE a mobilizat peste 6,5 miliarde EUR pentru intervenții în 96 de situații de catastrofă care au avut loc în 23 de state membre și într-o țară în curs de aderare; constată că cele mai multe cereri au fost depuse pentru a acoperi daunele cauzate de inundații, în această categorie intrând peste 60 % din catastrofele vizate de fond; constată, de asemenea, că cutremurele au fost evenimentele care au provocat per total cele mai mari daune din punct de vedere financiar, reprezentând 48 % din sprijinul acordat prin FSUE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că, în cadrul pachetului coordonat al Uniunii destinat măsurilor luate în contextul pandemiei de COVID-19, domeniul de aplicare al FSUE a fost extins prin Regulamentul (UE) 2020/461 care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2020; salută faptul că crizele de sănătate publică se încadrează în prezent în domeniul de aplicare al FSUE, ceea ce permite mobilizarea fondului, dacă este necesar, pentru a acorda sprijin statelor membre și țărilor în curs de aderare care sunt afectate cel mai puternic; salută majorarea, în cursul revizuirii în cauză, a proporției plăților în avans acordate țărilor afectate, de la 10 % din suma de ajutor preconizată (până la maximum 30 de milioane EUR) la 25 % (până la maximum 100 de milioane EUR); încurajează statele membre să utilizeze această posibilitate în strânsă colaborare cu autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că, în martie 2021, Comisia a propus un pachet de aproape 400 de milioane EUR în cadrul FSUE pentru 17 state membre și 3 țări în curs de aderare pentru a combate situația de urgență sanitară provocată de COVID-19; observă că aceste fonduri vor acoperi o parte din cheltuielile publice pentru finanțarea echipamentelor medicale și de protecție individuală, acordarea unui sprijin de urgență populației și măsuri de prevenire, monitorizare și control al răspândirii infecției; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, oricât ar fi de importantă criza provocată de pandemia de COVID-19, FSUE trebuie să acorde în continuare sprijin țărilor care se redresează în urma unor catastrofe naturale; evidențiază faptul că schimbările climatice reprezintă o realitate certă și că, prin urmare, este foarte important să acționăm și pe termen mediu și lung; este în continuare îngrijorat de posibila insuficiență a fondurilor FSUE, mai ales având în vedere extinderea sferei sale de acțiune și fuziunea cu RAU în cadrul CFM 2021-2027; observă că RSAU dispune de un plafon maxim de 1,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă faptul că, din cauza constrângerilor bugetare, țările care solicită ajutor în urma pandemiei de COVID-19 din 2020 vor primi mai puțin de 50 % din suma ajutorului posibil; este în continuare preocupat că resursele disponibile în cadrul FSUE în 2021-2027 ar putea să nu fie suficiente, mai ales având în vedere domeniul său de aplicare extins; consideră, prin urmare, că este necesar să se monitorizeze dacă valoarea totală a finanțării și mecanismele de alocare pentru RSAU au un impact asupra eficacității FSUE, având în vedere extinderea domeniului său de aplicare și numărul și amploarea catastrofelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apreciază faptul că reforma din 2014 a precizat criteriile de admisibilitate pentru catastrofele regionale, ceea ce a determinat o creștere a ratei de recunoaștere a acestora de la 31 % la 85 %; recunoaște că acesta a fost un pas important în sensul îmbunătățirii previzibilității cererilor și a eficacității FSUE; semnalează că este important să se țină cont și de estimarea economică a daunelor provocate de catastrofe mediului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că trebuie să se acorde o atenție deosebită regiunilor ultraperiferice care se confruntă cu situații climatice dificile, ceea ce le îngreunează puternic dezvoltarea; consideră, așadar, că este esențial să se adopte măsuri speciale pentru regiunile ultraperiferice și pentru toate zonele expuse unui risc deosebit de catastrofe naturale, cum ar fi insulele, regiunile montane și regiunile slab populate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că trebuie ajutate financiar prin intermediul FSUE regiunile și zonele din Uniune afectate în mod deosebit de puternic de catastrofe naturale; consideră că asistența financiară oferită de fond trebuie distribuită echitabil între regiunile și zonele statelor membre afectate cel mai puternic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că fondul aduce un aport substanțial, sprijinind măsurile de urgență și eforturile de reconstrucție și reducând povara financiară suportată de autoritățile naționale, regionale și locale, chiar dacă mai sunt unele aspecte de îmbunătățit ce țin de promptitudinea, consecvența, eficiența și promovarea intervențiilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că UE pune la loc de cinste prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe; invită Comisia să ajute la elaborarea unui plan coordonat pentru evaluarea precisă și rapidă a daunelor; invită fiecare țară beneficiară să prezinte în raportul său de punere în aplicare măsurile de prevenire pe care le-a adoptat sau intenționează să le adopte, inclusiv modul în care va utiliza fondurile structurale ale UE pentru a limita daunele în viitor și pentru a evita, pe cât posibil, repetarea unor catastrofe naturale similare; subliniază că atât provocările cauzate de schimbările climatice, cât și urgențele de sănătate publică așteptate în viitor presupun în primul rând o politică profilactică; constată că FSUE este un mecanism curativ; reamintește, prin urmare, că trebuie găsite sinergii funcționale cu alte politici și programe ale Uniunii, mai ales cu fondurile politicii de coeziune, cu Mecanismul de protecție civilă al UE, cu Pactul verde european și cu politicile și programele Uniunii care sprijină prevenirea catastrofelor și gestionarea riscurilor; solicită revizuirea FSUE pentru a consacra în textul acestuia principiul „a reconstrui mai bine”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că este important să se respecte statul de drept și să se protejeze interesele financiare ale Uniunii; consideră, prin urmare, că Comisia, Oficiul European de Luptă Antifraudă, Curtea de Conturi Europeană și, după caz, Parchetul European ar trebui să poată monitoriza punerea în aplicare a FSUE, în limitele competențelor lor și în conformitate cu prerogativele lor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că Comisia trebuie să le acorde statelor membre un sprijin practic, în special pentru estimarea daunelor, și încurajează Comisia să asigure diseminarea bunelor practici în ceea ce privește administrarea și utilizarea structurilor instituționale de coordonare în cazul catastrofelor; subliniază că, în caz de cutremure sau de inundații puternice, atenuarea consecințelor poate dura mai mult decât în cazul altor tipuri de catastrofe naturale; consideră că acest aspect ar trebui reflectat în orice revizuire viitoare a FSUE, îndeosebi pentru a prevedea perioade de absorbție suficiente, dincolo de termenele prevăzute în prezent pentru depunerea cererilor; |
| --- | --- |

12.

Calitatea cererilor

| 13. | constată cu regret că calitatea cererilor de finanțare variază, ceea ce poate prelungi procesul de mobilizare; observă că evaluarea daunelor este adesea cea mai dificilă componentă în această privință, din cauza dificultăților cu colectarea datelor, așa încât să nu se suprapună și să nu se repete și să fie prezentate în forma agregată cerută de Comisie; invită Comisia să formuleze cerințe cât mai simple și mai clare cu putință, menținând în același timp nivelul necesar de detaliere; invită Comisia să elaboreze un instrument sau un sistem comun prin care să fie îmbunătățită capacitatea beneficiarilor de a respecta metodele standardizate pentru cuantificarea daunelor și colectarea datelor privind daunele, reducând astfel sarcina administrativă și simplificând pe cât posibil procedura de depunere a cererilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | evidențiază rolul important al autorităților locale, și anume al autorităților municipale, precum și al organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și al societății civile în transmiterea datelor de pe teren către autoritățile naționale; subliniază, prin urmare, că printr-o bună cooperare cu autoritățile locale și cu ONG-urile solicitanții își pot îmbunătăți calitatea cererilor; invită statele membre să elaboreze mecanisme de coordonare efective, pentru a putea valorifica la maximum datele transmise de ONG-uri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că colectarea datelor pentru cererile de sprijin din partea FSUE în urma crizelor de sănătate publică este o situație nouă pentru autoritățile naționale și, prin urmare, se poate dovedi deosebit de anevoioasă; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acestui aspect și să acorde autorităților naționale tot sprijinul necesar, inclusiv prin asigurarea unei asistențe tehnice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă că Regulamentul privind FSUE nu permite în prezent să se depună cereri de asistență la nivel transfrontalier, chiar dacă anumite zone deosebit de vulnerabile în fața catastrofelor naturale, precum zonele montane, se află de multe ori la intersecția mai multor frontiere; |
| --- | --- |

16.

Intervenții în timp util

| 17. | observă că, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul privind FSUE, fondul a fost instituit pentru a permite Uniunii să „răspundă rapid, eficient și cu ușurință situațiilor de urgență”; constată că, în Raportul său special nr. 3/2008, CCE a concluzionat că FSUE nu a oferit un răspuns rapid în situații de urgență, întrucât perioada care s-a scurs între momentul producerii catastrofei și efectuarea plății a fost, în majoritatea cazurilor, de aproximativ un an; constată că această durată a scăzut doar ușor în urma reformei FSUE din 2014, astfel cum s-a subliniat în evaluarea FSUE din 2018; este în continuare preocupat de durata procedurilor în viitor în cadrul noului CFM, care include bugetul FSUE în RSAU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că este extrem de important ca ajutoarele și fondurile să fie trimise în regiunile afectate cât mai rapid, cât mai simplu și cât mai flexibil cu putință; reamintește, în acest sens, importanța sinergiilor dintre Mecanismul de protecție civilă al UE, componenta Fondului european pentru dezvoltare regională care vizează adaptarea la schimbările climatice, programele de cooperare teritorială și FSUE; evidențiază faptul că aceste sinergii sunt esențiale pentru a se putea asigura un răspuns cuprinzător și rapid la o situație de urgență și a se prevedea totodată un pachet solid de reziliență; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de faptul că, deși a fost majorată valoarea plăților în avans de la 10 % la 25 % din contribuția financiară preconizată, timpul mediu necesar pentru efectuarea plăților în avans este încă foarte lung (aproximativ cinci luni); |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită din nou Comisia să aibă în vedere soluții mai reactive, în special să continue elaborarea orientărilor privind o utilizare simplificată a FSUE pentru a facilita acțiunile autorităților naționale, regionale și locale și să continue simplificarea și accelerarea procedurii de depunere a cererilor de către statele membre, de exemplu axându-se în special pe simplificarea cererilor pentru activarea FSUE în mai multe regiuni în cazul unor catastrofe transfrontaliere, astfel încât să se asigure o reacție mai rapidă la intensificarea catastrofelor naturale majore și a celor regionale și a urgențelor de sănătate publică; îndeamnă Comisia să creeze un mecanism prin care statele membre să primească ajutor financiar în cazul unei situații de urgență, indiferent de faptul dacă bugetul anual al FSUE a fost epuizat sa nu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată cu regret că traducerea documentelor sau alte provocări tehnice specifice pot cauza întârzieri substanțiale în diferite etape ale intervenției FSUE; invită Comisia să pună la dispoziție mijloacele necesare pentru a realiza mai rapid traducerea documentelor prezentate de statul afectat de catastrofă și, astfel, pentru a evita orice întârziere în intervențiile FSUE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată cu îngrijorare că intervalul mare de timp dintre producerea unei catastrofe și plata integrală a ajutorului, astfel cum este consemnat de Comisie în rapoartele sale anuale privind FSUE, rămâne una dintre principalele probleme ale FSUE; subliniază că acest lucru este deosebit de important în situația actuală, deoarece pandemia de COVID-19 și schimbările climatice vor determina, probabil, creșterea substanțială a numărului de cereri, ceea ce ar putea duce la noi întârzieri; ia act de poziția Comisiei potrivit căreia posibilitățile de accelerare a procesului decizional pentru mobilizarea FSUE au fost valorificate integral prin modificările operate în cursul revizuirii FSUE din 2014, iar posibilitățile de a reduce și mai mult timpul de mobilizare a FSUE sunt limitate; reamintește că un răspuns rapid în situațiile de urgență poate fi esențial pentru a garanta eficacitatea FSUE; subliniază că acest lucru este valabil îndeosebi în regiunile în care alte surse de finanțare sunt limitate; invită Comisia să studieze toate posibilitățile de accelerare a mobilizării FSUE în cadrul noului CFM, mai ales pentru regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

22.

Constatările evaluării

| 23. | află cu regret din evaluare că rapoartele de punere în aplicare transmise de țările beneficiare diferă mult între ele ca lungime, conținut și nivel de detaliere a datelor; observă cu îngrijorare că aceste diferențe împiedică efectuarea unor analize sistematice și comparate privind realizările sau compararea rezultatelor preconizate cu cele realizate efectiv; constată, de asemenea, că studiile de caz analizate au scos la iveală că în multe cazuri există diferențe între presupunerile inițiale legate de domeniile prioritare de acordare a sprijinului din FSUE, incluse în acordul de punere în aplicare, și necesitățile efective de pe teren; este preocupat de faptul că această lipsă de informații și de date comparabile împiedică pur și simplu Comisia să monitorizeze executarea FSUE și poate pune în pericol mobilizarea cu succes și eficientă a FSUE, ceea ce poate afecta negativ promovarea coeziunii teritoriale, economice și sociale în UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | află din datele din studiile de caz incluse în raportul de evaluare externă că unor state beneficiare le-a fost greu să deruleze într-o situație de criză tot procesul de achiziții publice în timpul scurt prevăzut; atrage atenția asupra faptului că achizițiile publice într-o situație de criză reprezintă un domeniu deosebit de vulnerabil la fraude, corupție și nereguli, ceea ce impune în mod imperativ existența unor sisteme de control eficace și a unor proceduri de reclamații; subliniază că este important să se vegheze la respectarea de către statele membre a procedurilor de achiziții publice ca răspuns la situațiile de criză; subliniază că orice derogare trebuie să asigure conformitatea procedurilor de achiziții publice cu principiile bunei gestiuni financiare și protecției intereselor financiare ale Uniunii, inclusiv la nivel regional și local; |
| --- | --- |

24.

| 25. | observă că activarea FSUE este declanșată de producerea unei catastrofe și, prin urmare, distribuirea fondurilor nu corespunde unor cote teritoriale; este totuși surprins să afle din evaluare că alocările sunt concentrate pe un număr mic de beneficiari, 77 % din fonduri fiind distribuite celor mai mari patru state membre; subliniază că solidaritatea trebuie să se bazeze pe necesități, ținându-se seama de capacitatea țărilor beneficiare de a face față unei catastrofe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că FSUE este pus în aplicare de autoritățile desemnate din țările beneficiare în conformitate cu principiul gestiunii partajate; observă, așadar, că serviciile Comisiei au competențe limitate în a putea determina ce proiecte să beneficieze de finanțare; reamintește Comisiei rezoluția Parlamentului din 1 decembrie 2016, în care Parlamentul a subliniat că este important să se determine dacă subvențiile din FSUE au fost utilizate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și a invitat Comisia și statele membre să îmbunătățească transparența și să garanteze accesul publicului la informații pe tot parcursul procesului de mobilizare a asistenței; invită Comisia să acorde o atenție deosebită cazurilor de posibilă utilizare abuzivă a fondurilor FSUE în cadrul gestiunii partajate și să formuleze măsuri pentru a îmbunătăți transparența, precum și să monitorizeze și să prevină posibilele cazuri de utilizare abuzivă a fondului; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată cu regret că unele intervenții au fost închise cu întârziere; este preocupat de faptul că, în unele cazuri, autoritățile naționale au avut nevoie de mult timp pentru a răspunde la întrebările de audit sau nu au răspuns solicitărilor repetate de informații de audit; recunoaște cât de importantă este închiderea la timp a intervențiilor; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la închiderea intervențiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că rapoartele anuale ale FSUE vizează perioada 2008-2018 și sunt publicate doar sporadic; constată, de asemenea, că nu au fost publicate încă rapoartele anuale pentru 2019 și 2020; reamintește Comisiei obligația sa de a raporta în fiecare an, înainte de 1 iulie, cu privire la activitatea FSUE desfășurată în anul precedent; invită CCE să informeze Parlamentul cu privire la eventualele constatări din cadrul procedurii anuale de formulare a declarației de asigurare în legătură cu executarea FSUE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | insistă ca rolul autorității bugetare să fie pe deplin respectat; constată că, în noul CFM, creditele FSUE sunt înscrise în bugetul general și sunt puse la dispoziție prin transferuri; subliniază că trebuie prezentate informații în timp util cu privire la astfel de transferuri, iar Comisia trebuie să informeze la același nivel ca în CFM-ul precedent, chiar dacă există o nouă procedură; regretă, de asemenea, că nu există informații contextuale detaliate privind cererile de sprijin din partea FSUE, ceea ce îngreunează controlul, și insistă ca Comisia să furnizeze toate informațiile disponibile, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul privind FSUE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită CCE să efectueze un nou audit al FSUE în vederea unei eventuale revederi a instrumentelor și a bugetului, pentru a asigura existența unui buget suficient și funcțional care să poată face față efectiv unor catastrofe naturale majore de anvergură regională, precum și unor situații de urgență majore în materie de sănătate publică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că obiectivul FSUE este de a da dovadă de solidaritate și de a o consolida; subliniază că acest obiectiv poate fi atins numai dacă cetățenii sunt la curent cu intervențiile FSUE; subliniază importanța intensificării măsurilor de informare în acest sens; invită statele membre să facă schimb de bune practici cu privire la îmbunătățirea vizibilității FSUE; încurajează statele membre să includă în rapoartele lor de punere în aplicare o descriere a activităților de comunicare și de publicitate întreprinse în legătură cu acțiunile FSUE, pentru a oferi o imagine de ansamblu completă și sistematică a acoperirii mediatice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă lipsa de vizibilitate a FSUE, ceea ce face ca rolul Uniunii să nu fie întotdeauna clar demonstrat; regretă faptul că Regulamentul privind FSUE nu conține nici obligația de a face cunoscut sprijinul din partea FSUE, nici o cerință de raportare în acest sens; subliniază că statele membre au pus la punct bune practici pentru acțiunile de comunicare cu privire la sprijinul primit din partea FSUE, cum ar fi utilizarea drapelelor și a logoului UE; invită statele membre să facă cunoscută asistența financiară primită din partea FSUE și să identifice lucrările și serviciile care au fost sau urmează să fie finanțate de FSUE; se așteaptă ca viitoarea revizuire a Regulamentului privind FSUE să includă obligația de a face cunoscut public sprijinul din partea FSUE și de a difuza informații despre acesta, de exemplu prin intermediul mass-mediei naționale și al altor mijloace de informare, pentru ca cetățenii să fie informați; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că asistența acordată de FSUE acoperă doar restabilirea la starea anterioară a infrastructurilor din domeniile energiei, aprovizionării cu apă și evacuării apelor reziduale, telecomunicațiilor, transporturilor, sănătății și educației, dar nu include costurile suplimentare pentru reconstruirea unor infrastructuri mai rezistente la catastrofe, care să ofere o reziliență mai mare la schimbările climatice, după cum se solicită în Pactul verde european, aceste costuri suplimentare urmând să fie finanțate de statul beneficiar din resurse proprii și din alte fonduri ale UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune; solicită să se asigure o sinergie mai puternică între instrumentele politicii de coeziune și FSUE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să identifice regiunile care sunt mai predispuse la anumite catastrofe naturale sau la catastrofe recurente și să propună un plan de acțiune pentru atenuarea riscurilor și pentru activități specifice de anticipare; în plus, invită Comisia să propună o revizuire a FSUE pentru a institui un mecanism de reacție rapidă mai bine focalizat, mai eficace și mai prompt în zonele și regiunile predispuse la anumite catastrofe naturale sau la catastrofe recurente; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 99, 31.3.2020, p. 9.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0220.

(4)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(5)  JO C 224, 27.6.2018, p. 140.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Situația artiștilor și redresarea culturală în UE

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 referitoare la situația artiștilor și la redresarea culturală în UE (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul și articolele 2, 3 și 4 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul și articolele 2, 3 și 4 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 19,

| — | având în vedere Recomandarea UNESCO privind statutul artistului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea UNESCO privind statutul artistului,

| — | având în vedere Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018, intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018, intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind viitorul demografic al Europei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind viitorul demografic al Europei (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (5),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (8),

| — | având în vedere concluziile Președinției germane a Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind egalitatea de gen în domeniul culturii, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției germane a Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind egalitatea de gen în domeniul culturii,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere raportul din 22 martie 2018 al grupului de lucru privind metoda deschisă de coordonare (MDC), format din experți ai statelor membre, privind rolul politicilor publice în dezvoltarea potențialului antreprenorial și de inovare al sectoarelor culturale și creative, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 martie 2018 al grupului de lucru privind metoda deschisă de coordonare (MDC), format din experți ai statelor membre, privind rolul politicilor publice în dezvoltarea potențialului antreprenorial și de inovare al sectoarelor culturale și creative,

| — | având în vedere studiul intitulat „Situația artiștilor și a lucrătorilor din sectorul cultural și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană – analiză contextuală”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 1 februarie 2021 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Situația artiștilor și a lucrătorilor din sectorul cultural și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană – analiză contextuală”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 1 februarie 2021 (9),

| — | având în vedere informarea intitulată „Situația artiștilor și a lucrătorilor culturali și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană: recomandări de politică”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 4 mai 2021 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere informarea intitulată „Situația artiștilor și a lucrătorilor culturali și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană: recomandări de politică”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 4 mai 2021 (10),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0283/2021),

| A. | întrucât, în Rezoluția din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor, Parlamentul a solicitat deja în mod explicit statelor membre crearea sau aplicarea unui cadru legal și instituțional pentru susținerea creației artistice prin adoptarea sau aplicarea unui număr de măsuri coerente și globale care să includă contractele, securitatea socială, asigurările de sănătate, impozitarea directă și indirectă și respectarea normelor europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Rezoluția din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor, Parlamentul a solicitat deja în mod explicit statelor membre crearea sau aplicarea unui cadru legal și instituțional pentru susținerea creației artistice prin adoptarea sau aplicarea unui număr de măsuri coerente și globale care să includă contractele, securitatea socială, asigurările de sănătate, impozitarea directă și indirectă și respectarea normelor europene,

| B. | întrucât, în rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei, Parlamentul a subliniat din nou necesitatea de a îmbunătăți condițiile de muncă ale lucrătorilor din sectoarele culturale și creative și a solicitat insistent Comisiei să stabilească un cadru european pentru condițiile de muncă în sectoarele și industriile culturale și creative (SICC); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei, Parlamentul a subliniat din nou necesitatea de a îmbunătăți condițiile de muncă ale lucrătorilor din sectoarele culturale și creative și a solicitat insistent Comisiei să stabilească un cadru european pentru condițiile de muncă în sectoarele și industriile culturale și creative (SICC);

| C. | întrucât cultura are o valoare intrinsecă, în calitatea sa de expresie a umanității, a democrației și a implicării civice, care poate fi esențială pentru promovarea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât cultura are o valoare intrinsecă, în calitatea sa de expresie a umanității, a democrației și a implicării civice, care poate fi esențială pentru promovarea dezvoltării durabile;

| D. | întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la dinamismul societății și permit tuturor segmentelor societății să-și exprime identitatea, contribuind la coeziunea socială și la dialogul intercultural, care pot deschide calea către o Uniune Europeană din ce în ce mai apropiată de cetățenii săi și care au un rol esențial în promovarea tranziției digitale și a celei verzi; |
| --- | --- |

D.

întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la dinamismul societății și permit tuturor segmentelor societății să-și exprime identitatea, contribuind la coeziunea socială și la dialogul intercultural, care pot deschide calea către o Uniune Europeană din ce în ce mai apropiată de cetățenii săi și care au un rol esențial în promovarea tranziției digitale și a celei verzi;

| E. | întrucât cultura, artele, patrimoniul cultural și diversitatea culturală sunt deosebit de valoroase pentru societatea europeană din punct de vedere cultural, educativ, democratic, ecologic, social și economic, precum și din punctul de vedere al drepturilor omului, și ar trebui să fie promovate și sprijinite; întrucât SICC ale Europei contribuie în mod semnificativ la identitatea europeană comună și la valorile noastre, la sănătatea noastră mintală și la bunăstarea economică și, pe termen lung, la crearea unui spațiu public european; |
| --- | --- |

E.

întrucât cultura, artele, patrimoniul cultural și diversitatea culturală sunt deosebit de valoroase pentru societatea europeană din punct de vedere cultural, educativ, democratic, ecologic, social și economic, precum și din punctul de vedere al drepturilor omului, și ar trebui să fie promovate și sprijinite; întrucât SICC ale Europei contribuie în mod semnificativ la identitatea europeană comună și la valorile noastre, la sănătatea noastră mintală și la bunăstarea economică și, pe termen lung, la crearea unui spațiu public european;

| F. | întrucât SICC europene sunt responsabile pentru 4-7 % din PIB-ul UE și pentru 8,7 milioane de locuri de muncă în Uniune; |
| --- | --- |

F.

întrucât SICC europene sunt responsabile pentru 4-7 % din PIB-ul UE și pentru 8,7 milioane de locuri de muncă în Uniune;

| G. | întrucât, până în prezent, Uniunea nu dispune decât de competențe limitate în domeniul culturii; întrucât Parlamentul a trebuit să depună eforturi enorme pentru a obține o majorare semnificativă a bugetului alocat programului „Europa creativă”; întrucât „Europa creativă” este singurul program al Uniunii dedicat culturii; întrucât finanțarea acestui program nu corespunde încă nevoilor artiștilor europeni și ale tuturor SICC, în ansamblu; |
| --- | --- |

G.

întrucât, până în prezent, Uniunea nu dispune decât de competențe limitate în domeniul culturii; întrucât Parlamentul a trebuit să depună eforturi enorme pentru a obține o majorare semnificativă a bugetului alocat programului „Europa creativă”; întrucât „Europa creativă” este singurul program al Uniunii dedicat culturii; întrucât finanțarea acestui program nu corespunde încă nevoilor artiștilor europeni și ale tuturor SICC, în ansamblu;

| H. | întrucât SICC cuprind în principal microîntreprinderi, organizații și întreprinderi mici și mijlocii cu acces limitat la piețele financiare, precum și lucrători independenți, artiști, lucrători din sectorul cultural, liber-profesioniști și antreprenori care adesea lucrează cu fracțiune de normă și obțin venituri neregulate și mixte, din diferite surse; |
| --- | --- |

H.

întrucât SICC cuprind în principal microîntreprinderi, organizații și întreprinderi mici și mijlocii cu acces limitat la piețele financiare, precum și lucrători independenți, artiști, lucrători din sectorul cultural, liber-profesioniști și antreprenori care adesea lucrează cu fracțiune de normă și obțin venituri neregulate și mixte, din diferite surse;

| I. | întrucât ratele activităților independente sunt mai ridicate (33 %) în cadrul SICC decât în cazul locurilor de muncă din economie în ansamblu (14 %) și întrucât lucrătorii din sectoarele culturale și artistice lucreze mai frecvent cu fracțiune de normă, ceea ce creează probleme în accesul la măsuri de sprijin și la plase de siguranță și reduce reziliența generală a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă în SICC; |
| --- | --- |

I.

întrucât ratele activităților independente sunt mai ridicate (33 %) în cadrul SICC decât în cazul locurilor de muncă din economie în ansamblu (14 %) și întrucât lucrătorii din sectoarele culturale și artistice lucreze mai frecvent cu fracțiune de normă, ceea ce creează probleme în accesul la măsuri de sprijin și la plase de siguranță și reduce reziliența generală a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă în SICC;

| J. | întrucât, în unele state membre, anumiți profesioniști din sectorul cultural și creativ nu beneficiază de niciun statut juridic; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în unele state membre, anumiți profesioniști din sectorul cultural și creativ nu beneficiază de niciun statut juridic;

| K. | întrucât măsurile de izolare luate ca răspuns la pandemia COVID-19 au subminat grav fragilul ecosistem cultural și creativ, punând astfel în pericol creația și expresia culturală și artistică și slăbind contribuția a artelor și culturii la calitatea vieții noastre, la diversitatea culturală, la democrație și nu numai; întrucât SICC au înregistrat pierderi ale cifrei de afaceri de peste 30 % în 2020 – o pierdere cumulată de 199 de miliarde EUR – sectorul muzical și cel al artelor spectacolului înregistrând pierderi de 75 % și, respectiv, 90 % (11); |
| --- | --- |

K.

întrucât măsurile de izolare luate ca răspuns la pandemia COVID-19 au subminat grav fragilul ecosistem cultural și creativ, punând astfel în pericol creația și expresia culturală și artistică și slăbind contribuția a artelor și culturii la calitatea vieții noastre, la diversitatea culturală, la democrație și nu numai; întrucât SICC au înregistrat pierderi ale cifrei de afaceri de peste 30 % în 2020 – o pierdere cumulată de 199 de miliarde EUR – sectorul muzical și cel al artelor spectacolului înregistrând pierderi de 75 % și, respectiv, 90 % (11);

| L. | întrucât cultura este un ecosistem care nu numai că generează o valoare economică ridicată (reprezentând 4,4 % din PIB-ul UE în ceea ce privește cifra de afaceri totală și angajează aproximativ 7,6 milioane de persoane), dar are și un impact social substanțial, contribuind la existența unor societăți democratice, sustenabile, libere, echitabile și incluzive și reflectând și consolidând diversitatea, valorile, istoria și libertățile noastre europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât cultura este un ecosistem care nu numai că generează o valoare economică ridicată (reprezentând 4,4 % din PIB-ul UE în ceea ce privește cifra de afaceri totală și angajează aproximativ 7,6 milioane de persoane), dar are și un impact social substanțial, contribuind la existența unor societăți democratice, sustenabile, libere, echitabile și incluzive și reflectând și consolidând diversitatea, valorile, istoria și libertățile noastre europene;

| M. | întrucât s-a dovedit fără echivoc că conținutul cultural difuzat în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor din cauza COVID-19 a îmbunătățit foarte mult starea psihologică a cetățenilor europeni și a împiedicat agravarea problemelor de sănătate mintală cauzate de izolarea prelungită; |
| --- | --- |

M.

întrucât s-a dovedit fără echivoc că conținutul cultural difuzat în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor din cauza COVID-19 a îmbunătățit foarte mult starea psihologică a cetățenilor europeni și a împiedicat agravarea problemelor de sănătate mintală cauzate de izolarea prelungită;

| N. | întrucât cultura și artiștii tradiționali trebuie sprijiniți, pentru a proteja patrimoniul cultural; |
| --- | --- |

N.

întrucât cultura și artiștii tradiționali trebuie sprijiniți, pentru a proteja patrimoniul cultural;

| O. | întrucât dezvoltarea unui cadru european multidimensional pentru condițiile de muncă în SICC va necesita coordonarea cu politicile UE privind ocuparea forței de muncă, concurența, piața internă, politica socială, drepturile fundamentale, egalitatea, drepturile de autor și finanțarea pentru cultură, precum și monitorizarea permanentă a progreselor statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de muncă în SICC și schimbul de bune practici, respectând totodată domeniile de competență ale Uniunii Europene și pe cele ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât dezvoltarea unui cadru european multidimensional pentru condițiile de muncă în SICC va necesita coordonarea cu politicile UE privind ocuparea forței de muncă, concurența, piața internă, politica socială, drepturile fundamentale, egalitatea, drepturile de autor și finanțarea pentru cultură, precum și monitorizarea permanentă a progreselor statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de muncă în SICC și schimbul de bune practici, respectând totodată domeniile de competență ale Uniunii Europene și pe cele ale statelor sale membre;

| P. | întrucât, de când Parlamentul a solicitat îmbunătățirea situației artiștilor, în rezoluțiile sale din iunie 2007, noiembrie 2016 și septembrie 2020, nu s-au realizat progrese semnificative și majoritatea cererilor din aceste rezoluții rămân de actualitate, mai ales ținând seama și de diferențele majore dintre sistemele de sprijin pentru artiști și profesioniștii din sectorul cultural din diferite state membre și de faptul că situația artiștilor s-a deteriorat, solicitările Parlamentului devenind astfel urgente; |
| --- | --- |

P.

întrucât, de când Parlamentul a solicitat îmbunătățirea situației artiștilor, în rezoluțiile sale din iunie 2007, noiembrie 2016 și septembrie 2020, nu s-au realizat progrese semnificative și majoritatea cererilor din aceste rezoluții rămân de actualitate, mai ales ținând seama și de diferențele majore dintre sistemele de sprijin pentru artiști și profesioniștii din sectorul cultural din diferite state membre și de faptul că situația artiștilor s-a deteriorat, solicitările Parlamentului devenind astfel urgente;

| Q. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a adus la lumină vulnerabilitățile preexistente ale SICC, caracterizate prin intermitență, eterogenitate și instabilitate, mijloacele de trai fragile ale artiștilor și ale lucrătorilor din sectorul cultural, precum și bugetele strânse ale multor instituții culturale și insuficiența finanțării publice și a plasat artiștii, profesioniștii din sectoarele culturale și creative și lucrătorii în situații și mai precare, deoarece pierderea de venituri pentru liber-profesioniști și lucrătorii cu contracte atipice, care reprezintă majoritatea în SICC, a fost adesea agravată de insuficiența sau chiar absența regimurilor naționale de securitate socială și a măsurilor de sprijin; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a adus la lumină vulnerabilitățile preexistente ale SICC, caracterizate prin intermitență, eterogenitate și instabilitate, mijloacele de trai fragile ale artiștilor și ale lucrătorilor din sectorul cultural, precum și bugetele strânse ale multor instituții culturale și insuficiența finanțării publice și a plasat artiștii, profesioniștii din sectoarele culturale și creative și lucrătorii în situații și mai precare, deoarece pierderea de venituri pentru liber-profesioniști și lucrătorii cu contracte atipice, care reprezintă majoritatea în SICC, a fost adesea agravată de insuficiența sau chiar absența regimurilor naționale de securitate socială și a măsurilor de sprijin;

| R. | întrucât impactul continuu al pandemiei împiedică majoritatea artiștilor și lucrătorilor din sectoarele culturale și creative să-și desfășoare activitățile și să își păstreze locurile de muncă, provocând totodată incertitudine cu privire la perspectivele viitoare, ceea ce îi determină deja să părăsească aceste sectoare, fapt care va avea un efect de lungă durată asupra componenței și diversității SICC europene în ansamblu și va descuraja tinerii, precum și persoanele din grupurile marginalizate, să lucreze în aceste sectoare și va scădea creativitatea societății europene și a economiei UE în ansamblu; |
| --- | --- |

R.

întrucât impactul continuu al pandemiei împiedică majoritatea artiștilor și lucrătorilor din sectoarele culturale și creative să-și desfășoare activitățile și să își păstreze locurile de muncă, provocând totodată incertitudine cu privire la perspectivele viitoare, ceea ce îi determină deja să părăsească aceste sectoare, fapt care va avea un efect de lungă durată asupra componenței și diversității SICC europene în ansamblu și va descuraja tinerii, precum și persoanele din grupurile marginalizate, să lucreze în aceste sectoare și va scădea creativitatea societății europene și a economiei UE în ansamblu;

| S. | întrucât multe state membre au adoptat măsuri de urgență substanțiale pentru a ajuta SICC să supraviețuiască crizei; întrucât, cu toate acestea, acest sprijin a variat foarte mult de la un stat membru la altul, nu a fost întotdeauna adecvat pentru toate SICC și a fost furnizat uneori cu întârzieri care pun în pericol anumite părți ale SICC; întrucât acest sprijin nu a ajuns la unele categorii de lucrători în domeniul culturii, artiști și profesioniști din domeniul medierii culturale din cauza statutului lor profesional special, care nu a fost suficient pentru a asigura condiții de muncă viabile; întrucât sprijinul public tardiv și uneori insuficient a obligat acest sectorul să se bazeze doar pe el însuși, evidențiind necesitatea unor mecanisme de sprijin funcționale pentru a proteja drepturile sociale ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural, precum și diversitatea expresiei culturale; |
| --- | --- |

S.

întrucât multe state membre au adoptat măsuri de urgență substanțiale pentru a ajuta SICC să supraviețuiască crizei; întrucât, cu toate acestea, acest sprijin a variat foarte mult de la un stat membru la altul, nu a fost întotdeauna adecvat pentru toate SICC și a fost furnizat uneori cu întârzieri care pun în pericol anumite părți ale SICC; întrucât acest sprijin nu a ajuns la unele categorii de lucrători în domeniul culturii, artiști și profesioniști din domeniul medierii culturale din cauza statutului lor profesional special, care nu a fost suficient pentru a asigura condiții de muncă viabile; întrucât sprijinul public tardiv și uneori insuficient a obligat acest sectorul să se bazeze doar pe el însuși, evidențiind necesitatea unor mecanisme de sprijin funcționale pentru a proteja drepturile sociale ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural, precum și diversitatea expresiei culturale;

| T. | întrucât mobilitatea transfrontalieră rămâne o componentă esențială a carierei artiștilor și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât, cu toate acestea, majoritatea instrumentelor de finanțare actuale care sprijină mobilitatea nu stimulează suficient mobilitatea sustenabilă din punct de vedere social și al mediului și îngreunează păstrarea echilibrului între viața profesională și cea privată a artiștilor și a profesioniștilor din domeniul cultural; |
| --- | --- |

T.

întrucât mobilitatea transfrontalieră rămâne o componentă esențială a carierei artiștilor și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât, cu toate acestea, majoritatea instrumentelor de finanțare actuale care sprijină mobilitatea nu stimulează suficient mobilitatea sustenabilă din punct de vedere social și al mediului și îngreunează păstrarea echilibrului între viața profesională și cea privată a artiștilor și a profesioniștilor din domeniul cultural;

| U. | întrucât Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 acordă prioritate creării unui ecosistem care să sprijine artiștii și profesioniștii din domeniul cultural și creativ și recunoaște necesitatea unei acțiuni comune în acest domeniu; întrucât există o nevoie urgentă pentru o astfel de acțiune comună; |
| --- | --- |

U.

întrucât Planul de lucru al Consiliului în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 acordă prioritate creării unui ecosistem care să sprijine artiștii și profesioniștii din domeniul cultural și creativ și recunoaște necesitatea unei acțiuni comune în acest domeniu; întrucât există o nevoie urgentă pentru o astfel de acțiune comună;

| V. | întrucât la nivelul UE există mai multe definiții ale artiștilor și ale lucrătorilor din domeniul cultural, ceea ce face ca o eventuală armonizare să fie dificilă; întrucât mulți lucrători din SICC, inclusiv, dar fără a se limita la aceștia, scriitori, traducători literari, producători, tehnicieni, se confruntă cu incertitudine din cauza lipsei unei definiții coerente a statutului lor; |
| --- | --- |

V.

întrucât la nivelul UE există mai multe definiții ale artiștilor și ale lucrătorilor din domeniul cultural, ceea ce face ca o eventuală armonizare să fie dificilă; întrucât mulți lucrători din SICC, inclusiv, dar fără a se limita la aceștia, scriitori, traducători literari, producători, tehnicieni, se confruntă cu incertitudine din cauza lipsei unei definiții coerente a statutului lor;

| W. | întrucât mai multe state membre dispun de o legislație specifică, care oferă un statut special artiștilor pentru a le garanta accesul la prestații sociale; întrucât, cu toate acestea, legislația diferă considerabil de la un stat membru la altul, ceea ce împiedică recunoașterea reciprocă a statutului artiștilor și a lucrătorilor din domeniile culturale și creative, precum și colaborarea și mobilitatea transfrontalieră, creând astfel obstacole în calea creației, expresiei și liberei circulații culturale și artistice și afectând în cele din urmă diversitatea culturală și sustenabilitatea socială a Europei; |
| --- | --- |

W.

întrucât mai multe state membre dispun de o legislație specifică, care oferă un statut special artiștilor pentru a le garanta accesul la prestații sociale; întrucât, cu toate acestea, legislația diferă considerabil de la un stat membru la altul, ceea ce împiedică recunoașterea reciprocă a statutului artiștilor și a lucrătorilor din domeniile culturale și creative, precum și colaborarea și mobilitatea transfrontalieră, creând astfel obstacole în calea creației, expresiei și liberei circulații culturale și artistice și afectând în cele din urmă diversitatea culturală și sustenabilitatea socială a Europei;

| X. | întrucât sprijinul pentru finanțarea SICC variază în mare măsură de la un stat membru la altul în ceea ce privește valoarea bugetelor, prioritățile și valorile directoare, ceea ce contribuie la apariția unor decalaje suplimentare între țări în ceea ce privește sustenabilitatea carierelor lucrătorilor din domeniul cultural, împiedicând incluziunea, sustenabilitatea și echilibrul colaborării și mobilității transfrontaliere; |
| --- | --- |

X.

întrucât sprijinul pentru finanțarea SICC variază în mare măsură de la un stat membru la altul în ceea ce privește valoarea bugetelor, prioritățile și valorile directoare, ceea ce contribuie la apariția unor decalaje suplimentare între țări în ceea ce privește sustenabilitatea carierelor lucrătorilor din domeniul cultural, împiedicând incluziunea, sustenabilitatea și echilibrul colaborării și mobilității transfrontaliere;

| Y. | întrucât artiștii și lucrătorii din domeniile culturale și creative tind să se angajeze în modele de muncă atipice datorită caracteristicilor intrinseci ale sectorului, fiind adesea supuși unor forme de muncă nesigure care le împiedică accesul deplin la o protecție adecvată de securitate socială, fără a beneficia de pensii, asigurări de sănătate și indemnizații de șomaj; |
| --- | --- |

Y.

întrucât artiștii și lucrătorii din domeniile culturale și creative tind să se angajeze în modele de muncă atipice datorită caracteristicilor intrinseci ale sectorului, fiind adesea supuși unor forme de muncă nesigure care le împiedică accesul deplin la o protecție adecvată de securitate socială, fără a beneficia de pensii, asigurări de sănătate și indemnizații de șomaj;

| Z. | întrucât remunerația artiștilor și a lucrătorilor din domeniul cultural și creativ este adesea instabilă și nesigură și provine adesea din diferite surse, cum ar fi contractele, redevențele, granturile și subvențiile, ceea ce face ca veniturile lor să fie extrem de imprevizibile, situația lor să fie precară și reziliența lor mai scăzută; |
| --- | --- |

Z.

întrucât remunerația artiștilor și a lucrătorilor din domeniul cultural și creativ este adesea instabilă și nesigură și provine adesea din diferite surse, cum ar fi contractele, redevențele, granturile și subvențiile, ceea ce face ca veniturile lor să fie extrem de imprevizibile, situația lor să fie precară și reziliența lor mai scăzută;

| AA. | întrucât pandemia de COVID-19 și perioadele de limitare a mișcării persoanelor au redus drastic sursele posibile de venituri pentru marea majoritate a artiștilor, a artiștilor interpreți sau executanți și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât veniturile curente din drepturi de autor și drepturi conexe au rămas una dintre puținele surse de venit; întrucât, în multe state membre, aceste drepturi nu sunt respectate în mod corespunzător de platformele de difuzare, care îi presează pe titularii de drepturi să își cedeze drepturile, uneori în regim perpetuu, pe baza unor clauze din contractelor lor, limitând astfel în mod grav capacitatea acestora de a se întreține din activitatea lor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât pandemia de COVID-19 și perioadele de limitare a mișcării persoanelor au redus drastic sursele posibile de venituri pentru marea majoritate a artiștilor, a artiștilor interpreți sau executanți și a lucrătorilor din domeniul cultural; întrucât veniturile curente din drepturi de autor și drepturi conexe au rămas una dintre puținele surse de venit; întrucât, în multe state membre, aceste drepturi nu sunt respectate în mod corespunzător de platformele de difuzare, care îi presează pe titularii de drepturi să își cedeze drepturile, uneori în regim perpetuu, pe baza unor clauze din contractelor lor, limitând astfel în mod grav capacitatea acestora de a se întreține din activitatea lor;

| AB. | întrucât autorii, artiștii interpreți sau executanți și toți creatorii din domeniul cultural ar trebui să aibă acces la standarde minime garantate de securitate socială, inclusiv la indemnizații de șomaj, asigurări de sănătate și fonduri de pensii, astfel încât să se poată concentra pe deplin asupra procesului și creativității lor artistice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât autorii, artiștii interpreți sau executanți și toți creatorii din domeniul cultural ar trebui să aibă acces la standarde minime garantate de securitate socială, inclusiv la indemnizații de șomaj, asigurări de sănătate și fonduri de pensii, astfel încât să se poată concentra pe deplin asupra procesului și creativității lor artistice;

| AC. | întrucât absența negocierilor colective sau obstacolele pentru acestea în cazul artiștilor și lucrătorilor creativi independenți contribuie, de asemenea, la subminarea poziției lor pe piața muncii și conduce la lipsa unei protecții sociale adecvate și la un efect negativ pe termen lung asupra poziției și securității lor; întrucât gestiunea colectivă a drepturilor autorilor este o sursă majoră de venit pentru majoritatea creatorilor și artiștilor din Europa, asigurând remunerarea lor continuă, și ar trebui și să-i protejeze împotriva practicilor neloiale utilizate de companiile mari care domină spațiul media și al platformelor de streaming; |
| --- | --- |

AC.

întrucât absența negocierilor colective sau obstacolele pentru acestea în cazul artiștilor și lucrătorilor creativi independenți contribuie, de asemenea, la subminarea poziției lor pe piața muncii și conduce la lipsa unei protecții sociale adecvate și la un efect negativ pe termen lung asupra poziției și securității lor; întrucât gestiunea colectivă a drepturilor autorilor este o sursă majoră de venit pentru majoritatea creatorilor și artiștilor din Europa, asigurând remunerarea lor continuă, și ar trebui și să-i protejeze împotriva practicilor neloiale utilizate de companiile mari care domină spațiul media și al platformelor de streaming;

| AD. | întrucât mobilitatea transfrontalieră este o componentă esențială a activității artiștilor, autorilor, interpreților și a tuturor creatorilor și lucrătorilor culturali, care este însă adesea îngreunată de procedurile birocratice, de lipsa unor informații clare și de nenumărate norme și cerințe administrative în statele membre, în special în ceea ce privește protecția socială, impozitarea, precum și procedurile complicate și costisitoare pentru nevoile specifice de transport al echipamentelor artistice fragile; întrucât aceste obstacole în calea mobilității culturale transfrontaliere subminează principiul liberei circulații; |
| --- | --- |

AD.

întrucât mobilitatea transfrontalieră este o componentă esențială a activității artiștilor, autorilor, interpreților și a tuturor creatorilor și lucrătorilor culturali, care este însă adesea îngreunată de procedurile birocratice, de lipsa unor informații clare și de nenumărate norme și cerințe administrative în statele membre, în special în ceea ce privește protecția socială, impozitarea, precum și procedurile complicate și costisitoare pentru nevoile specifice de transport al echipamentelor artistice fragile; întrucât aceste obstacole în calea mobilității culturale transfrontaliere subminează principiul liberei circulații;

| AE. | întrucât subvențiile publice sunt considerate cea mai vitală și eficientă formă de sprijin financiar pentru SICC, dar sunt adesea insuficiente, excesiv de birocratice și prea dificil de accesat sau inaccesibile în special pentru grupurile marginalizate, iar uneori sunt părtinitoare ca urmare a influenței politice care descurajează în special aspiranții artiști și creatori să-și depună candidatura; întrucât, în plus, lipsa unei strategii europene globale de finanțare pentru acest sector, elaborate de Comisie, sursele diferite din cadrul financiar multianual și lipsa integrării lor împiedică, de asemenea, accesul la subvenții publice; |
| --- | --- |

AE.

întrucât subvențiile publice sunt considerate cea mai vitală și eficientă formă de sprijin financiar pentru SICC, dar sunt adesea insuficiente, excesiv de birocratice și prea dificil de accesat sau inaccesibile în special pentru grupurile marginalizate, iar uneori sunt părtinitoare ca urmare a influenței politice care descurajează în special aspiranții artiști și creatori să-și depună candidatura; întrucât, în plus, lipsa unei strategii europene globale de finanțare pentru acest sector, elaborate de Comisie, sursele diferite din cadrul financiar multianual și lipsa integrării lor împiedică, de asemenea, accesul la subvenții publice;

| AF. | întrucât liber-profesioniștii se confruntă cu cel mai înalt nivel de incertitudine atât în ceea ce privește accesul la sistemele de securitate socială, cât și la subvenții, fonduri și alte oportunități de finanțare naționale și europene; |
| --- | --- |

AF.

întrucât liber-profesioniștii se confruntă cu cel mai înalt nivel de incertitudine atât în ceea ce privește accesul la sistemele de securitate socială, cât și la subvenții, fonduri și alte oportunități de finanțare naționale și europene;

| AG. | întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat dependența artiștilor de sprijinul financiar public și privat pe termen scurt și de sprijinul pe termen mediu pe bază de proiect, iar acest lucru a evidențiat dificultățile globale din acest sector; |
| --- | --- |

AG.

întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat dependența artiștilor de sprijinul financiar public și privat pe termen scurt și de sprijinul pe termen mediu pe bază de proiect, iar acest lucru a evidențiat dificultățile globale din acest sector;

| AH. | întrucât accesul la finanțare rămâne principala provocare în special pentru actorii mai mici din cadrul SICC, cum ar fi artiștii individuali, colectivitățile de artiști și lucrătorii din domeniul cultural și creativ, care sunt adesea neeligibili pentru împrumuturi și garanții bancare, ceea ce crește importanța accesului și a disponibilității granturilor și subvențiilor publice și private; reiterează că este important să se ofere sprijin tuturor sectoarelor culturale, inclusiv profesiilor din domeniul medierii culturale, care joacă un rol esențial prin faptul că sunt o interfață între public și opera artistică sau patrimoniu, asigurând astfel accesul la cultură și diseminarea culturii pentru un public larg; |
| --- | --- |

AH.

întrucât accesul la finanțare rămâne principala provocare în special pentru actorii mai mici din cadrul SICC, cum ar fi artiștii individuali, colectivitățile de artiști și lucrătorii din domeniul cultural și creativ, care sunt adesea neeligibili pentru împrumuturi și garanții bancare, ceea ce crește importanța accesului și a disponibilității granturilor și subvențiilor publice și private; reiterează că este important să se ofere sprijin tuturor sectoarelor culturale, inclusiv profesiilor din domeniul medierii culturale, care joacă un rol esențial prin faptul că sunt o interfață între public și opera artistică sau patrimoniu, asigurând astfel accesul la cultură și diseminarea culturii pentru un public larg;

| AI. | întrucât mulți dintre investitorii privați și finanțatorii publici și-au redus sau și-au anulat complet sprijinul financiar pentru proiectele culturale, în special cele cu dimensiune transfrontalieră, în timpul crizei; întrucât acest lucru evidențiază importanța unei finanțări publice fiabile și constante; |
| --- | --- |

AI.

întrucât mulți dintre investitorii privați și finanțatorii publici și-au redus sau și-au anulat complet sprijinul financiar pentru proiectele culturale, în special cele cu dimensiune transfrontalieră, în timpul crizei; întrucât acest lucru evidențiază importanța unei finanțări publice fiabile și constante;

| AJ. | întrucât educația și cultura sunt esențiale pentru construirea unor societăți caracterizate prin incluziune și coeziune pentru toți, pentru promovarea integrării și pentru susținerea competitivității europene; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât educația și cultura sunt esențiale pentru construirea unor societăți caracterizate prin incluziune și coeziune pentru toți, pentru promovarea integrării și pentru susținerea competitivității europene;

| AK. | întrucât serviciile de streaming cu sediul în afara UE și-au crescut investițiile în infrastructurile SCC din statele membre, în scopul creării de conținut suplimentar destinat difuzării online; |
| --- | --- |

AK.

întrucât serviciile de streaming cu sediul în afara UE și-au crescut investițiile în infrastructurile SCC din statele membre, în scopul creării de conținut suplimentar destinat difuzării online;

| AL. | întrucât artiștii sunt adesea ținta rasismului, xenofobiei, discriminării și excluderii bazate pe identitatea lor percepută, ca urmare a rasismului și a tokenismului structural și instituțional, care conduc la relații și colaborări tensionate cu instituțiile relevante, precum și la obstrucționarea libertății lor artistice; |
| --- | --- |

AL.

întrucât artiștii sunt adesea ținta rasismului, xenofobiei, discriminării și excluderii bazate pe identitatea lor percepută, ca urmare a rasismului și a tokenismului structural și instituțional, care conduc la relații și colaborări tensionate cu instituțiile relevante, precum și la obstrucționarea libertății lor artistice;

| AM. | întrucât artiștii cu dizabilități sunt excluși de la politica și finanțarea SICC pentru că nu se ia în considerare, de exemplu, mobilitatea limitată sau provocările reprezentate de procedurile birocratice de finanțare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât artiștii cu dizabilități sunt excluși de la politica și finanțarea SICC pentru că nu se ia în considerare, de exemplu, mobilitatea limitată sau provocările reprezentate de procedurile birocratice de finanțare;

| AN. | întrucât, deși participarea femeilor la SICC este ridicată, discriminarea de gen este încă ridicată, alături de lipsa accesului, discrepanțe de gen în remunerare și obstacole în calea reprezentării și vizibilității; întrucât femeile ocupă rareori roluri creative esențiale sau funcții de decizie în instituțiile culturale; întrucât artistele sunt adesea reduse la tăcere și supuse unor critici disproporționate ca urmare a muncii lor, iar femeile și artiștii LGBTIQ+ sunt expuși unui risc mai mare de a deveni ținta unor atacuri sau de a se confrunta cu restricții; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, deși participarea femeilor la SICC este ridicată, discriminarea de gen este încă ridicată, alături de lipsa accesului, discrepanțe de gen în remunerare și obstacole în calea reprezentării și vizibilității; întrucât femeile ocupă rareori roluri creative esențiale sau funcții de decizie în instituțiile culturale; întrucât artistele sunt adesea reduse la tăcere și supuse unor critici disproporționate ca urmare a muncii lor, iar femeile și artiștii LGBTIQ+ sunt expuși unui risc mai mare de a deveni ținta unor atacuri sau de a se confrunta cu restricții;

| AO. | întrucât artiștii și profesioniștii din domeniul cultural care provin din grupuri marginalizate, inclusiv femeile, tinerii, reprezentanții minorităților rasiale, etnice și geografice, persoanele care provin din medii socioeconomice vulnerabile, persoanele cu dizabilități și persoanele LGBTIQ+, au un acces mai redus la cariere în domeniul artistic și cultural și au puține oportunități de a avea cariere pe termen lung în acest sector; întrucât impactul pandemiei de COVID-19 a fost deosebit de puternic asupra femeilor și a exacerbat obstacolele deja existente în ceea ce privește accesul, remunerarea egală, reprezentarea și vizibilitatea în cadrul SICC cu care se confruntă; |
| --- | --- |

AO.

întrucât artiștii și profesioniștii din domeniul cultural care provin din grupuri marginalizate, inclusiv femeile, tinerii, reprezentanții minorităților rasiale, etnice și geografice, persoanele care provin din medii socioeconomice vulnerabile, persoanele cu dizabilități și persoanele LGBTIQ+, au un acces mai redus la cariere în domeniul artistic și cultural și au puține oportunități de a avea cariere pe termen lung în acest sector; întrucât impactul pandemiei de COVID-19 a fost deosebit de puternic asupra femeilor și a exacerbat obstacolele deja existente în ceea ce privește accesul, remunerarea egală, reprezentarea și vizibilitatea în cadrul SICC cu care se confruntă;

| AP. | întrucât libertatea de exprimare și libertatea artelor, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, sunt în prezent amenințate în mai multe state membre ca urmare a interferenței statului și a restricțiilor motivate politic și sunt uneori frânate de utilizarea legislației antiterorism sau de acuzația că anumite lucrări artistice insultă sentimente religioase sau simboluri naționale sau sunt considerate ca fiind ofensatoare sau inadecvate, conducând astfel și la cazuri de autocenzură; |
| --- | --- |

AP.

întrucât libertatea de exprimare și libertatea artelor, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, sunt în prezent amenințate în mai multe state membre ca urmare a interferenței statului și a restricțiilor motivate politic și sunt uneori frânate de utilizarea legislației antiterorism sau de acuzația că anumite lucrări artistice insultă sentimente religioase sau simboluri naționale sau sunt considerate ca fiind ofensatoare sau inadecvate, conducând astfel și la cazuri de autocenzură;

| AQ. | întrucât situația programelor naționale de ajutor din timpul crizei, în special ajutorul acordat lucrătorilor din SICC care nu se încadrează în definițiile naționale ale artiștilor, inclusiv, dar fără a se limita la aceștia, liber-profesioniști precum scriitorii și autorii, a fost și continuă să fie fragmentată; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât situația programelor naționale de ajutor din timpul crizei, în special ajutorul acordat lucrătorilor din SICC care nu se încadrează în definițiile naționale ale artiștilor, inclusiv, dar fără a se limita la aceștia, liber-profesioniști precum scriitorii și autorii, a fost și continuă să fie fragmentată;

| AR. | întrucât, având în vedere consecințele pandemiei, o întreagă generație de tineri artiști și lucrători din domeniul cultural vor întâmpina dificultăți în găsirea unui loc de muncă în sectorul cultural sau la înscrierea în învățământul superior în domeniul artelor ca urmare a restrângerii oportunităților; întrucât artiști cu vârsta sub 30 de ani sunt mult mai expuși riscului de a deveni șomeri, de a accepta să presteze muncă neplătită și de a fi supuși unor condiții abuzive de muncă, cum ar fi neplata salariilor și contracte de muncă precare; |
| --- | --- |

AR.

întrucât, având în vedere consecințele pandemiei, o întreagă generație de tineri artiști și lucrători din domeniul cultural vor întâmpina dificultăți în găsirea unui loc de muncă în sectorul cultural sau la înscrierea în învățământul superior în domeniul artelor ca urmare a restrângerii oportunităților; întrucât artiști cu vârsta sub 30 de ani sunt mult mai expuși riscului de a deveni șomeri, de a accepta să presteze muncă neplătită și de a fi supuși unor condiții abuzive de muncă, cum ar fi neplata salariilor și contracte de muncă precare;

1.

invită insistent Comisia și statele membre să recunoască valoarea intrinsecă a culturii, precum și rolul fundamental al culturii pentru societate, pentru dezvoltarea sa, pentru binele nostru, pentru economie și pentru capacitatea de incluziune, precum și să traducă această recunoaștere în susținere financiară și structurală continuă;

2.

regretă că activitatea culturală a fost adesea considerată ca fiind neesențială; reamintește că cultura joacă un rol esențial în societatea noastră, cu atât mai mult în timpul unei crize, și solicită, prin urmare, redeschiderea tuturor spațiilor culturale cât mai curând; recunoaște că, pentru ca sectorul cultural și creativ să poată face față provocărilor actuale, este esențial nu doar să se acorde un sprijin imediat și să se ia toate măsurile de urgență necesare, dar și să se reflecteze la o relansare în bune condiții a acestui sector vital, oferind sprijin structural nu numai prin programe de inovare și resurse bugetare, ci și prin oportunități de învățare în acest domeniu pentru generația tânără;

3.

solicită Comisiei să dezvolte și să consolideze în continuare cadrul de politică industrială pentru ecosistemul SICC într-o strategie coerentă, competitivă și pe termen lung pentru a stimula competitivitatea acestora, valoarea lor strategică pentru economia europeană și modul de viață european, și pentru a le permite să își valorifice potențialul în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și creșterea economică; subliniază potențialul SICC în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și reindustrializarea și, în special, remarcă oportunitățile în creștere create de mediul digital pentru tineret în SICC;

4.

solicită Comisiei și statelor membre să includă SICC în toate instrumentele financiare de sprijin, precum InvestEU și NextGenerationEU; subliniază importanța canalizării acestor resurse pe baza particularităților diferitelor sectoare și a dimensiunilor potențialilor beneficiari, pentru a asigura soluții compatibile care să nu creeze inegalități suplimentare în cadrul UE;

5.

invită statele membre și Comisia să recunoască valoarea adăugată europeană a cooperării transfrontaliere și să elimine toate obstacolele din calea unei mobilități transfrontaliere sustenabile și incluzive în UE și în țările terțe pentru artiști și profesioniștii din domeniul cultural;

6.

invită Comisia și statele membre să ofere autorilor, artiștilor interpreți sau executanți, altor profesioniști din domeniul creativ și lucrătorilor din SICC informații clare și orientări privind oportunitățile de mobilitate și să revizuiască, dacă este necesare, cerințele administrative în toate statele membre, inclusiv în ceea ce privește vizele, impozitarea, securitatea socială, accesul la formare și recunoașterea diplomelor din învățământul artistic, inclusiv a educației și formării profesionale și a diplomelor universitare, în vederea simplificării și unificării accesului la acestea, precum și cu privire la programele și fondurile Uniunii care îi pot ajuta, cum ar fi „Europa creativă”, inclusiv cele care nu sunt direcționate direct sau specific către SICC; solicită programe specifice destinate mobilității tinerilor creatori și inovatori, pentru a promova schimburile și inovarea în domeniile culturii și creativității;

7.

salută înființarea ghișeelor de informare privind mobilitatea pentru a oferi asistență artiștilor și profesionaliștilor din domeniul culturii și pentru a sprijini o mobilitate sustenabilă; invită toate statele membre să creeze cel puțin un astfel de ghișeu de informare privind mobilitatea pentru a oferi sprijin gratuit și adaptat artiștilor și lucrătorilor din domeniile culturale și creative; recomandă Comisiei să ofere informații coerente și mai cuprinzătoare cu privire la mobilitate, adaptate lucrătorilor culturali transfrontalieri, precum și autorilor, artiștilor interpreți sau executanți și creatorilor, prin inițiative cum ar fi seturile de instrumente actualizate sau manualele;

8.

invită Comisia să ofere informații clare artiștilor cu privire la problemele de mobilitate specifice relațiilor UE-Regatul Unit;

9.

condamnă faptul că majoritatea statelor membre nu au pus în aplicare Directiva (UE) 2019/790 privind drepturile de autor și piața unică digitală la timp, înainte de termenul-limită din 7 iunie 2021; regretă că Comisia a publicat orientările doar cu trei zile înainte de termenul de punere în aplicare; consideră că acest lucru demonstrează necesitatea unui regulament care să acopere și chestiunile procedurale;

10.

încurajează statele membre să permită profesioniștilor din domeniul cultural și creativ deducerea fiscală a cheltuielilor de afaceri legate de activitatea lor artistică, precum și a costurilor aferente echipamentelor sau formării (perfecționare și recalificare);

11.

subliniază necesitatea unor date și statistici detaliate, defalcate după sex și comparabile privind ocuparea forței de muncă și veniturile din activități culturale în cadrul SICC;

12.

încurajează o mai mare sinergie între sectorul cultural și cel educațional și promovarea unei participări mai ample a școlilor și instituțiilor artistice și culturale la activitățile din cadrul programului Erasmus+ și la alte acțiuni din cadrul programelor UE, atât pentru cursanți, cât și pentru profesori; invită statele membre să includă și să promoveze integral accesul la educația artistică, la formarea profesională și educațională și la calificările academice, ca parte a unei abordări holistice pentru redresarea SICC și a societății în ansamblu; remarcă importanța asigurării accesului la învățare și la formare pe tot parcursul vieții, la perfecționare și la recalificare, printre altele prin programe de mentorat, precum și prin elaborarea unor materiale de formare la nivelul UE pentru tranziția de la educație la piața muncii în domeniul cultural și creativ;

13.

solicită statelor membre să transpună Directiva (UE) 2019/790 privind drepturile de autor pe piața unică digitală, punând un accent puternic pe protecția operelor din domeniul cultural și creativ și a creatorilor lor și, în special, să garanteze o remunerare echitabilă, adecvată și proporțională a autorilor și artiștilor interpreți sau executanți; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare efectivă a acestor principii esențiale;

14.

subliniază importanța licențelor teritoriale în modelul de afaceri al majorității entităților SICC; reamintește evaluarea la jumătatea perioadei realizată de Comisie cu privire la regulamentul privind geoblocarea nejustificată; subliniază necesitatea ca, înainte de a lua în considerare orice măsuri ulterioare, să se țină seama de vocile titularilor de drepturi în orice discuție privind conținutul protejat prin drepturi de autor; reamintește că veniturile provenite din drepturile de autor reprezintă nucleul remunerării echitabile nu doar a artiștilor și a creatorilor, dar și a multor actori mici din cadrul SICC; reamintește că orice schimbare drastică în acest domeniu ar putea avea consecințe dramatice pentru mulți dintre ei;

15.

regretă că transpunerea la nivel național a Directivelor (UE) 2019/790 și (UE) 2019/789 (12) este destul de întârziată, și doar câteva state membre valorifică posibilitatea prevăzută la articolul 18 de a crea mecanisme de remunerare adecvate; invită insistent statele membre să transpună articolul 18 din Directiva (UE) 2019/790 în mecanisme eficace de remunerare;

16.

solicită Comisiei să promoveze gestionarea colectivă a drepturilor în punerea în aplicare a directivelor recent adoptate privind drepturile de autor, precum și în inițiativele sale viitoare de asigurare a unei remunerații echitabile pentru creatori și a unui acces public pe scară largă la operele culturale și creative;

17.

îndeamnă Comisia să concretizeze efectiv inițiativele privind egalitatea de gen, incluziunea și integrarea în domeniul culturii și al audiovizualului prin intermediul programului „Europa creativă” și să monitorizeze rezultatele;

18.

invită Comisia să evalueze impactul platformelor de streaming muzical în Europa, pentru a asigura transparența algoritmilor lor de recomandare, întrucât aceștia determină în mare măsură conținutul pe care consumatorii îl ascultă și îl văd în listele de redare și în interfețele cu utilizatorul ale serviciilor, precum și să analizeze posibilitatea introducerii unor obligații pozitive pentru a promova diversitatea culturală și descoperirea operelor europene în serviciile lor;

19.

condamnă cu fermitate stereotipurile, sexismul și hărțuirea sexuală în cadrul SICC;

20.

salută inițiativele unor state membre de a încuraja egalitatea de gen în procesul de selecție pentru ocuparea unor poziții mai înalte în instituțiile culturale publice;

21.

recunoaște rolul crucial al culturii și al artelor în promovarea diversității culturale și a societăților incluzive și în combaterea tuturor tipurilor de discriminare;

22.

subliniază că actuala pandemie a evidențiat importanța sferei digitale și a amplificat dependența artiștilor și a utilizatorilor de platformele digitale dominante; subliniază, în acest sens, necesitatea unei mai mari transparențe; reamintește că, pentru unii artiști și creatori care depindeau de evenimente publice, această schimbare de paradigmă economică reprezintă o provocare în ceea ce privește stabilitatea veniturilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în acest nou model de afaceri, mulți artiști și creatori nu pot obține același nivel de venituri întrucât practica platformelor dominante sau mari de streaming de a impune clauze de cesionare a drepturilor în schimbul unei plăți fixe îi privează pe autori de redevențele lor și împiedică remunerarea adecvată și proporțională a creatorilor; solicită, prin urmare, Comisiei să evalueze situația și să ia măsuri concrete pentru a se asigura că veniturile sunt redistribuite corespunzător și echitabil tuturor creatorilor, artiștilor și titularilor de drepturi;

23.

salută evaluarea inițială de impact realizată de Comisie și recenta consultare publică privind negocierile colective pentru lucrătorii independenți, care examinează posibilitatea de a elimina obstacolele din dreptul concurenței care frânează negocierile colective pentru lucrătorii independenți și liber-profesioniști; invită insistent, în acest sens, Comisia să adopte o perspectivă cât mai largă, pentru a asigura accesul la negocierile colective pentru toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă individuală, inclusiv artiștii și lucrătorii din sectorul cultural; invită Comisia să evalueze în continuare normele actuale privind ajutoarele de stat și aplicarea acestora în cazul SICC, precum și eventuala necesitate a unei adaptări; invită statele membre să recunoască dreptul de asociere în cazul tuturor lucrătorilor din SICC și să promoveze negocierile colective;

24.

subliniază că formele atipice de angajare (contracte cu fracțiune de normă și contracte pe perioadă determinată, munca temporară și activitățile independente cu dependență economică) sunt frecvente în domeniul media și al culturii, conducând adesea la situații de muncă precare pentru artiști și profesioniștii din domeniul culturii; subliniază necesitatea stringentă de a îmbunătăți condițiile de muncă din SICC; încurajează statele membre să utilizeze convergența ascendentă pentru a stabili standarde minime, în cazul artiștilor și lucrătorilor din sectorul culturii, în privința condițiilor de muncă, a renumerației echitabile și a securității sociale, recunoscând totodată caracteristicile speciale ale SICC, cum ar fi munca sezonieră și natura nemonetizabilă a creativității;

25.

solicită Comisiei să propună un statut european al artiștilor, stabilind un cadru comun privind condițiile de muncă și standarde minime comune în toate statele membre, respectând totodată pe deplin responsabilitățile statelor membre și ale UE în ceea ce privește piața forței de muncă și politica în domeniul culturii, prin adoptarea sau aplicarea unor orientări coerente și cuprinzătoare în ceea ce privește, printre altele, contractele, mijloacele de reprezentare și gestiune colectivă, securitatea socială, asigurările de sănătate și de șomaj, sistemul de pensii, impozitarea directă și indirectă, barierele netarifare și asimetriile de informare; salută, în acest sens, viitoarele discuții între statele membre în cadrul MDC cu privire la statutul artiștilor ca un prim pas în această direcție; solicită înființarea unui grup de lucru în cadrul MDC pentru a facilita schimbul de bune practici între statele membre, precum și monitorizarea progreselor în ceea ce privește ameliorarea condițiilor de muncă ale artiștilor;

26.

solicită Comisiei să identifice definițiile existente ale artiștilor și lucrătorilor din domeniul cultural din statele membre, cu scopul de a dezvolta o înțelegere comună care să se reflecte în elaborarea politicilor și în statisticile culturale din UE; ia act de faptul că o astfel de definiție ar trebui să țină seama de natura orientată spre procese a operelor culturale și să recunoască intensitatea muncii din diferitele etape ale procesului creativ; consideră că o astfel de definiție ar trebui, de asemenea, să fie aliniată la Recomandarea UNESCO din 1980 privind statutul artiștilor;

27.

solicită o mai mare portabilitate transfrontalieră și recunoașterea competențelor, calificărilor și diplomelor culturale și creative pentru a facilita mobilitatea persoanelor care lucrează în SICC;

28.

solicită statelor membre și Comisiei să sprijine programele și inițiativele de formare profesională pentru dezvoltarea carierei tuturor autorilor, artiștilor interpreți sau executanți și creatorilor culturali și, în special, să îi sprijine în dobândirea de competențe digitale, antreprenoriale și de altă natură, pentru a beneficia de oportunitățile digitale de a-și promova operele și de a colabora cu alți artiști;

29.

solicită insistent tuturor statelor membre să-și îndeplinească responsabilitatea și obligația de a promova și a apăra libertatea artistică, pentru a susține dreptul fundamental la libertatea de exprimare și pentru ca cetățenii UE să poată beneficia liber de creația artistică și să poată participa la cultură; cere insistent Comisiei să sancționeze statele membre care nu-și respectă obligațiile; invită Comisia să aprofundeze cercetarea pe această temă și să elaboreze o foaie de parcurs pentru o mai bună protecție a libertății de exprimare artistică în Europa; invită statele membre să stabilească în comun un dialog structurat între artiști, experți juridici și părțile interesate relevante pentru a determina standarde comune pentru libertatea de exprimare artistică și pentru a elabora și a pune în aplicare orientări relevante;

30.

salută concluziile recente ale Consiliului privind redresarea, reziliența și sustenabilitatea SICC, în special în ceea ce privește solicitarea referitoare la o piață a forței de muncă echitabilă și sustenabilă și la o protecție socială pentru profesioniștii din SICC, precum și la necesitatea de a garanta veniturile artiștilor; solicită statelor membre să depună eforturi pentru punerea rapidă în aplicare a acestor concluzii;

31.

invită statele membre să asigure accesul deplin al artiștilor și al lucrătorilor din domeniul culturii la sisteme de protecție socială de bază, indiferent de statutul lor profesional, inclusiv accesul la indemnizație de șomaj, asigurare medicală și pensii; îndeamnă statele membre și Comisia să ia măsuri specifice pentru diferitele categorii de profesii creative cu scopul de a combate fluctuația veniturilor, neplata muncii și nesiguranța locului de muncă și de a le garanta un standard minim de venit;

32.

invită statele membre să țină seama corespunzător de situația unică a artiștilor din grupurile marginalizate la elaborarea tuturor politicilor, programelor și activităților de finanțare relevante și să elimine toate obstacolele din calea realizării egalității de gen în acest sector, în special prin introducerea unor măsuri care să permită accesul, participarea și reprezentarea egală a tuturor lucrătorilor și artiștilor din domeniul culturii;

33.

invită statele membre să crească sprijinul acordat SICC prin majorarea investițiilor publice și încurajarea investițiilor private și a parteneriatelor public-privat în SICC; solicită statelor membre să asigure un acces mai simplu la finanțare pentru artiști și pentru toți creatorii de cultură;

34.

invită statele membre să diversifice sursele de sprijin pentru SICC și să se asigure că nu vor fi aplicate reduceri financiare și diminuarea fondurilor existente, întrucât sectorul se confruntă în continuare cu consecințele ultimelor reduceri;

35.

invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul la subvenții și împrumuturi publice, prin reducerea sarcinilor administrative în toate etapele depunerii cererilor și raportării, precum și să asigure transparența; subliniază necesitatea de a promova sinergii între toate schemele de finanțare relevante ale UE, cu sume specifice dedicate sectorului cultural și creativ, cum ar fi Orizont Europa, Europa creativă, InvestEU, Europa digitală, fondurile politicii de coeziune și Mecanismul de redresare și reziliență, care să fie exploatate pentru a susține mai bine artiștii și lucrătorii din domeniul cultural și pentru a oferi surse de finanțare noi, accesibile și, acolo unde este posibil, regulate;

36.

subliniază importanța direcționării unei proporții adecvate a măsurilor de redresare economică către SICC; își reiterează apelul către Comisie și statele membre de a include cultura în planurile naționale de redresare și reziliență și de a aloca culturii cel puțin 2 % din pachetul bugetar al Mecanismului de redresare și reziliență, prin măsuri concrete și incluzive, care să fie accesibile tuturor, fără a lăsa pe nimeni în urmă; este alarmat de faptul că, în unele state membre, planurile prezentate par să aloce un procent mai mic de finanțare, sau deloc, pentru aceste sectoare; solicită Comisiei să publice date privind sumele și scopul fondurilor alocate în cadrul planurilor, pentru a asigura transparența și a facilita supravegherea democratică;

37.

reiterează că este important să se ofere sprijin tuturor sectoarelor culturale, inclusiv profesiilor din domeniul medierii culturale, care joacă un rol esențial prin faptul că sunt o interfață între public și opera artistică sau patrimoniu, asigurând astfel accesul la cultură și diseminarea culturii pentru un public larg;

38.

subliniază că SICC sunt sectoarele care au fost primele și cel mai grav afectate de pandemie și ultimele care se vor redresa, iar redresarea lor, având în vedere restricțiile de capacitate impuse evenimentelor și spațiilor culturale, va fi probabil încă și mai lentă; subliniază că redresarea SICC trebuie să se realizeze concomitent cu tranziția către sustenabilitatea sectorului; invită Comisia și statele membre să sprijine redresarea pe termen scurt a întregului ecosistem cultural și să crească reziliența, competitivitatea și inovarea în SICC pe termen lung, precum și să consolideze aceste sectoare oferind un sprijin echitabil și structurat tuturor, și în special celor mai vulnerabili actori, precum și să stimuleze crearea de oportunități pentru artiști, autori, interpreți, lucrători în domeniul culturii și profesioniști ai medierii culturale, susținând cooperarea între diferitele discipline și asigurând o monitorizare cuprinzătoare a situației socioeconomice din SICC cu ajutorul Cadrului european pentru condițiile de muncă, pentru a face față cât mai bine pe viitor unor eventuale crize majore și pentru a susține aceste sectoare în tranziția digitală și în cea ecologică;

39.

subliniază că orice acțiune pentru sprijinirea SICC în vederea redresării nu ar trebui să vizeze doar redresarea economică, ci și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul culturii, pentru perfecționarea și recalificarea lucrătorilor lor, astfel încât să poată fi activi în era și în lumea digitală, precum și pentru investiții în puterea de inovare ecologică a SICC, care sunt vectori ai sustenabilității, fiind cele care adoptă și facilitează de timpuriu tehnologiile revoluționare necesare pentru combaterea schimbărilor climatice; subliniază provocările generate de digitalizarea SICC și, prin urmare, necesitatea reexaminării și a reformării constante a modelelor de afaceri pentru a dezvolta soluții orientate spre piață bazate pe date masive, cloud computing, TIC, inteligență artificială și rolul puternic al platformelor de internet; subliniază că este important ca titularii de drepturi din SICC ale UE să aibă acces la date privind audiența și sistemele de recomandare de conținut, iar acestea trebuie să fie transparente; subliniază, prin urmare, importanța finanțării garantate pentru digitalizare, a conservării și a disponibilității online a conținutului cultural și creativ și a patrimoniului nostru cultural european;

40.

solicită Comisiei și statelor membre să colecteze și să facă schimb de date fiabile privind cele mai bune practici și metode de distribuire a ajutorului către SICC; solicită, în plus, schimbul de bune practici privind cele mai eficiente modalități de distribuire a fondurilor pentru redresare pe termen scurt și mediu, pentru a asigura o acoperire maximă a SCC, astfel încât niciun artist sau lucrător din domeniul cultural să nu fie lăsat în urmă;

41.

subliniază importanța remunerării autorilor și artiștilor interpreți sau executanți pentru activitățile online și offline, în special prin promovarea negocierilor colective;

42.

solicită Comisiei să monitorizeze continuu SICC, efectuând studii periodice privind situația artiștilor, pentru a dispune de date exacte, fiabile, actualizate și specifice fiecărui sector la nivel european, în vederea unui proces solid de concepere a politicilor, precum și pentru îmbunătățirea cartografierii SICC și pentru a mai bună pregătire în eventualitatea unor alte crize;

43.

salută faptul că, în timpul crizei, multe ecosisteme culturale ale lucrătorilor și organizațiilor s-au adaptat la noile formate de difuzare digitală, găsind modalități inovatoare de a ajunge la publicul lor; subliniază, cu toate acestea, că implicarea în sfera digitală nu ar trebui să înlocuiască experiențele culturale personale;

44.

încurajează promovarea utilizării de noi tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, astfel încât artiștii să poată explora noi modalități de a-și crea și de a-și difuza operele și să beneficieze mai mult de oportunitățile oferite de mediul digital;

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 460, 21.12.2018, p. 12.

1

(2)  JO C 238, 6.7.2018, p. 28.

2

(3)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 223.

3

(4)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

4

(5)  JO L 130, 17.5.2019, p. 92.

5

(6)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

6

(7)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

7

(8)  JO L 107, 26.3.2021, p. 30.

8

(9)  Studiu – „Situația artiștilor și a lucrătorilor culturali și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 1 februarie 2021.

9

(10)  Informare – „Situația artiștilor și a lucrătorilor culturali și redresarea culturală post-COVID-19 în Uniunea Europeană”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 4 mai 2021.

10

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Economia culturală și creativă înainte și după criza provocată de pandemia de COVID-19), ianuarie 2021.

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  Directiva (UE) 2019/789 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a normelor privind exercitarea dreptului de autor și a drepturilor conexe, aplicabile anumitor transmisii online ale organismelor de radiodifuziune și anumitor retransmisii ale programelor de televiziune și radio și de modificare a Directivei 93/83/CEE a Consiliului (JO L 130, 17.5.2019, p. 82).

12

---

Joi 21. oktombrie 2021

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

Transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolele 4, 6, 9, 15 alineatul (3) și 122 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolele 4, 6, 9, 15 alineatul (3) și 122 alineatul (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3 și 35, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3 și 35,

| — | având în vedere Carta socială europeană, care a fost semnată la Torino, la 18 octombrie 1961 și, în special, articolul 11 al acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, care a fost semnată la Torino, la 18 octombrie 1961 și, în special, articolul 11 al acesteia,

| — | având în vedere articolul 31 din Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 31 din Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS),

| — | având în vedere rezoluția adoptată în cadrul sesiunii plenare a celei de-a 72-a Adunări Mondiale a Sănătății din 28 mai 2019, intitulată „Îmbunătățirea transparenței piețelor de medicamente, vaccinuri și alte produse medicale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată în cadrul sesiunii plenare a celei de-a 72-a Adunări Mondiale a Sănătății din 28 mai 2019, intitulată „Îmbunătățirea transparenței piețelor de medicamente, vaccinuri și alte produse medicale”,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind marca Uniunii Europene, (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind marca Uniunii Europene, (1)

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (2),

| — | având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind combaterea pandemiei de COVID-19, în special rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind combaterea pandemiei de COVID-19, în special rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iunie 2020, intitulată „Strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19” (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iunie 2020, intitulată „Strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19” (COM(2020)0245),

| — | având în vedere decizia Comisiei din 18 iunie 2020 privind aprobarea acordului cu statele membre referitor la achiziția de vaccinuri împotriva COVID-19 în numele statelor membre și la procedurile aferente, inclusiv anexa la aceasta (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei din 18 iunie 2020 privind aprobarea acordului cu statele membre referitor la achiziția de vaccinuri împotriva COVID-19 în numele statelor membre și la procedurile aferente, inclusiv anexa la aceasta (C(2020)4192),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special hotărârile acesteia în cauzele C-183/95 și C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special hotărârile acesteia în cauzele C-183/95 și C-221/10 (6),

| — | având în vedere seria de anchete și inițiative ale Ombudsmanului European privind transparența reacției administrației UE la pandemia de COVID-19, (7) |
| --- | --- |

—

având în vedere seria de anchete și inițiative ale Ombudsmanului European privind transparența reacției administrației UE la pandemia de COVID-19, (7)

| — | având în vedere Rezoluția 2361 (2021) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 ianuarie 2021, intitulată „vaccinurile împotriva COVID-19: considerații etice, juridice și practice” (8); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2361 (2021) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 ianuarie 2021, intitulată „vaccinurile împotriva COVID-19: considerații etice, juridice și practice” (8);

| — | având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina, și protocoalele la aceasta (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina, și protocoalele la aceasta (9),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea de vaccinuri împotriva COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea de vaccinuri împotriva COVID-19 (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile 1477/2020, 0062/2021 și 0066/2021 în care sunt exprimate preocupări cu privire la lipsa de transparență a UE în dezvoltarea, achiziția și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile 1477/2020, 0062/2021 și 0066/2021 în care sunt exprimate preocupări cu privire la lipsa de transparență a UE în dezvoltarea, achiziția și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19;

| B. | întrucât, în petițiile primite, se solicită publicarea, în timp util, a tuturor detaliilor din contractele privind vaccinurile împotriva COVID-19 încheiate între Comisie, statele membre și industria farmaceutică, precum și a datelor culese în urma studiilor clinice pe pacienți, și suspendarea temporară a legislației privind brevetele, pentru a permite un acces rapid, echitabil și universal la vaccinuri în toate colțurile lumii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în petițiile primite, se solicită publicarea, în timp util, a tuturor detaliilor din contractele privind vaccinurile împotriva COVID-19 încheiate între Comisie, statele membre și industria farmaceutică, precum și a datelor culese în urma studiilor clinice pe pacienți, și suspendarea temporară a legislației privind brevetele, pentru a permite un acces rapid, echitabil și universal la vaccinuri în toate colțurile lumii;

| C. | întrucât transparența deplină în ceea ce privește toate detaliile privind cercetarea și dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 constituie condiția fundamentală pentru consolidarea încrederii cetățenilor în vaccinuri și în modul în care instituțiile au cheltuit sume uriașe din fonduri publice; întrucât orice lipsă de transparență, în contextul celei mai grave crize de sănătate publică din epoca modernă, constituie o încălcare a dreptului cetățenilor la informare și poate duce la incertitudine, la răspândirea dezinformării și la creșterea riscului de reticență față de vaccinuri, subminând astfel acțiunile rapide și eficace împotriva pandemiei; întrucât transparența constituie un pilon fundamental pentru reușita strategiei UE privind vaccinurile împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

C.

întrucât transparența deplină în ceea ce privește toate detaliile privind cercetarea și dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 constituie condiția fundamentală pentru consolidarea încrederii cetățenilor în vaccinuri și în modul în care instituțiile au cheltuit sume uriașe din fonduri publice; întrucât orice lipsă de transparență, în contextul celei mai grave crize de sănătate publică din epoca modernă, constituie o încălcare a dreptului cetățenilor la informare și poate duce la incertitudine, la răspândirea dezinformării și la creșterea riscului de reticență față de vaccinuri, subminând astfel acțiunile rapide și eficace împotriva pandemiei; întrucât transparența constituie un pilon fundamental pentru reușita strategiei UE privind vaccinurile împotriva COVID-19;

| D. | întrucât Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) pune în aplicare măsuri excepționale pentru a maximiza transparența activităților sale de reglementare a tratamentelor și vaccinurilor împotriva COVID-19, care sunt aprobate sau sunt în curs de evaluare, inclusiv publicarea rapoartelor despre studiile clinice transmise EMA în cererile de autorizare a introducerii pe piață; întrucât măsurile puse în aplicare de EMA au scopul de a răspunde interesului ridicat pentru informațiile despre medicamentele împotriva COVID-19 și de a sprijini cercetarea la nivel mondial în acest domeniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) pune în aplicare măsuri excepționale pentru a maximiza transparența activităților sale de reglementare a tratamentelor și vaccinurilor împotriva COVID-19, care sunt aprobate sau sunt în curs de evaluare, inclusiv publicarea rapoartelor despre studiile clinice transmise EMA în cererile de autorizare a introducerii pe piață; întrucât măsurile puse în aplicare de EMA au scopul de a răspunde interesului ridicat pentru informațiile despre medicamentele împotriva COVID-19 și de a sprijini cercetarea la nivel mondial în acest domeniu;

| E. | întrucât, în primele două trimestre ale anului 2021, companiile farmaceutice nu și-au îndeplinit angajamentele privind livrarea vaccinurilor, ceea ce a provocat întârzieri semnificative în procesul de vaccinare din statele membre, reprezentând, prin aceasta, o amenințare gravă la adresa sănătății publice; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în primele două trimestre ale anului 2021, companiile farmaceutice nu și-au îndeplinit angajamentele privind livrarea vaccinurilor, ceea ce a provocat întârzieri semnificative în procesul de vaccinare din statele membre, reprezentând, prin aceasta, o amenințare gravă la adresa sănătății publice;

| F. | întrucât transparența în achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 constituie baza cooperării în materie de vaccinuri în Europa; |
| --- | --- |

F.

întrucât transparența în achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 constituie baza cooperării în materie de vaccinuri în Europa;

| G. | întrucât peste 200 000 de cetățeni au sprijinit deja inițiativa cetățenească europeană „No Profit on Pandemic”, care solicită ca „datele privind costurile de producție, contribuțiile publice și eficacitatea și siguranța vaccinurilor și a medicamentelor să fie publice, iar contractele dintre autoritățile publice și companiile farmaceutice să fie făcute publice”; |
| --- | --- |

G.

întrucât peste 200 000 de cetățeni au sprijinit deja inițiativa cetățenească europeană „No Profit on Pandemic”, care solicită ca „datele privind costurile de producție, contribuțiile publice și eficacitatea și siguranța vaccinurilor și a medicamentelor să fie publice, iar contractele dintre autoritățile publice și companiile farmaceutice să fie făcute publice”;

| H. | întrucât modul în care este gestionată pandemia de COVID-19 reprezintă un test al încrederii pentru toate statele membre și instituțiile UE, care va influența reacția la posibilele urgențe sanitare publice pe viitor; |
| --- | --- |

H.

întrucât modul în care este gestionată pandemia de COVID-19 reprezintă un test al încrederii pentru toate statele membre și instituțiile UE, care va influența reacția la posibilele urgențe sanitare publice pe viitor;

| I. | întrucât Comisia și statele membre sunt obligate să colaboreze cât mai deschis posibil și cât mai aproape cu putință de cetățeni atunci când negociază contractele pentru vaccinurile împotriva COVID-19 cu întreprinderile farmaceutice; întrucât Comisia refuză să divulge numele experților sau chiar numele celor șapte state membre reprezentate în echipa comună de negociere; întrucât responsabilitatea democratică reprezintă o condiție prealabilă, dacă se dorește ca strategia UE privind vaccinarea să joace un rol eficient și credibil în eforturile mondiale de vaccinare; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia și statele membre sunt obligate să colaboreze cât mai deschis posibil și cât mai aproape cu putință de cetățeni atunci când negociază contractele pentru vaccinurile împotriva COVID-19 cu întreprinderile farmaceutice; întrucât Comisia refuză să divulge numele experților sau chiar numele celor șapte state membre reprezentate în echipa comună de negociere; întrucât responsabilitatea democratică reprezintă o condiție prealabilă, dacă se dorește ca strategia UE privind vaccinarea să joace un rol eficient și credibil în eforturile mondiale de vaccinare;

| J. | întrucât societatea este expusă la dezinformare și întrucât, adesea, sunt furnizate informații contradictorii și înșelătoare cu privire la achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

J.

întrucât societatea este expusă la dezinformare și întrucât, adesea, sunt furnizate informații contradictorii și înșelătoare cu privire la achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19;

| K. | întrucât Comisia și statele membre au publicat doar versiuni parțiale ale acordurilor preliminare de achiziții și ale contractelor de achiziții, informațiile esențiale fiind ocultate sau eliminate, generând o inutilă lipsă de transparență și de încredere în societate; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia și statele membre au publicat doar versiuni parțiale ale acordurilor preliminare de achiziții și ale contractelor de achiziții, informațiile esențiale fiind ocultate sau eliminate, generând o inutilă lipsă de transparență și de încredere în societate;

| L. | întrucât cetățenii europeni au dreptul de a primi informații reale și autentice cu privire la gestionarea pandemiei și la combaterea COVID-19 din partea instituțiilor europene și din alte surse oficiale; întrucât toate autoritățile europene sunt obligate să furnizeze aceste informații; |
| --- | --- |

L.

întrucât cetățenii europeni au dreptul de a primi informații reale și autentice cu privire la gestionarea pandemiei și la combaterea COVID-19 din partea instituțiilor europene și din alte surse oficiale; întrucât toate autoritățile europene sunt obligate să furnizeze aceste informații;

| M. | întrucât UE a finanțat o bună parte din activitățile de cercetare și dezvoltare a vaccinurilor, a facilitat activitatea companiilor farmaceutice, prin investiții și plăți în avans pentru a reduce riscurile suportate de acestea, a acordat autorizare condiționată, a sprijinit capacitatea de producție și a cumpărat vaccinuri cu banii publici; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE a finanțat o bună parte din activitățile de cercetare și dezvoltare a vaccinurilor, a facilitat activitatea companiilor farmaceutice, prin investiții și plăți în avans pentru a reduce riscurile suportate de acestea, a acordat autorizare condiționată, a sprijinit capacitatea de producție și a cumpărat vaccinuri cu banii publici;

| N. | întrucât CJUE recunoaște ca principiu general faptul că protecția sănătății publice trebuie să prevaleze fără echivoc în fața considerentelor de ordin economic; |
| --- | --- |

N.

întrucât CJUE recunoaște ca principiu general faptul că protecția sănătății publice trebuie să prevaleze fără echivoc în fața considerentelor de ordin economic;

| O. | întrucât Comisia trebuie să informeze Parlamentul în mod adecvat și eficient cu privire la toate aspectele implicațiilor bugetare legate de cercetarea, dezvoltarea, negocierea, distribuirea și utilizarea în UE a vaccinurilor împotriva COVID-19, astfel încât Parlamentul să-și poată exercita pe deplin datoria de a controla execuția bugetului UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia trebuie să informeze Parlamentul în mod adecvat și eficient cu privire la toate aspectele implicațiilor bugetare legate de cercetarea, dezvoltarea, negocierea, distribuirea și utilizarea în UE a vaccinurilor împotriva COVID-19, astfel încât Parlamentul să-și poată exercita pe deplin datoria de a controla execuția bugetului UE;

| P. | întrucât majoritatea companiilor farmaceutice care au participat la strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 nu au prezentat încă datele studiilor clinice pe pacienți și întrucât aceste date nu vor fi publicate decât între mijlocul anului 2022 și sfârșitul anului 2023; |
| --- | --- |

P.

întrucât majoritatea companiilor farmaceutice care au participat la strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 nu au prezentat încă datele studiilor clinice pe pacienți și întrucât aceste date nu vor fi publicate decât între mijlocul anului 2022 și sfârșitul anului 2023;

| Q. | întrucât, în urma unei anchete de șase luni (10) legată de performanța Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, Ombudsmanul European a constatat lacune în practicile ECDC în materie de transparență, inclusiv în datele care stau la baza evaluărilor riscurilor și a interacțiunilor sale cu parteneri internaționali, cum ar fi OMS și Centrul chinez de prevenire și control al bolilor; întrucât Ombudsmanul a făcut o serie de propuneri pentru a permite un control public și o mai bună înțelegere a activității ECDC în ceea ce privește vaccinurile împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în urma unei anchete de șase luni (10) legată de performanța Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, Ombudsmanul European a constatat lacune în practicile ECDC în materie de transparență, inclusiv în datele care stau la baza evaluărilor riscurilor și a interacțiunilor sale cu parteneri internaționali, cum ar fi OMS și Centrul chinez de prevenire și control al bolilor; întrucât Ombudsmanul a făcut o serie de propuneri pentru a permite un control public și o mai bună înțelegere a activității ECDC în ceea ce privește vaccinurile împotriva COVID-19;

| R. | întrucât confidențialitatea prețurilor pentru achiziționarea medicamentelor constituie o practică care poate duce la fragmentarea pieței interne la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât confidențialitatea prețurilor pentru achiziționarea medicamentelor constituie o practică care poate duce la fragmentarea pieței interne la nivelul statelor membre;

| S. | întrucât accelerarea ratei de vaccinare la nivel mondial împotriva COVID-19 ar trebui considerată o prioritate în domeniul sănătății publice; întrucât ritmul actual este insuficient pentru a preveni agravarea pandemiei, din cauza variantelor mai contagioase ale COVID-19 și a apariției altora noi și chiar mai periculoase, care ar putea eluda protecția imunitară conferită de vaccinurile existente împotriva COVID-19, |
| --- | --- |

S.

întrucât accelerarea ratei de vaccinare la nivel mondial împotriva COVID-19 ar trebui considerată o prioritate în domeniul sănătății publice; întrucât ritmul actual este insuficient pentru a preveni agravarea pandemiei, din cauza variantelor mai contagioase ale COVID-19 și a apariției altora noi și chiar mai periculoase, care ar putea eluda protecția imunitară conferită de vaccinurile existente împotriva COVID-19,

1.

atrage atenția asupra importanței unui răspuns comun, rapid și eficace la pandemia de COVID-19 în cadrul Uniunii Europene și la nivelul comunității mondiale și recunoaște responsabilitatea deosebită ce îi revine UE în asigurarea unui acces echitabil și universal la vaccinurile împotriva COVID-19;

2.

își exprimă profundul regret față de lipsa de transparență a Comisiei, a statelor membre și a companiilor farmaceutice în privința dezvoltării, achiziției și distribuirii vaccinurilor împotriva COVID-19, în special în contextul încălcărilor permanente ale contractelor semnate;

3.

subliniază limitările la care a fost supus Parlamentul, în calitate de colegiuitor, din cauza opacității strategiei privind vaccinurile adoptate de Comisie, care a împiedicat Parlamentul să poată exercita un control efectiv asupra procesului de achiziționare și distribuire a vaccinurilor, anulând capacitatea sa de a controla aplicarea corectă a bugetului Uniunii;

4.

subliniază necesitatea de a consolida dialogul cu cetățenii pentru a înțelege mai bine preocupările și îndoielile lor reale cu privire la vaccinare; invită Comisia să își îmbunătățească comunicarea cu publicul despre strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19, clarificând-o, făcând-o transparentă și riguroasă, pentru a respecta dreptul cetățenilor UE de a avea acces la informații legate în mod direct de sănătatea lor, inclusiv criteriile pe baza cărora sunt selectate unele vaccinuri în raport cu altele;

5.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind viitoarele achiziții comune de vaccinuri, cu dispoziții clare privind transparența și repartizarea competențelor între actorii cadrului instituțional al UE și statele membre, precum și privind viitoarele tratamente împotriva COVID-19 și tratamentele „orfane”, în cadrul strategiei farmaceutice pentru Europa; invită Comisia să revizuiască condițiile acordurilor de confidențialitate a prețurilor, pentru a contracara fragmentarea actuală a pieței interne europene;

6.

invită Comisia să dezvăluie numele membrilor din echipele implicate în negocierea acordurilor preliminare de achiziții și a contractelor de achiziții de vaccinuri împotriva COVID-19 cu societățile farmaceutice; solicită Comisiei să își clarifice criteriile de alegere a membrilor echipei de negociere;

7.

îndeamnă Comisia să includă grupul de contact COVID-19 dintre Comisie și Parlament, anunțat de Președintele Comisiei în februarie 2021 (11), în procesul decizional de aprobare a viitoarelor contracte, pentru a crește transparența procesului de negociere; solicită ca acestui grup să-i fie furnizate informații actualizate săptămânal, inclusiv un studiu detaliat al producției, importurilor, exporturilor și previziunilor privind dozele de vaccinuri;

8.

invită Comisia să asigure transparența deplină, publicând integral acordurile preliminare de achiziții și contractele de achiziții, fără întârziere, dezvăluind, printre altele, următoarele informații: valoarea investițiilor publice care au fost alocate dezvoltării vaccinurilor; plățile în avans și după livrare efectuate de Comisie fiecărui dezvoltator de vaccinuri, cu detalii privind distribuirea acestor fonduri între dezvoltarea și producția vaccinurilor; detalii privind repartizarea costurilor între investitorii publici și cei privați în cercetarea, dezvoltarea și producția în domeniul vaccinurilor; numărul de doze furnizate fiecărei țări și a celor care urmează să fie livrate pe trimestru; prețurile pe doză; numărul și localizarea siturilor de producție disponibile; detalii despre acordurile privind viitoarele achiziții suplimentare; regimurile de răspundere și de despăgubire pentru orice prejudiciu potențial cauzat de vaccinuri; sancțiunile în caz de nerespectare a contractului sau de întârziere la livrare; informații privind posibila partajare a drepturilor de proprietate intelectuală, în special dacă Comisia păstrează vreo influență asupra drepturilor de proprietate intelectuală, ca urmare a investițiilor sale inițiale în procesul de dezvoltare a vaccinurilor, precum și orice alte informații conexe care ar putea prezenta interes pentru public; rolul Agenției Europene pentru Medicamente și al autorităților naționale competente în stabilirea dispozițiilor contractuale; detalii privind transferurile de tehnologie și donațiile către țări terțe, precum și orice informații conexe care ar putea prezenta interes pentru public;

9.

invită Comisia să dezvăluie prețurile pe doză ale vaccinului fiecărui producător și să ofere informații detaliate cu privire la strategia sa de achiziții publice, deoarece prețurile vaccinurilor variază foarte mult de la un producător la altul;

10.

invită Comisia să dezvăluie toate detaliile de interes public privind viitoarele contracte de vaccinuri împotriva COVID-19, precum și privind respectarea acestor contracte, precum și a contractelor de achiziționare a altor tehnologii împotriva COVID-19, o condiție prealabilă pentru viitoarele negocieri cu companiile farmaceutice;

11.

critică decizia Comisiei de a nu aplica procedura legislativă ordinară în temeiul articolului 168 din TFUE la înființarea noii Autorități europene de pregătire și reacție în situații de urgență sanitară (HERA), nereușind astfel să o transforme într-o veritabilă agenție independentă, cu mandatul de a proteja interesul public și care să fie controlată la fel de riguros ca și alte agenții ale UE; regretă că această abordare a Comisiei, care a făcut ca Parlamentul să nu fie implicat în supravegherea activității HERA, poate fi privită ca încă un neajuns care a subminat transparența și răspunderea pentru cheltuielile publice și luarea deciziilor în domeniul sănătății publice;

12.

invită Comisia să facă publice orice eventuale încălcări ale contractelor de către companiile farmaceutice, precum și motivele care stau la baza acestora, și să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a sancționa orice posibile încălcări sau întârzieri nejustificate;

13.

invită Comisia să prezinte Parlamentului informații detaliate cu privire la modul în care companiile contractate au utilizat plățile efectuate de UE, inclusiv metodologia de stabilire a cuantumului acestora și mijloacele de control și verificare; invită Comisia să prezinte în detaliu toate implicațiile bugetare ale strategiei UE pentru vaccinurile împotriva COVID-19;

14.

invită Comisia să se asigure că întreprinderile contractate pun la dispoziție, cât mai curând posibil, rezultatele studiilor clinice și protocoalele de cercetare a posibilelor vaccinuri împotriva COVID-19, inclusiv planurile de analiză statistică, studiile clinice și rapoartele în scopul evaluării de către experți științifici independenți, nu doar de experții din cadrul EMA; subliniază că, dacă în timpul studiilor clinice sunt depistate reacții adverse grave și/sau frecvente, aceste evenimente ar trebui comunicate imediat;

15.

invită Comisia să se asigure că întreprinderile contractate publică date din rapoartele de farmacovigilență, în deplină conformitate cu normele privind respectarea datelor cu caracter personal ale pacienților implicați, și să promoveze și să monitorizeze controlul public al reacțiilor adverse care apar în timpul administrării vaccinurilor;

16.

invită Comisia să efectueze cercetări cu privire la corelația dintre nivelul de transparență a contractelor privind vaccinurile, încrederea publicului în strategia UE privind vaccinurile și nivelul de expunere la dezinformare, în vederea abordării cauzelor reticenței față de vaccinare;

17.

invită Comisia să efectueze și să publice o evaluare a strategiei UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 și a comunicării publice aferente, analizând în detaliu toate elementele și formulând recomandări cu privire la un viitor cadru european al achizițiilor comune, în special în ceea ce privește transparența;

18.

solicită Comisiei să continue să dea dovadă de solidaritate cu alte țări din lume, în special cu cele care fac parte din politica de vecinătate, și să sprijine eforturile acestora de prevenire și combatere a virusului COVID-19;

19.

subliniază că Comisia trebuie să garanteze că vaccinurile împotriva COVID-19 sunt considerate un bun public global în beneficiul tuturor, asigurând accesul universal la acestea; subliniază că acest aspect trebuie să se reflecte, de asemenea, în toate contractele conexe semnate cu societățile farmaceutice, incluzând în acest sens cele mai solide garanții că vaccinurile împotriva COVID-19 sunt disponibile, accesibile și la prețuri abordabile; sprijină efortul mondial de a pune vaccinurile, echipamentele și tratamentele împotriva COVID-19 la dispoziția tuturor țărilor, inclusiv a țărilor în curs de dezvoltare; subliniază importanța capitală a transferurilor de tehnologie și a exportului de componente esențiale către țări terțe, pentru a intensifica producția și distribuția vaccinurilor împotriva COVID-19 la nivel mondial, în vederea accelerării ratei de vaccinare în întreaga lume și a evitării unei noi creșteri a deceselor și a spitalizărilor și a răspândirii variantelor de COVID-19; recunoaște că o barieră esențială în calea disponibilității vaccinurilor o reprezintă capacitatea de producție; subliniază importanța cooperării cu societățile care utilizează tehnologia ARMm în vederea creării de noi situri de producție pentru vaccinurile și echipamentele împotriva COVID-19, precum și a creșterii contribuțiilor UE și SUA la inițiativa COVAX, făcând ca toate donațiile per perioadă să fie transparente, pentru a salva vieți în țările care au fost excluse de la distribuirea vaccinurilor;

20.

invită Comisia să se asigure că întreprinderile farmaceutice își partajează cunoștințele și datele prin intermediul Grupului de acces la tehnologia împotriva COVID-19 al Organizației Mondiale a Sănătății (C-TAP) și că acestea utilizează toate opțiunile disponibile de creștere a producției și de distribuție la nivel mondial, inclusiv prin asocierea cu alte întreprinderi în procesele de dezvoltare și distribuție;

21.

este ferm convins că propunerile Ombudsmanului, formulate în urma anchetei strategice OI/3/2020/TE, de îmbunătățire a activității ECDC și a practicilor sale în materie de transparență, trebuie să fie puse în aplicare pe deplin și în mod consecvent, pentru a consolida încrederea publicului în strategia UE de vaccinare împotriva COVID-19, având în vedere rolul-cheie jucat de ECDC în colectarea și publicarea de informații esențiale despre vaccinurile împotriva COVID-19;

22.

invită Comisia să publice și să evalueze strategia mondială a UE în scopul de asigura distribuirea rapidă și echitabilă a vaccinurilor la nivel mondial, inclusiv implicarea sa în inițiativa COVAX, C-TAP și furnizarea transfrontalieră de materiale necesare în producția de vaccinuri, precum și strategia sa de creștere a capacității de producție și criteriile de distribuire a dozelor între țări;

23.

invită Comisia ca, la semnarea viitoarelor contracte cu întreprinderile farmaceutice, să stabilească drept unul dintre obiectivele principale ale UE accesul rapid și echitabil la vaccinuri la nivel mondial, luând în considerare clauzele referitoare la drepturile de proprietate intelectuală și licențele neexclusive, prețurile și cele mai bune eforturi în vederea îmbunătățirii producției și a distribuției vaccinurilor;

24.

invită Comisia să consolideze dialogul, prin intermediul canalelor adecvate, cu țările în curs de dezvoltare, în scopul de a studia și a afla despre provocările și dificultățile cu care se confruntă în producerea de vaccinuri împotriva COVID-19, pentru a le oferi mijloacele necesare care să permită producerea de vaccinuri împotriva COVID-19 pe teritoriile lor și, astfel, a combate mai eficient pandemia la nivel mondial;

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei Europene, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 154, 16.6.2017, p. 1.

1

(2)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

2

(3)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

3

(4)  JO L 117, 5.5.2017, p. 1.

4

(5)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

5

(6)  Hotărârea Curții din 17 iulie 1997, Affish BV / Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, punctul 43, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Affish BV / Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees

Hotărârea Curții (Camera a treia) din 19 aprilie 2012, Artegodan / Comisia, C-221/10 P, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:62010CJ0221&qid=1634215996535&from=EN.

Artegodan / Comisia

(7)  Prezentare generală: https://www.ombudsman.europa.eu/ro/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Ancheta strategică OI/3/2020/TE a Ombudsmanului European cu privire la modul în care ECDC a colectat și a comunicat informații în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19.

10

(11)  Comisia Europeană, discursul președintei von der Leyen în cadrul sesiunii plenare a Parlamentului European cu privire la situația actuală a strategiei UE de vaccinare împotriva COVID-19, 10 februarie 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

O strategie a UE de reducere a emisiilor de metan

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind calitatea aerului înconjurător: Directiva 2004/107/CE și Directiva 2008/50/CE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind calitatea aerului înconjurător: Directiva 2004/107/CE și Directiva 2008/50/CE (6),

| — | având în vedere raportul din 2018 al Agenției Internaționale a Energiei intitulat „The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers” (Viitorul petrochimiei: către materiale plastice și îngrășăminte mai sustenabile), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2018 al Agenției Internaționale a Energiei intitulat „The Future of Petrochemicals: Towards more sustainable plastics and fertilisers” (Viitorul petrochimiei: către materiale plastice și îngrășăminte mai sustenabile),

| — | având în vedere raportul Programului ONU pentru Mediu privind decalajele în materie de emisii, publicat la 26 noiembrie 2019 și primul raport de sinteză al acestuia privind producția de combustibili fosili, din 20 noiembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului ONU pentru Mediu privind decalajele în materie de emisii, publicat la 26 noiembrie 2019 și primul raport de sinteză al acestuia privind producția de combustibili fosili, din 20 noiembrie 2019,

| — | având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 6 mai 2021 intitulat „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Evaluarea globală privind metanul: beneficiile și costurile reducerii emisiilor de metan), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 6 mai 2021 intitulat „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions” (Evaluarea globală privind metanul: beneficiile și costurile reducerii emisiilor de metan),

| — | având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din 18 mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din 18 mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 23 noiembrie 2020 intitulat „Air quality in Europe – 2020 report” (Calitatea aerului în Europa – raport pe 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 23 noiembrie 2020 intitulat „Air quality in Europe – 2020 report” (Calitatea aerului în Europa – raport pe 2020),

| — | având în vedere raportul de evaluare la nivel global a biodiversității și a serviciilor ecosistemice pentru anul 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și raportul atelierului din 2020 privind biodiversitatea și pandemiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare la nivel global a biodiversității și a serviciilor ecosistemice pentru anul 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și raportul atelierului din 2020 privind biodiversitatea și pandemiile,

| — | având în vedere avizul științific din martie 2020 al Grupului consilierilor științifici principali din cadrul Comisiei intitulat „Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good” (Către un sistem alimentar sustenabil: de la hrana ca marfă la hrana ca bun comun), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific din martie 2020 al Grupului consilierilor științifici principali din cadrul Comisiei intitulat „Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good” (Către un sistem alimentar sustenabil: de la hrana ca marfă la hrana ca bun comun),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0277/2021),

| A. | întrucât metanul este un gaz cu efect de seră puternic, de 80 ori mai puternic decât dioxidul de carbon (CO2) pe o perioadă de 20 de ani și, astfel, se află pe locul al doilea în rândul celor mai importante gaze cu efect de seră, fiind, de asemenea, un poluant precursor al ozonului troposferic (O3) și contribuind la aproximativ un sfert din încălzirea globală înregistrată în prezent (7); întrucât metanul reprezintă 10 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră din UE; întrucât direcțiile descrise în Raportul special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), al șaselea raport de evaluare al IPCC și Evaluarea globală privind metanul, realizată de Programul ONU pentru Mediu (UNEP), care limitează încălzirea globală la 1,5 oC fără depășiri sau cu o depășire limitată, implică reduceri importante ale emisiilor de metan; întrucât, potrivit UNEP, reducerea cu până la 45 % a emisiilor antropice de metan va evita încălzirea globală cu aproape 0,3 oC până în anii 2040 și va completa toate eforturile pe termen lung de atenuare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

A.

întrucât metanul este un gaz cu efect de seră puternic, de 80 ori mai puternic decât dioxidul de carbon (CO2) pe o perioadă de 20 de ani și, astfel, se află pe locul al doilea în rândul celor mai importante gaze cu efect de seră, fiind, de asemenea, un poluant precursor al ozonului troposferic (O3) și contribuind la aproximativ un sfert din încălzirea globală înregistrată în prezent (7); întrucât metanul reprezintă 10 % din emisiile totale de gaze cu efect de seră din UE; întrucât direcțiile descrise în Raportul special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), al șaselea raport de evaluare al IPCC și Evaluarea globală privind metanul, realizată de Programul ONU pentru Mediu (UNEP), care limitează încălzirea globală la 1,5 oC fără depășiri sau cu o depășire limitată, implică reduceri importante ale emisiilor de metan; întrucât, potrivit UNEP, reducerea cu până la 45 % a emisiilor antropice de metan va evita încălzirea globală cu aproape 0,3 oC până în anii 2040 și va completa toate eforturile pe termen lung de atenuare a schimbărilor climatice;

| B. | întrucât Agenția Internațională a Energiei afirmă în raportul său „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic mondial) că emisiile de metan provenite de la combustibilii fosili ar trebui reduse cu 75 % între 2020 și 2030 pentru a respecta scenariul „zero emisii nete”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Agenția Internațională a Energiei afirmă în raportul său „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic mondial) că emisiile de metan provenite de la combustibilii fosili ar trebui reduse cu 75 % între 2020 și 2030 pentru a respecta scenariul „zero emisii nete”;

| C. | întrucât multe dintre măsurile de reducere a emisiilor de metan care prezintă o rentabilitate optimă pot fi implementate în sectorul energetic; întrucât, potrivit Evaluării globale privind metanul realizată de UNEP, emisiile de metan pot fi reduse cu 45 % până la sfârșitul acestui deceniu, fiind posibile reduceri rapide și semnificative ale emisiilor de metan prin utilizarea tehnologiilor existente și cu costuri foarte scăzute; întrucât se estimează că, potrivit instrumentului pentru monitorizarea emisiilor de metan (Methane Tracker) al Agenției Internaționale a Energiei, aproximativ 40 % din emisiile de metan legate de sectorul energetic pot fi reduse cu un cost net egal cu zero, în principal prin eliminarea scurgerilor de metan și a evacuării metanului în atmosferă în sectorul combustibililor fosili; |
| --- | --- |

C.

întrucât multe dintre măsurile de reducere a emisiilor de metan care prezintă o rentabilitate optimă pot fi implementate în sectorul energetic; întrucât, potrivit Evaluării globale privind metanul realizată de UNEP, emisiile de metan pot fi reduse cu 45 % până la sfârșitul acestui deceniu, fiind posibile reduceri rapide și semnificative ale emisiilor de metan prin utilizarea tehnologiilor existente și cu costuri foarte scăzute; întrucât se estimează că, potrivit instrumentului pentru monitorizarea emisiilor de metan (Methane Tracker) al Agenției Internaționale a Energiei, aproximativ 40 % din emisiile de metan legate de sectorul energetic pot fi reduse cu un cost net egal cu zero, în principal prin eliminarea scurgerilor de metan și a evacuării metanului în atmosferă în sectorul combustibililor fosili;

| D. | întrucât Direcția Generală Servicii de Cercetare Parlamentară a constatat că emisiile de metan provin dintr-o gamă largă de sectoare, cum ar fi agricultura, tratarea deșeurilor și energia, precum și faptul că, odată eliberat în atmosferă, metanul se amestecă ușor cu alte gaze, ceea ce face dificilă măsurarea concentrației sale și raportarea sa; întrucât incertitudinea privind datele referitoare la emisiile de metan este, în general, mult mai mare în comparație cu cea privind emisiile de CO2, dacă sunt excluse emisiile forestiere și alte emisii legate de exploatarea terenurilor; întrucât studiile recente estimează că emisiile antropice globale de metan fosil sunt subestimate cu aproximativ 25-40 % (8); |
| --- | --- |

D.

întrucât Direcția Generală Servicii de Cercetare Parlamentară a constatat că emisiile de metan provin dintr-o gamă largă de sectoare, cum ar fi agricultura, tratarea deșeurilor și energia, precum și faptul că, odată eliberat în atmosferă, metanul se amestecă ușor cu alte gaze, ceea ce face dificilă măsurarea concentrației sale și raportarea sa; întrucât incertitudinea privind datele referitoare la emisiile de metan este, în general, mult mai mare în comparație cu cea privind emisiile de CO2, dacă sunt excluse emisiile forestiere și alte emisii legate de exploatarea terenurilor; întrucât studiile recente estimează că emisiile antropice globale de metan fosil sunt subestimate cu aproximativ 25-40 % (8);

| E. | întrucât nu există nicio politică a UE care să stabilească măsuri specifice de reducere a emisiilor de metan în mod transsectorial; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu există nicio politică a UE care să stabilească măsuri specifice de reducere a emisiilor de metan în mod transsectorial;

| F. | întrucât metanul este un gaz precursor al ozonului troposferic (O3), care este un gaz nociv, și contribuie la poluarea aerului; întrucât poluarea atmosferică este cel mai mare risc de mediu pentru sănătate în Europa (9), ozonul troposferic contribuind la aproape 20 000 de decese premature în fiecare an (10); întrucât combaterea emisiilor de metan nu este, prin urmare, doar o prioritate în materie de mediu și climă, ci este necesară și pentru a proteja sănătatea cetățenilor UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât metanul este un gaz precursor al ozonului troposferic (O3), care este un gaz nociv, și contribuie la poluarea aerului; întrucât poluarea atmosferică este cel mai mare risc de mediu pentru sănătate în Europa (9), ozonul troposferic contribuind la aproape 20 000 de decese premature în fiecare an (10); întrucât combaterea emisiilor de metan nu este, prin urmare, doar o prioritate în materie de mediu și climă, ci este necesară și pentru a proteja sănătatea cetățenilor UE;

| G. | întrucât creșterea emisiilor de metan afectează biodiversitatea și chiar și securitatea alimentară; întrucât reducerea emisiilor de metan poate oferi multiple beneficii, pe lângă efectul de răcire, inclusiv un randament mai bun al culturilor și securitate alimentară; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea emisiilor de metan afectează biodiversitatea și chiar și securitatea alimentară; întrucât reducerea emisiilor de metan poate oferi multiple beneficii, pe lângă efectul de răcire, inclusiv un randament mai bun al culturilor și securitate alimentară;

| H. | întrucât există deja norme ale UE care contribuie la disponibilitatea informațiilor privind emisiile de metan, printre care se numără Regulamentul (CE) nr. 166/2006 privind un registru european al emisiilor și transferului de poluanți (11) și Directiva 2010/75/UE privind emisiile industriale (12) (Directiva privind emisiile industriale (DEI)), însă în prezent în UE nu există nicio politică care să vizeze în mod specific reducerea emisiilor de metan; |
| --- | --- |

H.

întrucât există deja norme ale UE care contribuie la disponibilitatea informațiilor privind emisiile de metan, printre care se numără Regulamentul (CE) nr. 166/2006 privind un registru european al emisiilor și transferului de poluanți (11) și Directiva 2010/75/UE privind emisiile industriale (12) (Directiva privind emisiile industriale (DEI)), însă în prezent în UE nu există nicio politică care să vizeze în mod specific reducerea emisiilor de metan;

| I. | întrucât Legea europeană a climei obligă UE să atingă neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 și să reducă mai mult emisiile, cu cel puțin 55 %, până în 2030, în conformitate cu Acordul de la Paris; întrucât abordarea emisiilor de metan generate de sectorul energetic este o componentă-cheie a Pactului verde european deoarece acesta este sectorul în care se pot realiza reducerile de emisii de metan cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor; întrucât sunt, de asemenea, necesare măsuri în sectorul agricol și în cel al deșeurilor pentru a atinge obiectivele climatice ale UE; întrucât strategia UE de reducere a emisiilor de metan prevede că UE ar trebui să aibă un rol de lider și în reducerea emisiilor de metan la nivel mondial, fiind cel mai mare importator mondial de combustibili fosili și un actor important în sectorul agricol; întrucât UE ar trebui să elaboreze metode eficiente de monitorizare, raportare și reducere a acestor emisii în cadrul forumurilor internaționale corespunzătoare, utilizând, în același timp, reglementările privind importurile; întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu și pe baza datelor raportate de statele membre către CCONUSC, în UE, 53 % din emisiile antropice de metan provin din agricultură, 26 % din deșeuri și 19 % din sectorul energetic; |
| --- | --- |

I.

întrucât Legea europeană a climei obligă UE să atingă neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 și să reducă mai mult emisiile, cu cel puțin 55 %, până în 2030, în conformitate cu Acordul de la Paris; întrucât abordarea emisiilor de metan generate de sectorul energetic este o componentă-cheie a Pactului verde european deoarece acesta este sectorul în care se pot realiza reducerile de emisii de metan cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor; întrucât sunt, de asemenea, necesare măsuri în sectorul agricol și în cel al deșeurilor pentru a atinge obiectivele climatice ale UE; întrucât strategia UE de reducere a emisiilor de metan prevede că UE ar trebui să aibă un rol de lider și în reducerea emisiilor de metan la nivel mondial, fiind cel mai mare importator mondial de combustibili fosili și un actor important în sectorul agricol; întrucât UE ar trebui să elaboreze metode eficiente de monitorizare, raportare și reducere a acestor emisii în cadrul forumurilor internaționale corespunzătoare, utilizând, în același timp, reglementările privind importurile; întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu și pe baza datelor raportate de statele membre către CCONUSC, în UE, 53 % din emisiile antropice de metan provin din agricultură, 26 % din deșeuri și 19 % din sectorul energetic;

| J. | întrucât peste 80 % din gazul fosil, 90 % din petrolul și 40 % din cărbunele consumat în Europa se importă și întrucât cea mai mare parte a emisiilor de metan provenite din consumul de combustibili fosili de către UE sunt generate în afara Uniunii, ceea ce însemnă că aceasta este cel mai mare importator de gaz fosil din lume și contribuie în mod semnificativ la emisiile de metan de la nivel mondial; întrucât scurgerile de metan în timpul producției și transportului de gaze fosile contribuie într-o măsură semnificativă la emisiile de metan din sectorul energetic; întrucât îmbunătățirea depistării și eliminării scurgerilor și existența unor norme stricte privind evacuarea și arderea de rutină sunt măsuri esențiale pentru a reduce emisiile de metan din sectorul energetic; |
| --- | --- |

J.

întrucât peste 80 % din gazul fosil, 90 % din petrolul și 40 % din cărbunele consumat în Europa se importă și întrucât cea mai mare parte a emisiilor de metan provenite din consumul de combustibili fosili de către UE sunt generate în afara Uniunii, ceea ce însemnă că aceasta este cel mai mare importator de gaz fosil din lume și contribuie în mod semnificativ la emisiile de metan de la nivel mondial; întrucât scurgerile de metan în timpul producției și transportului de gaze fosile contribuie într-o măsură semnificativă la emisiile de metan din sectorul energetic; întrucât îmbunătățirea depistării și eliminării scurgerilor și existența unor norme stricte privind evacuarea și arderea de rutină sunt măsuri esențiale pentru a reduce emisiile de metan din sectorul energetic;

| K. | întrucât emisiile accidentale cauzate de scurgerile de la echipamente, din elemente ale infrastructurii sau din siturile închise și abandonate, precum și emisiile rezultate din evacuarea în atmosferă și din arderea incompletă a metanului reprezintă cea mai mare parte a emisiilor de metan din sectorul energetic; |
| --- | --- |

K.

întrucât emisiile accidentale cauzate de scurgerile de la echipamente, din elemente ale infrastructurii sau din siturile închise și abandonate, precum și emisiile rezultate din evacuarea în atmosferă și din arderea incompletă a metanului reprezintă cea mai mare parte a emisiilor de metan din sectorul energetic;

| L. | întrucât reducerea emisiilor de metan este indispensabilă în lupta împotriva schimbărilor climatice și trebuie realizată la nivel mondial și european, astfel cum se indică în evaluarea impactului pentru planul privind obiectivele climatice pentru 2030 (13), care prevede că obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 impune ca emisiile de metan să fie abordate în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris; întrucât emisiile de metan contribuie la poluarea aerului și, prin urmare, este necesar să se combată aceste emisii pentru a proteja sănătatea cetățenilor și a se evita efectele negative asupra culturilor și asupra stabilității ecosistemelor din UE; întrucât trebuie evitate sarcinile administrative excesive atunci când se reglementează metanul atât ca gaz cu efect de seră, cât și ca poluant atmosferic; |
| --- | --- |

L.

întrucât reducerea emisiilor de metan este indispensabilă în lupta împotriva schimbărilor climatice și trebuie realizată la nivel mondial și european, astfel cum se indică în evaluarea impactului pentru planul privind obiectivele climatice pentru 2030 (13), care prevede că obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 impune ca emisiile de metan să fie abordate în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris; întrucât emisiile de metan contribuie la poluarea aerului și, prin urmare, este necesar să se combată aceste emisii pentru a proteja sănătatea cetățenilor și a se evita efectele negative asupra culturilor și asupra stabilității ecosistemelor din UE; întrucât trebuie evitate sarcinile administrative excesive atunci când se reglementează metanul atât ca gaz cu efect de seră, cât și ca poluant atmosferic;

| M. | întrucât depozitele de deșeuri municipale solide au fost identificate drept surse semnificative de metan și întrucât, în unele state membre, reglementările UE în materie de depozite de deșeuri nu sunt aplicate la un nivel satisfăcător, în special în ceea ce privește controlul acumulării și migrării gazelor de depozit; |
| --- | --- |

M.

întrucât depozitele de deșeuri municipale solide au fost identificate drept surse semnificative de metan și întrucât, în unele state membre, reglementările UE în materie de depozite de deșeuri nu sunt aplicate la un nivel satisfăcător, în special în ceea ce privește controlul acumulării și migrării gazelor de depozit;

| N. | întrucât, în conformitate cu Evaluarea globală privind metanul realizată de UNEP, reducerea emisiilor antropice de metan este una dintre cele mai rentabile strategii prin care se poate reduce rapid rata de încălzire și se poate contribui în mod semnificativ la eforturile globale de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 oC; întrucât reducerea emisiilor de metan poate avea un impact major și mai rapid asupra încetinirii ritmului încălzirii globale decât reducerea emisiilor de CO2, deoarece metanul este un poluant cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei, cu o durată de viață atmosferică de aproximativ 12 ani, înainte de a se degrada, printre altele, în CO2; întrucât reducerea emisiilor de metan poate produce cel mai rapid efect de răcire; întrucât aceste măsuri trebuie să completeze eforturile pe care trebuie să le depunem în continuare pentru a reduce emisiile de CO2 în toate sectoarele afectate, astfel încât să obținem o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050, |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu Evaluarea globală privind metanul realizată de UNEP, reducerea emisiilor antropice de metan este una dintre cele mai rentabile strategii prin care se poate reduce rapid rata de încălzire și se poate contribui în mod semnificativ la eforturile globale de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 oC; întrucât reducerea emisiilor de metan poate avea un impact major și mai rapid asupra încetinirii ritmului încălzirii globale decât reducerea emisiilor de CO2, deoarece metanul este un poluant cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei, cu o durată de viață atmosferică de aproximativ 12 ani, înainte de a se degrada, printre altele, în CO2; întrucât reducerea emisiilor de metan poate produce cel mai rapid efect de răcire; întrucât aceste măsuri trebuie să completeze eforturile pe care trebuie să le depunem în continuare pentru a reduce emisiile de CO2 în toate sectoarele afectate, astfel încât să obținem o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050,

| O. | întrucât multe dintre măsurile care pot fi întreprinse la nivelul fermelor pentru reducerea metanului sunt eficiente și pentru reducerea amoniacului, oferind astfel un beneficiu dublu pentru calitatea aerului; |
| --- | --- |

O.

întrucât multe dintre măsurile care pot fi întreprinse la nivelul fermelor pentru reducerea metanului sunt eficiente și pentru reducerea amoniacului, oferind astfel un beneficiu dublu pentru calitatea aerului;

| P. | întrucât, la fel ca în cazul CO2, nu există nicio diferență între moleculele de metan biogen și cele de metan fosil; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la fel ca în cazul CO2, nu există nicio diferență între moleculele de metan biogen și cele de metan fosil;

| Q. | întrucât peste jumătate din emisiile de metan de la nivel global provin din activitățile umane din trei sectoare: combustibili fosili (35 %), deșeuri (20 %) și agricultură (40 %); întrucât, în sectorul combustibililor fosili, extracția, prelucrarea și distribuția petrolului și a gazelor naturale sunt responsabile pentru 23 %, iar extracția cărbunelui pentru 12 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial; întrucât, în sectorul deșeurilor, depozitele de deșeuri și apele reziduale sunt responsabile pentru aproximativ 20 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial; întrucât, în sectorul agricol, emisiile provenite de la gunoiul de grajd și din fermentația enterică sunt responsabile pentru aproximativ 32 %, iar cultivarea orezului pentru 8 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial (14); |
| --- | --- |

Q.

întrucât peste jumătate din emisiile de metan de la nivel global provin din activitățile umane din trei sectoare: combustibili fosili (35 %), deșeuri (20 %) și agricultură (40 %); întrucât, în sectorul combustibililor fosili, extracția, prelucrarea și distribuția petrolului și a gazelor naturale sunt responsabile pentru 23 %, iar extracția cărbunelui pentru 12 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial; întrucât, în sectorul deșeurilor, depozitele de deșeuri și apele reziduale sunt responsabile pentru aproximativ 20 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial; întrucât, în sectorul agricol, emisiile provenite de la gunoiul de grajd și din fermentația enterică sunt responsabile pentru aproximativ 32 %, iar cultivarea orezului pentru 8 % din emisiile antropice de metan de la nivel mondial (14);

| R. | întrucât există planuri pentru instituirea unui observator internațional al emisiilor de metan în colaborare cu UNEP, Coaliția pentru climă și aer curat și Agenția Internațională pentru Energie; |
| --- | --- |

R.

întrucât există planuri pentru instituirea unui observator internațional al emisiilor de metan în colaborare cu UNEP, Coaliția pentru climă și aer curat și Agenția Internațională pentru Energie;

| S. | întrucât intensitatea emisiilor de metan variază foarte mult în UE, în funcție de măsura în care mixul energetic este dependent de combustibilii fosili; întrucât gazele reprezintă doar un factor tranzitoriu, având în vedere că UE depinde de țările terțe în ceea ce privește aprovizionarea cu energie; |
| --- | --- |

S.

întrucât intensitatea emisiilor de metan variază foarte mult în UE, în funcție de măsura în care mixul energetic este dependent de combustibilii fosili; întrucât gazele reprezintă doar un factor tranzitoriu, având în vedere că UE depinde de țările terțe în ceea ce privește aprovizionarea cu energie;

Acțiuni transsectoriale

| 1. | salută abordarea transsectorială prezentată în strategia UE de reducere a emisiilor de metan; invită Comisia să propună un cadru legislativ echitabil, cuprinzător și clar, care să stabilească măsuri obligatorii și obiective de reducere a metanului pentru toate sectoarele, conducând la o reducere semnificativă a emisiilor de metan în UE până în 2030, în conformitate cu Acordul de la Paris și cu traiectoriile modelate care limitează încălzirea globală la 1,5 oC din Raportul special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC al IPCC, din cel de-al șaselea raport de evaluare al IPCC și din Evaluarea globală privind metanul realizată de UNEP, pentru a atinge obiectivele UE în materie de mediu și climă, în sinergie cu întreprinderile europene și internaționale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază importanța de a reduce imediat și rapid emisiile de metan pe parcursul acestui deceniu, aceasta fiind una dintre cele mai eficiente măsuri de combatere a schimbărilor climatice la nivelul UE, ținând seama de sustenabilitatea economică și socială; remarcă faptul că reducerile emisiilor de metan completează reducerile necesare ale emisiilor de CO2 și că ar fi deja posibil să se realizeze multe din reducerile de emisii impuse prin Acordul de la Paris dacă s-ar adopta măsuri fezabile din punct de vedere tehnic și cu costuri reduse de atenuare a emisiilor de metan; invită Comisia și statele membre să propună și să negocieze un acord global obligatoriu privind reducerea emisiilor de metan în cadrul reuniunii COP26 de la Glasgow, în conformitate cu traiectoriile modelate care limitează încălzirea globală la 1,5 oC din Raportul special referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC al IPCC, din cel de-al șaselea raport de evaluare al IPCC și din Evaluarea globală privind metanul realizată de UNEP; ia act de faptul că, în Evaluarea globală privind metanul realizată de UNEP, beneficiile globale pentru toate efectele comerciale și necomerciale au fost estimate la aproximativ 4 300 USD per tonă de metan redusă și că aproximativ 1 430 de decese premature anuale ar putea fi prevenite per milion de tonă redusă; consideră că evaluarea impactului care va însoți viitoarea propunere legislativă ar trebui, prin urmare, să ia în considerare costurile acțiunilor propuse, precum și costurile lipsei de acțiune sau ale unor acțiuni întârziate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este extrem de important ca toate sectoarele care eliberează metan să își reducă emisiile; recunoaște că este necesar să se asigure o tranziție echitabilă pentru sectoarele în care reducerile emisiilor de metan pot avea un impact socioeconomic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța obligației de monitorizare, raportare și verificare (MRV) pentru toate sectoarele care emit metan, inclusiv prin adoptarea de norme, standarde și metodologii; subliniază, de asemenea, importanța de a adopta programe obligatorii de detectare și eliminare a scurgerilor (LDAR) pentru întregul lanț de aprovizionare din sectoarele energiei și petrochimiei; invită Comisia să caute instrumente eficiente pentru a îmbunătăți calitatea măsurării și raportării acestor emisii în toate sectoarele vizate; subliniază că raportarea datelor privind emisiile de metan ar trebui să fie publică sau, în cazul informațiilor sensibile, aceste date ar trebui puse la dispoziția autorităților competente și a verificatorilor independenți; subliniază, cu toate acestea, că lipsa datelor nu reprezintă un motiv pentru a nu acționa în vederea reducerii și atenuării emisiilor antropice de metan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază necesitatea de a revizui legislația UE în domeniul climei și al mediului în mod coerent, pentru a reflecta obiective mai ambițioase, aliniate la cele stabilite în Acordul de la Paris; invită Comisia să propună un cadru legislativ cuprinzător și obligatoriu privind emisiile de metan, să evite suprapunerile inutile la nivelul legislației, să asigure coerența Directivei privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor (15) cu îndeplinirea obiectivelor UE privind calitatea aerului, a obiectivelor sale climatice pentru 2030 și a obiectivului său de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050, astfel cum este consacrat în Legea europeană a climei, și, în consecință, să revizuiască cât mai curând posibil Directiva privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor; subliniază că obiectivele obligatorii de reducere a emisiilor pentru statele membre prevăzute în Regulamentul privind partajarea eforturilor (16) reprezintă unul dintre principalele instrumente legislative pentru reducerea emisiilor de metan în cadrul reducerii globale a emisiilor de gaze cu efect de seră, împreună cu viitoarea revizuire a DEI și alte acte legislative; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că, în cadrul revizuirii generale a legislației aplicabile în vederea atingerii obiectivelor stabilite de Legea europeană a climei, ar trebui să se adopte obiective obligatorii ale UE de reducere a emisiilor de metan; ia act de propunerea din cadrul Strategiei privind metanul de revizuire a Directivei privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor și salută includerea metanului printre poluanții reglementați; invită, de asemenea, Comisia să includă metanul în lista substanțelor poluante prevăzută în anexa II la DEI și să extindă domeniul de aplicare al DEI pentru a acoperi mai bine sectoarele care emit metan; consideră că obiectivele naționale în temeiul Regulamentului privind partajarea eforturilor referitoare la emisiile de metan trebuie să fie concepute luându-se pe deplin în considerare impactul climatic mai mare pe termen scurt al metanului și măsura în care reducerea metanului din atmosferă poate să contribuie la atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este important să se elaboreze un inventar la nivelul UE al celor mai bune practici și al tehnologiilor disponibile pentru a promova adoptarea la scară mai largă a unor acțiuni inovatoare de atenuare a emisiilor în toate sectoarele relevante; subliniază că astfel de practici și tehnologii ar trebui să necesite o bază științifică solidă și ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele de mediu, precum și că trebuie studiate diferențele în ceea ce privește accesul operatorilor la aceste practici și tehnologii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că, potrivit Evaluării globale privind metanul realizată de UNEP, reducerea risipei și a pierderii de alimente, combinată cu trecerea la producția de energie din surse regenerabile și cu creșterea eficienței energetice, poate reduce emisiile de metan de la nivel mondial cu 15 % până în 2030 și ar aduce și beneficii conexe, precum scăderea presiunii asupra creșterii rumegătoarelor și a culturilor vegetale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că viitoarele măsuri de reglementare privind metanul ar trebui să vizeze o reducere semnificativă și rapidă a emisiilor și cât mai eficientă posibil din punctul de vedere al costurilor și să le ofere întreprinderilor stimulente și sprijin pentru a atinge standardele de performanță în mod optim, respectând totodată pe deplin principiul „poluatorul plătește”; subliniază că, potrivit Evaluării globale privind metanul realizată de UNEP, aproximativ 60 % din măsurile specifice disponibile în sectoarele energiei, deșeurilor și agriculturii prezintă costuri scăzute, în timp ce 50 % implică costuri negative; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște importanța și necesitatea de a sprijini inițiativele voluntare ale industriei care vizează reducerea emisiilor de metan; subliniază, cu toate acestea, că există limite pentru ceea ce poate fi realizat doar prin acțiuni voluntare și că, în prezent, este nevoie de măsuri de reglementare pentru a accelera reducerea emisiilor de metan necesară pentru a atinge obiectivele climatice ale Acordului de la Paris; consideră că inițiativele de reglementare ar trebui să țină seama de cele mai bune practici din acțiunile voluntare existente și trebuie să fie precedate de evaluări aprofundate ale impactului, să implice toate părțile interesate pentru a asigura fezabilitatea și eficacitatea inițiativelor de reglementare propuse și să țină seama de costurile economice, sociale și de mediu atât ale acțiunii, cât și ale lipsei de acțiune, precum și de sănătatea mediului, umană și animală, aplicând în mod eficient principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să analizeze cum vor fi afectate politicile și măsurile prin utilizarea unui orizont de timp de 20 de ani pentru potențialul de încălzire globală, ca o completare a intervalului de 100 de ani utilizat în prezent în conformitate cu orientările CCONUSC privind inventarele gazelor cu efect de seră; remarcă faptul că o mai mare transparență cu privire la impactul pe termen scurt al emisiilor de metan asupra încălzirii globale ar contribui la o mai bună orientare a politicilor UE privind clima; subliniază că utilizarea unor astfel de indicatori complementari nu ar trebui în niciun caz să conducă la întârzierea acțiunilor necesare pentru a reduce drastic și rapid și emisiile de CO2; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să includă metanul în cadrul de monitorizare privind reducerea la zero a poluării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază lipsa de inițiativă la nivel mondial în ceea ce privește atenuarea emisiilor de metan, foarte puține măsuri fiind luate la nivel internațional în privința metanului; solicită Comisiei să facă din reducerea emisiilor de metan o prioritate absolută în diplomația sa în domeniul climei și să ia măsuri, în special prin intermediul unei căi bazate pe ONU, în cadrul relațiilor diplomatice și externe ale UE, pentru a iniția un acord internațional privind atenuarea emisiilor de metan, promovând acțiuni coordonate de reducere a emisiilor de metan, precum și actualizând cerințele de reducere a emisiilor de metan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să sprijine înființarea unui observator internațional independent al emisiilor de metan, în parteneriat cu UNEP, Coaliția pentru climă și aer curat și Agenția Internațională pentru Energie, însărcinat cu colectarea, compararea, verificarea și publicarea datelor privind emisiile antropice de metan la nivel mondial, precum și cu elaborarea unui indice de aprovizionare cu metan; salută faptul că Comisia dorește să conducă această inițiativă, inclusiv prin mobilizarea de fonduri; consideră că existența unor date independente, comparabile, verificabile și transparente privind emisiile este un factor esențial pentru a cunoaște amploarea emisiilor și pentru a combate tendința de a subestima amploarea și cantitatea scurgerilor; consideră că un astfel de observator ar trebui să analizeze emisiile de metan din toate sectoarele relevante; subliniază că disponibilitatea datelor detaliate privind emisiile ar trebui să le permită guvernelor și autorităților de reglementare să aplice principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

14.

Energie

| 15. | salută Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă faptul că aproape 20 % din emisiile de metan din UE provin din sectorul energetic, inclusiv din activitățile de extracție, producție, prelucrare, transport, stocare, transmitere și distribuție a petrolului și a gazelor; recunoaște că importurile reprezintă peste 80 % din petrolul și gazele consumate în UE și că majoritatea emisiilor de metan asociate petrolului și gazelor au loc în afara UE; recunoaște că combustibilii fosili nu au niciun rol pe termen lung în mixul energetic al Uniunii și invită statele membre, în cooperare cu Comisia, să adopte planuri naționale pentru a elimina treptat toți combustibilii fosili cât mai curând posibil, pentru a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, în paralel cu tranziția către un sistem energetic foarte eficient din punct de vedere energetic și bazat în mare măsură pe surse regenerabile de energie în cadrul Uniunii; consideră că acest lucru ar trebui să fie legat de revizuirea și actualizarea planurilor energetice și climatice naționale și că Comisia ar trebui să evalueze aceste planuri în etapa de evaluare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reiterează apelul din rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (18), îndemnând statele membre – pe baza principiului precauției și a principiului necesității acțiunilor preventive și luând în considerare riscurile și efectele negative asupra climei, mediului și biodiversității pe care le implică fracturarea hidraulică pentru extracția hidrocarburilor neconvenționale – să nu autorizeze nicio nouă operațiune de fracturare hidraulică în UE și să oprească orice operațiuni existente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită să se pună capăt sprijinului acordat de UE pentru extinderea infrastructurii de combustibili fosili; reamintește că, potrivit ultimului raport al Agenției Internaționale pentru Energie privind zero emisii nete până în 2050, nu este nevoie de investiții în noi sisteme de furnizare a combustibililor fosili în traiectoria către zero emisii nete, această concluzie fiind împărtășită de Comisie în propunerea sa de regulament de revizuire a liniilor directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că un număr semnificativ de puțuri de gaz unde producția a fost oprită continuă să emită metan în atmosferă; invită autoritățile competente să adopte politici prin care să se asigure că aceste puțuri, unde proprietatea poate fi documentată, sunt acoperite sau umplute pentru a opri scurgerile de metan și că cei responsabili pentru acestea plătesc costurile implicate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că unele țări din afara UE au introdus deja o interdicție privind evacuarea și arderea; invită Comisia să propună acte legislative pentru sectorul energetic cu norme obligatorii privind MRV, pe baza metodologiei Cadrului de parteneriatului pentru reducerea metanului în operațiunile petroliere și gaziere (OSGMP) 2.0 și a LDAR obligatorii, inclusiv în ceea ce privește importurile, care ar trebui să se bazeze pe cele mai bune practici și să fie aplicate de-a lungul lanțului de aprovizionare; consideră, de asemenea, că depistarea scurgerilor ar trebui să fie urmată de o păstrare corespunzătoare a evidențelor și de cerința de a elimina eventualele scurgeri într-un interval clar de timp; salută faptul că sunt avute în vedere norme care să acopere întregul lanț de aprovizionare pentru a interzice evacuarea și arderea de rutină în sectorul energetic până la punctul de producție, cu excepția situațiilor excepționale, în care sunt necesare din motive de siguranță; consideră că o astfel de propunere ar trebui să includă utilizarea ca materii prime a gazelor fosile și a petrolului, inclusiv în scopuri neenergetice, cum ar fi producerea de substanțe petrochimice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că gazele fosile și petrolul sunt utilizate în sectorul energetic și în sectorul petrochimic și, prin urmare, ambele sectoare contribuie la emisiile de metan prin scurgerile de la instalațiile pentru extragerea și prelucrarea gazelor fosile și a petrolului; observă că, potrivit Agenției Internaționale a Energiei, produsele petrochimice reprezintă 8 % din cererea primară totală de gaze fosile și, respectiv, 14 % din cea de petrol și că aceste proporții urmează să crească; invită Comisia să se asigure că obligațiile de măsurare, raportare și verificare (MRV) și de depistare a scăpărilor de gaze și eliminare a acestora (LDAR) și normele privind evacuarea și arderea de rutină se aplică în egală măsură gazelor fosile și petrolului utilizate în sectorul petrochimic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia ca, atunci când pregătește viitoarea legislație privind emisiile de metan, să țină seama în mod corespunzător de faptul că investițiile realizate de operatorii de infrastructuri pentru a combate scurgerile de metan ar trebui să fie recunoscute, în legătură cu activitățile reglementate, ca un semnal care indică atât importanța siguranței, cât și importanța sustenabilității activităților, care ar putea fi stimulate de autoritățile de reglementare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că producția și transportul de GNL sunt nu numai extrem de ineficiente, ținând seama de pierderile de energie prin lichefiere și răcire, dar și măresc în mod disproporționat emisiile de metan din sectorul petrolului și al gazelor; constată cu îngrijorare adoptarea GNL drept combustibil în sectorul transportului maritim; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște că importurile reprezintă peste patru cincimi din petrolul și gazele consumate în UE și că cea mai mare parte a emisiilor de metan asociate petrolului și gazelor au loc în afara granițelor UE, contribuind astfel în mod semnificativ la emisiile de metan de la nivel mondial; invită Comisia să condiționeze toate importurile de combustibili fosili în UE de respectarea de către acestea a reglementărilor UE privind MRV, LDAR și a normelor privind evacuarea și arderea, aplicabile întregului lanț de aprovizionare cu combustibili fosili, inclusiv fazei de producție; consideră că trebuie instituit un sistem credibil prin care să se asigure respectarea cerințelor UE de către importuri și că, prin urmare, Comisia ar trebui să elaboreze o metodologie independentă și eficace pentru evaluarea conformității importurilor cu cerințele UE; subliniază că aceste norme ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, acordându-se totodată atenția cuvenită securității energetice; invită, de asemenea, Comisia să sprijine crearea și exploatarea unui sistem de verificare de către terțe părți, împreună cu alte metode de monitorizare, ca o eventuală soluție pentru verificarea datelor privind emisiile din întregul lanț de aprovizionare, inclusiv în legătură cu importurile; sprijină, în plus, instituirea unui sistem de certificare aplicabil la nivel mondial, care să fie supus unui audit independent și care să ofere o evaluare credibilă a performanței în materie de emisii de metan a întregii producții de gaze naturale din întreaga lume; consideră că certificarea în cauză ar trebui să fie auditată și verificată de o parte terță independentă și să se bazeze pe o metodologie de măsurare uniformă, care să folosească informații detaliate privind instalațiile, activele și țările vizate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să adopte măsuri specifice pentru a identifica și a combate scurgerile de metan provocate de entitățile care emit masiv din toate sectoarele, fără a se limita la sectorul energetic, inclusiv prin utilizarea observatorului internațional al emisiilor de metan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | evidențiază importanța programului Copernicus și a serviciului său de monitorizare a atmosferei pentru depistarea și monitorizarea entităților care emit masiv la nivel mondial, precum și a surselor de emisii mai mici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că monitorizarea aeriană contribuie de asemenea în mod decisiv la depistarea evacuărilor în atmosferă, a arderilor și a scurgerilor; subliniază că datele de satelit permit verificarea independentă a amprentei unei întreprinderi și facilitează luarea de măsuri pentru reducerea emisiilor; sprijină ferm partajarea informațiilor și a tehnologiilor în rândul părților interesate din Uniune și de la nivel internațional, precum și în rândul publicului larg, în vederea accelerării eforturilor de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută inițiativele Comisiei privind reducerea emisiilor de metan din minele de cărbune, inclusiv din siturile închise și abandonate; își exprimă sprijinul ferm față măsurile obligatorii de MRV și LDAR pentru emisiile de metan din minele de cărbune, inclusiv față de cerința ca întreprinderile care dețin situri închise sau statele membre (în cazul minelor abandonate fără un proprietar răspunzător) să închidă și să impermeabilizeze efectiv toate siturile abandonate din UE cât mai curând posibil și să adopte aceleași măsuri de MRV și LDAR ca cele aplicabile siturilor aflate în funcțiune; invită Comisia să adopte măsuri corespunzătoare pentru a determina statele membre să trateze problema identificării proprietarilor siturilor abandonate și să sprijine măsurile de reducere a emisiilor de metan din minele de cărbune; invită Comisia să adopte standarde privind echipamentele de măsurare și să impună o cerință de măsurare pentru toate minele; subliniază că Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați ar trebui să respecte noul regim de raportare pentru a asigura coerența politicilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța lucrărilor de curățare care vizează prevenirea și, în cele din urmă, eliminarea emisiilor de metan din siturile închise; invită Comisia să elaboreze un program specific pentru a trata problema emisiilor de metan provenite de la minele de cărbune abandonate și închise, oferind stimulente fostelor mine de cărbune pentru a soluționa problema emisiilor de metan generate de acestea, fără ca acest lucru să ducă la promovarea unor beneficii sau la neglijarea responsabilității proprietarilor privind impermeabilizarea lor, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește” consacrat la articolul 191 alineatul (2) din TFUE, și să sprijine tranziția justă a regiunilor carbonifere prin dezvoltarea unor activități alternative care să respecte obiectivul privind atingerea neutralității climatice până în 2050; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să aibă în vedere lansarea unui program specific sau a altor acțiuni, inclusiv sprijin financiar pentru MRV și reducerea emisiilor în siturile abandonate de petrol și gaze ai căror proprietari nu sunt cunoscuți, ținând seama cu strictețe de principiul „poluatorul plătește”; subliniază importanța dezafectării corespunzătoare a unei astfel de infrastructuri; |
| --- | --- |

29.

Agricultura

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că agricultura reprezintă cea mai mare sursă de emisii antropice de metan din UE; subliniază, cu toate acestea, că emisiile de gaze cu efect de seră (GES) din UE provenite din agricultura europeană (inclusiv creșterea animalelor) au înregistrat o reducere de 22,2 % în perioada 1990-2018 în UE-28, din cauza reducerii cu 21 % a emisiilor agricole de metan (fermentația enterică cu 22 % și gestionarea gunoiului de grajd cu 17 %); constată, cu toate acestea, că s-a înregistrat o ușoară creștere a emisiilor de metan în ultimii cinci ani din cauza creșterii dimensiunii șeptelului; constată că, deși agricultura este al doilea sector ca importanță în ceea ce privește potențialul global de reducere a emisiilor de metan, astfel cum se arată în comunicarea Comisiei privind strategia UE de reducere a emisiilor de metan, sursele sale de emisii de metan sunt difuze și, prin urmare, pot îngreuna monitorizarea, raportarea și verificarea; constată, cu toate acestea, că sistemul de monitorizare existent, bazat pe metodologia de nivelul 2, permite luarea de măsuri; subliniază că emisiile de metan din agricultură sunt determinate în principal de efectivele de animale, în special de rumegătoare; invită statele membre să introducă măsuri eficace și sustenabile pentru a aborda aceste emisii în planurile lor strategice naționale și invită Comisia să le analizeze cu atenție înainte de a aproba planurile, cu scopul de a asigura coerența politicilor; subliniază că înăsprirea condițiilor-cadru legate de emisiile de metan din agricultură, în special din sectorul producției animaliere, nu trebuie să ducă la un transfer al producției în străinătate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că o parte semnificativă a emisiilor globale de metan din agricultură provin din afara UE și invită Comisia să asigure continuarea producției alimentare în locurile cele mai sustenabile din punct de vedere al mediului; subliniază că UE trebuie să preia inițiativa în ceea ce privește schimbul de bune practici cu partenerii săi comerciali din țările terțe, cu scopul de a reduce emisiile de metan din agricultură; subliniază importanța cooperării internaționale pentru reducerea emisiilor de metan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută obiectivul Comisiei privind implicarea multilaterală și sprijină cooperarea activă cu partenerii internaționali în cadrul Lucrărilor comune de la Koronivia privind agricultura ale CCONUSC și în cadrul Coaliției pentru climă și aer curat, acestea fiind platforme multilaterale esențiale pentru schimbul de bune practici și pentru a încuraja partenerii noștri internaționali să reducă producția agricolă care eliberează metan și să sprijine tranziția sustenabilă a acestora; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că o parte semnificativă a emisiilor de metan din sectorul agroalimentar provine din importuri; invită Comisia să asigure condiții de concurență echitabile pentru producătorii din UE, insistând asupra faptului că importurile din țări terțe trebuie să respecte aceleași standarde ridicate ca în Uniune; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să estimeze contribuția produselor agroalimentare importate la emisiile antropice de metan ale UE prin intermediul bazei de date EDGAR-FOOD; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că viitoarele decizii politice trebuie să ofere un cadru clar pentru sectorul creșterii animalelor, astfel încât să se asigure un anumit grad de previzibilitate; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de studiul privind stadiul noilor tehnici genomice conform dreptului Uniunii și în lumina hotărârii Curții de Justiție în cauza C-528/16 (SWD(2021)0092), precum și de anunțul Comisiei privind intenția de a lansa o acțiune de reglementare care să includă o evaluare a impactului și o consultare publică privind plantele derivate din anumite noi tehnici genomice, cu scopul de a menține un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale și a mediului, valorificând, în același timp, potențialele beneficii ale științei și inovării, în special pentru a contribui la sustenabilitate și la obiectivele de sustenabilitate ale Pactului verde european și ale Strategiei „De la fermă la consumator”; subliniază principiul precauției și faptul că trebuie să se asigure transparența și libertatea de alegere pentru fermieri, procesatori și consumatori; subliniază că această acțiune ar trebui să includă evaluări ale riscurilor și o imagine de ansamblu cuprinzătoare și o evaluare a opțiunilor de trasabilitate și etichetare, pentru a realiza o supraveghere reglementară adecvată și a oferi consumatorilor informații relevante, inclusiv în cazul produselor care provin din țări terțe, cu scopul de a garanta condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată că producția zootehnică extensivă ar putea conduce la scăderea emisiilor de metan la nivelul fermei, dar crește emisiile pe unitate de produs obținut; invită Comisia și statele membre să ia în considerare efectele strategiilor de atenuare asupra emisiilor de metan globale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța agriculturii în captarea și stocarea carbonului; ia act de rolul important al economiei circulare mai extinse și de faptul că ar trebui stimulată eliminarea progresivă a emisiilor de CO2 și circularitatea mai accentuată a carbonului, evitând, în același timp, o presiune suplimentară asupra prețului terenurilor agricole, ceea ce ar dezavantaja tinerii fermieri; insistă ca măsurile adoptate să nu afecteze competitivitatea UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia, în conformitate cu Legea europeană a climei, să analizeze posibilitatea de a elabora un cadru normativ pentru certificarea eliminării carbonului, bazat pe o contabilizare strictă și transparentă a carbonului, care să țină seama de diferitele tipuri de gaze cu efect de seră, precum și să verifice veridicitatea măsurilor de eliminare a carbonului și să recompenseze fermierii pentru eforturile lor de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută anunțul Comisiei privind înființarea unui grup de experți care va analiza structura emisiilor de metan pe durata ciclului de viață; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă Comisia să sprijine statele membre în colectarea datelor privind potențialul pășunilor de a sechestra carbonul, cu scopul de a asigura o abordare mai bine focalizată a politicii privind clima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recunoaște că producția animalieră este activitatea principală pe pajiștile permanente, permițând supraviețuirea, stabilitatea economică și existența fermelor rurale în zonele de deal și de munte, prevenind astfel dezvoltarea unei vegetații abundente în aceste zone; invită Comisia să concentreze investițiile asupra finanțării inovațiilor pentru inhibarea emisiilor de metan, inclusiv în ceea ce privește sistemele pe bază de pășuni, și să colaboreze cu țările terțe care au activități de cercetare similare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată că turbăriile reumidificate generează emisii de metan; subliniază însă că, potrivit rezultatelor cercetărilor, efectul de încălzire ajunge la un platou după reumidificare din cauza opririi emisiilor de CO2/N2O din turbăriile reumidificate și a duratei de viață reduse în atmosferă a metanului emis (20); subliniază că acest proces nu este valabil și în cazul emisiilor de CO2 eliberate în continuare de turbăriile drenate, care produc o încălzire suplimentară; solicită reumidificarea fără întârziere a turbăriilor, pentru a obține un efect de răcire optim; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că, în conformitate cu strategia „De la fermă la consumator”, alimentația europenilor nu corespunde, în cele mai multe cazuri, recomandărilor privind alimentația sănătoasă, fiind necesară o schimbare a practicilor de consum la nivelul întregii populații în sensul adoptării unor alimente, regimuri alimentare și moduri de viață mai sănătoase, inclusiv prin majorarea consumului de plante și de alimente pe bază de plante produse în mod sustenabil, cum ar fi fructele și legumele proaspete, cerealele integrale și leguminoasele, precum și o schimbare în ceea ce privește consumul excesiv de carne și de produse ultra-prelucrate, care va aduce beneficii și mediului, prin reducerea emisiilor de metan și garantarea unui mai bun tratament al animalelor, și va asigura reziliența economiei; subliniază că recomandările științifice promovate la nivelul UE, inclusiv obiectivele clare, pentru o alimentație sustenabilă, sănătoasă și mai echilibrată, care să țină seama de diversitatea culturală și regională a alimentelor și a regimurilor alimentare europene, precum și de nevoile consumatorilor, ar ajuta și ar încuraja consumatorii și ar contribui la eforturile statelor membre de a integra elemente legate de sustenabilitate în recomandările alimentare naționale; invită Comisia să elaboreze astfel de recomandări și acțiuni specifice, care să promoveze efectiv o alimentație sănătoasă, sustenabilă și mai echilibrată; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că tehnologiile și practicile de limitare a emisiilor de metan din agricultură, precum practicile sustenabile de creștere a animalelor, se dezvoltă în ritm rapid și ar trebui promovate și implementate cât mai curând posibil; invită Comisia să se asigure că în UE sunt puse rapid în aplicare inovațiile care și-au dovedit eficacitatea și rentabilitatea și care sunt în măsură să reducă emisiile de metan în producția agricolă, iar cele deja disponibile să fie utilizate de producătorii din UE pentru a continua reducerea emisiilor de metan în cadrul politicii agricole comune (PAC) și al planurilor strategice naționale, inclusiv prin programe ecologice specifice și inițiative specifice în cadrul PAC privind practicile agricole ce contribuie la eliminarea CO2 din atmosferă și prin alte fluxuri de finanțare private sau publice; consideră că fermierii ar trebui să fie stimulați financiar să adopte practici de atenuare a emisiilor prin intermediul programului Orizont Europa și al fondurilor aferente inițiativei pentru reziliența economică; recunoaște, cu toate acestea, că este puțin probabil ca fermierii să rezolve singuri problemele legate de emisiile generate de producția agricolă animalieră; observă că diferențele structurale existente între modelele agricole ale statelor membre și particularitățile naționale vor influența costul aplicării acestor tehnici; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că există deja practici care și-au demonstrat eficacitate în reducerea emisiilor provenite din gestionarea gunoiului de grajd; constată că aceste practici reduc, de asemenea, nivelul de amoniac eliberat de sectorul agricol; invită Comisia să propună măsuri normative pentru a asigura adoptarea acestor tehnici, cu obiective și termene realiste și ambițioase; subliniază, de asemenea, că îngrășămintele pe bază de azot generează o cantitate mare de emisii de metan; invită Comisia să ia măsuri corespunzătoare pentru a reduce emisiile respective, în cadrul strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază rolul central pe care UE ar trebui să îl aibă în sprijinirea cercetării, inovării și dezvoltării, precum și în extinderea noilor tehnologii și practici sustenabile, pentru a contribui la reducerea emisiilor de metan din toate sectoarele, inclusiv din sectorul creșterii animalelor, una dintre metodele posibile fiind îmbunătățirea MRV în cazul emisiilor de metan din sector pentru a monitoriza progresele înregistrate în vederea atingerii acestor obiective, și prin aplicarea tehnologiilor deja disponibile, cum ar fi tehnologiile legate de MRV; consideră că ar trebui elaborate măsuri de reducere a emisiilor de metan pentru pășunatul animalelor, astfel încât să se respecte sănătatea și bunul tratament al animalelor, precum și principiul precauției; subliniază, în special, că ar trebui realizate studii pe mai multe generații privind adaosurile furajere și invită Comisia să asigure revizuirea în timp util a Regulamentului privind aditivii din hrana animalelor (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că utilizarea deșeurilor și reziduurilor agricole pentru producția de biogaz poate fi un factor determinant pentru economia circulară și atrage atenția asupra valorii adăugate a reziduurilor agricole, cu condiția respectării principiului utilizării în cascadă și a aplicării criteriilor de sustenabilitate corespunzătoare; subliniază că producția de biogaz din reziduuri agricole și alte deșeuri organice poate reduce emisiile de metan în sectorul agricol și poate stimula modelul „prosumatorului” (producător și consumator); solicită o mai bună coordonare între fermieri și producătorii de energie din surse regenerabile și îmbunătățirea infrastructurii respective, pentru a facilita răspândirea producției de biogaz durabil, conectată la nivel local, și consideră că PAC ar trebui să stimuleze reducerea emisiilor de metan și măsurile de sprijin în acest sens; invită, prin urmare, Comisia să asigure coerența deplină între Legea europeană a climei, PAC și Strategia privind metanul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | își exprimă satisfacția că în Strategia privind metanul este recunoscut faptul că biogazul produs din culturi alimentare sau furajere crește emisiile de metan, ceea ce poate submina efectele benefice de reducere a emisiilor, și că producția de biogaz ar trebui să se bazeze în principal pe deșeuri sau reziduuri; invită Comisia să dezvolte un sistem eficace și independent de certificare a originii pentru metodele de producere a biogazului și materiile prime utilizate; subliniază că producția de biogaz ar trebui să se bazeze pe un model economic circular și local, pentru a evita emisiile și costurile legate de transport; subliniază că nicio măsură de sprijin nu ar trebui să stimuleze intensificarea zootehniei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | constată că dezvoltarea economiei circulare și a bioeconomiei poate crea mai multe locuri de muncă în producția primară și subliniază că bioeconomia presupune dezvoltarea și/sau integrarea de noi competențe, noi cunoștințe și noi discipline în procesul de formare și educație din acest sector, pentru a face față schimbărilor societale legate de bioeconomie, a promova competitivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, a răspunde nevoilor sectorului și a corela mai bine competențele cu locurile de muncă; |
| --- | --- |

50.

Deșeurile

| 51. | invită Comisia să analizeze în continuare emisiile de metan din nămoluri și apele uzate și să revizuiască în 2022 Directiva privind nămolurile de epurare (22) și Directiva privind tratarea apelor uzate urbane (23), care ar trebui să trateze și poluanții atmosferici și emisiile de gaze cu efect de seră, îndeosebi cele de metan; invită, în plus, Comisia să fie ambițioasă și să pună un accent puternic pe emisiile de metan în revizuirea din 2024 a Directivei privind depozitele de deșeuri (24) și în revizuirea apropiată a Directivei privind emisiile industriale; subliniază că sunt necesare măsuri care să oblige siturile de depozitare a deșeurilor să utilizeze biometanul pe care îl produc până când conținutul său energetic scade sub o valoare utilă și, odată ce nu mai este viabilă utilizarea biometanului produs în depozitul de deșeuri, să recurgă la utilizarea tehnologiei biooxidative și a altor tehnologii în locurile critice pentru a reduce emisiile de metan rămase; reamintește, în acest sens, că emisiile de metan din sectorul deșeurilor provin parțial din scurgerile de la instalațiile de biogaz; invită Comisia să publice orientări privind cele mai bune metode de construire și exploatare a instalațiilor de biogaz pentru a trata problema scurgerilor cauzate de întreținerea, funcționarea și conceperea necorespunzătoare; reamintește că Directiva privind emisiile industriale a contribuit la reducerea poluării cauzate de activitățile industriale; subliniază totuși că depozitarea deșeurilor nu este vizată de niciun document de referință (BREF) privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT); |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că depozitarea deșeurilor, care reprezintă treapta inferioară în ierarhia deșeurilor, este cel mai poluant mod de gestionare a deșeurilor atât în ceea ce privește emisiile de GES, cât și eliberarea altor poluanți în aer, sol și apă; invită statele membre să respecte pe deplin cerințele în vigoare din Directiva privind depozitele de deșeuri și solicită ca directiva să fie aliniată la principiile generale ale Planului de acțiune privind economia circulară, inclusiv la obiectivul pentru 2016, an până la care cantitatea de deșeuri biodegradabile depozitate urma să fie redusă la 35 % sau mai puțin comparativ cu nivelul din 1995; invită Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare pentru a garanta că statele membre care nu îndeplinesc acest obiectiv întreprind măsuri și acțiuni corective; invită Comisia să sprijine statele membre în eforturile lor de a renunța la depozitele de deșeuri; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că, în 2017, 15 state membre nu își îndepliniseră pe deplin obligația prevăzută în directivă de a trata deșeurile înainte de a fi depozitate; își reiterează, în acest sens, solicitarea din Rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară de a alinia Directiva privind depozitele de deșeuri la principiile generale ale Planului de acțiune privind economia circulară și de a concentra viitoarea revizuire a directivelor aplicabile pe prevenirea și plafonarea generării de deșeuri reziduale, precum și de a îmbunătăți obiectivul de 10 % pentru depozitarea deșeurilor prin definirea unui plafon de depozitare a deșeurilor în kg/persoană/an, pentru a putea realiza cele mai bune rezultate de mediu în urma efectelor combinate ale reducerii, reutilizării, reciclării și compostării, reducând în același timp la minimum depozitarea deșeurilor reziduale; consideră, de asemenea, că o îmbunătățire esențială ar fi asigurarea unei eficacități și a unei armonizări crescute la nivelul UE a metodologiei de contabilizare a GES din depozitele de deșeuri; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia, având în vedere cele de mai sus:






  — | să stabilească obiective obligatorii la nivelul UE pentru deșeurile comerciale și industriale, întrucât încă nu există obiective specifice în acest sens; |
| --- | --- | --- |

53.

—

să stabilească obiective obligatorii la nivelul UE pentru deșeurile comerciale și industriale, întrucât încă nu există obiective specifice în acest sens;

| — | să propună obiective de limitare a generării de deșeuri reziduale în cadrul revizuirii planificate pentru 2024 a Directivei-cadru privind deșeurile (25) și a Directivei privind depozitele de deșeuri; |
| --- | --- |

—

să propună obiective de limitare a generării de deșeuri reziduale în cadrul revizuirii planificate pentru 2024 a Directivei-cadru privind deșeurile (25) și a Directivei privind depozitele de deșeuri;

| — | să alinieze Directiva privind depozitele de deșeuri la obiectivele generale ale UE privind schimbările climatice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în urma unei analize aprofundate pentru a se putea trata mai bine problemele legate de gazele cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

să alinieze Directiva privind depozitele de deșeuri la obiectivele generale ale UE privind schimbările climatice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în urma unei analize aprofundate pentru a se putea trata mai bine problemele legate de gazele cu efect de seră;

| — | să elaboreze un document BREF pentru depozitarea deșeurilor, inclusiv dispoziții privind metanul; |
| --- | --- |

—

să elaboreze un document BREF pentru depozitarea deșeurilor, inclusiv dispoziții privind metanul;

| 54. | invită Comisia să monitorizeze progresele realizate de statele membre în ceea ce privește colectarea separată a deșeurilor biologice, care urmează să fie pusă în aplicare până în 2023; reamintește că, în conformitate cu ierarhia de tratare a deșeurilor, statele membre au obligația legală de a lua măsuri pentru a încuraja reciclarea deșeurilor biologice, măsuri care includ compostarea și digestia deșeurilor biologice, având în vedere că acestea sunt de obicei colectate și tratate la nivel local; subliniază, prin urmare, că Comisia ar trebui să încurajeze o cooperare mai strânsă între regiuni și statele membre și armonizarea prin schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reiterează obiectivele noului plan de acțiune privind economia circulară de a realiza un grad semnificativ de circularitate și de a evita emisiile de GES, în special emisiile de metan care se scurg din circuitul închis; înțelege că ar trebui promovată o gestionare a deșeurilor cu adevărat integrată pentru a implementa cu succes ierarhia deșeurilor și pentru a conferi o mai mare prioritate tratării deșeurilor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că procedurile de închidere și post-tratare a celulelor de depozitare sunt esențiale pentru a reduce scurgerile, ținând seama de întregul ciclu de viață al depozitelor de deșeuri; invită Comisia să acorde un sprijin adaptat la condițiile din fiecare stat membru pentru a asigura aplicarea integrală a ierarhiei deșeurilor, punând accentul pe evitarea deșeurilor, precum și pentru realizarea obiectivului privind separarea la sursă până la 31 decembrie 2023 și colectarea separată a deșeurilor biologice, inclusiv prin încurajarea cooperării între sectorul public și cel privat cu scopul de a garanta un nivel ridicat al colectării separate, reciclării și recuperării deșeurilor biodegradabile, astfel încât să se evite prezența acestora în depozitele de deșeuri, însă fără să fie necesare fonduri UE pentru incinerare; subliniază că trebuie să existe întotdeauna o opțiune fezabilă de tratare biologică (compostare sau digestie anaerobă); recunoaște, în acest sens, potențialul digestiei anaerobe a deșeurilor biodegradabile, care permite producerea de biometan; subliniază, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, că incinerarea se află doar pe penultimul loc în ierarhia deșeurilor și reamintește poziția sa privind incinerarea prezentată în Rezoluția din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că suprafețele rezervoarelor sunt o sursă semnificativă de emisii de GES la nivel mondial, inclusiv de emisii de metan, în principal din cauza acumulării de sedimente în lagune sau iazurile de decantare, și că îndepărtarea barajelor poate contribui la reducerea considerabilă a emisiilor din zonele de acumulare; invită Agenția Europeană de Mediu să colecteze informații despre acest subiect pentru a contribui la analiza unor posibile politici în acest sens; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

(2)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(3)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(4)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0040.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura și H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, capitolul 8, Cambridge University Press, Cambridge, Regatul Unit și New York, NY, SUA, 2013, p. 714.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. et al, „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions”, Nature, Vol. 578, 2020, pp. 409-412, printre altele.

(9)  World Health Organization, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10)  Agenția Europeană de Mediu, Air quality in Europe – 2020 report, p. 7.

(11)  Regulamentul (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 ianuarie 2006 de instituire a unui registru european al emisiilor și transferului de poluanți și de modificare a Directivelor 91/689/CEE ș i 96/61/CE ale Consiliului (JO L 33, 4.2.2006, p. 1).

(12)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

(13)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 17 septembrie 2020 care însoțește comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (SWD(2020)0176).

(14)  Evaluarea globală privind metanul, UNEP, 2021.

(15)  Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1).

(16)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

(17)  Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „Consolidarea unei economii neutre climatic: o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic” (COM(2020)0299).

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0277.

(19)  Propunerea din 15 decembrie 2020 a Comisiei de regulament privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. and Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions”, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

(22)  Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6).

(23)  Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

(24)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

(25)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

Conferința ONU privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit al Marii Britanii (COP26)

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit al Marii Britanii (COP26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere cea de-a 25-a Conferință a părților la CCONUSC (COP25), cea de-a 15-a sesiune a Reuniunii părților la Protocolul de la Kyoto (CMP15) și cea de-a doua sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris (CMA2), desfășurate la Madrid, Spania, în perioada 2-13 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 25-a Conferință a părților la CCONUSC (COP25), cea de-a 15-a sesiune a Reuniunii părților la Protocolul de la Kyoto (CMP15) și cea de-a doua sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris (CMA2), desfășurate la Madrid, Spania, în perioada 2-13 decembrie 2019,

| — | având în vedere decizia luată de Biroul COP la CCONUSC la 28 mai 2020 împreună cu partenerii săi britanici și italieni, de a amâna Conferința ONU privind schimbările climatice COP26 din cauza COVID-19 și de a o organiza la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 1-12 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată de Biroul COP la CCONUSC la 28 mai 2020 împreună cu partenerii săi britanici și italieni, de a amâna Conferința ONU privind schimbările climatice COP26 din cauza COVID-19 și de a o organiza la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 1-12 noiembrie 2021,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere Summitul privind adaptarea la schimbările climatice globale care a avut loc în perioada 25-26 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul privind adaptarea la schimbările climatice globale care a avut loc în perioada 25-26 ianuarie 2021,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice („Legea europeană a climei”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice („Legea europeană a climei”) (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice, care a avut loc la Madrid, Spania (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice, care a avut loc la Madrid, Spania (COP25) (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor lumii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor lumii (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 privind Strategia UE de adaptare la schimbările climatice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 privind Strategia UE de adaptare la schimbările climatice (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind diplomația în domeniile climei și energiei – Promovarea dimensiunii externe a Pactului verde european, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind diplomația în domeniile climei și energiei – Promovarea dimensiunii externe a Pactului verde european,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 6 octombrie 2021 privind pregătirile pentru reuniunile CCONUSC de la Glasgow din 31 octombrie până la 12 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 6 octombrie 2021 privind pregătirile pentru reuniunile CCONUSC de la Glasgow din 31 octombrie până la 12 noiembrie 2021,

| — | având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES),

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) cu privire la încălzirea globală cu 1,5 oC, cel de-al cincilea raport de evaluare al IPCC și raportul de sinteză la acesta, raportul special al IPCC privind schimbările climatice și terenurile și raportul special al IPCC privind oceanele și criosfera într-o climă ce suferă schimbări, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) cu privire la încălzirea globală cu 1,5 oC, cel de-al cincilea raport de evaluare al IPCC și raportul de sinteză la acesta, raportul special al IPCC privind schimbările climatice și terenurile și raportul special al IPCC privind oceanele și criosfera într-o climă ce suferă schimbări,

| — | având în vedere raportul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică al CCONUSC din 29 aprilie 2021 intitulat „Dialogul privind schimbările climatice și oceanice pentru examinarea modului de consolidare a măsurilor de adaptare și atenuare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică al CCONUSC din 29 aprilie 2021 intitulat „Dialogul privind schimbările climatice și oceanice pentru examinarea modului de consolidare a măsurilor de adaptare și atenuare”,

| — | având în vedere raportul emblematic al Comisiei mondiale privind adaptarea din 10 septembrie 2019 intitulat „Adaptare acum: un apel global la preluarea unui rol de frunte în domeniul rezilienței la schimbările climatice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul emblematic al Comisiei mondiale privind adaptarea din 10 septembrie 2019 intitulat „Adaptare acum: un apel global la preluarea unui rol de frunte în domeniul rezilienței la schimbările climatice”,

| — | având în vedere raportul de sinteză al CCONUSC din 17 septembrie 2021 privind contribuțiile stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al CCONUSC din 17 septembrie 2021 privind contribuțiile stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris,

| — | având în vedere cel de al 11-lea raport al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 9 decembrie 2020 privind discrepanțele în materie de emisii, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 11-lea raport al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 9 decembrie 2020 privind discrepanțele în materie de emisii,

| — | având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Internaționale a Energiei din mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050: o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global),

| — | având în vedere raportul Programului ONU pentru mediu din 18 februarie 2021 intitulat „Făcând pace cu natura: un plan științific de abordare a situațiilor de urgență legate de climă, biodiversitate și poluare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului ONU pentru mediu din 18 februarie 2021 intitulat „Făcând pace cu natura: un plan științific de abordare a situațiilor de urgență legate de climă, biodiversitate și poluare”,

| — | având în vedere raportul IPBES din 29 octombrie 2020, intitulat „IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report” (Atelier de lucru IPBES privind pierderea biodiversității și pandemiile – raport de atelier), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul IPBES din 29 octombrie 2020, intitulat „IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report” (Atelier de lucru IPBES privind pierderea biodiversității și pandemiile – raport de atelier),

| — | având în vedere raportul atelierului din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul atelierului din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice,

| — | având în vedere raportul din aprilie 2021 al Organizației Meteorologice Mondiale (OMM) privind situația climei în lume în 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din aprilie 2021 al Organizației Meteorologice Mondiale (OMM) privind situația climei în lume în 2020,

| — | având în vedere Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030,

| — | având în vedere raportul Programului ONU pentru mediu din 6 mai 2021 intitulat „Evaluarea globală a metanului: avantajele și costurile reducerii emisiilor de metan”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului ONU pentru mediu din 6 mai 2021 intitulat „Evaluarea globală a metanului: avantajele și costurile reducerii emisiilor de metan”,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice, care va avea loc la Glasgow (O-000065/2021 – B9-0039/2021 și O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice, care va avea loc la Glasgow (O-000065/2021 – B9-0039/2021 și O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016; întrucât, până la 12 octombrie 2021, 191 dintre cele 197 de părți la CCONUSC și-au depus la ONU instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016; întrucât, până la 12 octombrie 2021, 191 dintre cele 197 de părți la CCONUSC și-au depus la ONU instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare;

| B. | întrucât, la 17 decembrie 2020, UE și statele sale membre au transmis CCONUSC contribuția lor actualizată stabilită la nivel național (CSN) actualizată, care angajează UE să atingă un obiectiv obligatoriu de reducere netă a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii de cel puțin 55 % până în 2030, față de nivelurile din 1990, fără contribuție din credite internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 17 decembrie 2020, UE și statele sale membre au transmis CCONUSC contribuția lor actualizată stabilită la nivel național (CSN) actualizată, care angajează UE să atingă un obiectiv obligatoriu de reducere netă a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii de cel puțin 55 % până în 2030, față de nivelurile din 1990, fără contribuție din credite internaționale;

| C. | întrucât, potrivit raportului din 2020 al Programului ONU pentru mediu (UNEP) privind diferențele de emisii, angajamentele asumate până în prezent de semnatarii Acordului de la Paris nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivul comun al acordului, antrenând o încălzire globală de peste 3o C față de nivelurile preindustriale; regretă că multe părți la CCONUSC nu au luat încă măsuri suficiente nici măcar pentru a fi pe cale să-și îndeplinească CSN-urile și că o mare parte din progresele realizate sunt anulate de politici contraproductive, cum ar fi subvențiile continue pentru combustibili fosili și construirea unor noi centrale pe cărbune; avertizează în acest context cu privire la buclele de feedback natural pozitiv care ar putea avea consecințe catastrofale în ce privește încălzirea globală; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit raportului din 2020 al Programului ONU pentru mediu (UNEP) privind diferențele de emisii, angajamentele asumate până în prezent de semnatarii Acordului de la Paris nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivul comun al acordului, antrenând o încălzire globală de peste 3o C față de nivelurile preindustriale; regretă că multe părți la CCONUSC nu au luat încă măsuri suficiente nici măcar pentru a fi pe cale să-și îndeplinească CSN-urile și că o mare parte din progresele realizate sunt anulate de politici contraproductive, cum ar fi subvențiile continue pentru combustibili fosili și construirea unor noi centrale pe cărbune; avertizează în acest context cu privire la buclele de feedback natural pozitiv care ar putea avea consecințe catastrofale în ce privește încălzirea globală;

| D. | întrucât concentrația principalelor gaze cu efect de seră (GES) a continuat să crească în 2020, deși COVID-19 a făcut să scadă temporar emisiile, și întrucât concentrația de dioxid de carbon (CO2) din atmosferă a fost cea mai ridicată din ultimele trei milioane de ani, potrivit Organizației Meteorologice Mondiale (OMM); întrucât 2020 a fost unul dintre primii trei cei mai calzi ani din istorie, cu temperaturi medii de 1,2o C peste nivelurile preindustriale; întrucât ultimul deceniu (2011-2020) a fost cel mai cald din istorie; |
| --- | --- |

D.

întrucât concentrația principalelor gaze cu efect de seră (GES) a continuat să crească în 2020, deși COVID-19 a făcut să scadă temporar emisiile, și întrucât concentrația de dioxid de carbon (CO2) din atmosferă a fost cea mai ridicată din ultimele trei milioane de ani, potrivit Organizației Meteorologice Mondiale (OMM); întrucât 2020 a fost unul dintre primii trei cei mai calzi ani din istorie, cu temperaturi medii de 1,2o C peste nivelurile preindustriale; întrucât ultimul deceniu (2011-2020) a fost cel mai cald din istorie;

| E. | întrucât doar politicile interne ale UE nu sunt suficiente pentru a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră (GES) și pentru a limita creșterea temperaturii în concordanță cu Acordul de la Paris; întrucât acțiunea colectivă, imediată și ambițioasă la nivel mondial este crucială pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

E.

întrucât doar politicile interne ale UE nu sunt suficiente pentru a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră (GES) și pentru a limita creșterea temperaturii în concordanță cu Acordul de la Paris; întrucât acțiunea colectivă, imediată și ambițioasă la nivel mondial este crucială pentru a limita creșterea temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale;

| F. | întrucât preambulul Acordului de la Paris recunoaște „importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor”, iar întrucât articolul 4 alineatul (1) litera (d) din CCONUSC subliniază că părțile la acesta promovează gestionarea sustenabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor GES, incluzând biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă sau marine; întrucât articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris subliniază că adaptarea la schimbările climatice, creșterea rezilienței și reducerea emisiilor de GES ar trebui să se realizeze astfel încât să nu amenințe producția de alimente; întrucât raportul IPBES de evaluare mondială a biodiversității și a serviciilor ecosistemelor subliniază că exploatarea sustenabilă a naturii va fi vitală pentru adaptarea la interferențele antropice periculoase în sistemul climatic și pentru atenuarea lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât preambulul Acordului de la Paris recunoaște „importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor”, iar întrucât articolul 4 alineatul (1) litera (d) din CCONUSC subliniază că părțile la acesta promovează gestionarea sustenabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor GES, incluzând biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă sau marine; întrucât articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris subliniază că adaptarea la schimbările climatice, creșterea rezilienței și reducerea emisiilor de GES ar trebui să se realizeze astfel încât să nu amenințe producția de alimente; întrucât raportul IPBES de evaluare mondială a biodiversității și a serviciilor ecosistemelor subliniază că exploatarea sustenabilă a naturii va fi vitală pentru adaptarea la interferențele antropice periculoase în sistemul climatic și pentru atenuarea lor;

| G. | întrucât impactul schimbărilor climatice și declinul biodiversității sunt două dintre cele mai importante provocări și riscuri pentru societățile umane; constată că majoritatea politicilor anterioare au tratat separat schimbările climatice și declinul biodiversității; |
| --- | --- |

G.

întrucât impactul schimbărilor climatice și declinul biodiversității sunt două dintre cele mai importante provocări și riscuri pentru societățile umane; constată că majoritatea politicilor anterioare au tratat separat schimbările climatice și declinul biodiversității;

| H. | întrucât obiectivele globale de la Aichi în materie de biodiversitate stabilite pentru 2020 nu au fost atinse, ceea ce făcut să devină și mai urgentă nevoia de a crește rapid nivelul de ambiție și amploarea eforturilor de conservare a biodiversității; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivele globale de la Aichi în materie de biodiversitate stabilite pentru 2020 nu au fost atinse, ceea ce făcut să devină și mai urgentă nevoia de a crește rapid nivelul de ambiție și amploarea eforturilor de conservare a biodiversității;

| I. | întrucât conservarea oceanelor este crucială, nu doar ca sursă primară de hrană, ci și pentru contribuția lor la ciclul carbonului, reglarea climei și producerea celei mai mari cantități de oxigen din aerul pe care îl respirăm; întrucât Raportul special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) specifică faptul că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanelor și că ecosistemele marine sunt afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidificare, de dezoxigenare și de eroziunea costieră; întrucât raportul reamintește, de asemenea, că, începând din 1970, oceanele s-au încălzit treptat și au absorbit peste 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic și că ele fac parte din soluția de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; întrucât, prin urmare, este necesar să se reducă emisiile de GES și poluarea ecosistemelor și să se întărească absorbanții naturali de carbon; |
| --- | --- |

I.

întrucât conservarea oceanelor este crucială, nu doar ca sursă primară de hrană, ci și pentru contribuția lor la ciclul carbonului, reglarea climei și producerea celei mai mari cantități de oxigen din aerul pe care îl respirăm; întrucât Raportul special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) specifică faptul că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanelor și că ecosistemele marine sunt afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidificare, de dezoxigenare și de eroziunea costieră; întrucât raportul reamintește, de asemenea, că, începând din 1970, oceanele s-au încălzit treptat și au absorbit peste 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic și că ele fac parte din soluția de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; întrucât, prin urmare, este necesar să se reducă emisiile de GES și poluarea ecosistemelor și să se întărească absorbanții naturali de carbon;

| J. | întrucât soluțiile bazate pe natură și abordările bazate pe ecosisteme joacă un rol esențial în atenuarea schimbărilor climatice și în adaptarea la acestea; întrucât protecția și refacerea absorbanților naturali de carbon care există deja și funcționează eficient, inclusiv a rezervoarelor de carbon din oceane, sunt vitale; |
| --- | --- |

J.

întrucât soluțiile bazate pe natură și abordările bazate pe ecosisteme joacă un rol esențial în atenuarea schimbărilor climatice și în adaptarea la acestea; întrucât protecția și refacerea absorbanților naturali de carbon care există deja și funcționează eficient, inclusiv a rezervoarelor de carbon din oceane, sunt vitale;

| K. | întrucât pădurile au un rol major de jucat în combaterea schimbărilor climatice, deoarece acționează ca absorbanți de carbon care stochează aproximativ două miliarde de tone de CO2 pe an; întrucât protejarea și extinderea pădurilor lumii este una dintre cele mai rentabile forme de acțiune climatică, și întrucât acțiunile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la ele, care se bazează pe împădurire, dacă sunt puse integral în aplicare, ar putea reduce emisiile de GES cu aproximativ 15 gigatone de CO2 pe an până în 2050, ceea ce ar putea fi suficient pentru a limita încălzirea globală la mult sub 2o C; |
| --- | --- |

K.

întrucât pădurile au un rol major de jucat în combaterea schimbărilor climatice, deoarece acționează ca absorbanți de carbon care stochează aproximativ două miliarde de tone de CO2 pe an; întrucât protejarea și extinderea pădurilor lumii este una dintre cele mai rentabile forme de acțiune climatică, și întrucât acțiunile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la ele, care se bazează pe împădurire, dacă sunt puse integral în aplicare, ar putea reduce emisiile de GES cu aproximativ 15 gigatone de CO2 pe an până în 2050, ceea ce ar putea fi suficient pentru a limita încălzirea globală la mult sub 2o C;

| L. | întrucât reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor poate contribui la reducerea emisiilor antropice de GES în cantități mari, cuprinse între 0,4 și 5,8 gigatone de CO2 echivalent în fiecare an (9); |
| --- | --- |

L.

întrucât reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor poate contribui la reducerea emisiilor antropice de GES în cantități mari, cuprinse între 0,4 și 5,8 gigatone de CO2 echivalent în fiecare an (9);

| M. | întrucât un sfert din emisfera nordică este acoperită de pământ înghețat permanent, cunoscut sub denumirea de permafrost; întrucât, ca urmare a creșterii temperaturii globale, permafrostul arctic se dezgheață cu o viteză fără precedent; întrucât permafrostul este un rezervor masiv de GES, cu potențialul de a reține până la 1 600 gigatone de CO2 – aproape dublu față de cel aflat în prezent în atmosferă – dar și metan și protoxid de azot; întrucât eliberarea sa ar putea accelera și agrava în mod serios încălzirea globală (10); |
| --- | --- |

M.

întrucât un sfert din emisfera nordică este acoperită de pământ înghețat permanent, cunoscut sub denumirea de permafrost; întrucât, ca urmare a creșterii temperaturii globale, permafrostul arctic se dezgheață cu o viteză fără precedent; întrucât permafrostul este un rezervor masiv de GES, cu potențialul de a reține până la 1 600 gigatone de CO2 – aproape dublu față de cel aflat în prezent în atmosferă – dar și metan și protoxid de azot; întrucât eliberarea sa ar putea accelera și agrava în mod serios încălzirea globală (10);

| N. | întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, schimbările climatice preconizate vor provoca aproximativ 250 000 de decese suplimentare pe an până în 2030, iar costurile aferente daunelor directe asupra sănătății sunt estimate la 2-4 miliarde USD pe an până în 2030; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, schimbările climatice preconizate vor provoca aproximativ 250 000 de decese suplimentare pe an până în 2030, iar costurile aferente daunelor directe asupra sănătății sunt estimate la 2-4 miliarde USD pe an până în 2030;

| O. | întrucât declinul biodiversității asociat cu transformarea peisajelor poate duce la un risc emergent mai ridicat de boli în unele cazuri, în care speciile care se adaptează bine la peisajele dominate de om pot fi capabile și să găzduiască agenți patogeni care prezintă un risc ridicat de transmitere a zoonozelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât declinul biodiversității asociat cu transformarea peisajelor poate duce la un risc emergent mai ridicat de boli în unele cazuri, în care speciile care se adaptează bine la peisajele dominate de om pot fi capabile și să găzduiască agenți patogeni care prezintă un risc ridicat de transmitere a zoonozelor;

| P. | întrucât poluarea aerului și schimbările climatice sunt strâns legate și sunt cauzate de surse antropice aproape similare; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, poluarea aerului înconjurător cauzează aproximativ 4,2 milioane de decese pe an, provocate de accidente vasculare cerebrale, boli de inimă, cancer pulmonar, boli respiratorii acute și cronice; |
| --- | --- |

P.

întrucât poluarea aerului și schimbările climatice sunt strâns legate și sunt cauzate de surse antropice aproape similare; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, poluarea aerului înconjurător cauzează aproximativ 4,2 milioane de decese pe an, provocate de accidente vasculare cerebrale, boli de inimă, cancer pulmonar, boli respiratorii acute și cronice;

| Q. | întrucât, potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate și amploarea pierderilor economice aproape că s-au dublat în ultimii 20 ani, multe dintre acestea fiind cauzate de o creștere semnificativă a numărului dezastrelor provocate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate și amploarea pierderilor economice aproape că s-au dublat în ultimii 20 ani, multe dintre acestea fiind cauzate de o creștere semnificativă a numărului dezastrelor provocate de schimbările climatice;

| R. | întrucât schimbările climatice și efectele lor devastatoare influențează deja tiparele de migrație; întrucât, potrivit unui studiu din 2018 al Băncii Mondiale, aproape 3 % din populația regiunilor din Africa Subsahariană, Asia de Sud și America Latină ar putea fi obligată să migreze în interiorul propriei țări pentru a scăpa de impactul schimbărilor climatice, care se manifestă lent (11); întrucât, în lipsa unor eforturi puternice de adaptare, peste 700 de milioane de persoane care trăiesc în zone de coastă joase și în statele insulare mici riscă să se confrunte cu furtuni și inundații mai violente și, în cele din urmă, cu pierderea terenurilor și relocare; |
| --- | --- |

R.

întrucât schimbările climatice și efectele lor devastatoare influențează deja tiparele de migrație; întrucât, potrivit unui studiu din 2018 al Băncii Mondiale, aproape 3 % din populația regiunilor din Africa Subsahariană, Asia de Sud și America Latină ar putea fi obligată să migreze în interiorul propriei țări pentru a scăpa de impactul schimbărilor climatice, care se manifestă lent (11); întrucât, în lipsa unor eforturi puternice de adaptare, peste 700 de milioane de persoane care trăiesc în zone de coastă joase și în statele insulare mici riscă să se confrunte cu furtuni și inundații mai violente și, în cele din urmă, cu pierderea terenurilor și relocare;

| S. | întrucât Acordul de la Paris este primul tratat internațional care recunoaște în mod explicit legătura dintre acțiunile în domeniul climei și drepturile omului, permițând astfel utilizarea instrumentelor juridice existente în domeniul drepturilor omului pentru a îndemna statele și întreprinderile private să reducă emisiile; întrucât, în cadrul Acordului de la Paris, nu există instrumente concrete care să tragă la răspundere actorii statali și corporativi pentru impactul lor asupra schimbărilor climatice și asupra exercitării drepturilor omului; |
| --- | --- |

S.

întrucât Acordul de la Paris este primul tratat internațional care recunoaște în mod explicit legătura dintre acțiunile în domeniul climei și drepturile omului, permițând astfel utilizarea instrumentelor juridice existente în domeniul drepturilor omului pentru a îndemna statele și întreprinderile private să reducă emisiile; întrucât, în cadrul Acordului de la Paris, nu există instrumente concrete care să tragă la răspundere actorii statali și corporativi pentru impactul lor asupra schimbărilor climatice și asupra exercitării drepturilor omului;

| T. | întrucât schimbările climatice au, de asemenea, o dimensiune importantă în materie de drepturile omului, afectând în mod direct și indirect realizarea unui număr de drepturi ale omului recunoscute pe plan universal, în special în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi femeile, copiii, persoanele în vârstă, persoanele bolnave, grupurile cu venituri mici și populațiile indigene; întrucât atât CCONUSC cât și Acordul de la Paris se bazează pe solidaritatea între generații și pe angajamentul statelor de a proteja sistemul climatic în beneficiul generațiilor prezente și viitoare; întrucât schimbările climatice agravează provocările cu care se confruntă în prezent popoarele indigene și conduc la marginalizarea și mai accentuată din punct de vedere cultural, economic și politic și la inegalități în aceste domenii; |
| --- | --- |

T.

întrucât schimbările climatice au, de asemenea, o dimensiune importantă în materie de drepturile omului, afectând în mod direct și indirect realizarea unui număr de drepturi ale omului recunoscute pe plan universal, în special în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi femeile, copiii, persoanele în vârstă, persoanele bolnave, grupurile cu venituri mici și populațiile indigene; întrucât atât CCONUSC cât și Acordul de la Paris se bazează pe solidaritatea între generații și pe angajamentul statelor de a proteja sistemul climatic în beneficiul generațiilor prezente și viitoare; întrucât schimbările climatice agravează provocările cu care se confruntă în prezent popoarele indigene și conduc la marginalizarea și mai accentuată din punct de vedere cultural, economic și politic și la inegalități în aceste domenii;

| U. | întrucât combaterea schimbărilor climatice reprezintă unul dintre ODD ale ONU, adoptate de toate statele membre ale ONU în 2015, în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

U.

întrucât combaterea schimbărilor climatice reprezintă unul dintre ODD ale ONU, adoptate de toate statele membre ale ONU în 2015, în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă;

| V. | întrucât, în 2009, părțile la CCONUSC s-au angajat să mobilizeze 100 miliarde USD pe an începând din 2020, angajament reafirmat ulterior în Acordul de la Paris; întrucât angajamentele efective ale țărilor dezvoltate sunt, totuși, departe de obiectivul colectiv; întrucât impactul schimbărilor climatice și nevoile aferente au crescut în țările în curs de dezvoltare și în special în țările cel mai puțin dezvoltate și în statele insulare mici în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în 2009, părțile la CCONUSC s-au angajat să mobilizeze 100 miliarde USD pe an începând din 2020, angajament reafirmat ulterior în Acordul de la Paris; întrucât angajamentele efective ale țărilor dezvoltate sunt, totuși, departe de obiectivul colectiv; întrucât impactul schimbărilor climatice și nevoile aferente au crescut în țările în curs de dezvoltare și în special în țările cel mai puțin dezvoltate și în statele insulare mici în curs de dezvoltare;

| W. | întrucât Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare estimează că, până în 2030, vor fi necesare 140-300 miliarde USD în fiecare an pentru a acoperi nevoile de adaptare doar ale țărilor în curs de dezvoltare, ridicându-se la 280-500 miliarde USD în fiecare an până în 2050 (12); |
| --- | --- |

W.

întrucât Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare estimează că, până în 2030, vor fi necesare 140-300 miliarde USD în fiecare an pentru a acoperi nevoile de adaptare doar ale țărilor în curs de dezvoltare, ridicându-se la 280-500 miliarde USD în fiecare an până în 2050 (12);

| X. | întrucât întârzierea nedorită de un an a Conferințelor părților la CCONUSC și a Convenției privind diversitatea biologică (CBD) din 2020, cauzată de pandemia de COVID-19, oferă o ocazie unică de a trece de la un model reactiv la un model proactiv și de precauție și, în final, de a produce transformarea necesară; întrucât noile progrese științifice ar trebui să fundamenteze și să întărească dintre programele internaționale și punerea lor în aplicare la nivel național; |
| --- | --- |

X.

întrucât întârzierea nedorită de un an a Conferințelor părților la CCONUSC și a Convenției privind diversitatea biologică (CBD) din 2020, cauzată de pandemia de COVID-19, oferă o ocazie unică de a trece de la un model reactiv la un model proactiv și de precauție și, în final, de a produce transformarea necesară; întrucât noile progrese științifice ar trebui să fundamenteze și să întărească dintre programele internaționale și punerea lor în aplicare la nivel național;

| Y. | întrucât, deși lumea încearcă să facă față efectelor actuale ale pandemiei de COVID-19, criza climatică nu a dispărut; întrucât ar trebui profitat de redresarea economică ca de o ocazie unică de a accelera ritmul tranziției către neutralitatea climatică și de a asigura realizarea unui scenariu de 1,5o C, dezvoltând un model socioeconomic compatibil cu limitele planetare, direcționând investițiile către refacerea ecosistemelor naturale și întărind, astfel, capacitatea de adaptare a ecosistemelor, precum și în domenii prioritare precum eficiența energetică, producția alimentară sustenabilă, tehnologii legate de energia din surse regenerabile, tehnologii inovatoare și sustenabile cu emisii zero și infrastructura aferentă necesară și îndepărtând investițiile de la activitățile care dăunează climei și mediului prin integrarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” în deciziile de investiții; întrucât, în acest proces de tranziție, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de diferențele dintre regiuni în ceea ce privește nevoile și capacitățile, respectând în același timp principiile unei tranziții juste; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, deși lumea încearcă să facă față efectelor actuale ale pandemiei de COVID-19, criza climatică nu a dispărut; întrucât ar trebui profitat de redresarea economică ca de o ocazie unică de a accelera ritmul tranziției către neutralitatea climatică și de a asigura realizarea unui scenariu de 1,5o C, dezvoltând un model socioeconomic compatibil cu limitele planetare, direcționând investițiile către refacerea ecosistemelor naturale și întărind, astfel, capacitatea de adaptare a ecosistemelor, precum și în domenii prioritare precum eficiența energetică, producția alimentară sustenabilă, tehnologii legate de energia din surse regenerabile, tehnologii inovatoare și sustenabile cu emisii zero și infrastructura aferentă necesară și îndepărtând investițiile de la activitățile care dăunează climei și mediului prin integrarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” în deciziile de investiții; întrucât, în acest proces de tranziție, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de diferențele dintre regiuni în ceea ce privește nevoile și capacitățile, respectând în același timp principiile unei tranziții juste;

| Z. | întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu, „schimbarea sistemică” înseamnă o formă fundamentală, transformatoare și intersectorială de schimbare, care implică schimbări majore de paradigmă și reorientare a obiectivelor, a stimulentelor, a tehnologiilor, a practicilor și a normelor sociale ale sistemelor, precum și a sistemelor de cunoștințe și a abordărilor privind guvernarea; întrucât, pentru sistemele societale de bază, acest lucru implică regândirea nu doar a tehnologiilor și a proceselor de producție, ci și a modelelor de consum și a modurilor de viață, în vederea găsirii unor alternative mai sustenabile care se axează, de exemplu, pe bunăstare și reziliență (13); |
| --- | --- |

Z.

întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu, „schimbarea sistemică” înseamnă o formă fundamentală, transformatoare și intersectorială de schimbare, care implică schimbări majore de paradigmă și reorientare a obiectivelor, a stimulentelor, a tehnologiilor, a practicilor și a normelor sociale ale sistemelor, precum și a sistemelor de cunoștințe și a abordărilor privind guvernarea; întrucât, pentru sistemele societale de bază, acest lucru implică regândirea nu doar a tehnologiilor și a proceselor de producție, ci și a modelelor de consum și a modurilor de viață, în vederea găsirii unor alternative mai sustenabile care se axează, de exemplu, pe bunăstare și reziliență (13);

| AA. | întrucât soluțiile bazate pe natură și abordările bazate pe ecosisteme pot asigura o conexiune puternică la nivel de politici între CCONUSC, CBD și Convenția de la Rio privind deșertificarea, oferind președințiilor și secretariatelor tuturor celor trei acorduri ocazia de a colabora pentru a aborda schimbările climatice și declinul biodiversității într-un mod integrat și coerent; |
| --- | --- |

AA.

întrucât soluțiile bazate pe natură și abordările bazate pe ecosisteme pot asigura o conexiune puternică la nivel de politici între CCONUSC, CBD și Convenția de la Rio privind deșertificarea, oferind președințiilor și secretariatelor tuturor celor trei acorduri ocazia de a colabora pentru a aborda schimbările climatice și declinul biodiversității într-un mod integrat și coerent;

| AB. | întrucât Pactul verde european și NextGenerationEU reprezintă o oportunitate unică de a întări economia UE și de a o face mai inovatoare, mai competitivă și mai orientată către viitor, asigurând astfel poziția de lider a Europei în economia verde și construirea modelului social european și a economiei sociale de piață; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Pactul verde european și NextGenerationEU reprezintă o oportunitate unică de a întări economia UE și de a o face mai inovatoare, mai competitivă și mai orientată către viitor, asigurând astfel poziția de lider a Europei în economia verde și construirea modelului social european și a economiei sociale de piață;

| AC. | întrucât se estimează că riscurile legate de climă la adresa sănătății, a mijloacelor de subzistență, a securității alimentare, a aprovizionării cu apă și a creșterii economice vor fi mult mai ridicate din cauza încălzirii globale de 2o C; întrucât se preconizează că limitarea încălzirii globale la 1,5o C, comparativ cu 2o C, va reduce impactul asupra ecosistemelor terestre, de apă dulce și de coastă, și va conserva o parte mai mare a serviciilor pe care acestea le oferă oamenilor; întrucât, prin urmare, este imperativ să se continue eforturile vizând limitarea creșterii temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

AC.

întrucât se estimează că riscurile legate de climă la adresa sănătății, a mijloacelor de subzistență, a securității alimentare, a aprovizionării cu apă și a creșterii economice vor fi mult mai ridicate din cauza încălzirii globale de 2o C; întrucât se preconizează că limitarea încălzirii globale la 1,5o C, comparativ cu 2o C, va reduce impactul asupra ecosistemelor terestre, de apă dulce și de coastă, și va conserva o parte mai mare a serviciilor pe care acestea le oferă oamenilor; întrucât, prin urmare, este imperativ să se continue eforturile vizând limitarea creșterii temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale;

| AD. | întrucât rolul de lider al UE, bazat pe puterea exemplului, este crucial pentru implicarea țărilor terțe în combaterea schimbărilor climatice și, astfel, pentru creșterea nivelului de ambiție în domeniul climei la nivel mondial; |
| --- | --- |

AD.

întrucât rolul de lider al UE, bazat pe puterea exemplului, este crucial pentru implicarea țărilor terțe în combaterea schimbărilor climatice și, astfel, pentru creșterea nivelului de ambiție în domeniul climei la nivel mondial;

| AE. | întrucât UE trebuie să admită și să își asume responsabilitatea pentru emisiile de GES din trecut și decalajul de dezvoltare dintre nordul și sudul global; |
| --- | --- |

AE.

întrucât UE trebuie să admită și să își asume responsabilitatea pentru emisiile de GES din trecut și decalajul de dezvoltare dintre nordul și sudul global;

| AF. | întrucât, în concordanță cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris, asigurarea coerenței fluxurilor financiare cu o traiectorie către emisii scăzute de GES și o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice este esențială pentru combaterea amenințării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în concordanță cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris, asigurarea coerenței fluxurilor financiare cu o traiectorie către emisii scăzute de GES și o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice este esențială pentru combaterea amenințării schimbărilor climatice;

| AG. | întrucât se realizează progrese în ceea ce privește sensibilizarea opiniei publice și implicarea cetățenilor în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice; întrucât cetățenii solicită mai multe acțiuni din partea guvernelor și măsuri ambițioase de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

AG.

întrucât se realizează progrese în ceea ce privește sensibilizarea opiniei publice și implicarea cetățenilor în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice; întrucât cetățenii solicită mai multe acțiuni din partea guvernelor și măsuri ambițioase de combatere a schimbărilor climatice;

| AH. | întrucât a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto s-a încheiat la 31 decembrie 2020; întrucât s-a amânat adoptarea orientărilor cu privire la modul de analizare a reducerilor de emisii în cadrul activităților mecanismului de dezvoltare nepoluantă după 31 decembrie 2020; întrucât au fost introduse măsuri temporare de extindere a activităților mecanismului de dezvoltare nepoluantă după 2020; întrucât reuniunea părților la Protocolul de la Kyoto este programată să fie organizată la Glasgow, împreună cu COP26; |
| --- | --- |

AH.

întrucât a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto s-a încheiat la 31 decembrie 2020; întrucât s-a amânat adoptarea orientărilor cu privire la modul de analizare a reducerilor de emisii în cadrul activităților mecanismului de dezvoltare nepoluantă după 31 decembrie 2020; întrucât au fost introduse măsuri temporare de extindere a activităților mecanismului de dezvoltare nepoluantă după 2020; întrucât reuniunea părților la Protocolul de la Kyoto este programată să fie organizată la Glasgow, împreună cu COP26;

1.

reamintește că schimbările climatice și declinul biodiversității se numără printre cele mai importante provocări cu care se confruntă umanitatea și că toate guvernele din lume trebuie să facă tot ce le stă în putință pentru a le combate fără întârziere; subliniază că este nevoie de cooperare internațională, de participarea actorilor nestatali, de solidaritate și de o acțiune coerentă bazată pe știință, precum și de un angajament neabătut de a crește nivelul de ambiție pentru a ne onora datoria colectivă de a limita încălzirea globală, a împiedica pierderea biodiversității și a proteja astfel întreaga planetă și bunăstarea generală; ia notă, în acest sens. de solicitarea adresată de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, António Guterres, tuturor guvernelor din întreaga lume de a declara o stare de urgență climatică până la atingerea unui nivel net de emisii de GES egal cu zero la nivel mondial;

2.

se arată îngrijorat de constatările raportului UNEP din 2020 privind diferențele de emisii, în special de faptul că, deși emisiile de CO2 au înregistrat o scădere temporară odată cu pandemia de COVID-19, emisiile estimate în cadrul CSN necondiționate prezentate, dacă sunt implementate integral, înscriu lumea pe o traiectorie de creștere a temperaturii cu 3,2o C; salută actualizările CSN anunțate până în prezent, care au dus la creșterea nivelului de ambiție în materie de climă; constată însă cu îngrijorare că aceste contribuții nu vor fi totuși suficiente pentru a reduce emisiile astfel încât să se atingă obiectivul Acordului de la Paris; este alarmat de raportul de sinteză al CCONUSC din septembrie 2021, care a constatat că, luate împreună, toate CSN, astfel cum au fost prezentate înainte de 30 iulie 2021, implică o creștere semnificativă a emisiilor globale de GES în 2030, comparativ cu 2010 – de aproximativ 16 %; subliniază că, potrivit IPCC, traiectoria către obiectivul de 1,5o oC se traduce prin reduceri ale emisiilor de cel puțin 45 % la nivel mondial până în 2030, comparativ cu nivelurile din 2010;

3.

reamintește o hotărâre recentă pronunțată de o Curte constituțională, care a statuat că protecția climei nu este la latitudinea politică, iar dispozițiile privind protecția mediului prevăzute în Constituție impun statului o obligație constituțională de a atinge neutralitatea climatică;

4.

subliniază că, potrivit raportului din 2020 privind diferențele de emisii, o redresare cu tentă ecologică în urma pandemiei ar putea reduce cu aproximativ 25 % emisiile de GES până în 2030, situându-le în intervalul de emisii care oferă o șansă de 66 % de a ține creșterea temperaturilor sub 2o C, care tot nu este suficient pentru a limita încălzirea globală la 1,5o C; subliniază, totuși, că pachetele de redresare ar putea avea o influență puternică asupra îndeplinirii obiectivelor Acordului de la Paris; invită guvernele să depună toate eforturile pentru a pune în aplicare o redresare cu tentă ecologică, întărindu-și, totodată, angajamentele în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris și mărind CSN-urile înainte de COP26, adoptând politici bazate pe știință; subliniază că, potrivit cercetărilor recente, îndeplinirea obiectivului de temperatură al Acordului de la Paris reprezintă o politică „optimă din punct de vedere economic” în domeniul climei (14);

5.

salută angajamentul G7 de a depune eforturi ambițioase și accelerate de reducere a emisiilor pentru a menține limita de creștere a temperaturii cu 1,5o C (15); reamintește că acest lucru ar aduce numeroase beneficii conexe pentru mediu, economie, societate și sănătatea publică; subliniază numărul tot mai mare de țări care se angajează să atingă un nivel net al emisiilor egal cu zero până la jumătatea secolului; subliniază, cu toate acestea, că aceste angajamente trebuie să fie transpuse urgent în politici, acțiuni și resurse financiare solide pe termen scurt și să se reflecte în contribuțiile lor stabilite la nivel național revizuite care urmează să fie prezentate înainte de COP26 sub forma unor obiective climatice mai ambițioase pentru 2030, pentru ca emisiile globale să atingă nivelul maxim cât mai curând posibil; îndeamnă G20 să își asume un rol de lider în creșterea nivelului de ambiție pe termen scurt și lung;

6.

salută faptul că, la cinci ani de la intrarea în vigoare a Acordului de la Paris, cele mai mari economii mondiale se angajează într-o cursă către atingerea neutralității climatice; atrage atenția asupra faptului că angajamentele de atingere a neutralității climatice trebuie să fie susținute de strategii pe termen lung, prezentate CCONUSC; subliniază necesitatea de a transpune aceste angajamente în măsuri și politici eficiente la toate nivelurile și în toate sectoarele;

7.

subliniază importanța eliminării treptate a tuturor combustibililor fosili cât mai curând posibil; ia act de concluziile raportului Agenției Internaționale a Energiei intitulat „Net zero până în 2050”, care indică o scădere netă a cererii de combustibili fosili, contrazicând astfel nevoia de investiții în noi zăcăminte de combustibili fosili, și că atingerea obiectivului de 1,5o C impune să nu fie aprobată nicio nouă dezvoltare a unor zăcăminte de petrol și gaze și ca nicio mină de cărbune să nu fie construită sau extinsă începând cu 2021; sprijină angajamentul G7 de a pune capăt finanțării cărbunelui nestabilizat până la sfârșitul anului 2021; invită țările G7 să dea un exemplu în ceea ce privește tranziția energetică și să oprească toate investițiile noi în extracția de combustibili fosili; sprijină Președinția COP26, Regatul Unit și Alianța Powering Past Coal în încercarea de a ajunge la un acord pentru a opri construirea de noi centrale electrice alimentate cu cărbune nestabilizat; recunoaște că combustibilii fosili nu au niciun rol pe termen lung în mixul energetic al Uniunii și invită statele membre, în cooperare cu Comisia, să adopte planuri naționale pentru a elimina treptat toți combustibilii fosili cât mai curând posibil, pentru a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050;

8.

sprijină în mod expres inițiativa lansată de Danemarca și Costa Rica de a crea o alianță de țări care doresc să elimine treptat producția de petrol și gaze și să nu mai acorde autorizații pentru noi activități de explorare; reamintește concluziile raportului Agenției Internaționale a Energiei intitulat „Net zero până în 2050 – Foaie de parcurs pentru sectorul energetic mondial”, care confirmă că astfel de măsuri sunt necesare pentru a atinge obiectivul de 1,5 oC;

9.

reamintește că toate părțile ar trebui să alinieze fluxurile financiare – publice și private, interne și internaționale – la o traiectorie de 1,5 oC și la o dezvoltare rezistentă la schimbările climatice; îndeamnă Comisia să prezinte, ca parte a viitorului pachet privind clima și energia, care urmează să fie publicat la 14 decembrie 2021, o evaluare cuprinzătoare a situației actuale în ceea ce privește respectarea de către Uniune și statele membre a articolului 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris și să ia toate măsurile necesare pentru a elimina orice lacune;

10.

își exprimă profunda îngrijorare legată de interesul tot mai mare la nivel mondial față de rezervele de combustibili fosili din regiunea arctică, acestea fiind mai accesibile deoarece gheața marină se diminuează din cauza schimbărilor climatice; evidențiază vulnerabilitatea naturii din regiunea arctică și dificultatea extremă de a curăța ecosistemul în urma deversărilor de petrol cauzate de explozii, scurgeri din conducte sau accidente de navigație maritimă; îndeamnă UE și statele sale membre să solicite un moratoriu la nivel mondial împotriva explorării offshore a petrolului în regiunea arctică;

11.

subliniază nevoia de a reconstrui coaliții internaționale pentru a ajunge la un rezultat cu un nivel ridicat al ambițiilor și integrității ecologice la COP26; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu principalii emițători, cu țările vulnerabile în fața schimbărilor climatice, cu partenerii transatlantici și cu președinția britanică a COP26 pentru a asigura propuneri politice la conferință privind modul în care țările ar trebui să își accelereze acțiunile pentru a elimina discrepanțele în ce privește ambiția pentru a menține creșterea temperaturii sub 1,5o C; încurajează UE să își intensifice relațiile diplomatice și construirea de alianțe cu țările în curs de dezvoltare și cu țările cele mai vulnerabile, pentru a juca un rol de mediator între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare, un rol care în trecut s-a dovedit esențial pentru a atinge cele mai ambițioase rezultate în cadrul COP anterioare;

12.

salută faptul că președintele Biden a luat măsuri pentru ca Statele Unite să adere din nou la Acordul de la Paris în prima sa zi de mandat și angajamentul său de a reduce emisiile de GES ale SUA la jumătate până în 2030, comparativ cu nivelurile din 2005, și de a viza un nivel net al emisiilor egal cu zero până în 2050; se așteaptă să fie adoptate măsuri concrete de politică și să se instituie fluxuri financiare în timp util pentru ca angajamentele SUA să poată fi îndeplinite; subliniază importanța parteneriatului UE-SUA și al rolului de lider al acestuia pentru a realiza obiectivele Acordului de la Paris; subliniază că lupta împotriva schimbărilor climatice, a degradării mediului și a pierderii biodiversității, promovând creșterea cu tentă ecologică și protejând oceanele se află în centrul noii agende transatlantice comune, și că UE și SUA s-au angajat împreună să depună toate eforturile pentru a menține posibilitatea păstrării unei limite de 1,5o C în ceea ce privește creșterea temperaturii globale; recunoaște eforturile președintelui Biden de a crește nivelul de ambiție la nivel mondial în ceea ce privește acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv prin organizarea Summitului liderilor privind schimbările climatice în aprilie 2021;

13.

subliniază rolul Chinei ca a doua economie ca mărime la nivel mondial și ca țara cu cele mai mari emisii totale de GES; recunoaște disponibilitatea Chinei de a servi drept forță constructivă în negocierile globale privind schimbările climatice; cu toate acestea, ia act cu deosebită îngrijorare de nivelul ridicat de dependență de cărbune al acesteia și încurajează guvernul acestei țări să continue să accelereze tranziția verde ca o condiție prealabilă esențială pentru atingerea obiectivelor globale ale Acordului de la Paris; salută anunțul președintelui Xi Jinping din septembrie 2020, potrivit căruia China va atinge un nivel maxim al emisiilor de CO2 înainte de 2030 și un nivel net al emisiilor de CO2 egal cu zero înainte de 2060; subliniază că aceste angajamente ar trebui să cuprindă toate emisiile de GES; se așteaptă la angajamente suplimentare, precum și la măsuri concrete de politică și la fluxuri financiare aferente pentru a le îndeplini;

14.

subliniază că, potrivit IPBES, cauzele profunde ale pandemiilor sunt aceleași schimbări de mediu de la nivel mondial care determină și pierderea biodiversității și schimbările climatice, printre acestea numărându-se schimbarea destinației terenurilor, extinderea și intensificarea agriculturii, precum și comerțul cu specii sălbatice și consumul lor, precum și alți factori determinanți; subliniază că pandemia a demonstrat importanța principiului „O singură sănătate” și a principiului „Sănătatea în toate politicile” în elaborarea politicilor și că sunt necesare schimbări care să transforme societatea din temelii; reamintește că în preambulul Acordului de la Paris se recunoaște „dreptul la sănătate” ca drept fundamental; subliniază că articolul 4 alineatul (1) litera (f) din CCONUSC prevede că toate părțile la convenție „ar trebui să utilizeze metode adecvate, de exemplu evaluări ale impactului, formulate și stabilite la nivel național, pentru a reduce la minimum efectele negative asupra economiei, a sănătății publice și a calității mediului ale proiectelor sau ale măsurilor luate de statele membre pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea”; consideră că sănătatea ar trebui inclusă în planurile naționale de adaptare și în comunicările naționale adresate CCONUSC;

15.

subliniază că realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și a obiectivelor sale de neutralitate climatică necesită investiții masive și o transformare fără precedent a tuturor sectoarelor economiilor noastre; consideră că această transformare în direcția unui nou model economic sustenabil poate fi realizată numai dacă garantează o tranziție justă, care să combine progresul social și ecologic, să crească nivelul de bunăstare a oamenilor și să nu lase pe nimeni în urmă;

COP26 de la Glasgow

COP26 de la Glasgow

16.

regretă că la COP25 de la Madrid, în 2019, nu s-au făcut progrese și că anumite state nu și-au asumat angajamente concrete, dând dovadă de lipsă de transparență; regretă că finalizarea cadrului de reglementare al Acordului de la Paris a fost amânată pentru o COP ulterioară și că rezultatul discuțiilor privind pierderile și daunele ar fi putut fi mai ambițios; recunoaște, în ciuda dificultăților organizatorice, progresele înregistrate în aspecte importante, cum ar fi promovarea dimensiunii sociale în agenda privind clima și mobilizarea în masă a actorilor nestatali;

17.

subliniază că este esențial ca COP26 să ajungă la un nou consens cu privire la acțiunile climatice și la nivelul de ambiție necesare pentru a atinge neutralitatea climatică la nivel mondial până la jumătatea secolului și cu privire la măsurile politice solide pe termen scurt și mediu;

18.

îndeamnă toate părțile la CCONUSC, în cooperare cu regiunile și actorii nestatali, îndeosebi societatea civilă, să contribuie constructiv la procesul de pregătire a COP26, în timpul căruia CSN-urile trebuie reformulate, astfel încât să fie compatibile cu ținta de temperatură pe termen lung fixată de Acordul de la Paris și cu cele mai de încredere dovezi științifice și să reflecte nivelul cel mai ridicat de ambiție posibil al părților; subliniază că, întrucât angajamentele actuale nu sunt suficiente pentru a atinge obiectivele acordului, iar emisiile globale de GES trebuie să își atingă cât mai repede nivelul maxim și apoi să scadă drastic, toate părțile ar trebui să își intensifice eforturile și să își actualizeze contribuțiile stabilite la nivel național, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și invită în special UE și toate națiunile G20 să dea un exemplu la nivel mondial în această privință și să se angajeze să atingă neutralitatea climatică până cel târziu în 2050;

19.

subliniază că, potrivit Raportului UNEP privind discrepanțele în materie de emisii din 2020, emisiile generate de grupul celor mai bogați 1 % din populația globală reprezintă mai mult decât dublul cotei combinate a emisiilor generate de grupul celor mai săraci 50 % din populația globală; constată că mai multe studii (16) sugerează că cei mai bogați 10 % dintre cetățenii UE au fost responsabili pentru aproape o treime din emisiile de consum cumulate ale UE în perioada 1990-2015 și că, în aceeași perioadă, emisiile de consum anuale totale generate de cei mai săraci 50 % dintre cetățeni au scăzut cu 24 %, acestea crescând cu 3 % pentru cei mai bogați 10 % dintre cetățeni; subliniază nevoia de a aborda pe deplin echitatea în punerea în aplicare a Acordului de la Paris și nevoia ca Uniunea să limiteze și să reducă în mod drastic emisiile, oferind totodată sprijin celor mai sărace gospodării, pentru a asigura o tranziție justă;

20.

solicită Comisiei să colaboreze cu alți poluatori de talie mare de CO2 pentru a crea un club climatic internațional de țări care deschid calea către neutralitatea climatică, care au obiective comune privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050, stabilirea unei definiții a standardelor uniforme pentru măsurarea emisiilor, a prețurilor explicite și implicite comparabile ale CO2 în sectoarele energiei și industriei, precum și protecția țărilor care doresc să pună în aplicare măsuri de protecție a climei împotriva dezavantajelor unei concurențe internaționale printr-un mecanism comun de ajustare la frontieră în funcție de carbon;

21.

subliniază nevoia de a urmări măsuri consolidate și coordonate de decarbonizare sectorială prin alinierea obiectivelor, precum și colaborarea dintre părți și alți actori; invită părțile să întărească Parteneriatul de la Marrakesh pentru acțiune climatică la nivel global, ca spațiu propice pentru a încuraja actorii nestatali și administrațiile regionale să întreprindă acțiuni imediate în domeniul climei, pe baze științifice, și a unor obiective cu un nivel ridicat de ambiție și să promoveze învățarea comună la nivelul circumscripțiilor, a zonelor geografice și a sectoarelor, pentru a accelera acțiunile și un proces decizional de susținere în direcția realizării obiectivelor prevăzute în Acordul de la Paris;

22.

subliniază nevoia de a soluționa la COP26 punctele restante ale programului de lucru aferent Acordului de la Paris pentru o axare, în următorii cinci ani, pe dezvoltarea accentuată și consolidarea punerii în aplicare și a operaționalizării acestui acord; îndeamnă toate părțile să rezolve chestiunile nesoluționate pentru a finaliza cadrul de reglementare al Acordului de la Paris, în special secțiunile despre transparență, calendarele comune și mecanismele de cooperare în temeiul articolului 6, pentru a asigura în cel mai înalt grad transparența și integritatea ecologică și ținte ambițioase;

23.

îndeamnă Comisia și statele membre să pledeze pentru norme internaționale stricte și temeinice legate de articolul 6 din Acordul de la Paris, pe baza principiilor de la San José; subliniază, în special, că trebuie încurajată cooperarea internațională și evitată orice formă de dublă contabilizare, că trebuie asigurată integritatea ecologică, cu reduceri reale, suplimentare, măsurabile, permanente și verificate în mod independent ale emisiilor, așa încât nicio unitate emisă în temeiul Protocolului de la Kyoto să nu poată fi luată în calcul pentru CSN existente și viitoare, și că trebuie garantată protecția drepturilor omului; susține încă o dată ideea de a aloca o parte din veniturile de la mecanismele prevăzute la articolul 6 pentru finanțarea Fondului de adaptare; își reiterează sprijinul pentru introducerea unui calendar de cinci ani și solicită UE să adopte o poziție în sprijinul unui acord privind un calendar comun de cinci ani pentru a accelera ritmul acțiunilor în domeniul climei;

24.

solicită operaționalizarea cadrului consolidat de transparență, care consacră principiile transparenței, exactității, coerenței, comparabilității și exhaustivității;

25.

subliniază că populațiile sunt afectate în moduri diferite de schimbările climatice, în funcție de factori precum genul, vârsta, dizabilitățile, etnia și gradul de sărăcie și că inegalitățile existente în funcție de gen pot spori vulnerabilitatea persoanei respective la impacturile inevitabile ale schimbărilor climatice; salută, prin urmare, adoptarea Programului de lucru consolidat de la Lima privind egalitatea de gen și Planul de acțiune pentru egalitatea de gen în cadrul COP25 de la Madrid și solicită punerea lor rapidă în aplicare; consideră că transformarea în direcția unei societăți sustenabile trebuie realizată într-un mod incluziv, echitabil și egal și că echilibrul de gen și capacitarea femeilor și fetelor sunt elemente esențiale ale acestei transformări; subliniază necesitatea unei integrări mai eficiente a perspectivei de gen în toate obiectivele și țintele relevante; invită din nou Comisia să conceapă un plan de acțiuni concrete pentru a îndeplini angajamentele noului Plan de acțiune pentru egalitatea de gen și să creeze un punct focal permanent al UE pentru problemele de gen și schimbările climatice, dotat cu resurse bugetare suficiente, pentru a implementa și a monitoriza acțiunile climatice care țin seama de dimensiunea de gen în UE și la nivel mondial (17); consideră că acest lucru ar putea constitui un exemplu pentru ca alte părți să adopte măsuri similare;

26.

salută faptul că părțile țin seama tot mai mult de dimensiunea de gen în cadrul CSN-urilor lor și solicită tuturor părților să adopte CSN-uri care iau în considerare dimensiunea de gen și sunt juste din punct de vedere social și finanțează lupta cu schimbările climatice pentru a asigura justiția climatică; solicită Comisiei și statelor membre să sporească coerența între sprijinul pentru egalitatea de gen și climă prin instrumente de acțiune externă și prin intermediul Băncii Europene de Investiții (BEI), inclusiv prin încurajarea participării femeilor și a organizațiilor de femei la guvernanță și la procesul decizional, a accesului acestora la finanțare și la programe care sprijină rolul femeilor în guvernanța în domeniul climei și în sectoare specifice precum agricultura și silvicultura, cu un accent specific pe femeile indigene;

27.

este preocupat de faptul că restricțiile de călătorie și de alt tip legate de Covid-19 ar putea avea un impact asupra unei participări echitabile și echilibrate la COP26; solicită Președinției britanice a COP26 să ia toate măsurile necesare pentru a asigura o prezență largă și incluzivă, cu respectarea deplină a măsurilor sanitare; consideră că ar trebui depuse toate eforturile pentru a se asigura că toate țările în curs de dezvoltare, în special țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, pot participa la COP26 și solicită Președinției britanice să elimine barierele ce ar putea îngreuna participarea lor, de exemplu din cauza pandemiei;

28.

reamintește importanța implicării tuturor țărilor în procesele decizionale din cadrul CCONUSC; subliniază că actualul proces decizional în cadrul CCONUSC trebuie îmbunătățit pentru a implica în mai mare măsură delegații țărilor sărace și vulnerabile; invită din nou delegația UE la COP să intensifice colaborarea cu delegații țărilor vulnerabile;

29.

își reiterează sprijinul pentru introducerea unei politici dedicate privind conflictele de interese ca parte a CCONUSC și invită Comisia și statele membre să preia inițiativa în acest proces;

30.

consideră că UE are o responsabilitate istorică de a fi cel mai ambițios semnatar al Acordului de la Paris, atât prin propriile sale angajamente, cât și prin asistența acordată altora, și ar trebui să își recunoască responsabilitățile legate de climă și de mediu și să acționeze în consecință, oferind un exemplu credibil; reamintește principiul „responsabilităților comune, dar diferențiate și al capacităților aferente”, care conferă Uniunii și statelor membre o responsabilitate deosebită și capacitatea de a acționa;

O politică ambițioasă a UE în domeniul climei și viziunea pe termen lung

O politică ambițioasă a UE în domeniul climei și viziunea pe termen lung

| 31. | scoate în evidență adoptarea Legii Europene a Climei; se așteaptă ca Pactul verde european și, în special, pachetul legislativ „Pregătiți pentru 2030” să pună la dispoziție măsurile necesare pentru ca UE și statele sale membre să fie pe deplin în concordanță cu Acordul de la Paris; consideră că este extrem de important ca UE să fie un exemplu de urmat și să transmită un mesaj clar la COP26 că este pregătită să își mărească CSN și contribuția la Acordul de la Paris și face un apel la celelalte părți să își asume angajamente similare; |
| --- | --- |

31.

scoate în evidență adoptarea Legii Europene a Climei; se așteaptă ca Pactul verde european și, în special, pachetul legislativ „Pregătiți pentru 2030” să pună la dispoziție măsurile necesare pentru ca UE și statele sale membre să fie pe deplin în concordanță cu Acordul de la Paris; consideră că este extrem de important ca UE să fie un exemplu de urmat și să transmită un mesaj clar la COP26 că este pregătită să își mărească CSN și contribuția la Acordul de la Paris și face un apel la celelalte părți să își asume angajamente similare;

| 32. | subliniază că o parte din teritoriul UE coincide cu regiuni din lume care se numără printre cele mai afectate de schimbările climatice; constată că bazinul mediteraneean se încălzește într-un ritm cu 20 % mai rapid decât media globală și că această regiune este unul dintre principalele puncte critice afectate de schimbările climatice din lume, în care se preconizează că 250 de milioane de persoane vor fi considerate „a nu avea acces la apă suficientă” în următorii 20 de ani (18); subliniază că Mediterana se transformă în marea care se încălzește cel mai rapid din lume (19), cu consecințe pentru sectoare economice importante și pentru întregul ecosistem marin și cu modificări ireversibile pentru ecosistem și specii; solicită UE să acționeze urgent și să coopereze cu partenerii săi mediteraneeni pentru a elabora măsuri de adaptare ambițioase și a conduce acțiunile de atenuare; |
| --- | --- |

32.

subliniază că o parte din teritoriul UE coincide cu regiuni din lume care se numără printre cele mai afectate de schimbările climatice; constată că bazinul mediteraneean se încălzește într-un ritm cu 20 % mai rapid decât media globală și că această regiune este unul dintre principalele puncte critice afectate de schimbările climatice din lume, în care se preconizează că 250 de milioane de persoane vor fi considerate „a nu avea acces la apă suficientă” în următorii 20 de ani (18

19

| 33. | subliniază că succesul Pactului verde european depinde de globalizarea eficace a standardelor și normelor sale relevante în parteneriat cu țările terțe; reamintește concluziile Consiliului din ianuarie 2021 și obiectivul Comisiei Europene de a consolida rolul Uniunii ca actor global; solicită elaborarea unei strategii operaționale și coerente în materie de diplomație cu privire la Pactul verde european înainte de COP27 din Africa; |
| --- | --- |

33.

subliniază că succesul Pactului verde european depinde de globalizarea eficace a standardelor și normelor sale relevante în parteneriat cu țările terțe; reamintește concluziile Consiliului din ianuarie 2021 și obiectivul Comisiei Europene de a consolida rolul Uniunii ca actor global; solicită elaborarea unei strategii operaționale și coerente în materie de diplomație cu privire la Pactul verde european înainte de COP27 din Africa;

| 34. | subliniază importanța reducerii efective a amprentei de mediu a UE pentru a ne îndeplini angajamentul asumat cu privire la schimbările climatice globale; constată totuși că nu există un indicator oficial al UE care să măsoare amprenta noastră de mediu actuală și solicită Comisiei și Agenției Europene de Mediu să adopte un astfel de indicator; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța reducerii efective a amprentei de mediu a UE pentru a ne îndeplini angajamentul asumat cu privire la schimbările climatice globale; constată totuși că nu există un indicator oficial al UE care să măsoare amprenta noastră de mediu actuală și solicită Comisiei și Agenției Europene de Mediu să adopte un astfel de indicator;

| 35. | invită din nou Comisia ca, în urma adoptării Legii europene a climei și având în vedere rolul important al absorbanților naturali de carbon în realizarea neutralității climatice, să propună un obiectiv ambițios al UE pentru 2030, bazat pe date științifice, privind eliminarea emisiilor de gaze cu efect de seră de către absorbanții naturali de carbon, care ar trebui să fie în concordanță cu Strategia în domeniul biodiversității pentru 2030 și prevăzut în legislație; reamintește totodată că reducerea rapidă a emisiilor trebuie să rămână o prioritate; |
| --- | --- |

35.

invită din nou Comisia ca, în urma adoptării Legii europene a climei și având în vedere rolul important al absorbanților naturali de carbon în realizarea neutralității climatice, să propună un obiectiv ambițios al UE pentru 2030, bazat pe date științifice, privind eliminarea emisiilor de gaze cu efect de seră de către absorbanții naturali de carbon, care ar trebui să fie în concordanță cu Strategia în domeniul biodiversității pentru 2030 și prevăzut în legislație; reamintește totodată că reducerea rapidă a emisiilor trebuie să rămână o prioritate;

| 36. | subliniază necesitatea urgentă de a integra obiective ambițioase de combatere a schimbărilor climatice în toate politicile UE; îndeamnă Comisia să actualizeze modul în care își derulează evaluările de impact în toate domeniile de politică ale UE pentru a asigura punerea în aplicare integrală a articolului 6 alineatul (4) din Legea europeană a climei; ia în considerare noile inițiative din recenta comunicare a Comisiei intitulată „O mai bună legiferare: unirea forțelor pentru a elabora legi mai bune” (20), în special includerea unei analize privind respectarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” în cadrul evaluărilor impactului, drept un prim pas pozitiv în acest sens; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea urgentă de a integra obiective ambițioase de combatere a schimbărilor climatice în toate politicile UE; îndeamnă Comisia să actualizeze modul în care își derulează evaluările de impact în toate domeniile de politică ale UE pentru a asigura punerea în aplicare integrală a articolului 6 alineatul (4) din Legea europeană a climei; ia în considerare noile inițiative din recenta comunicare a Comisiei intitulată „O mai bună legiferare: unirea forțelor pentru a elabora legi mai bune” (20

| 37. | subliniază rolul central al eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic; recunoaște progresele realizate în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie; ia act de propunerea Comisiei de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” și subliniază importanța creșterii obiectivelor privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică pentru a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și pentru a respecta Acordul de la Paris, profitând de oportunitatea scăderii actuale a costurilor energiei din surse regenerabile și ale tehnologiilor de stocare; |
| --- | --- |

37.

subliniază rolul central al eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic; recunoaște progresele realizate în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie; ia act de propunerea Comisiei de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” și subliniază importanța creșterii obiectivelor privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică pentru a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și pentru a respecta Acordul de la Paris, profitând de oportunitatea scăderii actuale a costurilor energiei din surse regenerabile și ale tehnologiilor de stocare;

| 38. | ia act de propunerea Comisiei de revizuire a cadrului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” și subliniază importanța creșterii absorbanților naturali, încurajând soluțiile ecosistemice, ținând seama totodată de valoarea diferitelor ecosisteme pentru biodiversitate, precum și de cantitatea de carbon care continuă să fie eliminată și stocată, pentru a realiza neutralitatea climatică până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

38.

ia act de propunerea Comisiei de revizuire a cadrului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” și subliniază importanța creșterii absorbanților naturali, încurajând soluțiile ecosistemice, ținând seama totodată de valoarea diferitelor ecosisteme pentru biodiversitate, precum și de cantitatea de carbon care continuă să fie eliminată și stocată, pentru a realiza neutralitatea climatică până cel târziu în 2050;

| 39. | consideră că politicile climatice și cele referitoare la energie ar trebui să reflecte cele mai actuale date științifice referitoare la ecosisteme și diferitele rezervoare de carbon și valoarea lor reală pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; consideră că soluțiile naturale, abordările bazate pe ecosisteme și restaurarea și conservarea ecosistemelor și a diversității biologice sunt vitale pentru a permite atenuarea efectelor schimbării climatice și adaptarea la ele; solicită mai multe date privind zonele din cadrul și din afara ecosistemelor bogate în carbon și în specii și privind calitatea măsurilor de gestionare a conservării, de protecție și de refacere, pentru a contribui la procesul decizional privind prioritățile de refacere, precum și măsurile și politicile de combatere a schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității; |
| --- | --- |

39.

consideră că politicile climatice și cele referitoare la energie ar trebui să reflecte cele mai actuale date științifice referitoare la ecosisteme și diferitele rezervoare de carbon și valoarea lor reală pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; consideră că soluțiile naturale, abordările bazate pe ecosisteme și restaurarea și conservarea ecosistemelor și a diversității biologice sunt vitale pentru a permite atenuarea efectelor schimbării climatice și adaptarea la ele; solicită mai multe date privind zonele din cadrul și din afara ecosistemelor bogate în carbon și în specii și privind calitatea măsurilor de gestionare a conservării, de protecție și de refacere, pentru a contribui la procesul decizional privind prioritățile de refacere, precum și măsurile și politicile de combatere a schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității;

| 40. | subliniază că toate politicile climatice trebuie derulate respectându-se principiul unei tranziții juste și principiul „poluatorul plătește”, eliminând treptat orice subvenții dăunătoare mediului și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă, partenerii sociali și sectorul privat, fără a lăsa pe nimeni pe dinafară; consideră, prin urmare, că un grad sporit de transparență, legarea unor parteneriate sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, regional, național și la nivelul UE reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-un mod echitabil, incluziv și sustenabil social; reamintește că articolul 10 din Legea europeană privind clima prevede instrumente destinate stabilirii unor foi de parcurs sectoriale și orientative privind decarbonizarea voluntară pentru sectoarele care generează cea mare cantitate de emisii din UE și îndeamnă Comisia să colaboreze cu aceste sectoare pentru a facilita astfel de foi de parcurs; |
| --- | --- |

40.

subliniază că toate politicile climatice trebuie derulate respectându-se principiul unei tranziții juste și principiul „poluatorul plătește”, eliminând treptat orice subvenții dăunătoare mediului și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă, partenerii sociali și sectorul privat, fără a lăsa pe nimeni pe dinafară; consideră, prin urmare, că un grad sporit de transparență, legarea unor parteneriate sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, regional, național și la nivelul UE reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-un mod echitabil, incluziv și sustenabil social; reamintește că articolul 10 din Legea europeană privind clima prevede instrumente destinate stabilirii unor foi de parcurs sectoriale și orientative privind decarbonizarea voluntară pentru sectoarele care generează cea mare cantitate de emisii din UE și îndeamnă Comisia să colaboreze cu aceste sectoare pentru a facilita astfel de foi de parcurs;

| 41. | subliniază că măsurile luate pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea nu trebuie să ducă la exacerbarea altor probleme de mediu existente sau la crearea de noi probleme în UE sau în țări terțe; atrage atenția, în acest sens, asupra riscurilor în materie de mediu asociate cu cererea tot mai mare de anumite materii prime critice necesare tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon sau cu „inginerie climatică” și invită Comisia să ia în considerare aceste riscuri în acțiunile sale și, în conformitate cu principiul precauției, să încerce să le reducă; |
| --- | --- |

41.

subliniază că măsurile luate pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea nu trebuie să ducă la exacerbarea altor probleme de mediu existente sau la crearea de noi probleme în UE sau în țări terțe; atrage atenția, în acest sens, asupra riscurilor în materie de mediu asociate cu cererea tot mai mare de anumite materii prime critice necesare tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon sau cu „inginerie climatică” și invită Comisia să ia în considerare aceste riscuri în acțiunile sale și, în conformitate cu principiul precauției, să încerce să le reducă;

| 42. | consideră că o implementare ambițioasă a pachetului de redresare NextGenerationEU, sub forma unor politici sustenabile, oferă mai multe avantaje în ceea ce privește consolidarea creșterii în timpul declinului economic, de exemplu crearea de noi locuri de muncă, asigurarea unor multiplicatori fiscali superiori pe termen scurt și asigurarea unor economii mai mari de costuri pe termen lung, și este o oportunitate de a arăta altor națiuni beneficiile pentru economiile lor; încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să maximizeze potențialul acesteia de a sprijini tranziția verde; |
| --- | --- |

42.

consideră că o implementare ambițioasă a pachetului de redresare NextGenerationEU, sub forma unor politici sustenabile, oferă mai multe avantaje în ceea ce privește consolidarea creșterii în timpul declinului economic, de exemplu crearea de noi locuri de muncă, asigurarea unor multiplicatori fiscali superiori pe termen scurt și asigurarea unor economii mai mari de costuri pe termen lung, și este o oportunitate de a arăta altor națiuni beneficiile pentru economiile lor; încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să maximizeze potențialul acesteia de a sprijini tranziția verde;

| 43. | subliniază că o creștere economică sustenabilă și dezvoltarea de tehnologii noi verzi ar trebui susținute, întrucât acestea pot acționa ca factori determinanți semnificativi ai atenuării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

43.

subliniază că o creștere economică sustenabilă și dezvoltarea de tehnologii noi verzi ar trebui susținute, întrucât acestea pot acționa ca factori determinanți semnificativi ai atenuării schimbărilor climatice;

Adaptarea la schimbările climatice, pierderi și daune

Adaptarea la schimbările climatice, pierderi și daune

| 44. | reamintește că acțiunile de adaptare sunt o necesitate inevitabilă pentru toate țările care doresc să reducă la minimum efectele negative ale schimbărilor climatice și să devină mai rezistente, realizând o dezvoltare durabilă, constatând vulnerabilitățile specifice la impacturile schimbărilor climatice ale țărilor în curs de dezvoltare, în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate și ale statelor insulare mici în curs de dezvoltare; invită UE și statele membre să intensifice acțiunile de adaptare și să colaboreze cu autoritățile locale, pentru a onora integral angajamentele asumate prin Acordul de la Paris și pentru ca UE să ducă politici de adaptare pe măsura poziției de lider mondial a UE în atenuarea schimbărilor climatice; în acest sens, apreciază noua strategie a UE de adaptare, conexiunile cu strategia UE privind biodiversitatea și noul cadru de reglementare privind adaptarea care decurg din Legea europeană a climei și pledează pentru o implementare ambițioasă, inclusiv a componentelor lor internaționale; |
| --- | --- |

44.

reamintește că acțiunile de adaptare sunt o necesitate inevitabilă pentru toate țările care doresc să reducă la minimum efectele negative ale schimbărilor climatice și să devină mai rezistente, realizând o dezvoltare durabilă, constatând vulnerabilitățile specifice la impacturile schimbărilor climatice ale țărilor în curs de dezvoltare, în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate și ale statelor insulare mici în curs de dezvoltare; invită UE și statele membre să intensifice acțiunile de adaptare și să colaboreze cu autoritățile locale, pentru a onora integral angajamentele asumate prin Acordul de la Paris și pentru ca UE să ducă politici de adaptare pe măsura poziției de lider mondial a UE în atenuarea schimbărilor climatice; în acest sens, apreciază noua strategie a UE de adaptare, conexiunile cu strategia UE privind biodiversitatea și noul cadru de reglementare privind adaptarea care decurg din Legea europeană a climei și pledează pentru o implementare ambițioasă, inclusiv a componentelor lor internaționale;

| 45. | subliniază că Strategia UE privind adaptarea adoptată de Comisie la 24 februarie 2021 exprimă obiectivul Comisiei de a spori resursele și a mobiliza în continuare fonduri pentru o adaptare la o scară mai mare, precum și că este necesară o atenție specială pentru a asigura că resursele financiare ajung la comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

subliniază că Strategia UE privind adaptarea adoptată de Comisie la 24 februarie 2021 exprimă obiectivul Comisiei de a spori resursele și a mobiliza în continuare fonduri pentru o adaptare la o scară mai mare, precum și că este necesară o atenție specială pentru a asigura că resursele financiare ajung la comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare;

| 46. | salută noul cadru de reglementare pentru adaptarea la schimbările climatice în temeiul articolului 4 din Legea europeană a climei; subliniază că sunt necesare măsuri de reglementare suplimentare, cu ținte și etape clare, pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce la minimum vulnerabilitatea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

46.

salută noul cadru de reglementare pentru adaptarea la schimbările climatice în temeiul articolului 4 din Legea europeană a climei; subliniază că sunt necesare măsuri de reglementare suplimentare, cu ținte și etape clare, pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce la minimum vulnerabilitatea la schimbările climatice;

| 47. | subliniază că, deși schimbările climatice sunt o problemă globală, fiecare regiune va fi afectată în mod diferit și că, întrucât autoritățile locale sunt mai apropiate de cetățeni, ele sunt adesea cele mai indicate să elaboreze strategii de adaptare; |
| --- | --- |

47.

subliniază că, deși schimbările climatice sunt o problemă globală, fiecare regiune va fi afectată în mod diferit și că, întrucât autoritățile locale sunt mai apropiate de cetățeni, ele sunt adesea cele mai indicate să elaboreze strategii de adaptare;

| 48. | subliniază că infrastructura ecologică contribuie la adaptarea la schimbările climatice prin protejarea capitalului natural, conservarea habitatelor și a speciilor naturale, starea ecologică bună, gestionarea apei și siguranța alimentară; |
| --- | --- |

48.

subliniază că infrastructura ecologică contribuie la adaptarea la schimbările climatice prin protejarea capitalului natural, conservarea habitatelor și a speciilor naturale, starea ecologică bună, gestionarea apei și siguranța alimentară;

| 49. | subliniază că deșertificarea are un impact devastator asupra mediului, societății și economiei și că este nevoie de abordări comune pentru a se preveni acest fenomen, pentru a ne adapta la el și a-l combate; subliniază, prin urmare, cât de important este să dispunem de suficientă apă pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la ele, deoarece, pe lângă faptul că permite creșterea plantelor care captează și rețin carbonul, apa din sol îmbunătățește viața microorganismelor, mărind conținutul de materie organică în sol, ceea ce duce inerent la o capacitate mai mare de retenție a carbonului în sol; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită gestionării apei în contextul adaptării; subliniază necesitatea punerii în aplicare rapide și integrale a Directivei-cadru europene privind apa (21) pentru a-și atinge obiectivele și pentru a gestiona mai bine această resursă; |
| --- | --- |

49.

subliniază că deșertificarea are un impact devastator asupra mediului, societății și economiei și că este nevoie de abordări comune pentru a se preveni acest fenomen, pentru a ne adapta la el și a-l combate; subliniază, prin urmare, cât de important este să dispunem de suficientă apă pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la ele, deoarece, pe lângă faptul că permite creșterea plantelor care captează și rețin carbonul, apa din sol îmbunătățește viața microorganismelor, mărind conținutul de materie organică în sol, ceea ce duce inerent la o capacitate mai mare de retenție a carbonului în sol; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită gestionării apei în contextul adaptării; subliniază necesitatea punerii în aplicare rapide și integrale a Directivei-cadru europene privind apa (21

| 50. | subliniază că recunoașterea adevăratei valori a apei și a rolului acesteia în atenuarea schimbărilor climatice și în adaptarea la acestea este esențială pentru abordarea impactului climei asupra calității apei și realizarea neutralității climatice; admite că diversificarea surselor de apă, eficiența utilizării apei, gestionarea circulară a apei, soluțiile bazate pe natură, soluțiile digitale pentru monitorizarea, supravegherea și analiza apei, precum și accesul la apă potabilă și instalații sanitare contribuie la reducerea poluării și a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

50.

subliniază că recunoașterea adevăratei valori a apei și a rolului acesteia în atenuarea schimbărilor climatice și în adaptarea la acestea este esențială pentru abordarea impactului climei asupra calității apei și realizarea neutralității climatice; admite că diversificarea surselor de apă, eficiența utilizării apei, gestionarea circulară a apei, soluțiile bazate pe natură, soluțiile digitale pentru monitorizarea, supravegherea și analiza apei, precum și accesul la apă potabilă și instalații sanitare contribuie la reducerea poluării și a emisiilor de CO2

| 51. | subliniază că preambulul la Acordul de la Paris recunoaște prioritatea fundamentală de a proteja securitatea alimentară și de a eradica foametea și în special vulnerabilitățile sistemelor de producție de alimente în fața efectelor negative ale schimbărilor climatice; reamintește că articolul 2 alineatul (1) litera (b) din CCONUSC prevede că părțile urmăresc creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și de încurajare a rezistenței la schimbările climatice și a dezvoltării cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară; solicită tuturor părților să țină seama în mod corespunzător de securitatea alimentară în planurile lor naționale de adaptare; |
| --- | --- |

51.

subliniază că preambulul la Acordul de la Paris recunoaște prioritatea fundamentală de a proteja securitatea alimentară și de a eradica foametea și în special vulnerabilitățile sistemelor de producție de alimente în fața efectelor negative ale schimbărilor climatice; reamintește că articolul 2 alineatul (1) litera (b) din CCONUSC prevede că părțile urmăresc creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și de încurajare a rezistenței la schimbările climatice și a dezvoltării cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară; solicită tuturor părților să țină seama în mod corespunzător de securitatea alimentară în planurile lor naționale de adaptare;

| 52. | subliniază importanța unei abordări multirisc la nivelul sistemelor, pentru a evalua riscurile la adresa climei și nevoile și măsurile de adaptare, nevoia unor indicatori optimizați pentru măsurarea adaptării bazate pe cunoașterea riscurilor și pentru consolidarea sprijinului tehnic și financiar pentru țări, în vederea elaborării de proiecte ce se califică pentru creditare, astfel încât să se poată accesa o finanțare mai amplă pentru adaptare; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța unei abordări multirisc la nivelul sistemelor, pentru a evalua riscurile la adresa climei și nevoile și măsurile de adaptare, nevoia unor indicatori optimizați pentru măsurarea adaptării bazate pe cunoașterea riscurilor și pentru consolidarea sprijinului tehnic și financiar pentru țări, în vederea elaborării de proiecte ce se califică pentru creditare, astfel încât să se poată accesa o finanțare mai amplă pentru adaptare;

| 53. | sprijină revizuirea obiectivului global în materie de adaptare și subliniază nevoia de a-l transpune în rezultate măsurabile bazate pe o înțelegere solidă a riscului la mai multe niveluri, disponibilitatea datelor coerente și comparabile și utilizarea progreselor cantitative și calitative privind reziliența în timp; |
| --- | --- |

53.

sprijină revizuirea obiectivului global în materie de adaptare și subliniază nevoia de a-l transpune în rezultate măsurabile bazate pe o înțelegere solidă a riscului la mai multe niveluri, disponibilitatea datelor coerente și comparabile și utilizarea progreselor cantitative și calitative privind reziliența în timp;

| 54. | solicită COP26 să operaționalizeze pe deplin Rețeaua de la Santiago privind pierderile și daunele inițiată în cadrul COP25 pentru a cataliza efectiv asistența tehnică pentru țările în curs de dezvoltare în scopul evitării, al reducerii la minimum și al abordării pierderilor și daunelor și pentru ca aceasta să asigure funcții bazate pe provocările și lacunele predominante cu care se confruntă țările în curs de dezvoltare, inclusiv o lipsă de capacitate, de finanțare și de sprijin; consideră că funcționarea Rețelei de la Santiago ar trebui să fie integrată în structura CCONUSC și finanțată predictibil și fiabil de țările dezvoltate, bazându-se pe contribuțiile părților la CCONUSC și ale observatorilor; |
| --- | --- |

54.

solicită COP26 să operaționalizeze pe deplin Rețeaua de la Santiago privind pierderile și daunele inițiată în cadrul COP25 pentru a cataliza efectiv asistența tehnică pentru țările în curs de dezvoltare în scopul evitării, al reducerii la minimum și al abordării pierderilor și daunelor și pentru ca aceasta să asigure funcții bazate pe provocările și lacunele predominante cu care se confruntă țările în curs de dezvoltare, inclusiv o lipsă de capacitate, de finanțare și de sprijin; consideră că funcționarea Rețelei de la Santiago ar trebui să fie integrată în structura CCONUSC și finanțată predictibil și fiabil de țările dezvoltate, bazându-se pe contribuțiile părților la CCONUSC și ale observatorilor;

| 55. | constată că articolul 8 din Acordul de la Paris (referitor la pierderi și daune) stipulează că părțile ar trebui să adopte o abordare de cooperare în legătură cu pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice; prin urmare, subliniază importanța acțiunilor mondiale de sprijin în zonele deosebit de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, cum ar fi zonele costiere și insulele, și în zonele în care capacitatea de adaptare este limitată; |
| --- | --- |

55.

constată că articolul 8 din Acordul de la Paris (referitor la pierderi și daune) stipulează că părțile ar trebui să adopte o abordare de cooperare în legătură cu pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice; prin urmare, subliniază importanța acțiunilor mondiale de sprijin în zonele deosebit de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, cum ar fi zonele costiere și insulele, și în zonele în care capacitatea de adaptare este limitată;

| 56. | subliniază că schimbările climatice și degradarea mediului interacționează tot mai mult cu factorii determinanți ai strămutării populațiilor; își exprimă sprijinul pentru Grupul operativ privind strămutările înființat în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia și îi solicită acestuia să își intensifice activitățile și să includă într-o mai mare măsură țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare; solicită să se pună mai mult accentul pe strămutarea cauzată de schimbările climatice în cadrul viitoarelor COP; |
| --- | --- |

56.

subliniază că schimbările climatice și degradarea mediului interacționează tot mai mult cu factorii determinanți ai strămutării populațiilor; își exprimă sprijinul pentru Grupul operativ privind strămutările înființat în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia și îi solicită acestuia să își intensifice activitățile și să includă într-o mai mare măsură țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare; solicită să se pună mai mult accentul pe strămutarea cauzată de schimbările climatice în cadrul viitoarelor COP;

Soluții bazate pe natură și abordări ecosistemice față de schimbările climatice

Soluții bazate pe natură și abordări ecosistemice față de schimbările climatice

| 57. | reamintește că schimbările climatice sunt unul dintre principalii factori determinanți direcți ai declinului biodiversității și ai degradării terenurilor și că pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt interconectate și se exacerbează reciproc, reprezentând amenințări echivalente la adresa planetei noastre; subliniază că potrivit estimărilor efectele negative ale schimbărilor climatice asupra naturii și biodiversității, asupra ecosistemelor și disponibilității apei, oceanelor și securității alimentare se vor agrava extrem de mult în deceniile următoare; afirmă încă o dată că refacerea și conservarea strictă a ecosistemelor cu retenție mare de carbon, cum ar fi turbăriile, zonele umede, pășunile și ecosistemele cu carbon albastru, precum mlaștinile sărăturate, câmpiile de iarbă de mare, mangrovele și pădurile intacte reprezintă o opțiune de răspuns cu impact imediat și oferă o gamă largă de beneficii pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; întrucât, atunci când sunt degradate sau distruse, ecosistemele cu carbon albastru emit carbonul pe care l-au stocat timp de secole în atmosferă și în ocean, ceea ce devine o sursă de emisii de GES; subliniază că unele măsuri care ar putea atenua criza climatică ar putea fi în detrimentul biodiversității și subliniază necesitatea ca criza climatică și criza pierderii biodiversității să fie abordate împreună; propune, prin urmare, un program de lucru comun între Convenția privind diversitatea biologică și CCONUSC, finanțat în mod corespunzător, pentru a identifica și încuraja acțiunile sinergice; |
| --- | --- |

57.

reamintește că schimbările climatice sunt unul dintre principalii factori determinanți direcți ai declinului biodiversității și ai degradării terenurilor și că pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt interconectate și se exacerbează reciproc, reprezentând amenințări echivalente la adresa planetei noastre; subliniază că potrivit estimărilor efectele negative ale schimbărilor climatice asupra naturii și biodiversității, asupra ecosistemelor și disponibilității apei, oceanelor și securității alimentare se vor agrava extrem de mult în deceniile următoare; afirmă încă o dată că refacerea și conservarea strictă a ecosistemelor cu retenție mare de carbon, cum ar fi turbăriile, zonele umede, pășunile și ecosistemele cu carbon albastru, precum mlaștinile sărăturate, câmpiile de iarbă de mare, mangrovele și pădurile intacte reprezintă o opțiune de răspuns cu impact imediat și oferă o gamă largă de beneficii pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; întrucât, atunci când sunt degradate sau distruse, ecosistemele cu carbon albastru emit carbonul pe care l-au stocat timp de secole în atmosferă și în ocean, ceea ce devine o sursă de emisii de GES; subliniază că unele măsuri care ar putea atenua criza climatică ar putea fi în detrimentul biodiversității și subliniază necesitatea ca criza climatică și criza pierderii biodiversității să fie abordate împreună; propune, prin urmare, un program de lucru comun între Convenția privind diversitatea biologică și CCONUSC, finanțat în mod corespunzător, pentru a identifica și încuraja acțiunile sinergice;

| 58. | subliniază că, în pofida consensului tot mai mare în cadrul CCONUSC și CBD cu privire la necesitatea unor acțiuni integrate la nivel național și local pentru a trata deopotrivă biodiversitatea și crizele climatice, soluțiile bazate pe natură încă lipsesc din multe angajamente climatice naționale și strategii de țară; consideră că o platformă multilaterală privind soluțiile bazate pe natură ar putea să contribuie la amplificarea sinergiilor între convențiile internaționale multilaterale privind biodiversitatea și schimbările climatice și să ajute la realizarea ODD ale ONU; |
| --- | --- |

58.

subliniază că, în pofida consensului tot mai mare în cadrul CCONUSC și CBD cu privire la necesitatea unor acțiuni integrate la nivel național și local pentru a trata deopotrivă biodiversitatea și crizele climatice, soluțiile bazate pe natură încă lipsesc din multe angajamente climatice naționale și strategii de țară; consideră că o platformă multilaterală privind soluțiile bazate pe natură ar putea să contribuie la amplificarea sinergiilor între convențiile internaționale multilaterale privind biodiversitatea și schimbările climatice și să ajute la realizarea ODD ale ONU;

| 59. | subliniază nevoia unor sinergii între Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 și acțiunile climatice atât în scopul atenuării schimbărilor climatice, cât și al adaptării la acestea; |
| --- | --- |

59.

subliniază nevoia unor sinergii între Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 și acțiunile climatice atât în scopul atenuării schimbărilor climatice, cât și al adaptării la acestea;

| 60. | reamintește și rolul esențial jucat de biodiversitate în lupta noastră împotriva încălzirii globale, adaptarea la ea și creșterea nivelului de reziliență; subliniază că abordările bazate pe ecosisteme, astfel cum sunt stabilite în Convenția ONU privind diversitatea biologică, și soluțiile bazate pe natură valorifică potențialul naturii și al biodiversității de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și de a ne ajuta să ne adaptăm la efectele schimbărilor climatice, că aceste soluții sunt reciproc avantajoase, implicând protejarea, refacerea, gestionarea durabilă și consolidarea serviciilor și funcțiilor ecosistemelor pentru a răspunde provocărilor societății și a promova prosperitatea umană; subliniază că soluțiile bazate pe natură pot atinge eficacitatea maximă atunci când sunt planificate pe termen lung și nu când sunt axate în mod limitat pe sechestrarea rapidă a carbonului (22); |
| --- | --- |

60.

reamintește și rolul esențial jucat de biodiversitate în lupta noastră împotriva încălzirii globale, adaptarea la ea și creșterea nivelului de reziliență; subliniază că abordările bazate pe ecosisteme, astfel cum sunt stabilite în Convenția ONU privind diversitatea biologică, și soluțiile bazate pe natură valorifică potențialul naturii și al biodiversității de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și de a ne ajuta să ne adaptăm la efectele schimbărilor climatice, că aceste soluții sunt reciproc avantajoase, implicând protejarea, refacerea, gestionarea durabilă și consolidarea serviciilor și funcțiilor ecosistemelor pentru a răspunde provocărilor societății și a promova prosperitatea umană; subliniază că soluțiile bazate pe natură pot atinge eficacitatea maximă atunci când sunt planificate pe termen lung și nu când sunt axate în mod limitat pe sechestrarea rapidă a carbonului (22

| 61. | salută inițiativa președinției COP26 de a lansa dialogul privind pădurile, agricultura și comerțul cu produse de bază, care va reuni principalele țări exportatoare de produse agricole și țările consumatoare ale acestor produse, pentru a discuta cum să facă acest proces mai sustenabil; reamintește pozițiile sale detaliate în rezoluția sa referitoare la un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial (23) în frunte cu UE, care ar putea fi incluse în contribuția UE; invită Comisia să propună urgent un cadru juridic al UE bazat pe obligația de diligență, care să garanteze că lanțurile valorice sunt sustenabile și că produsele sau mărfurile puse pe piața UE nu au nici ca efect, nici la origine defrișări, degradarea pădurilor, conversia și degradarea ecosistemelor sau încălcări ale drepturilor omului; reține că un astfel de cadru juridic al UE ar trebui să fie extins și la ecosistemele cu stocuri mari de carbon și bogate în biodiversitate, altele decât pădurile, ca ecosistemele marine și de coastă, zonele umede, turbăriile sau savanele, pentru a evita mutarea presiunii asupra acestor ecosisteme; |
| --- | --- |

61.

salută inițiativa președinției COP26 de a lansa dialogul privind pădurile, agricultura și comerțul cu produse de bază, care va reuni principalele țări exportatoare de produse agricole și țările consumatoare ale acestor produse, pentru a discuta cum să facă acest proces mai sustenabil; reamintește pozițiile sale detaliate în rezoluția sa referitoare la un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial (23

| 62. | atrage atenția că potențialele emisii generate de permafrost nu sunt luate pe deplin în calcul în bugetele pentru emisiile globale și nici nu se reflectă în contribuțiile stabilite la nivel național; subliniază că este nevoie urgent de eforturi științifice accelerate pentru a estima cu mai multă precizie și a comunica amploarea probabilă a emisiilor crescute de dioxid de carbon și de metan generate de regiunea arctică aflată în încălzire, pentru a aduce contribuții îmbunătățite la deciziile privind nivelul mai mare de ambiție necesar astfel încât să se mențină temperatura globală în limitele obiectivelor prevăzute în Acordul de la Paris; invită UE să inițieze și să conducă o coaliție mondială pentru permafrost, care să aibă ca scop finanțarea cercetării pentru a evalua mai bine stadiul actual al problemei și finanțarea măsurilor menite să limiteze urgent topirea permafrostului; |
| --- | --- |

62.

atrage atenția că potențialele emisii generate de permafrost nu sunt luate pe deplin în calcul în bugetele pentru emisiile globale și nici nu se reflectă în contribuțiile stabilite la nivel național; subliniază că este nevoie urgent de eforturi științifice accelerate pentru a estima cu mai multă precizie și a comunica amploarea probabilă a emisiilor crescute de dioxid de carbon și de metan generate de regiunea arctică aflată în încălzire, pentru a aduce contribuții îmbunătățite la deciziile privind nivelul mai mare de ambiție necesar astfel încât să se mențină temperatura globală în limitele obiectivelor prevăzute în Acordul de la Paris; invită UE să inițieze și să conducă o coaliție mondială pentru permafrost, care să aibă ca scop finanțarea cercetării pentru a evalua mai bine stadiul actual al problemei și finanțarea măsurilor menite să limiteze urgent topirea permafrostului;

| 63. | subliniază necesitatea cartografierii cuprinzătoare a zonelor bogate în carbon și cu valoare naturală mare, a efectelor și calității gestionării, a stării habitatelor și a altor factori, pentru a oferi informații în vederea luării deciziilor privind prioritățile de refacere; |
| --- | --- |

63.

subliniază necesitatea cartografierii cuprinzătoare a zonelor bogate în carbon și cu valoare naturală mare, a efectelor și calității gestionării, a stării habitatelor și a altor factori, pentru a oferi informații în vederea luării deciziilor privind prioritățile de refacere;

| 64. | invită Comisia și statele membre să se asigure că piața Uniunii și modelele de consum nu au efecte negative asupra pădurilor, ecosistemelor naturale și biodiversității și nici asupra drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia și statele membre să se asigure că piața Uniunii și modelele de consum nu au efecte negative asupra pădurilor, ecosistemelor naturale și biodiversității și nici asupra drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale;

| 65. | atestă importanța Conferinței despre biodiversitate de la Kunming, China, din octombrie 2021 și aprilie-mai 2022; evidențiază că este nevoie de un cadru internațional obligatoriu mai strict și mai ambițios pentru a ocroti biodiversitatea în lume, lucru de o valoare de neînlocuit, a-i opri declinul și a o reface cât mai mult cu putință; consideră că un astfel de cadru ar trebui să se fondeze pe ținte, pe indicatori cuantificabili, pe mecanisme eficace de monitorizare și pe angajamente ferme, care să includă CSN și alte instrumente potrivite, angajamente financiare și asigurări mai ferme de construire a capacităților, precum și un mecanism de evaluare o dată la cinci ani, care să pună accentul pe un nivel ridicat și o creștere treptată a nivelului de ambiție; își reiterează apelul adresat UE de a insista pentru același nivel ridicat de ambiție în timpul negocierilor, pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial, inclusiv obiective internaționale obligatorii din punct de vedere juridic în materie de refacere și protecție la nivel mondial de cel puțin 30 nă în 2030, pentru a reflecta ambițiile interne ale UE, prevăzute în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030; |
| --- | --- |

65.

atestă importanța Conferinței despre biodiversitate de la Kunming, China, din octombrie 2021 și aprilie-mai 2022; evidențiază că este nevoie de un cadru internațional obligatoriu mai strict și mai ambițios pentru a ocroti biodiversitatea în lume, lucru de o valoare de neînlocuit, a-i opri declinul și a o reface cât mai mult cu putință; consideră că un astfel de cadru ar trebui să se fondeze pe ținte, pe indicatori cuantificabili, pe mecanisme eficace de monitorizare și pe angajamente ferme, care să includă CSN și alte instrumente potrivite, angajamente financiare și asigurări mai ferme de construire a capacităților, precum și un mecanism de evaluare o dată la cinci ani, care să pună accentul pe un nivel ridicat și o creștere treptată a nivelului de ambiție; își reiterează apelul adresat UE de a insista pentru același nivel ridicat de ambiție în timpul negocierilor, pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial, inclusiv obiective internaționale obligatorii din punct de vedere juridic în materie de refacere și protecție la nivel mondial de cel puțin 30 nă în 2030, pentru a reflecta ambițiile interne ale UE, prevăzute în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030;

| 66. | subliniază, în acest context, că, la revizuirea din 2018 a punerii în aplicare a ODD (24) s-a conchis că cadrul de monitorizare al ODD 15 nu cuprinde elemente esențiale legate de calitate, care sunt vitale pentru obținerea unor rezultate mai semnificative, atrăgând atenția că este nevoie de indicatori suplimentari în domenii precum integritatea pădurilor, eficacitatea gestionării zonelor protejate și integrarea semnificativă a biodiversității în alte procese; |
| --- | --- |

66.

subliniază, în acest context, că, la revizuirea din 2018 a punerii în aplicare a ODD (24

| 67. | subliniază că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanului și a ecosistemelor marine, care sunt afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidificare, de dezoxigenare și de eroziunea costieră; subliniază că IPCC reamintește că oceanele fac parte din soluția pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

67.

subliniază că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanului și a ecosistemelor marine, care sunt afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidificare, de dezoxigenare și de eroziunea costieră; subliniază că IPCC reamintește că oceanele fac parte din soluția pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 68. | subliniază că cadrul global post-2020 pentru biodiversitate ar trebui să angajeze părțile să integreze soluțiile bazate pe natură, care protejează și refac biodiversitatea și integritatea ecosistemelor, atât în strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea, cât și în contribuțiile stabilite la nivel național (CSN) pentru a respecta Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

68.

subliniază că cadrul global post-2020 pentru biodiversitate ar trebui să angajeze părțile să integreze soluțiile bazate pe natură, care protejează și refac biodiversitatea și integritatea ecosistemelor, atât în strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea, cât și în contribuțiile stabilite la nivel național (CSN) pentru a respecta Acordul de la Paris;

| 69. | recunoaște rolul important al unui sol sănătos, care este cel mai mare absorbant terestru de carbon, în atenuarea schimbărilor climatice; își reiterează apelul adresat statelor membre de a intensifica refacerea și utilizarea durabilă a solurilor ca instrument al politicii climatice în planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) și, în special, în măsurile care se aplică sectorului agricol și sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF), și de a conserva, a reface și a îmbunătăți absorbanții de carbon (în special în zonele cu soluri bogate în carbon, cum ar fi pajiștile și turbăriile), pe lângă adoptarea unor măsuri care să vizeze promovarea unei utilizări durabile a solurilor în politica agricolă și reducerea emisiilor în agricultură; își reiterează apelul adresat Comisiei privind o propunere legislativă care să instituie un cadru juridic comun la nivelul UE pentru protecția solului și utilizarea durabilă a solului, abordând toate amenințările majore la adresa solului; |
| --- | --- |

69.

recunoaște rolul important al unui sol sănătos, care este cel mai mare absorbant terestru de carbon, în atenuarea schimbărilor climatice; își reiterează apelul adresat statelor membre de a intensifica refacerea și utilizarea durabilă a solurilor ca instrument al politicii climatice în planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) și, în special, în măsurile care se aplică sectorului agricol și sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF), și de a conserva, a reface și a îmbunătăți absorbanții de carbon (în special în zonele cu soluri bogate în carbon, cum ar fi pajiștile și turbăriile), pe lângă adoptarea unor măsuri care să vizeze promovarea unei utilizări durabile a solurilor în politica agricolă și reducerea emisiilor în agricultură; își reiterează apelul adresat Comisiei privind o propunere legislativă care să instituie un cadru juridic comun la nivelul UE pentru protecția solului și utilizarea durabilă a solului, abordând toate amenințările majore la adresa solului;

Finanțarea sustenabilă a proiectelor legate de climă

Finanțarea sustenabilă a proiectelor legate de climă

| 70. | pune în lumină faptul că UE și statele sale membre furnizează cele mai multe fonduri publice pentru combaterea schimbărilor climatice; admite că finanțarea pentru combaterea schimbărilor climatice este importantă pentru acțiunile climatice, întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare au contribuții stabilite la nivel național care sunt condiționate și a căror realizare depinde de sprijinul financiar; salută așadar decizia luată la COP24 de a stabili un obiectiv mai ambițios începând cu 2025, care să depășească angajamentul actual de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an începând din 2020, dar se arată îngrijorat că angajamentele efective asumate de țările dezvoltate sunt încă foarte departe de obiectivul colectiv de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an și cere să se pună capăt acestei discrepanțe între vorbe și fapte; îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile de mobilizare a finanțării internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare și să creeze o foaie de parcurs internațională care să stabilească cota echitabilă a fiecărei țări dezvoltate în angajamentul financiar în valoare de 100 de miliarde USD, precum și mecanisme prin care să se asigure faptul că angajamentele se materializează; se așteaptă ca economiile emergente să contribuie începând din 2025 la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice, care va fi mai mare în viitor; în acest context, sprijină începerea negocierilor privind un nou obiectiv financiar pentru perioada de după 2025, explorând oportunitatea unei abordări bazate pe o matrice a obiectivelor, cu obiective secundare separate pentru o finanțare bazată pe granturi, care să reflecte gravitatea tot mai mare a impactului schimbărilor climatice și nevoia urgentă de a accelera la maximum acțiunile climatice în acest deceniu; |
| --- | --- |

70.

pune în lumină faptul că UE și statele sale membre furnizează cele mai multe fonduri publice pentru combaterea schimbărilor climatice; admite că finanțarea pentru combaterea schimbărilor climatice este importantă pentru acțiunile climatice, întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare au contribuții stabilite la nivel național care sunt condiționate și a căror realizare depinde de sprijinul financiar; salută așadar decizia luată la COP24 de a stabili un obiectiv mai ambițios începând cu 2025, care să depășească angajamentul actual de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an începând din 2020, dar se arată îngrijorat că angajamentele efective asumate de țările dezvoltate sunt încă foarte departe de obiectivul colectiv de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an și cere să se pună capăt acestei discrepanțe între vorbe și fapte; îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile de mobilizare a finanțării internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare și să creeze o foaie de parcurs internațională care să stabilească cota echitabilă a fiecărei țări dezvoltate în angajamentul financiar în valoare de 100 de miliarde USD, precum și mecanisme prin care să se asigure faptul că angajamentele se materializează; se așteaptă ca economiile emergente să contribuie începând din 2025 la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice, care va fi mai mare în viitor; în acest context, sprijină începerea negocierilor privind un nou obiectiv financiar pentru perioada de după 2025, explorând oportunitatea unei abordări bazate pe o matrice a obiectivelor, cu obiective secundare separate pentru o finanțare bazată pe granturi, care să reflecte gravitatea tot mai mare a impactului schimbărilor climatice și nevoia urgentă de a accelera la maximum acțiunile climatice în acest deceniu;

| 71. | subliniază că fluxurile financiare sunt esențiale pentru adaptarea la schimbările climatice; subliniază că este important ca obiectivul global privind adaptarea să devină operațional și să se mobilizeze noi fonduri consistente pentru adaptare în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă UE și statele membre să se angajeze să majoreze suplimentar semnificativ fondurile pe care le pun la bătaie pentru adaptarea la schimbările climatice, pentru a se ajunge la un echilibru între finanțarea destinată atenuării schimbărilor climatice și cea destinată adaptării la ele, acordând prioritate finanțării bazate pe granturi, și să pregătească asumarea unor angajamente adecvate în cadrul COP26; |
| --- | --- |

71.

subliniază că fluxurile financiare sunt esențiale pentru adaptarea la schimbările climatice; subliniază că este important ca obiectivul global privind adaptarea să devină operațional și să se mobilizeze noi fonduri consistente pentru adaptare în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă UE și statele membre să se angajeze să majoreze suplimentar semnificativ fondurile pe care le pun la bătaie pentru adaptarea la schimbările climatice, pentru a se ajunge la un echilibru între finanțarea destinată atenuării schimbărilor climatice și cea destinată adaptării la ele, acordând prioritate finanțării bazate pe granturi, și să pregătească asumarea unor angajamente adecvate în cadrul COP26;

| 72. | afirmă că veniturile provenite din mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon ar putea fi utilizate pentru a extinde furnizarea de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice țărilor în curs de dezvoltare, în special pentru adaptare, dar și pentru a reduce intensitatea emisiilor de dioxid de carbon generate de exporturile lor, precum și de produsele vândute pe piața internă; |
| --- | --- |

72.

afirmă că veniturile provenite din mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon ar putea fi utilizate pentru a extinde furnizarea de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice țărilor în curs de dezvoltare, în special pentru adaptare, dar și pentru a reduce intensitatea emisiilor de dioxid de carbon generate de exporturile lor, precum și de produsele vândute pe piața internă;

| 73. | recunoaște că trebuie să se avanseze în chestiunea pierderilor și daunelor, pentru care ar trebui să se mobilizeze resurse suplimentare și adecvate din surse inovatoare de finanțare publică, în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia, și pentru care UE ar trebui să sprijine un mandat la COP26 pentru ca noul Grup de experți pentru acțiune și sprijin (ASEG) din cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia să exploreze și să cerceteze aceste surse; |
| --- | --- |

73.

recunoaște că trebuie să se avanseze în chestiunea pierderilor și daunelor, pentru care ar trebui să se mobilizeze resurse suplimentare și adecvate din surse inovatoare de finanțare publică, în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia, și pentru care UE ar trebui să sprijine un mandat la COP26 pentru ca noul Grup de experți pentru acțiune și sprijin (ASEG) din cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia să exploreze și să cerceteze aceste surse;

| 74. | subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat încă o dată că depindem unii de ceilalți pentru a aborda provocările mondiale și că această criză ar trebui să fie considerată ca un semnal de alarmă care să mobilizeze eforturi colective mai ambițioase; subliniază necesitatea de a consolida reziliența, trăgând toate învățămintele din criza actuală în ceea ce privește capacităților insuficiente de planificare și de răspuns în situații de urgență; avertizează că, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, sunt anulate progresele înregistrate în direcția realizării ODD-urilor, se accentuează sărăcia extremă în țările în curs de dezvoltare și sunt exacerbate nivelurile datoriei; subliniază că intensificarea substanțială a finanțării pentru combaterea schimbărilor climatice și identificarea de urgență a unor soluții viabile de reducere a datoriilor țărilor terțe, în forurile internaționale, sunt acțiuni necesare în vederea înlesnirii unei redresări verzi mondiale; |
| --- | --- |

74.

subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat încă o dată că depindem unii de ceilalți pentru a aborda provocările mondiale și că această criză ar trebui să fie considerată ca un semnal de alarmă care să mobilizeze eforturi colective mai ambițioase; subliniază necesitatea de a consolida reziliența, trăgând toate învățămintele din criza actuală în ceea ce privește capacităților insuficiente de planificare și de răspuns în situații de urgență; avertizează că, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, sunt anulate progresele înregistrate în direcția realizării ODD-urilor, se accentuează sărăcia extremă în țările în curs de dezvoltare și sunt exacerbate nivelurile datoriei; subliniază că intensificarea substanțială a finanțării pentru combaterea schimbărilor climatice și identificarea de urgență a unor soluții viabile de reducere a datoriilor țărilor terțe, în forurile internaționale, sunt acțiuni necesare în vederea înlesnirii unei redresări verzi mondiale;

| 75. | consideră că este esențial ca principalele instituții financiare internaționale să adopte și să dezvolte rapid finanțarea ecologică pentru a înfăptui cu succes decarbonizarea economiei mondiale; reamintește rolul BEI, în calitate de bancă pentru climă a UE, și foaia sa de parcurs recent adoptată pentru climă, precum și politica sa actualizată de acordare a împrumuturilor în domeniul energiei; solicită băncilor multilaterale de dezvoltare, inclusiv BEI, și instituțiilor de finanțare a dezvoltării să finanțeze mai multe investiții în domeniul climatic, să își alinieze portofoliile la Acordul de la Paris și să sprijine eforturile de redresare ale țărilor în curs de dezvoltare în urma pandemiei de COVID-19, într-un mod ecologic, incluziv și rezilient; subliniază necesitatea de a crea platforme și instrumente pentru a promova și a face schimb de bune practici în vederea unei redresări durabile și pentru a promova colaborarea practică în materie de decuplare a emisiilor de GES de creșterea economică, sporind totodată prosperitatea; solicită elaborarea și sprijinirea unui acord mondial privind principiile de finanțare durabilă, inclusiv privind standardele internaționale de raportare financiară legate de normele contabile în materie de sustenabilitate; |
| --- | --- |

75.

consideră că este esențial ca principalele instituții financiare internaționale să adopte și să dezvolte rapid finanțarea ecologică pentru a înfăptui cu succes decarbonizarea economiei mondiale; reamintește rolul BEI, în calitate de bancă pentru climă a UE, și foaia sa de parcurs recent adoptată pentru climă, precum și politica sa actualizată de acordare a împrumuturilor în domeniul energiei; solicită băncilor multilaterale de dezvoltare, inclusiv BEI, și instituțiilor de finanțare a dezvoltării să finanțeze mai multe investiții în domeniul climatic, să își alinieze portofoliile la Acordul de la Paris și să sprijine eforturile de redresare ale țărilor în curs de dezvoltare în urma pandemiei de COVID-19, într-un mod ecologic, incluziv și rezilient; subliniază necesitatea de a crea platforme și instrumente pentru a promova și a face schimb de bune practici în vederea unei redresări durabile și pentru a promova colaborarea practică în materie de decuplare a emisiilor de GES de creșterea economică, sporind totodată prosperitatea; solicită elaborarea și sprijinirea unui acord mondial privind principiile de finanțare durabilă, inclusiv privind standardele internaționale de raportare financiară legate de normele contabile în materie de sustenabilitate;

| 76. | consideră îmbucurător faptul că Fondul pentru adaptare va fi pus în continuare în slujba Acordului de la Paris; recunoaște importanța acestui fond pentru comunitățile cele mai vulnerabile la schimbările climatice și constată că, din 2010 încoace, fondul a angajat peste 830 de milioane USD pentru proiecte și programe de adaptare la schimbările climatice și de reziliență, inclusiv peste 120 de proiecte concrete, localizate, în comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare din întreaga lume; subliniază, cu toate acestea, că această sumă nu este suficientă și invită țările donatoare să își intensifice contribuțiile la Fondul pentru adaptare, într-o abordare mai previzibilă și multianuală; |
| --- | --- |

76.

consideră îmbucurător faptul că Fondul pentru adaptare va fi pus în continuare în slujba Acordului de la Paris; recunoaște importanța acestui fond pentru comunitățile cele mai vulnerabile la schimbările climatice și constată că, din 2010 încoace, fondul a angajat peste 830 de milioane USD pentru proiecte și programe de adaptare la schimbările climatice și de reziliență, inclusiv peste 120 de proiecte concrete, localizate, în comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare din întreaga lume; subliniază, cu toate acestea, că această sumă nu este suficientă și invită țările donatoare să își intensifice contribuțiile la Fondul pentru adaptare, într-o abordare mai previzibilă și multianuală;

| 77. | reiterează necesitatea de a pune capăt de urgență subvențiilor pentru combustibilii fosili și altor subvenții dăunătoare mediului, în UE și în întreaga lume; ia act de faptul că, în Uniune, subvențiile la combustibilii fosili se ridică la aproximativ 50 de miliarde EUR și invită toate statele membre să pună în practică politici, calendare și măsuri concrete pentru a elimina treptat toate subvențiile directe și indirecte la combustibilii fosili până cel târziu în 2025; invită toate celelalte părți să ia măsuri similare; |
| --- | --- |

77.

reiterează necesitatea de a pune capăt de urgență subvențiilor pentru combustibilii fosili și altor subvenții dăunătoare mediului, în UE și în întreaga lume; ia act de faptul că, în Uniune, subvențiile la combustibilii fosili se ridică la aproximativ 50 de miliarde EUR și invită toate statele membre să pună în practică politici, calendare și măsuri concrete pentru a elimina treptat toate subvențiile directe și indirecte la combustibilii fosili până cel târziu în 2025; invită toate celelalte părți să ia măsuri similare;

| 78. | sprijină activitatea coaliției miniștrilor de finanțe pentru acțiuni climatice și încurajează toate guvernele să adopte angajamentele coaliției cu scopul de a alinia toate politicile și practicile care sunt de competența ministerelor de finanțe la obiectivele Acordului de la Paris și a adopta sisteme eficace de stabilire a prețului carbonului, astfel cum prevăd principiile de la Helsinki; |
| --- | --- |

78.

sprijină activitatea coaliției miniștrilor de finanțe pentru acțiuni climatice și încurajează toate guvernele să adopte angajamentele coaliției cu scopul de a alinia toate politicile și practicile care sunt de competența ministerelor de finanțe la obiectivele Acordului de la Paris și a adopta sisteme eficace de stabilire a prețului carbonului, astfel cum prevăd principiile de la Helsinki;

| 79. | reliefează rolul important pe care trebuie să-l joace sectorul privat, inclusiv corporațiile și piețele financiare, în direcționarea economiei pe o traiectorie compatibilă cu Acordul de la Paris; salută inițiativa Platformei de finanțare privată COP26, care se axează pe construirea unui sistem de mobilizare a surselor de finanțare privată, cu scopul de a sprijini reproiectarea economiilor noastre pentru obiectivul emisii nete zero; recunoaște interesul public larg și angajamentul pentru investițiile sustenabile; salută implicarea tot mai mare a instituțiilor financiare internaționale în dezvoltarea finanțării ecologice și consideră că este esențial să se încurajeze această tendință, în vederea realizării cu succes a decarbonizării economiei mondiale; salută Alianța financiară de la Glasgow pentru neutralitate climatică și angajamentul acesteia de a mobiliza investițiile necesare la nivel mondial, pentru a se ajunge la zero emisii nete cel târziu în 2050, în temeiul unor criterii bazate pe date științifice; |
| --- | --- |

79.

reliefează rolul important pe care trebuie să-l joace sectorul privat, inclusiv corporațiile și piețele financiare, în direcționarea economiei pe o traiectorie compatibilă cu Acordul de la Paris; salută inițiativa Platformei de finanțare privată COP26, care se axează pe construirea unui sistem de mobilizare a surselor de finanțare privată, cu scopul de a sprijini reproiectarea economiilor noastre pentru obiectivul emisii nete zero; recunoaște interesul public larg și angajamentul pentru investițiile sustenabile; salută implicarea tot mai mare a instituțiilor financiare internaționale în dezvoltarea finanțării ecologice și consideră că este esențial să se încurajeze această tendință, în vederea realizării cu succes a decarbonizării economiei mondiale; salută Alianța financiară de la Glasgow pentru neutralitate climatică și angajamentul acesteia de a mobiliza investițiile necesare la nivel mondial, pentru a se ajunge la zero emisii nete cel târziu în 2050, în temeiul unor criterii bazate pe date științifice;

| 80. | subliniază faptul că mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) nu a reușit să genereze reduceri de emisii reale, suplimentare; invită părțile să aibă în vedere încetarea imediată a CDM; subliniază că funcționarea în continuare a CDM ar submina Acordul de la Paris și eforturile colective de reducere a emisiilor GES; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) nu a reușit să genereze reduceri de emisii reale, suplimentare; invită părțile să aibă în vedere încetarea imediată a CDM; subliniază că funcționarea în continuare a CDM ar submina Acordul de la Paris și eforturile colective de reducere a emisiilor GES;

| 81. | subliniază că vechile credite generate în trecut nu trebuie utilizate în contextul Acordului de la Paris; subliniază că vechile credite nu trebuie utilizate pentru a atinge obiectivele climatice de după 2020; |
| --- | --- |

81.

subliniază că vechile credite generate în trecut nu trebuie utilizate în contextul Acordului de la Paris; subliniază că vechile credite nu trebuie utilizate pentru a atinge obiectivele climatice de după 2020;

| 82. | subliniază necesitatea de a dezvolta și a promova în continuare prezentarea de informații financiare legate de climă și de sustenabilitate de către instituțiile și societățile financiare; |
| --- | --- |

82.

subliniază necesitatea de a dezvolta și a promova în continuare prezentarea de informații financiare legate de climă și de sustenabilitate de către instituțiile și societățile financiare;

Efortul global al tuturor sectoarelor

Efortul global al tuturor sectoarelor

| 83. | subliniază că sectorul transporturilor este singurul sector în care emisiile la nivelul UE au crescut din 1990 încoace, fapt incompatibil cu un obiectiv pe termen lung de neutralitate climatică, care presupune reduceri mai mari și mai rapide ale emisiilor în toate sectoarele societății, inclusiv sectoarele aviatic și maritim; consideră că, pentru a asigura corelarea contribuțiilor stabilite la nivel național cu angajamentele la nivelul întregii economii, impuse de Acordul de la Paris, părțile ar trebui încurajate să includă emisiile din transportul maritim și aerian internațional, să convină și să aplice măsuri la nivel internațional, regional și național pentru a reduce emisiile din aceste sectoare, inclusiv emisiile, altele decât CO2, din aviație; reiterează, în acest context, că trebuie reglementate aceste sectoare integrându-le în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), care ar putea servi și drept model pentru eforturile paralele, sprijinind obiectivele globale mai ambițioase la nivel internațional, inclusiv în Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI); este îngrijorat de progresele lente înregistrate în cadrul OMI și al OACI în vederea reducerii emisiilor generate de transportul maritim și de aviație la nivel internațional; atrage atenția că aviația generează aproximativ 2,1 % din emisiile de CO2 de la nivel mondial; invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a consolida sistemul de compensare și reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA) și să sprijine adoptarea de către OACI a unui obiectiv pe termen lung de reducere a emisiilor în interiorul sectorului, protejând totodată autonomia legislativă a UE în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei ETS; |
| --- | --- |

83.

subliniază că sectorul transporturilor este singurul sector în care emisiile la nivelul UE au crescut din 1990 încoace, fapt incompatibil cu un obiectiv pe termen lung de neutralitate climatică, care presupune reduceri mai mari și mai rapide ale emisiilor în toate sectoarele societății, inclusiv sectoarele aviatic și maritim; consideră că, pentru a asigura corelarea contribuțiilor stabilite la nivel național cu angajamentele la nivelul întregii economii, impuse de Acordul de la Paris, părțile ar trebui încurajate să includă emisiile din transportul maritim și aerian internațional, să convină și să aplice măsuri la nivel internațional, regional și național pentru a reduce emisiile din aceste sectoare, inclusiv emisiile, altele decât CO2

2

| 84. | reamintește că, potrivit Agenției Internaționale a Energiei, pentru a se ajunge la zero emisii nete până în 2050, toate autoturismele noi introduse pe piață la nivel mondial ar trebui să ajungă la emisii zero până în 2035; subliniază și că, pentru ca Europa să devină neutră din punct de vedere climatic până în 2050, practic toate autoturismele de pe drumurile din Europa trebuie să ajungă la emisii zero până atunci; reliefează că sectorul transportului poate fi un catalizator important al utilizării energiei din surse regenerabile; subliniază rolul pe care îl poate juca mobilitatea electrică, ca formă de integrare inteligentă a sectoarelor energiei și transporturilor, prin deblocarea capacităților de flexibilitate, subliniind importanța instalării unor sisteme inteligente de încărcare în întreaga UE; |
| --- | --- |

84.

reamintește că, potrivit Agenției Internaționale a Energiei, pentru a se ajunge la zero emisii nete până în 2050, toate autoturismele noi introduse pe piață la nivel mondial ar trebui să ajungă la emisii zero până în 2035; subliniază și că, pentru ca Europa să devină neutră din punct de vedere climatic până în 2050, practic toate autoturismele de pe drumurile din Europa trebuie să ajungă la emisii zero până atunci; reliefează că sectorul transportului poate fi un catalizator important al utilizării energiei din surse regenerabile; subliniază rolul pe care îl poate juca mobilitatea electrică, ca formă de integrare inteligentă a sectoarelor energiei și transporturilor, prin deblocarea capacităților de flexibilitate, subliniind importanța instalării unor sisteme inteligente de încărcare în întreaga UE;

| 85. | constată că emisiile de negru-de-fum generate de transportul maritim au crescut, la nivel mondial, cu 12 % în perioada 2012-2018 și cu 85 % în regiunea arctică în perioada 2015-2019; subliniază că, potrivit estimărilor, negrul-de-fum reprezintă aproximativ 21 % din emisiile generate de transportul maritim într-un interval de 20 de ani; având în vedere caracterul urgent al combaterii schimbărilor climatice și, în special, ritmul alarmant în care se topește gheața arctică; solicită luarea de măsuri imediate pentru a inversa actuala creștere a emisiilor de negru de fum generate de transportul maritim arctic; regretă profund că interdicția adoptată de OMI privind utilizarea păcurii grele în regiunea arctică conține prea multe lacune și s-a dovedit ineficace în protejarea regiunii arctice; îndeamnă Comisia să se asigure că toate navele care fac escală în porturile UE și care călătoresc în regiunea arctică sau în apropierea acesteia încep să utilizeze distilate mai curate și instalează filtre de particule poluante, ceea ce ar reduce emisiile de negru-de-fum cu peste 90 %; |
| --- | --- |

85.

constată că emisiile de negru-de-fum generate de transportul maritim au crescut, la nivel mondial, cu 12 % în perioada 2012-2018 și cu 85 % în regiunea arctică în perioada 2015-2019; subliniază că, potrivit estimărilor, negrul-de-fum reprezintă aproximativ 21 % din emisiile generate de transportul maritim într-un interval de 20 de ani; având în vedere caracterul urgent al combaterii schimbărilor climatice și, în special, ritmul alarmant în care se topește gheața arctică; solicită luarea de măsuri imediate pentru a inversa actuala creștere a emisiilor de negru de fum generate de transportul maritim arctic; regretă profund că interdicția adoptată de OMI privind utilizarea păcurii grele în regiunea arctică conține prea multe lacune și s-a dovedit ineficace în protejarea regiunii arctice; îndeamnă Comisia să se asigure că toate navele care fac escală în porturile UE și care călătoresc în regiunea arctică sau în apropierea acesteia încep să utilizeze distilate mai curate și instalează filtre de particule poluante, ceea ce ar reduce emisiile de negru-de-fum cu peste 90 %;

| 86. | subliniază că, în 2012, transportul maritim a generat aproximativ 2,5 % din emisiile de GES de la nivel mondial (25); este îngrijorat de faptul că transportul maritim este exceptat atât de la obiectivele climatice internaționale (CCONUSC), cât și de la cele ale UE și atrage atenția că se preconizează că aceste emisii vor crește cu până la 50 % în perioada 2018-2050 dacă nu vor fi controlate (26); salută faptul că, în 2018, OMI a adoptat o strategie inițială privind reducerea emisiilor de GES provenite de la nave, conform căreia emisiile ar trebui să atingă punctul maxim cât de curând posibil și să scadă cu cel puțin 50 % până în 2050, comparativ cu 2008, depunându-se în același timp eforturi pentru eliminarea lor completă, dar este îngrijorat de progresele lente înregistrate până în prezent și îndeamnă OMI să avanseze rapid, adoptând măsuri ambițioase pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

86.

subliniază că, în 2012, transportul maritim a generat aproximativ 2,5 % din emisiile de GES de la nivel mondial (25

26

| 87. | reamintește că orașele joacă un rol esențial în reducerea emisiilor de GES; subliniază că orașele trebuie să își asume un rol de lider la nivel local și global în tranziția verde; invită Comisia să analizeze posibilitatea introducerii unor măsuri concrete pentru a sprijini reducerea emisiilor de CO2 în orașe, demers care să fie întreprins în colaborare cu industria, cu cetățenii și cu autoritățile locale; subliniază că orașele pot fi „pepiniere” pentru noile tehnologii din domeniul electrificării, al automatizării și al digitalizării, prin sprijinirea inovării și a unor acțiuni de pionierat; |
| --- | --- |

87.

reamintește că orașele joacă un rol esențial în reducerea emisiilor de GES; subliniază că orașele trebuie să își asume un rol de lider la nivel local și global în tranziția verde; invită Comisia să analizeze posibilitatea introducerii unor măsuri concrete pentru a sprijini reducerea emisiilor de CO2

| 88. | subliniază necesitatea de a integra eforturile pentru a realiza progrese atât în ceea ce privește schimbările climatice, cât și calitatea aerului; consideră că este necesară o abordare cuprinzătoare pentru a reduce emisiile la sursă în toate sectoarele, în special în transportul rutier și maritim, aviație, instalații industriale, clădiri, agricultură și producția de energie, pentru a proteja mai bine sănătatea cetățenilor noștri și a planetei noastre; |
| --- | --- |

88.

subliniază necesitatea de a integra eforturile pentru a realiza progrese atât în ceea ce privește schimbările climatice, cât și calitatea aerului; consideră că este necesară o abordare cuprinzătoare pentru a reduce emisiile la sursă în toate sectoarele, în special în transportul rutier și maritim, aviație, instalații industriale, clădiri, agricultură și producția de energie, pentru a proteja mai bine sănătatea cetățenilor noștri și a planetei noastre;

| 89. | reamintește că 23 % din emisiile mondiale de GES și circa 10 % din emisiile de GES din UE provin din agricultură și recunoaște că sectorul agricol are un potențial semnificativ de reducere a emisiilor de GES, precum și de a contribui în mod pozitiv la combaterea schimbărilor climatice, prin creșterea capacității de sechestrare a carbonului; subliniază că o tranziție către o agricultură regenerativă, către lanțuri de aprovizionare mai scurte și către regimuri alimentare mai sănătoase, mai echilibrate și durabile, inclusiv prin creșterea consumului de plante produse în mod durabil și a alimentelor bazate pe plante, ar contribui la reducerea semnificativă a emisiilor din agricultură, scăzând totodată presiunea asupra terenurilor și contribuind la refacerea ecosistemelor; |
| --- | --- |

89.

reamintește că 23 % din emisiile mondiale de GES și circa 10 % din emisiile de GES din UE provin din agricultură și recunoaște că sectorul agricol are un potențial semnificativ de reducere a emisiilor de GES, precum și de a contribui în mod pozitiv la combaterea schimbărilor climatice, prin creșterea capacității de sechestrare a carbonului; subliniază că o tranziție către o agricultură regenerativă, către lanțuri de aprovizionare mai scurte și către regimuri alimentare mai sănătoase, mai echilibrate și durabile, inclusiv prin creșterea consumului de plante produse în mod durabil și a alimentelor bazate pe plante, ar contribui la reducerea semnificativă a emisiilor din agricultură, scăzând totodată presiunea asupra terenurilor și contribuind la refacerea ecosistemelor;

| 90. | ia act de faptul că marile avantaje ale agroecologiei în ceea ce privește clima, biodiversitatea și securitatea alimentară au fost recunoscute în rapoartele IPCC și IPBES, raportorul special al ONU privind dreptul la hrană și evaluarea internațională a cunoștințelor, științei și tehnologiei agricole pentru dezvoltare, condusă de FAO; reafirmă că agroecologia și agricultura familială ar trebui să se afle în centrul acțiunilor climatice; |
| --- | --- |

90.

ia act de faptul că marile avantaje ale agroecologiei în ceea ce privește clima, biodiversitatea și securitatea alimentară au fost recunoscute în rapoartele IPCC și IPBES, raportorul special al ONU privind dreptul la hrană și evaluarea internațională a cunoștințelor, științei și tehnologiei agricole pentru dezvoltare, condusă de FAO; reafirmă că agroecologia și agricultura familială ar trebui să se afle în centrul acțiunilor climatice;

| 91. | observă că aproximativ 60 % din metanul din lume este emis de surse precum agricultura, depozitele de deșeuri, instalațiile de tratare a apelor reziduale, precum și producția și transportul combustibililor fosili prin conducte; reamintește că metanul este un GES puternic, peste 80 de ori mai puternic decât CO2, pe o perioadă de 20 de ani, și se află pe locul al doilea în ierarhia substanțelor care contribuie la schimbările climatice, după dioxidul de carbon; subliniază, prin urmare, importanța reducerii imediate și rapide a emisiilor de metan pe parcursul acestui deceniu, aceasta fiind una dintre cele mai eficiente măsuri de combatere a schimbărilor climatice adoptate la nivelul UE; constată că numeroase tehnologii și practici eficiente din punctul de vedere al costurilor sunt deja disponibile pentru a atenua emisiile de metan, în special din sectorul energetic; subliniază că reducerile emisiilor de metan completează reducerile necesare ale emisiilor de dioxid de carbon și că ar fi deja posibil să fie atinse 15 % din reducerile de emisii impuse prin Acordul de la Paris, dacă s-ar adopta măsuri fezabile din punct de vedere tehnic și cu costuri reduse de atenuare a emisiilor de metan; apreciază, în acest context, noua strategie a UE de reducere a emisiilor de metan, prezentată de Comisie în octombrie 2020, și invită toate părțile să ia măsuri rapide și ambițioase pentru a reduce semnificativ emisiile de metan; invită Comisia să propună un cadru legislativ echitabil, cuprinzător și clar, care să stabilească măsuri obligatorii și obiective de reducere a metanului, antrenând o reducere semnificativă a emisiilor de metan în UE până în 2030; invită Comisia și statele membre să conducă cooperarea și coordonarea la nivel internațional în ceea ce privește atenuarea emisiilor de metan și să inițieze un acord mondial privind atenuarea metanului în cadrul COP26, care să definească noi ambiții legate de atenuarea la nivel mondial a metanului, în conformitate cu raportul IPCC privind încălzirea globală cu 1,5 oC, cu raportul de evaluare a metanului la nivel mondial al UNEP și cu cel de al șaselea raport de evaluare IPCC; |
| --- | --- |

91.

observă că aproximativ 60 % din metanul din lume este emis de surse precum agricultura, depozitele de deșeuri, instalațiile de tratare a apelor reziduale, precum și producția și transportul combustibililor fosili prin conducte; reamintește că metanul este un GES puternic, peste 80 de ori mai puternic decât CO2

o

| 92. | reamintește că, astfel cum a indicat evaluarea impactului Planului privind obiectivul climatic pentru 2030 (27), obiectivul de a reduce emisiile de GES cu cel puțin 55 % până în 2030 necesită combaterea emisiilor de metan, în conformitate cu obiectivele prevăzute în Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

92.

reamintește că, astfel cum a indicat evaluarea impactului Planului privind obiectivul climatic pentru 2030 (27

| 93. | sprijină eforturile Comisiei de a susține crearea unui cadru obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel internațional pentru reducerea emisiilor de metan în cadrul ONU; |
| --- | --- |

93.

sprijină eforturile Comisiei de a susține crearea unui cadru obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel internațional pentru reducerea emisiilor de metan în cadrul ONU;

| 94. | salută intenția anunțată a administrației Biden din SUA și a președintelui chinez Xi Jinping de a ratifica amendamentul de la Kigali la Protocolul de la Montreal, care, împreună cu viitoarea revizuire a normelor UE privind gazele fluorurate cu efect de seră, reprezintă o oportunitate unică de a aduce lumea mai aproape de realizarea obiectivelor prevăzute în Acordul de la Paris; invită Comisia să prezinte o revizuire ambițioasă a Regulamentului privind gazele fluorurate cu efect de seră, până la sfârșitul anului 2021, pentru a accelera eliminarea hidrofluorocarburilor (HFC); consideră că ar trebui întreprinse acțiuni suplimentare împotriva utilizării hexafluorurii de sulf (SF6); |
| --- | --- |

94.

salută intenția anunțată a administrației Biden din SUA și a președintelui chinez Xi Jinping de a ratifica amendamentul de la Kigali la Protocolul de la Montreal, care, împreună cu viitoarea revizuire a normelor UE privind gazele fluorurate cu efect de seră, reprezintă o oportunitate unică de a aduce lumea mai aproape de realizarea obiectivelor prevăzute în Acordul de la Paris; invită Comisia să prezinte o revizuire ambițioasă a Regulamentului privind gazele fluorurate cu efect de seră, până la sfârșitul anului 2021, pentru a accelera eliminarea hidrofluorocarburilor (HFC); consideră că ar trebui întreprinse acțiuni suplimentare împotriva utilizării hexafluorurii de sulf (SF6

| 95. | încurajează UE să își asume un rol principal în promovarea tarifării carbonului, ca instrument eficient de politică climatică și parte a unui cadru de reglementare mai larg, să exploreze conexiunile și alte forme de cooperare cu mecanismele existente de tarifare a carbonului din țările și regiunile terțe, să accelereze reducerile de emisii necostisitoare pe plan mondial și să reducă concomitent riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, ceea ce ar trebui să contribuie la asigurarea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; invită Comisia să introducă garanții pentru a se asigura că orice legătură cu EU ETS va continua să aducă contribuții suplimentare și permanente la eforturile de atenuare și nu va submina angajamentele interne asumate de Uniune privind emisiile de gaze cu efect de seră; subliniază că instituirea unui mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, compatibil cu normele Organizației Mondiale a Comerțului, constituie o componentă esențială a Pactului verde și ar trebui să fie o prioritate-cheie; subliniază că mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon ar trebui utilizat ca model pentru acțiuni climatice mai puternice în Uniune și la nivel mondial, asigurând, în același timp, o concurență loială între producătorii interni UE și cei străini; |
| --- | --- |

95.

încurajează UE să își asume un rol principal în promovarea tarifării carbonului, ca instrument eficient de politică climatică și parte a unui cadru de reglementare mai larg, să exploreze conexiunile și alte forme de cooperare cu mecanismele existente de tarifare a carbonului din țările și regiunile terțe, să accelereze reducerile de emisii necostisitoare pe plan mondial și să reducă concomitent riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, ceea ce ar trebui să contribuie la asigurarea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; invită Comisia să introducă garanții pentru a se asigura că orice legătură cu EU ETS va continua să aducă contribuții suplimentare și permanente la eforturile de atenuare și nu va submina angajamentele interne asumate de Uniune privind emisiile de gaze cu efect de seră; subliniază că instituirea unui mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, compatibil cu normele Organizației Mondiale a Comerțului, constituie o componentă esențială a Pactului verde și ar trebui să fie o prioritate-cheie; subliniază că mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon ar trebui utilizat ca model pentru acțiuni climatice mai puternice în Uniune și la nivel mondial, asigurând, în același timp, o concurență loială între producătorii interni UE și cei străini;

| 96. | subliniază importanța unui angajament ferm împotriva defrișărilor; constată că, deși în Uniune suprafața împădurită s-a extins în ultimii ani, în alte regiuni, în special în zonele economiilor emergente dependente de mărfuri, defrișările masive cauzate în principal de sectorul agricol și de cel zootehnic reprezintă o problemă care are nevoie de o soluție adecvată; |
| --- | --- |

96.

subliniază importanța unui angajament ferm împotriva defrișărilor; constată că, deși în Uniune suprafața împădurită s-a extins în ultimii ani, în alte regiuni, în special în zonele economiilor emergente dependente de mărfuri, defrișările masive cauzate în principal de sectorul agricol și de cel zootehnic reprezintă o problemă care are nevoie de o soluție adecvată;

Industria și competitivitatea

Industria și competitivitatea

| 97. | consideră că COP26 este cea mai importantă pentru sectoarele industriale și energetice europene de la semnarea Acordului de la Paris în 2015, întrucât Uniunea a consacrat o cale de realizare a neutralității climatice cel târziu până în 2050 și a lansat pachetul „Pregătiți pentru 55”; consideră că prosperitatea economică, coeziunea socială, crearea de locuri de muncă, dezvoltarea industrială durabilă și politica în domeniul climei ar trebui să se susțină reciproc; subliniază faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice oferă industriei UE oportunități care pot fi materializate dacă legiuitorii se angajează să răspundă în timp util, personalizat, bazat pe solidaritate și adecvat în materie de politici; subliniază necesitatea unei strategii globale de atingere a obiectivelor stabilite pentru 2030 și dincolo de alinierea fluxurilor financiare publice și private; consideră că este extrem de important ca UE să-și asigure un avantaj de pionierat în domeniu și să conducă prin puterea exemplului; |
| --- | --- |

97.

consideră că COP26 este cea mai importantă pentru sectoarele industriale și energetice europene de la semnarea Acordului de la Paris în 2015, întrucât Uniunea a consacrat o cale de realizare a neutralității climatice cel târziu până în 2050 și a lansat pachetul „Pregătiți pentru 55”; consideră că prosperitatea economică, coeziunea socială, crearea de locuri de muncă, dezvoltarea industrială durabilă și politica în domeniul climei ar trebui să se susțină reciproc; subliniază faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice oferă industriei UE oportunități care pot fi materializate dacă legiuitorii se angajează să răspundă în timp util, personalizat, bazat pe solidaritate și adecvat în materie de politici; subliniază necesitatea unei strategii globale de atingere a obiectivelor stabilite pentru 2030 și dincolo de alinierea fluxurilor financiare publice și private; consideră că este extrem de important ca UE să-și asigure un avantaj de pionierat în domeniu și să conducă prin puterea exemplului;

| 98. | subliniază că Uniunea ar trebui să facă tot posibilul pentru a-și menține poziția de lider și competitivitatea la nivel mondial în tranziția către o economie cu emisii nete de GES egale cu zero; subliniază că ar trebui utilizate instrumentele politice disponibile și inovatoare pentru a menține și a extinde domeniile în care Uniunea este lider; subliniază necesitatea de a decarboniza mai mult industria europeană și de a continua sprijinul UE pentru acest efort; salută inițiativele întreprinse în favoarea lanțurilor valorice strategice; recunoaște efectele pozitive ale măsurilor timpurii de combatere a schimbărilor climatice pentru industriile europene, precum și ale creării de către UE a unui exemplu în realizarea neutralității climatice, care pregătește terenul pentru țări mai puțin avansate sau mai puțin ambițioase și garantează un avantaj competitiv extrem de benefic industriilor și întreprinderilor Uniunii; subliniază necesitatea de a stabili acorduri multilaterale și bilaterale executorii între UE și partenerii săi, menite să exporte standardele de mediu ale Uniunii și să asigure condiții de concurență echitabile în domeniul comerțului și al investițiilor; subliniază necesitatea de a preveni relocarea în afara Uniunii a producției și a investițiilor în industria europeană, din cauza unor măsuri climatice mai puțin ambițioase și, prin urmare, încurajează partenerii internaționali să își alinieze eforturile de combatere a schimbărilor climatice; consideră că taxonomia ecologică a Uniunii ar trebui să creeze transparență și să ofere claritate, cu scopul de a permite guvernelor și întreprinderilor să ofere stimulente pentru investițiile care contribuie la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

98.

subliniază că Uniunea ar trebui să facă tot posibilul pentru a-și menține poziția de lider și competitivitatea la nivel mondial în tranziția către o economie cu emisii nete de GES egale cu zero; subliniază că ar trebui utilizate instrumentele politice disponibile și inovatoare pentru a menține și a extinde domeniile în care Uniunea este lider; subliniază necesitatea de a decarboniza mai mult industria europeană și de a continua sprijinul UE pentru acest efort; salută inițiativele întreprinse în favoarea lanțurilor valorice strategice; recunoaște efectele pozitive ale măsurilor timpurii de combatere a schimbărilor climatice pentru industriile europene, precum și ale creării de către UE a unui exemplu în realizarea neutralității climatice, care pregătește terenul pentru țări mai puțin avansate sau mai puțin ambițioase și garantează un avantaj competitiv extrem de benefic industriilor și întreprinderilor Uniunii; subliniază necesitatea de a stabili acorduri multilaterale și bilaterale executorii între UE și partenerii săi, menite să exporte standardele de mediu ale Uniunii și să asigure condiții de concurență echitabile în domeniul comerțului și al investițiilor; subliniază necesitatea de a preveni relocarea în afara Uniunii a producției și a investițiilor în industria europeană, din cauza unor măsuri climatice mai puțin ambițioase și, prin urmare, încurajează partenerii internaționali să își alinieze eforturile de combatere a schimbărilor climatice; consideră că taxonomia ecologică a Uniunii ar trebui să creeze transparență și să ofere claritate, cu scopul de a permite guvernelor și întreprinderilor să ofere stimulente pentru investițiile care contribuie la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris;

| 99. | recunoaște rolul esențial al IMM-urilor, în special al microîntreprinderilor și al întreprinderilor nou-înființate, în stimularea și obținerea de rezultate în materie de ocupare a forței de muncă și creștere economică, precum și în deschiderea căii către tranziția digitală și tranziția verde; reamintește că IMM-urile reprezintă o parte esențială a structurii economice și sociale europene și trebuie sprijinite și stimulate în această tranziție de legiuitori, în special prin asigurarea accesului la finanțare pentru tehnologiile, serviciile și procesele sustenabile și prin simplificarea procedurilor administrative; este preocupat de faptul că numeroase IMM-uri nu sunt încă conștiente de oportunitățile tranziției verzi și, prin urmare, solicită eliminarea acestui deficit de cunoștințe, cu sprijinul consilierilor în materie de sustenabilitate și al serviciilor de sustenabilitate ale Rețelei întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

99.

recunoaște rolul esențial al IMM-urilor, în special al microîntreprinderilor și al întreprinderilor nou-înființate, în stimularea și obținerea de rezultate în materie de ocupare a forței de muncă și creștere economică, precum și în deschiderea căii către tranziția digitală și tranziția verde; reamintește că IMM-urile reprezintă o parte esențială a structurii economice și sociale europene și trebuie sprijinite și stimulate în această tranziție de legiuitori, în special prin asigurarea accesului la finanțare pentru tehnologiile, serviciile și procesele sustenabile și prin simplificarea procedurilor administrative; este preocupat de faptul că numeroase IMM-uri nu sunt încă conștiente de oportunitățile tranziției verzi și, prin urmare, solicită eliminarea acestui deficit de cunoștințe, cu sprijinul consilierilor în materie de sustenabilitate și al serviciilor de sustenabilitate ale Rețelei întreprinderilor europene;

| 100. | salută angajamentul, eforturile și progresele realizate până în prezent de cetățenii, comunitățile, municipalitățile, orașele, regiunile, industriile și instituțiile europene în vederea îndeplinirii obligațiilor care decurg din Acordul de la Paris; ia act, în același timp, de necesitatea de a intensifica rapid acțiunile pentru a fi pe deplin în conformitate cu Acordul de la Paris; încurajează, prin urmare, toți actorii implicați, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii, să își adapteze ambițiile și comportamentul la standarde mai ridicate pentru a face față provocărilor climatice; |
| --- | --- |

100.

salută angajamentul, eforturile și progresele realizate până în prezent de cetățenii, comunitățile, municipalitățile, orașele, regiunile, industriile și instituțiile europene în vederea îndeplinirii obligațiilor care decurg din Acordul de la Paris; ia act, în același timp, de necesitatea de a intensifica rapid acțiunile pentru a fi pe deplin în conformitate cu Acordul de la Paris; încurajează, prin urmare, toți actorii implicați, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii, să își adapteze ambițiile și comportamentul la standarde mai ridicate pentru a face față provocărilor climatice;

| 101. | subliniază oportunitățile oferite de o strategie de creștere solidă în vederea redresării post-COVID-19, nu numai pentru depășirea crizei economice, ci și pentru dezvoltarea accentuată a unei economii a UE ecologice și durabile, prin realizarea tranziției digitale și verzi; ia act cu îngrijorare de faptul că ignorarea avantajului acestui impuls ar fi în detrimentul industriei UE, având în vedere amploarea transformării industriale necesare pentru atingerea obiectivelor pentru 2030, într-un mediu extrem de competitiv și în curs de dezvoltare rapidă; |
| --- | --- |

101.

subliniază oportunitățile oferite de o strategie de creștere solidă în vederea redresării post-COVID-19, nu numai pentru depășirea crizei economice, ci și pentru dezvoltarea accentuată a unei economii a UE ecologice și durabile, prin realizarea tranziției digitale și verzi; ia act cu îngrijorare de faptul că ignorarea avantajului acestui impuls ar fi în detrimentul industriei UE, având în vedere amploarea transformării industriale necesare pentru atingerea obiectivelor pentru 2030, într-un mediu extrem de competitiv și în curs de dezvoltare rapidă;

| 102. | salută faptul că mai mulți parteneri comerciali ai UE au introdus comercializarea carbonului sau alte mecanisme de tarifare; salută crearea unui mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, echitabil din punct de vedere social, în conformitate cu propunerile formulate în Rezoluția Parlamentului European referitoare la un mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon compatibil cu normele OMC, care include instituirea unui mecanism eficace de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, precum și efectul său de a promova un preț al carbonului la nivel mondial; solicită părților la COP26 să convină asupra unor norme clare, echitabile și solide din punct de vedere ecologic și social privind piețele carbonului, care să ofere contribuții concrete și măsurabile la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

102.

salută faptul că mai mulți parteneri comerciali ai UE au introdus comercializarea carbonului sau alte mecanisme de tarifare; salută crearea unui mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, echitabil din punct de vedere social, în conformitate cu propunerile formulate în Rezoluția Parlamentului European referitoare la un mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon compatibil cu normele OMC, care include instituirea unui mecanism eficace de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, precum și efectul său de a promova un preț al carbonului la nivel mondial; solicită părților la COP26 să convină asupra unor norme clare, echitabile și solide din punct de vedere ecologic și social privind piețele carbonului, care să ofere contribuții concrete și măsurabile la dezvoltarea durabilă;

Politica energetică

Politica energetică

| 103. | salută revizuirea legislației energetice în cadrul pachetului „Fit for 55” pentru a o alinia la obiectivul sporit al Uniunii de reducere a emisiilor cu cel puțin 55 % până în 2030, în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

103.

salută revizuirea legislației energetice în cadrul pachetului „Fit for 55” pentru a o alinia la obiectivul sporit al Uniunii de reducere a emisiilor cu cel puțin 55 % până în 2030, în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050;

| 104. | reamintește angajamentul Uniunii față de principiul „eficiența energetică pe primul loc”; subliniază importanța integrării principiului în toate actele legislative și inițiativele relevante; subliniază potențialul neexploatat al eficienței energetice în sectoare precum transporturile și clădirile, inclusiv încălzirea și răcirea; |
| --- | --- |

104.

reamintește angajamentul Uniunii față de principiul „eficiența energetică pe primul loc”; subliniază importanța integrării principiului în toate actele legislative și inițiativele relevante; subliniază potențialul neexploatat al eficienței energetice în sectoare precum transporturile și clădirile, inclusiv încălzirea și răcirea;

| 105. | reamintește că, în Uniune, 50 de miliarde EUR au fost cheltuite pe subvenții pentru combustibilii fosili în 2018, ceea ce reprezintă aproximativ o treime din totalul subvențiilor pentru energie din Uniune; consideră că subvențiile pentru combustibilii fosili subminează obiectivele Pactului verde european și obligațiile Acordului de la Paris; subliniază nevoia urgentă de a furniza semnale de preț mai coerente în toate sectoarele energetice și în statele membre, precum și faptul că costurile externe nu sunt internalizate; invită statele membre și celelalte părți la COP26 să acorde prioritate investițiilor în energia și infrastructura ecologică și să elimine treptat subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

105.

reamintește că, în Uniune, 50 de miliarde EUR au fost cheltuite pe subvenții pentru combustibilii fosili în 2018, ceea ce reprezintă aproximativ o treime din totalul subvențiilor pentru energie din Uniune; consideră că subvențiile pentru combustibilii fosili subminează obiectivele Pactului verde european și obligațiile Acordului de la Paris; subliniază nevoia urgentă de a furniza semnale de preț mai coerente în toate sectoarele energetice și în statele membre, precum și faptul că costurile externe nu sunt internalizate; invită statele membre și celelalte părți la COP26 să acorde prioritate investițiilor în energia și infrastructura ecologică și să elimine treptat subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili;

| 106. | consideră că, pentru ca Uniunea să realizeze neutralitatea climatică, sistemul său energetic ar trebui să fie integrat și bazat pe o prioritate în cascadă, începând de la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, care să conducă la economii de energie, urmată de decarbonizarea utilizărilor finale prin electrificare directă, combustibili pe bază de energie din surse regenerabile și, într-o fază de tranziție, combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru aplicații care nu au alternativă, menținând totodată accesibilitatea energiei, prețurile abordabile și securitatea aprovizionării, prin dezvoltarea unui sistem energetic circular, cu eficiență energetică ridicată, integrat, interconectat, rezilient și multimodal; |
| --- | --- |

106.

consideră că, pentru ca Uniunea să realizeze neutralitatea climatică, sistemul său energetic ar trebui să fie integrat și bazat pe o prioritate în cascadă, începând de la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, care să conducă la economii de energie, urmată de decarbonizarea utilizărilor finale prin electrificare directă, combustibili pe bază de energie din surse regenerabile și, într-o fază de tranziție, combustibili cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru aplicații care nu au alternativă, menținând totodată accesibilitatea energiei, prețurile abordabile și securitatea aprovizionării, prin dezvoltarea unui sistem energetic circular, cu eficiență energetică ridicată, integrat, interconectat, rezilient și multimodal;

| 107. | reamintește că este important să se țină cont de diversitatea sistemelor energetice naționale și de multitudinea provocărilor; subliniază necesitatea unei tranziții juste și reiterează promisiunea prezentată în noul Pact verde, conform căreia nimeni nu ar trebui lăsat în urmă; este preocupat de faptul că aproximativ 50 de milioane de gospodării din UE trăiesc încă în sărăcie energetică; subliniază că este important ca obiectivele mai ambițioase privind clima să aibă o dimensiune socială și să fie însoțite de politici pentru a preveni și a pune capăt sărăciei energetice cât mai curând posibil; subliniază că politicile energetice trebuie derulate respectându-se principiul unei tranziții echitabile și juste, precum și în strânsă cooperare cu societatea civilă și partenerii sociali; consideră, prin urmare, că planificarea publică și legarea unor parteneriate sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, național și la nivelul Uniunii reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-un mod echitabil, incluziv și sustenabil social; |
| --- | --- |

107.

reamintește că este important să se țină cont de diversitatea sistemelor energetice naționale și de multitudinea provocărilor; subliniază necesitatea unei tranziții juste și reiterează promisiunea prezentată în noul Pact verde, conform căreia nimeni nu ar trebui lăsat în urmă; este preocupat de faptul că aproximativ 50 de milioane de gospodării din UE trăiesc încă în sărăcie energetică; subliniază că este important ca obiectivele mai ambițioase privind clima să aibă o dimensiune socială și să fie însoțite de politici pentru a preveni și a pune capăt sărăciei energetice cât mai curând posibil; subliniază că politicile energetice trebuie derulate respectându-se principiul unei tranziții echitabile și juste, precum și în strânsă cooperare cu societatea civilă și partenerii sociali; consideră, prin urmare, că planificarea publică și legarea unor parteneriate sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, național și la nivelul Uniunii reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-un mod echitabil, incluziv și sustenabil social;

| 108. | salută adoptarea strategiei europene privind hidrogenul, care stabilește obiective pentru instalarea a cel puțin 6 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile în Uniune până în 2024 și a 40 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile până în 2030; reamintește necesitatea de a accelera decarbonizarea producției existente de hidrogen, prin creșterea producției de hidrogen din surse regenerabile; subliniază importanța eliminării treptate a hidrogenului pe bază de combustibili fosili cât mai curând posibil, concentrându-se, în schimb, pe tehnologii sigure și sustenabile; îndeamnă Comisia și statele membre să înceapă imediat planificarea cu atenție a tranziției, astfel încât producția de hidrogen pe bază de combustibili fosili să înceapă să scadă rapid, previzibil și ireversibil și astfel încât să se evite prelungirea duratei de viață a instalațiilor de producție bazate pe combustibili fosili; ia act de faptul că o serie de unități de producție a hidrogenului pe bază de combustibili fosili sunt situate în teritoriile de tranziție justă și, prin urmare, evidențiază că sunt necesare măsuri de sprijin eficace, care să faciliteze reducerea emisiilor de GES și să contribuie la recalificarea și la creșterea capacității de inserție profesională a forței de muncă locale; |
| --- | --- |

108.

salută adoptarea strategiei europene privind hidrogenul, care stabilește obiective pentru instalarea a cel puțin 6 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile în Uniune până în 2024 și a 40 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile până în 2030; reamintește necesitatea de a accelera decarbonizarea producției existente de hidrogen, prin creșterea producției de hidrogen din surse regenerabile; subliniază importanța eliminării treptate a hidrogenului pe bază de combustibili fosili cât mai curând posibil, concentrându-se, în schimb, pe tehnologii sigure și sustenabile; îndeamnă Comisia și statele membre să înceapă imediat planificarea cu atenție a tranziției, astfel încât producția de hidrogen pe bază de combustibili fosili să înceapă să scadă rapid, previzibil și ireversibil și astfel încât să se evite prelungirea duratei de viață a instalațiilor de producție bazate pe combustibili fosili; ia act de faptul că o serie de unități de producție a hidrogenului pe bază de combustibili fosili sunt situate în teritoriile de tranziție justă și, prin urmare, evidențiază că sunt necesare măsuri de sprijin eficace, care să faciliteze reducerea emisiilor de GES și să contribuie la recalificarea și la creșterea capacității de inserție profesională a forței de muncă locale;

| 109. | salută strategia UE privind energia din surse regenerabile offshore și ambiția sa de a crește capacitatea offshore a Europei la cel puțin 60 GW până în 2030 și la 340 GW până în 2050; subliniază necesitatea de a se asigura că punerea în aplicare a strategiei aduce beneficii întregii Uniuni, inclusiv statelor membre fără ieșire la mare; |
| --- | --- |

109.

salută strategia UE privind energia din surse regenerabile offshore și ambiția sa de a crește capacitatea offshore a Europei la cel puțin 60 GW până în 2030 și la 340 GW până în 2050; subliniază necesitatea de a se asigura că punerea în aplicare a strategiei aduce beneficii întregii Uniuni, inclusiv statelor membre fără ieșire la mare;

| 110. | este convins de necesitatea de a crea condiții cu scopul de a oferi consumatorilor mai multe stimulente pentru a alege forme mai durabile de energie și a fi mai activi; invită Comisia să evalueze obstacolele rămase în calea autoconsumului de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile, în special în gospodăriile cu venituri mici sau vulnerabile; |
| --- | --- |

110.

este convins de necesitatea de a crea condiții cu scopul de a oferi consumatorilor mai multe stimulente pentru a alege forme mai durabile de energie și a fi mai activi; invită Comisia să evalueze obstacolele rămase în calea autoconsumului de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile, în special în gospodăriile cu venituri mici sau vulnerabile;

| 111. | salută inițiativa de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei (2003/96/CE), pentru a o transforma într-un instrument care să alinieze politicile fiscale la obiectivele privind energia și clima pentru 2030 și 2050, evaluând, în același timp, efectele sărăciei energetice și ale sărăciei în transporturi, inclusiv asupra consumatorilor; invită statele membre să ia în considerare reducerea impozitelor și a taxelor pe energia din surse regenerabile în întreaga Uniune, după caz, și să consolideze stimulentele financiare pentru producerea de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

111.

salută inițiativa de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei (2003/96/CE), pentru a o transforma într-un instrument care să alinieze politicile fiscale la obiectivele privind energia și clima pentru 2030 și 2050, evaluând, în același timp, efectele sărăciei energetice și ale sărăciei în transporturi, inclusiv asupra consumatorilor; invită statele membre să ia în considerare reducerea impozitelor și a taxelor pe energia din surse regenerabile în întreaga Uniune, după caz, și să consolideze stimulentele financiare pentru producerea de energie din surse regenerabile;

| 112. | subliniază că, deși Europa depune eforturi în vederea atingerii obiectivelor sale ambițioase, atingerea unui nivel net al emisiilor egal cu zero până cel târziu în 2050 va necesita o acțiune coordonată la nivel mondial; subliniază că țările în curs de dezvoltare vor avea nevoie de diferite grade de asistență internațională pentru a-și realiza tranziția verde; subliniază importanța intensificării cooperării transfrontaliere și a schimbului de bune practici cu partenerii internaționali în domeniul elaborării de politici și al științei, inclusiv al transferului de tehnologie, pentru a promova eficiența energetică și investițiile în tehnologii și infrastructuri energetice durabile; |
| --- | --- |

112.

subliniază că, deși Europa depune eforturi în vederea atingerii obiectivelor sale ambițioase, atingerea unui nivel net al emisiilor egal cu zero până cel târziu în 2050 va necesita o acțiune coordonată la nivel mondial; subliniază că țările în curs de dezvoltare vor avea nevoie de diferite grade de asistență internațională pentru a-și realiza tranziția verde; subliniază importanța intensificării cooperării transfrontaliere și a schimbului de bune practici cu partenerii internaționali în domeniul elaborării de politici și al științei, inclusiv al transferului de tehnologie, pentru a promova eficiența energetică și investițiile în tehnologii și infrastructuri energetice durabile;

| 113. | salută intenția Comisiei de a adopta un plan de acțiune privind digitalizarea sectorului energetic, cu scopul de a plasa Uniunea în poziția de lider tehnologic și a permite un sistem energetic mai integrat, cu soluții inteligente, în sectoare specifice, și cu o finanțare îmbunătățită pe perioada 2021-2027; reamintește că este important să se combată riscurile cibernetice din sectorul energetic, pentru a asigura reziliența sistemelor energetice; |
| --- | --- |

113.

salută intenția Comisiei de a adopta un plan de acțiune privind digitalizarea sectorului energetic, cu scopul de a plasa Uniunea în poziția de lider tehnologic și a permite un sistem energetic mai integrat, cu soluții inteligente, în sectoare specifice, și cu o finanțare îmbunătățită pe perioada 2021-2027; reamintește că este important să se combată riscurile cibernetice din sectorul energetic, pentru a asigura reziliența sistemelor energetice;

Cercetarea, inovarea, tehnologiile digitale și politica spațială

Cercetarea, inovarea, tehnologiile digitale și politica spațială

| 114. | salută rolul programului Orizont Europa și contribuția sa la neutralitatea climatică; este de părere că parteneriatele din cadrul programului Orizont Europa, inclusiv întreprinderile comune, vor încuraja colaborarea dintre sectorul public și cel privat, cu scopul de a contribui la realizarea tranziției verzi, asigurând totodată disponibilitatea, accesibilitatea și abordabilitatea inovațiilor sustenabile; subliniază importanța îmbunătățirii comunicării cu cetățenii referitoare la rezultatele proiectelor europene de C&D și la noile tehnologii, inclusiv la proiectele-pilot, pentru a crește gradul de acceptare de către public și pentru a spori vizibilitatea rolului Uniunii în rândul cetățenilor săi; |
| --- | --- |

114.

salută rolul programului Orizont Europa și contribuția sa la neutralitatea climatică; este de părere că parteneriatele din cadrul programului Orizont Europa, inclusiv întreprinderile comune, vor încuraja colaborarea dintre sectorul public și cel privat, cu scopul de a contribui la realizarea tranziției verzi, asigurând totodată disponibilitatea, accesibilitatea și abordabilitatea inovațiilor sustenabile; subliniază importanța îmbunătățirii comunicării cu cetățenii referitoare la rezultatele proiectelor europene de C&D și la noile tehnologii, inclusiv la proiectele-pilot, pentru a crește gradul de acceptare de către public și pentru a spori vizibilitatea rolului Uniunii în rândul cetățenilor săi;

| 115. | subliniază necesitatea de a atrage mai multe investiții, atât publice, cât și private, în cercetarea, inovarea și introducerea unor noi tehnologii durabile, inclusiv în industriile cu utilizare intensivă a forței de muncă, în noile rețele de infrastructură și în proiectele necesare care contribuie la realizarea obiectivelor Pactului verde european și ale Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

115.

subliniază necesitatea de a atrage mai multe investiții, atât publice, cât și private, în cercetarea, inovarea și introducerea unor noi tehnologii durabile, inclusiv în industriile cu utilizare intensivă a forței de muncă, în noile rețele de infrastructură și în proiectele necesare care contribuie la realizarea obiectivelor Pactului verde european și ale Acordului de la Paris;

| 116. | subliniază că este important să se asigure coerența și consecvența stimulentelor, cu scopul de a se promova tehnologiile inovatoare în vederea atingerii obiectivelor pentru 2030 și 2050, abordând implementarea tehnologiilor deja mature, precum și investițiile în noi tehnologii care trebuie dezvoltate pentru a atinge obiectivul Uniunii de neutralitate climatică până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

116.

subliniază că este important să se asigure coerența și consecvența stimulentelor, cu scopul de a se promova tehnologiile inovatoare în vederea atingerii obiectivelor pentru 2030 și 2050, abordând implementarea tehnologiilor deja mature, precum și investițiile în noi tehnologii care trebuie dezvoltate pentru a atinge obiectivul Uniunii de neutralitate climatică până cel târziu în 2050;

| 117. | subliniază rolul fundamental pe care îl pot juca tehnologiile digitale în sprijinirea tranziției verzi a UE; subliniază că redresarea UE necesită crearea unui cadru de reglementare stabil și a unor stimulente financiare și pentru actorii privați, cu scopul de a stabili și a asigura progresul impulsionat de piață în cercetarea, inovarea și dezvoltarea de tehnologii durabile; |
| --- | --- |

117.

subliniază rolul fundamental pe care îl pot juca tehnologiile digitale în sprijinirea tranziției verzi a UE; subliniază că redresarea UE necesită crearea unui cadru de reglementare stabil și a unor stimulente financiare și pentru actorii privați, cu scopul de a stabili și a asigura progresul impulsionat de piață în cercetarea, inovarea și dezvoltarea de tehnologii durabile;

| 118. | subliniază că digitalizarea constituie unul dintre factorii-cheie de stimulare a integrării sistemului energetic, deoarece poate permite fluxuri dinamice și interconectate de purtători de energie, conectarea unor piețe mai diverse și poate furniza datele necesare pentru a corela cererea și oferta; subliniază potențialul tehnologiilor digitale de a crește eficiența energetică și, astfel, de a reduce emisiile globale de GES; reamintește că, în conformitate cu estimările Comisiei, amprenta de mediu a TIC reprezintă între 5 % și 9 % din consumul mondial de energie electrică și peste 2 % din emisiile mondiale de gaze cu efect de seră; subliniază că, potrivit unui studiu din 2018 privind inteligența artificială, realizat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, centrele de date și transmiterea datelor ar putea reprezenta între 3 % și 4 % din consumul total de energie electrică al Uniunii; reliefează că Comisia se așteaptă la o creștere cu 28 % a consumului centrelor de date din 2018 până în 2030; subliniază că 47 % din emisiile de dioxid de carbon din domeniul digital sunt generate de echipamentele de consum, cum ar fi computerele, telefoanele inteligente, tabletele, dispozitivele conectate; solicită, prin urmare, măsuri de reducere a amprentei de carbon a sectorului TIC, prin asigurarea eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor și reiterează obiectivul de a face centrele de date neutre din punct de vedere climatic și foarte eficiente din punct de vedere energetic până cel târziu în 2030, astfel cum se prevede în strategia digitală; |
| --- | --- |

118.

subliniază că digitalizarea constituie unul dintre factorii-cheie de stimulare a integrării sistemului energetic, deoarece poate permite fluxuri dinamice și interconectate de purtători de energie, conectarea unor piețe mai diverse și poate furniza datele necesare pentru a corela cererea și oferta; subliniază potențialul tehnologiilor digitale de a crește eficiența energetică și, astfel, de a reduce emisiile globale de GES; reamintește că, în conformitate cu estimările Comisiei, amprenta de mediu a TIC reprezintă între 5 % și 9 % din consumul mondial de energie electrică și peste 2 % din emisiile mondiale de gaze cu efect de seră; subliniază că, potrivit unui studiu din 2018 privind inteligența artificială, realizat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, centrele de date și transmiterea datelor ar putea reprezenta între 3 % și 4 % din consumul total de energie electrică al Uniunii; reliefează că Comisia se așteaptă la o creștere cu 28 % a consumului centrelor de date din 2018 până în 2030; subliniază că 47 % din emisiile de dioxid de carbon din domeniul digital sunt generate de echipamentele de consum, cum ar fi computerele, telefoanele inteligente, tabletele, dispozitivele conectate; solicită, prin urmare, măsuri de reducere a amprentei de carbon a sectorului TIC, prin asigurarea eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor și reiterează obiectivul de a face centrele de date neutre din punct de vedere climatic și foarte eficiente din punct de vedere energetic până cel târziu în 2030, astfel cum se prevede în strategia digitală;

| 119. | reamintește importanța contribuției C&I la realizarea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris și a obiectivelor Pactului verde european; invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea și inovarea și o creștere globală a bugetului UE și a bugetelor naționale dedicate C&I în domeniul tehnologiilor energetice durabile și sigure și al inovării; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a sprijini în continuare tehnologiile și soluțiile inovatoare care vor contribui la un sistem energetic integrat și rezistent la schimbări climatice, inclusiv cele în care Europa deține o poziție de lider la nivel mondial și lanțuri valorice interne; consideră că este esențial ca anumite segmente-cheie ale lanțurilor valorice aferente energiei din surse regenerabile să fie localizate în Uniune, pentru a atinge obiectivele climatice și a aduce beneficii economice semnificative europenilor; solicită, în acest context, să se adopte măsuri adecvate pentru a promova rolul jucat de componentele de proveniență europeană din lanțul de aprovizionare și în legislația ce vizează sursele regenerabile de energie (RES); |
| --- | --- |

119.

reamintește importanța contribuției C&I la realizarea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris și a obiectivelor Pactului verde european; invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea și inovarea și o creștere globală a bugetului UE și a bugetelor naționale dedicate C&I în domeniul tehnologiilor energetice durabile și sigure și al inovării; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a sprijini în continuare tehnologiile și soluțiile inovatoare care vor contribui la un sistem energetic integrat și rezistent la schimbări climatice, inclusiv cele în care Europa deține o poziție de lider la nivel mondial și lanțuri valorice interne; consideră că este esențial ca anumite segmente-cheie ale lanțurilor valorice aferente energiei din surse regenerabile să fie localizate în Uniune, pentru a atinge obiectivele climatice și a aduce beneficii economice semnificative europenilor; solicită, în acest context, să se adopte măsuri adecvate pentru a promova rolul jucat de componentele de proveniență europeană din lanțul de aprovizionare și în legislația ce vizează sursele regenerabile de energie (RES);

Schimbările climatice și dezvoltarea

Schimbările climatice și dezvoltarea

| 120. | consideră că COP26 reprezintă o oportunitate de a-și reînnoi eforturile pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în special ODD 13 (acțiuni climatice); consideră că Agenda 2030 trebuie să acționeze ca foaie de parcurs către un viitor mai ecologic, mai echitabil și mai sustenabil; |
| --- | --- |

120.

consideră că COP26 reprezintă o oportunitate de a-și reînnoi eforturile pentru a atinge obiectivele Acordului de la Paris și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în special ODD 13 (acțiuni climatice); consideră că Agenda 2030 trebuie să acționeze ca foaie de parcurs către un viitor mai ecologic, mai echitabil și mai sustenabil;

| 121. | subliniază importanța unei abordări a drepturilor omului în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, pentru a se asigura că toate măsurile respectă și sprijină drepturile omului pentru toate persoanele; |
| --- | --- |

121.

subliniază importanța unei abordări a drepturilor omului în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, pentru a se asigura că toate măsurile respectă și sprijină drepturile omului pentru toate persoanele;

| 122. | îndeamnă părțile la CCONUSC să continue să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește atenuarea și adaptarea, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și să integreze dimensiunea drepturilor omului în contribuțiile lor stabilite la nivel național și în comunicarea lor privind adaptarea; solicită secretariatului CCONUSC să elaboreze orientări privind modul de integrare a protecției drepturilor omului în contribuțiile stabilite la nivel național (CSN) și în comunicarea privind adaptarea, în colaborare cu Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

122.

îndeamnă părțile la CCONUSC să continue să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește atenuarea și adaptarea, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și să integreze dimensiunea drepturilor omului în contribuțiile lor stabilite la nivel național și în comunicarea lor privind adaptarea; solicită secretariatului CCONUSC să elaboreze orientări privind modul de integrare a protecției drepturilor omului în contribuțiile stabilite la nivel național (CSN) și în comunicarea privind adaptarea, în colaborare cu Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului;

| 123. | este conștient de numărul mare de dovezi conform cărora impactul schimbărilor climatice cauzează și exacerbează penuria de resurse vitale, cum ar fi terenurile arabile, afectează sau distruge ecosistemele de subzistență și mărește incidența și gravitatea catastrofelor naturale, acționând astfel ca factori determinanți ai conflictelor, ai strămutării populațiilor și ai crizelor umanitare; |
| --- | --- |

123.

este conștient de numărul mare de dovezi conform cărora impactul schimbărilor climatice cauzează și exacerbează penuria de resurse vitale, cum ar fi terenurile arabile, afectează sau distruge ecosistemele de subzistență și mărește incidența și gravitatea catastrofelor naturale, acționând astfel ca factori determinanți ai conflictelor, ai strămutării populațiilor și ai crizelor umanitare;

| 124. | subliniază că, potrivit celui de al cincilea raport de evaluare IPCC, cunoștințele indigene, locale și tradiționale reprezintă o resursă importantă pentru adaptarea la schimbările climatice; regretă că nu sunt folosite eficient cunoștințele tradiționale locale, iar recunoașterea explicită a popoarelor indigene și tribale și a drepturilor acestora lipsește în continuare din cadrele juridice, politice și instituționale ale multor țări, iar aplicarea lor rămâne o problemă majoră; |
| --- | --- |

124.

subliniază că, potrivit celui de al cincilea raport de evaluare IPCC, cunoștințele indigene, locale și tradiționale reprezintă o resursă importantă pentru adaptarea la schimbările climatice; regretă că nu sunt folosite eficient cunoștințele tradiționale locale, iar recunoașterea explicită a popoarelor indigene și tribale și a drepturilor acestora lipsește în continuare din cadrele juridice, politice și instituționale ale multor țări, iar aplicarea lor rămâne o problemă majoră;

| 125. | insistă asupra necesității imperioase de a include în normele operaționale ale mecanismului de dezvoltare durabilă garanții solide de atenuare și de protecție a drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale, în fiecare proiect din cadrul acestui mecanism; subliniază că este important să se valorifice cunoștințele comunităților indigene și locale despre protecția mediului și ca vocile lor să fie auzite, ca parte a eforturilor internaționale de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

125.

insistă asupra necesității imperioase de a include în normele operaționale ale mecanismului de dezvoltare durabilă garanții solide de atenuare și de protecție a drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale, în fiecare proiect din cadrul acestui mecanism; subliniază că este important să se valorifice cunoștințele comunităților indigene și locale despre protecția mediului și ca vocile lor să fie auzite, ca parte a eforturilor internaționale de combatere a schimbărilor climatice;

| 126. | solicită Uniunii să preia inițiativa în ceea ce privește alinierea deplină a acordurilor OMC la Acordul de la Paris și să se asigure că propriile sale acorduri comerciale și de investiții nu ridică niciun obstacol în calea punerii în aplicare a Acordului de la Paris și a realizărilor ODD ale ONU, ci, mai degrabă, le sprijină pe deplin; |
| --- | --- |

126.

solicită Uniunii să preia inițiativa în ceea ce privește alinierea deplină a acordurilor OMC la Acordul de la Paris și să se asigure că propriile sale acorduri comerciale și de investiții nu ridică niciun obstacol în calea punerii în aplicare a Acordului de la Paris și a realizărilor ODD ale ONU, ci, mai degrabă, le sprijină pe deplin;

Rolul Parlamentului European

Rolul Parlamentului European

| 127. | consideră că Parlamentul trebuie să facă parte integrantă din delegația UE, având în vedere că trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile internaționale și joacă un rol central în punerea în aplicare internă a Acordului de la Paris, în calitate de colegiuitor; insistă, prin urmare, să i se permită participarea la reuniunile de coordonare ale UE la COP26 de la Glasgow și să i se garanteze accesul la toate documentele pregătitoare din momentul începerii negocierilor; |
| --- | --- |

127.

consideră că Parlamentul trebuie să facă parte integrantă din delegația UE, având în vedere că trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile internaționale și joacă un rol central în punerea în aplicare internă a Acordului de la Paris, în calitate de colegiuitor; insistă, prin urmare, să i se permită participarea la reuniunile de coordonare ale UE la COP26 de la Glasgow și să i se garanteze accesul la toate documentele pregătitoare din momentul începerii negocierilor;

o

o o

| 128. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților la convenția respectivă care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

128.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților la convenția respectivă care nu sunt membre ale UE.

---

(1)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

1

(2)  JO C 232, 16.6.2021, p. 30.

2

(3)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

3

(4)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

4

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  Raportul de atelier din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice.

9

(10)  Natali, S. M., et al., „Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25 mai 2021.

10

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America,

(11)  Rigaud, K. K. et al., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, Grupul Băncii Mondiale, 19 martie 2018.

11

Groundswell

Preparing for Internal Climate Migration,

(12)  Programul ONU pentru dezvoltare, „Provocarea (și oportunitatea) finanțării combaterii schimbărilor climatice în valoare de trei trilioane de dolari”, 27 iunie 2021.

12

(13)  Agenția Europeană de Mediu, „Building the foundations for fundamental change” (Construirea bazelor pentru schimbări fundamentale), 4 iunie 2021.

13

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. și Sterner, T., „Climate economics support for the UN climate targets”, Nature Climate Change, 10, pp. 781-789, 2020.

14

Nature Climate Change,

(15)  Comunicatul liderilor în urma Summitului de la Carbis Bay din 11-13 iunie 2021.

15

(16)  Oxfam – „Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions” (Inegalități în materie de dioxid de carbon în Uniunea Europeană. De ce Pactul verde european trebuie să abordeze inegalitatea reducând totodată emisiile), 7 decembrie 2020.

16

(17)  Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la strategia UE privind egalitatea de gen, Texte adoptate, P9_TA(2021)0025.

17

(18)  Experți mediteraneeni privind schimbările climatice și de mediu – „Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region” (Riscurile asociate schimbărilor climatice și de mediu în regiunea mediteraneeană), 2019.

18

(19)  Inițiativa maritimă mediteraneeană a WWF – „The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea” (Efectul schimbărilor climatice în regiunea mediteraneeană. Șase povești de pe o mare care se supraîncălzește), Roma, Italia, 2021.

19

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

21

(22)  Raportul de atelier din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice.

22

(23)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Forumul politic la nivel înalt, HLPF Review of SDG Implementation (Revizuirea punerii în aplicare a ODD în 2018).

24

HLPF Review of SDG Implementation

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency (Politica UE în domeniul acțiunilor climatice ca răspuns la urgența globală), EPRS, martie 2021.

25

(26)  EPRS, martie 2021.

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandora Papers: implicații asupra eforturilor de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la Pandora Papers: implicații asupra eforturilor de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarația din 8 octombrie 2021 privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a face față provocărilor fiscale generate de digitalizarea economiei, din Cadrul incluziv al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE)/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 octombrie 2021 privind o soluție bazată pe doi piloni pentru a face față provocărilor fiscale generate de digitalizarea economiei, din Cadrul incluziv al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE)/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 aprilie 2018, intitulată „Protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 aprilie 2018, intitulată „Protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2) (TAXE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2) (TAXE),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (3) (TAXE 2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (3) (TAXE 2),

| — | având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (4) (PANA), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (4) (PANA),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (5) (TAX3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (5) (TAX3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2020 privind un plan de acțiune pentru o politică amplă a Uniunii în materie de prevenire a spălării banilor și a finanțării terorismului (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 mai 2020 privind un plan de acțiune pentru o politică amplă a Uniunii în materie de prevenire a spălării banilor și a finanțării terorismului (C(2020)2800),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului – Planul de acțiune al Comisiei și alte evoluții recente (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului – Planul de acțiune al Comisiei și alte evoluții recente (7),

| — | având în vedere rapoartele privind planurile pentru pilonul unu și doi, adoptate de Cadrul incluziv al OCDE/G20 la 14 octombrie 2020, precum și rezultatele analizei economice și ale evaluării impactului propunerilor, efectuate de OCDE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind planurile pentru pilonul unu și doi, adoptate de Cadrul incluziv al OCDE/G20 la 14 octombrie 2020, precum și rezultatele analizei economice și ale evaluării impactului propunerilor, efectuate de OCDE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (8),

| — | având în vedere Raportul special nr. 3/2021 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 26 ianuarie 2021 intitulat „Schimbul de informații fiscale în UE: fundație solidă, fisuri în punerea în aplicare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 3/2021 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 26 ianuarie 2021 intitulat „Schimbul de informații fiscale în UE: fundație solidă, fisuri în punerea în aplicare”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 13/2021 al Curții de Conturi Europene din 28 iunie 2021, intitulat „Eforturile UE de combatere a spălării banilor în sectorul bancar sunt fragmentate, iar punerea în aplicare este insuficientă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 13/2021 al Curții de Conturi Europene din 28 iunie 2021, intitulat „Eforturile UE de combatere a spălării banilor în sectorul bancar sunt fragmentate, iar punerea în aplicare este insuficientă”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251),

| — | având în vedere pachetul legislativ prezentat de Comisie la 20 iulie 2021 pentru consolidarea normelor UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (AML-CFT); |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ prezentat de Comisie la 20 iulie 2021 pentru consolidarea normelor UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (AML-CFT);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 2021 punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 2021 punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită) (10); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită) (10);

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Pandora Papers constituie o scurgere masivă de date, de o amploare fără precedent, care indică pe bază de documente beneficiarii reali ai corporațiilor stabilite în jurisdicții opace; întrucât Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) a început să publice Pandora Papers la 3 octombrie 2021; |
| --- | --- |

A.

întrucât Pandora Papers constituie o scurgere masivă de date, de o amploare fără precedent, care indică pe bază de documente beneficiarii reali ai corporațiilor stabilite în jurisdicții opace; întrucât Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) a început să publice Pandora Papers la 3 octombrie 2021;

| B. | întrucât 2,94 terabiți de date au fost transmise către ICIJ și distribuite partenerilor media din întreaga lume; întrucât unele dintre aceste dosare datează din anii '70, dar majoritatea celor examinate de ICIJ au fost create între 1996 și 2020; întrucât se pare că noile dezvăluiri privesc peste 330 de politicieni și funcționari publici din aproape 100 de țări, inclusiv 35 de actuali sau foști șefi de stat sau de guvern; |
| --- | --- |

B.

întrucât 2,94 terabiți de date au fost transmise către ICIJ și distribuite partenerilor media din întreaga lume; întrucât unele dintre aceste dosare datează din anii '70, dar majoritatea celor examinate de ICIJ au fost create între 1996 și 2020; întrucât se pare că noile dezvăluiri privesc peste 330 de politicieni și funcționari publici din aproape 100 de țări, inclusiv 35 de actuali sau foști șefi de stat sau de guvern;

| C. | întrucât Pandora Papers dezvăluie modul în care anumite persoane cu disponibilități financiare foarte ridicate, printre care politicieni, infractori, funcționari publici și celebrități, sunt asistate de intermediari, cum ar fi băncile sau firmele de contabili și de avocatură, pentru a concepe structuri corporative complexe, înregistrate în jurisdicții opace sau în paradisuri fiscale, în strânsă cooperare cu furnizorii de servicii profesionale offshore, pentru a-și sustrage veniturile și activele de la o impozitare echitabilă și de la controale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Pandora Papers dezvăluie modul în care anumite persoane cu disponibilități financiare foarte ridicate, printre care politicieni, infractori, funcționari publici și celebrități, sunt asistate de intermediari, cum ar fi băncile sau firmele de contabili și de avocatură, pentru a concepe structuri corporative complexe, înregistrate în jurisdicții opace sau în paradisuri fiscale, în strânsă cooperare cu furnizorii de servicii profesionale offshore, pentru a-și sustrage veniturile și activele de la o impozitare echitabilă și de la controale;

| D. | întrucât Pandora Papers reprezintă cea mai recentă scurgere majoră de date care dezvăluie mecanismele interne ale lumii financiare offshore, după Lux Leaks în 2014, Swiss Leaks în 2015, Panama Papers în 2016, Paradise Papers în 2017, Mauritius Leaks în 2019, Luanda Leaks și dosarele FinCEN în 2020 și Lux Letters în 2021; |
| --- | --- |

D.

întrucât Pandora Papers reprezintă cea mai recentă scurgere majoră de date care dezvăluie mecanismele interne ale lumii financiare offshore, după Lux Leaks în 2014, Swiss Leaks în 2015, Panama Papers în 2016, Paradise Papers în 2017, Mauritius Leaks în 2019, Luanda Leaks și dosarele FinCEN în 2020 și Lux Letters în 2021;

| E. | întrucât Pandora Papers evidențiază rolul fundamental, în combaterea spălării banilor și a altor infracțiuni financiare, al informațiilor privind beneficiarii reali, precum și necesitatea imperioasă a accesibilității publice și exactității informațiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât Pandora Papers evidențiază rolul fundamental, în combaterea spălării banilor și a altor infracțiuni financiare, al informațiilor privind beneficiarii reali, precum și necesitatea imperioasă a accesibilității publice și exactității informațiilor;

| F. | întrucât printre activitățile dezvăluite în Pandora Papers se numără crearea unor societăți, fundații și fiducii de tip „cutie poștală” în următoarele scopuri: achiziționarea anonimă de bunuri imobile, iahturi, jeturi și asigurări de viață; efectuarea de investiții și transferuri de bani între diferite conturi bancare; evitarea impozitării și comiterea unor infracțiuni financiare, inclusiv spălarea de bani; |
| --- | --- |

F.

întrucât printre activitățile dezvăluite în Pandora Papers se numără crearea unor societăți, fundații și fiducii de tip „cutie poștală” în următoarele scopuri: achiziționarea anonimă de bunuri imobile, iahturi, jeturi și asigurări de viață; efectuarea de investiții și transferuri de bani între diferite conturi bancare; evitarea impozitării și comiterea unor infracțiuni financiare, inclusiv spălarea de bani;

| G. | întrucât, deși nu toate activitățile semnalate în Pandora Papers sunt în sine ilegale, ele reprezintă evaziune fiscală și o utilizare abuzivă a secretului de afaceri; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși nu toate activitățile semnalate în Pandora Papers sunt în sine ilegale, ele reprezintă evaziune fiscală și o utilizare abuzivă a secretului de afaceri;

| H. | întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile fiscale au recuperat peste 1 miliard EUR în urma dezvăluirilor din Panama Papers (11); |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile fiscale au recuperat peste 1 miliard EUR în urma dezvăluirilor din Panama Papers (11);

| I. | întrucât, utilizând formula de repartizare cea mai conservatoare, Uniunea înregistrează cele mai mari pierderi la nivel mondial ca urmare a transferului profiturilor către paradisuri fiscale și se estimează că pierde anual aproximativ 20 % din veniturile sale din impozitul pe profit; |
| --- | --- |

I.

întrucât, utilizând formula de repartizare cea mai conservatoare, Uniunea înregistrează cele mai mari pierderi la nivel mondial ca urmare a transferului profiturilor către paradisuri fiscale și se estimează că pierde anual aproximativ 20 % din veniturile sale din impozitul pe profit;

| J. | întrucât după criza financiară din 2008-2009 și o serie de dezvăluiri despre practici de evaziune fiscală, de planificare fiscală agresivă, de evitare a obligațiilor fiscale și de spălare a banilor, țările G20 au convenit să trateze aceste chestiuni global, la nivelul OCDE, prin proiectul privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS), care a dus la Planul de acțiune BEPS; |
| --- | --- |

J.

întrucât după criza financiară din 2008-2009 și o serie de dezvăluiri despre practici de evaziune fiscală, de planificare fiscală agresivă, de evitare a obligațiilor fiscale și de spălare a banilor, țările G20 au convenit să trateze aceste chestiuni global, la nivelul OCDE, prin proiectul privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS), care a dus la Planul de acțiune BEPS;

| K. | întrucât o legislație fiscală internațională adecvată este esențială pentru a preveni evaziunea fiscală și practicile de evitare a obligațiilor fiscale și pentru a concepe un sistem de impozitare echitabil și eficient, care să evite inegalitatea și să asigure securitatea și stabilitatea, care sunt condiții necesare pentru competitivitate, dar și pentru condiții de concurență echitabile între companii, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

K.

întrucât o legislație fiscală internațională adecvată este esențială pentru a preveni evaziunea fiscală și practicile de evitare a obligațiilor fiscale și pentru a concepe un sistem de impozitare echitabil și eficient, care să evite inegalitatea și să asigure securitatea și stabilitatea, care sunt condiții necesare pentru competitivitate, dar și pentru condiții de concurență echitabile între companii, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

| L. | întrucât, potrivit Observatorului fiscal al UE, valoarea averilor deținute în paradisurile fiscale în 2017 era de 7 900 miliarde EUR; întrucât această sumă reprezintă 8 % din produsul intern brut (PIB) mondial; întrucât rezultatul este o pierdere de venituri fiscale de aproximativ 155 miliarde EUR pe an la nivel mondial; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit Observatorului fiscal al UE, valoarea averilor deținute în paradisurile fiscale în 2017 era de 7 900 miliarde EUR; întrucât această sumă reprezintă 8 % din produsul intern brut (PIB) mondial; întrucât rezultatul este o pierdere de venituri fiscale de aproximativ 155 miliarde EUR pe an la nivel mondial;

| M. | întrucât estimările privind amploarea pierderilor de venituri fiscale ale UE, doar ca urmare a evitării obligațiilor fiscale de către companii, variază între 50 și 70 miliarde EUR anual și întrucât cifra ajunge la aproape 190 miliarde EUR dacă sunt incluși și alți factori, cum ar fi regimurile fiscale speciale și ineficiența colectării impozitelor; întrucât, potrivit Observatorului fiscal al UE, aproximativ 11 % din bogăția netă totală a UE, adică 2 300 miliarde EUR, este deținută offshore; |
| --- | --- |

M.

întrucât estimările privind amploarea pierderilor de venituri fiscale ale UE, doar ca urmare a evitării obligațiilor fiscale de către companii, variază între 50 și 70 miliarde EUR anual și întrucât cifra ajunge la aproape 190 miliarde EUR dacă sunt incluși și alți factori, cum ar fi regimurile fiscale speciale și ineficiența colectării impozitelor; întrucât, potrivit Observatorului fiscal al UE, aproximativ 11 % din bogăția netă totală a UE, adică 2 300 miliarde EUR, este deținută offshore;

| N. | întrucât în rezoluțiile și recomandările sale TAXE, TAX2, TAX3 și PANA, dar și în rezoluțiile recente adoptate pe baza rapoartelor Subcomisiei sale pentru chestiuni fiscale (FISC), Parlamentul a cerut în repetate rânduri o reformă a sistemului internațional de impozitare a companiilor, pentru a împiedica evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

N.

întrucât în rezoluțiile și recomandările sale TAXE, TAX2, TAX3 și PANA, dar și în rezoluțiile recente adoptate pe baza rapoartelor Subcomisiei sale pentru chestiuni fiscale (FISC), Parlamentul a cerut în repetate rânduri o reformă a sistemului internațional de impozitare a companiilor, pentru a împiedica evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale;

| O. | întrucât, potrivit Europol, între 0,7 și 1,2 % din PIB-ul Uniunii este „identificat ca fiind implicat în activități financiare suspecte”, cum ar fi spălarea de bani legată de corupție, traficul de arme, de ființe umane și de droguri, evaziunea fiscală și frauda, finanțarea terorismului sau alte activități ilicite care afectează cetățenii UE în viața lor de zi cu zi; întrucât, potrivit cifrelor furnizate de Europol, din cele 1,1 milioane de rapoarte privind activitățile suspecte din 2019, doar 10 % au fost investigate ulterior de autoritățile publice (cu diferențe mari între țări); |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit Europol, între 0,7 și 1,2 % din PIB-ul Uniunii este „identificat ca fiind implicat în activități financiare suspecte”, cum ar fi spălarea de bani legată de corupție, traficul de arme, de ființe umane și de droguri, evaziunea fiscală și frauda, finanțarea terorismului sau alte activități ilicite care afectează cetățenii UE în viața lor de zi cu zi; întrucât, potrivit cifrelor furnizate de Europol, din cele 1,1 milioane de rapoarte privind activitățile suspecte din 2019, doar 10 % au fost investigate ulterior de autoritățile publice (cu diferențe mari între țări);

| P. | întrucât amploarea fenomenului spălării banilor e dificil de estimat, deoarece prin natura sa această activitate devine cunoscută numai dacă este detectată, însă expansiunea sa la nivel mondial este evidentă; |
| --- | --- |

P.

întrucât amploarea fenomenului spălării banilor e dificil de estimat, deoarece prin natura sa această activitate devine cunoscută numai dacă este detectată, însă expansiunea sa la nivel mondial este evidentă;

| Q. | întrucât, potrivit Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate, echivalentul a 2,7 % din PIB-ul anual al lumii este spălat în fiecare an; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate, echivalentul a 2,7 % din PIB-ul anual al lumii este spălat în fiecare an;

| R. | întrucât Comisia a inițiat proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru că nu au transpus corespunzător în legislația națională cea de 4-a și a 5-a Directivă privind combaterea spălării banilor (12); |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia a inițiat proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru că nu au transpus corespunzător în legislația națională cea de 4-a și a 5-a Directivă privind combaterea spălării banilor (12);

| S. | întrucât cadrul Uniunii pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (CSB-CFT) suferă de deficiențe în aplicare, la care se adaugă lipsa unei supravegheri eficiente; întrucât, în ultimii ani, reformele legislative consecutive au încercat să consolideze acest cadru în vederea combaterii riscurilor emergente și a deficiențelor; |
| --- | --- |

S.

întrucât cadrul Uniunii pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (CSB-CFT) suferă de deficiențe în aplicare, la care se adaugă lipsa unei supravegheri eficiente; întrucât, în ultimii ani, reformele legislative consecutive au încercat să consolideze acest cadru în vederea combaterii riscurilor emergente și a deficiențelor;

| T. | întrucât, în ultimul deceniu, UE a adoptat o serie de reforme legislative pentru a combate evaziunea fiscală și criminalitatea financiară; întrucât aceste reforme au avut efecte pozitive asupra funcționării pieței interne și asupra protecției bazei de impozitare și a veniturilor statelor membre, care sunt condiții indispensabile pentru crearea de locuri de muncă, creștere economică și, în special, pentru redresarea economiei UE după pandemia de COVID-19; întrucât, cu toate acestea, este din ce în ce mai necesar să se îmbunătățească cooperarea dintre autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii din UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în ultimul deceniu, UE a adoptat o serie de reforme legislative pentru a combate evaziunea fiscală și criminalitatea financiară; întrucât aceste reforme au avut efecte pozitive asupra funcționării pieței interne și asupra protecției bazei de impozitare și a veniturilor statelor membre, care sunt condiții indispensabile pentru crearea de locuri de muncă, creștere economică și, în special, pentru redresarea economiei UE după pandemia de COVID-19; întrucât, cu toate acestea, este din ce în ce mai necesar să se îmbunătățească cooperarea dintre autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii din UE;

| U. | întrucât Parchetul European (EPPO), Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Europol, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) și unitățile de informații financiare naționale depun o muncă demnă de apreciat de detectare și combatere a fraudei, spălării banilor și evaziunii fiscale cu componentă transfrontalieră; întrucât oficiile și agențiile susmenționate suferă de un deficit cronic de personal și resurse financiare pentru că Consiliul, care este una dintre autoritățile bugetare, nu se arată dornic să acorde suficiente resurse umane și financiare în cursul procedurii bugetare anuale; întrucât Consiliul, mai ales în contextul creat de scandalul Pandora Papers, trebuie să își regândească și să-și schimbe poziția față de procedura bugetară anuală pentru bugetul pe 2022 și bugetele viitoare pentru a dota cu mai multe resurse umane și financiare instituțiilor europene de mai sus, |
| --- | --- |

U.

întrucât Parchetul European (EPPO), Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Europol, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) și unitățile de informații financiare naționale depun o muncă demnă de apreciat de detectare și combatere a fraudei, spălării banilor și evaziunii fiscale cu componentă transfrontalieră; întrucât oficiile și agențiile susmenționate suferă de un deficit cronic de personal și resurse financiare pentru că Consiliul, care este una dintre autoritățile bugetare, nu se arată dornic să acorde suficiente resurse umane și financiare în cursul procedurii bugetare anuale; întrucât Consiliul, mai ales în contextul creat de scandalul Pandora Papers, trebuie să își regândească și să-și schimbe poziția față de procedura bugetară anuală pentru bugetul pe 2022 și bugetele viitoare pentru a dota cu mai multe resurse umane și financiare instituțiilor europene de mai sus,

Considerații generale

| 1. | ia act de publicarea dosarelor numite Pandora Papers, la 3 octombrie 2021, de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ); salută activitatea de investigație a ICIJ, pentru contribuția sa inestimabilă la demascarea practicilor secrete offshore și la sensibilizarea publicului cu privire la chestiuni de interes public evident; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază rolul jurnalismului internațional de investigație și al avertizorilor în demascarea faptelor ilegale, a corupției, a criminalității organizate, a spălării banilor și a abaterilor, în special din partea persoanelor expuse politic; subliniază contribuția esențială a jurnalismului de investigație la menținerea democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că trebuie protejată confidențialitatea surselor jurnalismului de investigație, inclusiv a avertizorilor, și afirmă importanța invocării interesului public pentru a apăra sursele care sunt aduse în judecată sau sunt urmărite penal pentru divulgarea unor informații atunci când există un interes public clar; subliniază că este important să se apere libertatea jurnaliștilor de a primi documente confidențiale, secrete sau restricționate, seturi de date sau alte materiale, indiferent de originea acestora, și de a semnala aceste chestiuni de interes public, fără amenințarea unor acțiuni costisitoare în instanță sau a urmăririi penale, dacă se dorește protejarea rolului de gardian al societății democratice pe care îl are jurnalismul de investigație; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reafirmă, în acest sens, necesitatea de a proteja jurnalismul de investigație de acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP), precum și de hărțuirea personală, intimidare și amenințările cu moartea; consideră că sunt extrem de necesare norme obligatorii ale UE, care să ofere o protecție solidă și consecventă mass-mediei și jurnaliștilor independenți împotriva proceselor abuzive, deschise pentru a-i reduce la tăcere sau a-i intimida în UE, în vederea stopării acestei practici abuzive; subliniază că lucrează la elaborarea unui raport din proprie inițiativă pe tema SLAPP; salută faptul că Comisia lucrează la o inițiativă de combatere a procedurilor abuzive împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de adoptarea Directivei UE privind avertizorii de integritate (13) în 2019 și subliniază că statele membre trebuie să o transpună în legislația națională până la sfârșitul anului 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă că, în ciuda unui deceniu de scandaluri fiscale și de reforme legislative în UE, Pandora Papers arată că s-au înregistrat progrese insuficiente la nivel mondial pentru a frâna secretele de afaceri și evaziunea și frauda fiscală offshore; reamintește că secretul proprietății asupra companiilor este utilizat pentru a ascunde interese financiare personale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că Pandora Papers demonstrează modul în care paradisurile fiscale au adaptat practicile dăunătoare la noile standarde pentru a rămâne atractive în scopul evaziunii fiscale; consideră că această adaptare duce la o uniformizare a condițiilor la un nivel inferior și la apariția constantă a unor noi paradisuri fiscale cu regimuri tot mai atractive în detrimentul altora, care devin mai puțin atractive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă că cetățenii și decidenții trebuie să se bazeze și acum pe scurgeri de date pentru a avea informații despre practicile offshore secrete; cere insistent statelor membre să realizeze progrese în punerea la dispoziția publicului a informațiilor despre beneficiarii reali și în a oferi parlamentelor și autorităților competente, inclusiv administrațiilor fiscale, după caz, a tuturor celorlalte informații pertinente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că sistemul ocult dezvăluit în Pandora Papers afectează reputația companiilor legitime, agravează inegalitățile economice și sociale, dăunează oferirii efective de servicii publice și de asistență pentru cei mai vulnerabili, subminează dezvoltarea economică acolo unde există pierderi de venituri și erodează puternic încrederea cetățenilor în statul de drept și în sistemul nostru economic și democratic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | cere insistent autorităților competente ale statelor membre, inclusiv administrațiilor fiscale, să analizeze seturile de date ale ICIJ și să deschidă investigații aprofundate pentru toate faptele ilegale dezvăluite în Pandora Papers care implică jurisdicțiile lor, efectuând și audituri în cazul tuturor persoanele menționate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să analizeze datele prezentate în Pandora Papers, să vadă dacă mai trebuie luate și alte măsuri legislative la nivelul UE și dacă nu cumva este nevoie de proceduri de sancționare în raport cu legislația actuală și să raporteze Parlamentului și statelor membre la ce concluzie a ajuns; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Parchetul European să evalueze dacă datele dezvăluite în Pandora Papers justifică efectuarea unor anchete speciale, în cadrul mandatului său; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă că mai mulți politicieni, inclusiv decidenți de nivel înalt din UE, figurează printre cei menționați în Pandora Papers și invită autoritățile statelor membre implicate să cerceteze temeinic toate faptele ilegale; regretă mai ales faptul că politicieni precum Andrej Babiš, prim-ministrul Cehiei, și Nicos Anastasiades, președintele Ciprului, ambii în Consiliul European, precum și Wopke Hoekstra, ministrul neerlandez al finanțelor, Ilham Aliyev, președintele Azerbaidjanului, Tony Blair, fostul prim-ministru britanic, Milo Đukanović, președintele Muntenegrului, și John Dalli, fost ministru maltez și fost comisar european, au fost toți menționați în Pandora Papers ca având legături cu activitățile offshore; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța menținerii unor standarde înalte de integritate, onestitate și responsabilitate în rândul funcționarilor publici din UE; invită statele membre să verifice dacă dispun de măsuri și sisteme care să le impună funcționarilor publici să-și declare activitățile externe, activitățile profesionale, investițiile, bunurile și cadourile sau beneficiile substanțiale care ar putea da naștere unui conflict de interese cu poziția lor de funcționari publici, conform recomandării din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției; reafirmă că deputații în Parlamentul European publică deja informații despre interesele lor financiare; solicită în special politicienilor să dezvăluie din proprie inițiativă orice participație la societăți de tip „cutie poștală”, dacă nu există măsuri obligatorii; reiterează faptul că aceste declarații au un caracter preventiv și au scopul de a promova transparența și integritatea în sfera publică și nu ar trebui interpretate ca o stigmatizare a oamenilor politici, bănuindu-i că ar fi implicați în activități infracționale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită insistent statelor membre și liderilor mondiali, reuniți în forumul interguvernamental al G20, în Cadrul incluziv și Organizația Națiunilor Unite, să ia măsuri reale pentru a contracara paradisurile fiscale și modelul de operare al acestora, interzicând efectiv societățile de tip „cutie poștală” (corporații fără conținut economic, al căror unic scop este evitarea impozitelor sau a altor legi), introducând criterii obligatorii specifice legate de transparență și de activitățile economice pentru a împiedica recurgerea la aceste societăți și scoțând în afara legii alte forme de secret financiar și îmbunătățind schimbul automat și obligatoriu de informații la nivel mondial cu privire la toate tipurile de participații private; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră îmbucurător faptul că 136 de jurisdicții care participă la Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind BEPS au semnat declarația referitoare la soluția bazată pe doi piloni în pentru a răspunde provocărilor fiscale generate de digitalizarea economiei, convenind astfel asupra unei reforme fundamentale a normelor fiscale internaționale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că, odată pus în aplicare, acordul va asigura o distribuție mai echitabilă a profiturilor și a drepturilor de impozitare între țări, legate de multinaționalele cele mai mari și mai profitabile, și va introduce o rată minimă efectivă a impozitului pe profit de 15 %, aplicabilă companiilor cu venituri anuale de peste 750 milioane EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește cât de importante sunt acțiunile multilaterale și coordonarea internațională în lupta împotriva evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a planificării fiscale agresive; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită liderilor G20 reuniți la Roma în perioada 30-31 octombrie 2021 să dea OCDE mandatul de a lansa o nouă inițiativă mondială de revizuire a schimbului automat de informații și de consolidare a guvernanței globale în impunerea standardelor de combatere a spălării banilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește principiile universale ale echității, transparenței și cooperării în domeniul fiscal; face încă un apel la statele membre să-și simplifice sistemele fiscale pentru a asigura o impozitare mai echitabilă, securitate fiscală și investiții în economia reală și pentru a reduce presiunea de pe umerii autorităților fiscale, care mobilizează resurse considerabile în lupta împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

20.

Situația actuală a măsurilor de impunere a respectării normelor CSB/CFT în UE, transparența corporativă și schimbul de informații

| 21. | ia act de faptul că UE are deja unele dintre cele mai înalte standarde legislative din lume în materie de transparență corporativă; subliniază, cu toate acestea, că aceste standarde sunt tot insuficiente, având în vedere mobilitatea tot mai mare a capitalului, a persoanelor și a activelor, dezvoltarea rapidă a finanțelor digitale și mijloacele din ce în ce mai sofisticate de a ascunde proprietatea asupra averilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că a 5-a directivă privind CSB, în special, impune statelor membre să creeze registre cu beneficiarii reali ai tuturor entităților juridice stabilite în UE, inclusiv ai fondurilor fiduciare, și să acorde acces public la informații despre beneficiarii reali în raport cu majoritatea structurilor corporative; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că UE revizuiește permanent normele în vigoare în lupta împotriva spălării banilor, fraudelor fiscale transfrontaliere, evaziunii fiscale și evitării obligațiilor fiscale, ceea ce are efecte pozitive asupra funcționării pieței interne și apărării bazei de impozitare și a veniturilor statelor membre, care sunt condiții indispensabile pentru crearea de locuri de muncă, creștere economică și, în special, pentru redresarea economiei UE după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că statele membre trebuie să solicite, în temeiul legislației UE, ca informațiile păstrate în registre să fie adecvate, corecte și actuale și, în plus, trebuie să instituie mecanisme de verificare în acest sens, inclusiv obligația autorităților competente de a raporta discrepanțele; subliniază că trebuie avut grijă ca autoritățile competente din statele membre să dispună de resurse adecvate pentru a verifica informațiile privind beneficiarii reali din registre și să se aplice măsuri sau sancțiuni eficace, proporționale și disuasive în cazurile în care entitățile juridice, fondurile fiduciare și alte tipuri de construcții juridice nu furnizează informații adecvate, exacte și actuale despre beneficiarii reali; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită din nou Comisia să se ocupe de problema datelor insuficiente și inexacte din registrele naționale de date, care nu pot fi utilizate pentru a identifica beneficiarii reali finali, în special în situațiile în care se utilizează o rețea de societăți fictive; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că Pandora Papers au evidențiat că în cazul fondurilor fiduciare și al unor mecanisme similare de tip companie este nevoie de registre cu beneficiarii reali interconectate și accesibile publicului, care ar aduce mari beneficii, pentru că le-ar permite jurnaliștilor și societății civile să facă un control mai strict și o mai bună verificare încrucișată a informațiilor; subliniază că este esențial ca aceste registre să conțină date armonizate, prelucrabile automat și să includă funcții de căutare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este preocupat de faptul că, după cum a demonstrat cu probe societatea civilă (14), la un an de la termenul de punere în aplicare a celei de a 5-a Directive privind CSB, nouă țări nu au creat încă registre publice, iar altele au impus restricții de acces geografice, încălcând normele UE; regretă și că majoritatea țărilor UE par să fi introdus bariere ca, de exemplu, sisteme de plată și de înregistrare, care, deși în aparență respectă legislația UE, îngreunează consultarea registrelor; susține eforturile Comisiei de a urmări transpunerea și aplicarea integrală a celei de a 5-a Directive privind CSB, prin deschiderea de proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă că dificultățile tehnice au întârziat înființarea sistemului de interconectare a registrelor de beneficiari reali (BORIS); reamintește Comisiei și statelor membre că aceasta este o cerință legală impusă de a 5-a directivă privind CSB și că este absolut esențial ca informațiile privind beneficiarii reali să fie accesibile unităților de informații financiare (UIF), autorităților de impunere a legii, entităților cu obligații de raportare și publicului larg; regretă că unele state membre pun bețe-n roate sistemului BORIS chiar înainte de a intra în vigoare, întârziind crearea și buna funcționare a registrelor naționale cu beneficiarii reali, și invită toți actorii să se ocupe de urgență de această întârziere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | observă că dezvăluirile OpenLux au pus deja într-o lumină crudă limitele măsurilor de transparență și că statele membre mai au mult până să pună la punct registrele publice cu beneficiarii reali; constată, în plus, că în Pandora Papers au fost identificate exemple de persoane care eludează cerințele de transparență privind beneficiarii reali în statele membre; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiterează faptul că beneficiarii reali incluși în registru ar trebui să fie persoanele care, în ultimă instanță, dețin sau controlează o entitate juridică prin proprietate directă sau indirectă; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că transpunerea în legislația națională a legislației UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care s-a bazat până acum pe o armonizare minimă, este o sarcină foarte complexă; regretă lipsa de voință politică din unele state membre de a transpune și a aplica corespunzător legislația privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; regretă că o serie de state membre nu au respectat nici termenul de 10 ianuarie 2020 pentru a transpune cea de-a cincea Directivă privind combaterea spălării banilor și pentru registrele cu beneficiarii reali ai entităților corporative și ai altor entități juridice și nici cel de 10 martie 2020 pentru fondurile fiduciare și alte construcții juridice similare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră binevenit, în acest sens, noul pachet privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (CSB/CFT) propus de Comisie în iulie 2021, inclusiv un cadru unic privind CSB/CFT și, în special, noile norme de transparență în privința beneficiarilor reali; așteaptă cu interes să lucreze la propunerile Comisiei și își menține angajamentul de a îmbunătăți în continuare standardele de transparență corporativă în UE și de a asigura un cadru funcțional de CSB/CFT; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felicită în mod special Comisia pentru introducerea unei obligații pentru entitățile juridice din afara UE care fie intră într-o relație de afaceri cu o entitate obligată la nivelul UE, fie achiziționează bunuri imobile în Uniune, de a-și înregistra beneficiarul real în registrele UE cu beneficiarii reali, în concordanță cu solicitările anterioare ale Parlamentului privind astfel de măsuri, cu scopul de a elimina o lacună semnificativă din sistem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază propunerea Comisiei de a solicita statelor membre să ofere autorităților competente acces la registrele imobiliare existente pentru a asigura identificarea în timp util a oricărei persoane fizice sau juridice care deține bunuri imobile; apreciază această propunere și se angajează să depună eforturi în cadrul viitoarelor proceduri legislative privind CSB/CFT pentru a promova în continuare transparența proprietății imobiliare în UE, care rămâne un patrimoniu atractiv pentru persoanele cu o avere netă ridicată care vor să protejeze valoarea activelor, dar și pentru infractorii care vor să spele veniturile din activități ilicite; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felicită, de asemenea, Comisia pentru propunerea de a introduce o interconectare la nivelul UE a mecanismelor centralizate automatizate cu informații privind plățile și conturile bancare prin intermediul unui punct unic de acces, pentru ca autoritățile de impunere a legii și FIU să aibă acces mai rapid și mai ușor, în diferite etape ale investigațiilor, la informații financiare și pentru a înlesni cooperarea transfrontalieră, în conformitate cu normele de protecție a datelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apreciază propunerea Comisiei de a înființa o nouă autoritate europeană pentru combaterea spălării banilor ca autoritate unică de supraveghere a entităților obligate din sectorul financiar și ca mecanism unic de coordonare și sprijin pentru FIU din UE; subliniază că noua autoritate ar urma să primească o alocare bugetară mai mare și să dispună de resurse adecvate pentru a exercita prerogative de supraveghere a entităților financiare și a supraveghea temeinic entitățile obligate nefinanciare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de faptul că noua autoritate va avea ca sarcină să instituie și să gestioneze un mecanism de coordonare între FIU; speră că noua autoritate va juca un rol important în intensificarea schimbului de informații și a cooperării dintre FIU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută propunerea Comisiei de a introduce un set mai armonizat de sancțiuni efective, proporționale și disuasive la nivelul UE în caz de nerespectare a reglementărilor privind CSB/CFT; |
| --- | --- |

38.

| 39. | în plus, abia așteaptă ca Comisia să publice prompt propunerea de combatere a utilizării abuzive a societăților fictive în scopuri fiscale; îndeamnă Comisia să nu se limiteze la cerințele de fond incluse acum pe lista UE a jurisdicțiilor necooperante (lista UE), ci să conceapă cerințe de fond solide și progresive ancorate în economia reală; subliniază că aceste entități sunt adesea utilizate pentru a transfera bani către jurisdicții cu rate de impozitare mici prin plăți neimpozitate de dividende, redevențe sau dobânzi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | regretă că, în ciuda tuturor evoluțiilor pozitive și a reformelor viitoare, portițele legale actuale și practicile de punere în aplicare divergente și inconsecvente de la un stat membru la altul nu au dispărut; subliniază, de asemenea, că limitările cadrului european privind schimbul de informații sunt parțial rezultatul resurselor insuficiente la nivelul administrațiilor fiscale și FIU; reiterează că autoritățile administrative, judiciare și de impunere a legii din UE trebuie să colaboreze mai bine între ele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă statele membre să aloce resurse adecvate pentru a prelucra și a-și transmite între ele informații prin FIU și întregul cadru de impunere a respectării legii; invită Comisia să evalueze dacă FIU dispun de resurse suficiente pentru a face față cu brio riscurilor legate de CSB/CFT; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție inițiativelor prin care s-ar putea impune dispozițiile CSB/CFT la nivelul UE și la nivel național, de exemplu, să i se confere Parchetului European mai multe prerogative de a urmări penal infracțiunile care nu sunt legate de bugetul UE, să se lărgească competențele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și să se întărească agențiile existente, precum Europol și Eurojust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Europol să își intensifice cooperarea cu autoritățile de impunere a legii din statele membre în contextul anchetelor privind infracțiunile fiscale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază constatările și recomandările din Raportul special nr. 13/2021 al Curții de Conturi Europene potrivit căruia „Eforturile UE de combatere a spălării banilor în sectorul bancar sunt fragmentate, iar punerea în aplicare este insuficientă”; regretă că CCE a constatat fragmentarea instituțională existentă la nivelul UE și slaba coordonare în activitățile de CSB/CFT și în măsurile de contracarare a riscurilor identificate; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se arată îngrijorat de faptul că Comisia nu s-a mișcat foarte rapid când a trebuit să evalueze cum au transpus statele membre directivele, pentru că comunicarea din partea unor state membre a fost de slabă calitate și pentru că resursele de care dispune Comisia sunt limitate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apreciază faptul că personalul Autorității Bancare Europene (ABE) a efectuat investigații amănunțite cu privire la posibilele încălcări ale legislației UE, dar regretă întârzierile excesive în acest proces; regretă faptul că ABE nu a lansat mai multe anchete din proprie inițiativă; regretă că Comisia nu dispune de orientări interne pentru a adresa o solicitare ABE de a efectua o anchetă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dovezile constatate de CCE cu privire la încercările de a influența consiliul de supraveghere care a făcut parte din procesul deliberativ în cadrul unei anchete privind o încălcare a legislației UE; invită ABE să împiedice noi tentative de influențare a membrilor grupului de anchetă în cursul deliberărilor lor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia, ABE și Banca Centrală Europeană să abordeze problemele ridicate și recomandările CCE în termenul stabilit de CCE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | își reiterează apelul adresat statelor membre de a se asigura că toate formele existente de acordare a cetățeniei prin investiții sau rezidență prin mecanisme de investiții sunt transparente și se bazează pe norme clare; este preocupat de faptul că este posibil ca toate aceste sisteme să fi crescut amenințarea spălării banilor și a evaziunii fiscale, subminând, în același timp, încrederea reciprocă și integritatea zonei Schengen și a zonei euro și prezentând alte riscuri politice, economice și de securitate pentru Uniune și statele sale membre; invită Comisia să prezinte propuneri de reglementare a acordării cetățeniei prin investiții și rezidență prin mecanisme de investiții cât mai curând posibil după ce Parlamentul și-a făcut recomandările; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să ia în considerare datele din documentele Pandora în procesul de compilare a listei UE a țărilor terțe cu grad ridicat de risc, în special a jurisdicțiilor care servesc drept centre de formare a întreprinderilor și înlesnesc infracționalitatea financiară; reiterează faptul că țările terțe care nu cooperează cu statele membre în cadrul anchetelor europene la nivel înalt în materie de CSB/CFT ar trebui să fie admisibile pentru includere pe listă; subliniază importanța evaluării autonome a țărilor terțe din UE, care ar trebui să fie la adăpost de amestecul geopolitic, precum și importanța care ar trebui acordată transparenței proprietății efective ca un criteriu de evaluare a țărilor terțe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act cu îngrijorare de faptul că, potrivit dezvăluirilor, este posibil ca obligația de diligență sporită în ceea ce privește persoanele expuse politic, membrii familiilor acestora și asociații apropiați să nu fie întotdeauna îndeplinită de entitățile obligate; invită Comisia să evalueze măsura în care se realizează efectiv identificarea persoanelor expuse politic și aplicarea unei diligențe sporite, precum și obstacolele cu care se confruntă entitățile obligate în această privință; evidențiază importanța colectării de date privind nivelurile de conformitate de către entitățile obligate; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de studiul în curs al Consiliului Europei privind evaluarea punerii concrete în aplicare și a aplicării efective a celei de a patra Directive privind combaterea spălării banilor în statele membre, astfel cum a solicitat Comisia; invită Comisia să publice rapoartele de evaluare ale Consiliului Europei privind statele membre și să se asigure că organizațiile societății civile sunt implicate în procesul de evaluare; |
| --- | --- |

52.

Acțiuni necesare la nivel mondial

| 53. | condamnă faptul că unele state din SUA, cum ar fi Dakota de Sud, Alaska, Wyoming, Delaware și Nevada, au devenit centre ale secretelor financiare și corporative, fapt dezvăluit de documentele Pandora, pe lângă faptul că sunt faimoase paradisuri fiscale, dezvăluite anterior; invită guvernul federal al SUA și guvernele statelor din această țară să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o mai mare transparență a societăților și să adere la Standardul comun de raportare (SCR), făcând schimburi neîngrădite de informații cu alte țări; reamintește că, în legătură cu lista UE, se evaluează dacă o jurisdicție are cel puțin un rating „în mare măsură conform” cu SCR, conform Forumului mondial privind transparența și schimbul de informații în scopuri fiscale; invită Consiliul să reevalueze SUA în legătură cu lista UE, acordând o atenție deosebită criteriilor de transparență fiscală; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că SUA nu participă în prezent la SCR, un standard de informare pentru schimbul automat de informații între autoritățile fiscale cu privire la conturile financiare la nivel mondial, elaborat de OCDE în 2014; constată, prin urmare, că SUA rămâne cu mult în urmă față de restul lumii în ceea ce privește standardele comune pentru schimbul de informații; recunoaște că SUA au jucat un rol principal în promovarea transparenței prin adoptarea Legii conformității fiscale a conturilor străine; regretă, cu toate acestea, deficiențele acestei legi în ceea ce privește reciprocitatea și efectele sale secundare asupra așa-numiților „americani întâmplători”; regretă faptul că încă nu s-a găsit o soluție durabilă la nivel european; reamintește că, prin comparație, SCR impune schimbul complet reciproc de date privind conturile financiare între jurisdicțiile care participă la acordul privind SCR; observă, prin urmare, că SUA devine un factor important care facilitează secretul financiar pentru cetățenii altor țări decât SUA, prin două lacune principale: fac obiectul schimburilor numai informațiile privind activele din SUA și nu sunt incluse în aceste schimburi informațiile privind beneficiarii reali; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută recent adoptata Lege americană privind transparența societăților comerciale, care impune anumitor corporații și societăți cu răspundere limitată să dezvăluie informațiile privind beneficiarii reali autorităților de aplicare a legii și altor autorități care au responsabilități legale în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului; constată, cu toate acestea, că noua legislație nu asigură totuși transparența deplină a societăților așa cum o asigură standardul actual din UE și, în special, nu acoperă structurile fiduciare și alte structuri similare dezvăluite în documentele Pandora; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută, de asemenea, propunerea de lege a SUA privind înființarea unor autorități noi pentru societățile care participă la spălarea de bani și favorizează riscurile în materie de securitate (legea privind intermediarii), elaborată în urma publicării documentelor Pandora, care ar obliga Departamentul Trezoreriei din SUA să creeze noi norme privind obligația de diligență pentru intermediarii americani care facilitează fluxurile de active străine în SUA; |
| --- | --- |

56.

| 57. | observă că SUA va găzdui Summitul pentru democrație prevăzut la 9 și 10 decembrie 2021, care va include o secțiune dedicată luptei împotriva corupției; invită guvernul SUA să profite de această ocazie pentru a anunța noi reforme prin care să se asigure faptul că SUA nu mai sunt utilizate pentru a spăla fonduri ilicite și a favoriza evitarea obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre să inițieze noi negocieri cu Statele Unite în cadrul OCDE pentru a realiza o reciprocitate deplină într-un cadru SCR comun și consolidat; subliniază că astfel vor putea fi realizate progrese semnificative, vor putea fi reduse costurile de conformitate suportate de instituțiile financiare și vor putea fi reduse în mod considerabil sarcinile administrative; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază, de asemenea, că toate statele membre au aderat la SCR; constată că cea de-a doua Directivă privind cooperarea administrativă (DAC2) a contribuit la punerea în aplicare a SCR pentru schimbul de informații în UE începând din 2016; reiterează, în acest context, recomandările din Rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite; regretă profund faptul că toate statele membre – cu excepția Finlandei și a Suediei – au refuzat să acorde Parlamentului acces la datele necesare pentru evaluarea modului în care au fost puse în aplicare dispozițiile DAC; regretă faptul că Comisia nu a acordat Parlamentului acces la datele pertinente pe care le deține; observă că acest refuz nu este coerent cu apelurile la o mai mare transparență și la o cooperare mai strânsă în chestiuni fiscale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că procesul de evaluare inter pares al Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) este un instrument cuprinzător pentru evaluarea măsurii în care recomandările GAFI au fost puse în aplicare și a performanței generale a unei țări în domeniul combaterii spălării banilor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită GAFI ca, în cursul actualei revizuiri a Recomandării 24 privind transparența și beneficiarii reali ai persoanelor juridice, să introducă printre cerințele aferente standardului crearea unor registre publice ale beneficiarilor reali și să îmbunătățească definiția proprietății efective pentru a elimina orice lacună, a interzice acțiunile la purtător, a înăspri cerințele privind acționarii nominali și, în cele din urmă, a obliga jurisdicțiile care respectă normele să impună societăților străine care au legături cu țara respectivă să respecte aceleași norme privind divulgarea beneficiarilor reali care se aplică societăților naționale; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită statele membre ale UE care participă la GAFI și Comisia să asigure prezentarea unei poziții unitare a UE la nivel mondial în ceea ce privește cadrul de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului și să insiste asupra reformelor menționate anterior pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel mondial și a interzice efectiv secretul legat de titlul de proprietate asupra întreprinderilor, promovând în același timp un cadru internațional de guvernanță mai responsabil și mai transparent în domeniul combaterii spălării banilor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia și statele membre ale UE care participă la GAFI să evalueze, de asemenea, în mod prioritar, țările care au centre de creare a întreprinderilor și care au fost identificate de organisme internaționale ca având un număr semnificativ de deficiențe în regimurile lor CSB/CFT, dar care nu au fost încă examinate de GAFI, deoarece nu îndeplineau criteriile de prioritate ale Grupului pentru analiza cooperării internaționale (ICRG) al GAFI; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ia act de faptul că peste 1 500 de bunuri imobiliare din Regatul Unit, cu o valoare estimată de peste 4 miliarde GBP, au fost achiziționate prin intermediul unor societăți offshore de către proprietari secreți; salută faptul că guvernul britanic s-a angajat să adopte proiectele legislative din 2018 care vizează introducerea unui registru public al beneficiarilor reali ai entităților străine care dețin bunuri imobile în Regatul Unit; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că documentele Pandora au dezvăluit modul în care Regatul Unit continuă să fie utilizat, prin intermediul teritoriilor dependente ale Coroanei Britanice și al teritoriilor sale de peste mări, ca platformă pentru evitarea obligațiilor fiscale și pentru tranzacțiile offshore secrete; invită Comisia să identifice posibile modalități și contramăsuri pentru a asigura cooperarea și alinierea standardelor în domeniul impozitării și al combaterii spălării banilor, inclusiv prin crearea unei legături de dependență între deciziile privind echivalența în domeniul serviciilor financiare și adoptarea unor standarde de transparență fiscală și de combatere a spălării banilor echivalente cu cele din UE; |
| --- | --- |

65.

Reglementarea intermediarilor

| 66. | regretă faptul că, în urma dezvăluirilor anterioare, documentele Pandora au scos la iveală faptul că 14 furnizori profesioniști offshore de servicii pentru societăți, inclusiv cabinete de avocatură, consultanți fiscali și administratori de patrimoniu, sprijină persoane cu averi considerabile în crearea unor structuri comerciale pentru a le permite să-și protejeze activele, asigurând în același timp legalitatea acestor activități; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că, în conformitate cu standardele internaționale privind CSB/CFT, sectoarele nefinanciare trebuie să respecte obligațiile de precauție privind clientela și să raporteze autorităților activitățile suspecte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | regretă faptul că multe jurisdicții, inclusiv din UE, nu au respectat timp de mulți ani cerințele de bază ale GAFI privind impunerea unor obligații în materie de CSB/CFT sectorului nefinanciar intermediar, pentru a combate activitatea acestuia de creare a structurilor secrete; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că autoreglementarea și supravegherea acestor profesii nu au fost întotdeauna eficace în asigurarea conformității și în sancționarea încălcărilor legii; salută, în acest sens, propunerea Comisiei de a dota noua autoritate de combatere a spălării banilor cu competența de a coordona supravegherea sectorului nefinanciar, de a coordona evaluările inter pares ale standardelor și practicilor de supraveghere și de a cere autorităților de supraveghere nefinanciară să investigheze posibilele încălcări ale cerințelor în materie de CSB/CFT; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită GAFI să efectueze în regim prioritar o analiză transversală a modului în care diferite țări au pus în aplicare standardele GAFI referitoare la întreprinderile și profesiile nefinanciare și să aplice un proces specific de monitorizare ulterioară, astfel cum a procedat cu succes în cazul Inițiativei de stabilire a faptelor în legătură cu finanțarea terorismului, pentru a extinde rapid respectarea la nivel mondial a cerințelor GAFI în sectorul nefinanciar; |
| --- | --- |

70.

| 71. | își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că acești operatori combină adesea consultanța juridică, consultanța fiscală și serviciile de audit atunci când lucrează cu clienți corporativi și, în același timp, cu autoritățile publice; se declară preocupat, prin urmare, de faptul că stimulentele economice care facilitează structurile de evitare a obligațiilor fiscale alimentează o industrie a prestatorilor de servicii care poate fi mobilizată și pentru a spăla veniturile obținute din activități infracționale; își reiterează solicitările formulate în rezoluțiile și recomandările anterioare (15) cu privire la această chestiune și invită Comisia și statele membre să evalueze cadrul normativ care se aplică acestor operatori, cu scopul de a împiedica accesul pe piață al entităților care facilitează practicile de evitare a obligațiilor fiscale, de evaziune fiscală și de spălare de bani; așteaptă îmbunătățiri ale cadrului juridic prin revizuirea de către Comisie a Directivei privind auditul statutar; |
| --- | --- |

71.

| 72. | reamintește obligația prevăzută în DAC6 ca intermediarii să raporteze autorităților fiscale structurile suspecte, pe baza unor semne distinctive care reprezintă un indiciu puternic al evitării obligațiilor fiscale, în special având în vedere lacunele structurale din legislația fiscală; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să extindă cerințele de raportare din DCA6 la mecanismele transfrontaliere de gestionare a activelor clienților care sunt persoane fizice; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Comisia să includă în viitoarea sa propunere privind DAC 8 – alături de alte recomandări anterioare legate de DAC3 și prezentate în Rezoluția Parlamentului referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimburile de informații fiscale – schimbul de decizii fiscale referitoare la persoanele fizice, care sunt adesea elaborate de intermediari, pentru a asigura informarea tuturor statelor membre cu privire la acordurile dintre persoanele cu o avere considerabilă și autoritățile fiscale ale unui stat membru; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că secretul profesional legal nu poate fi utilizat pentru a ascunde practici ilegale; ia act de constatările dintr-o cauză a Curții Europene a Drepturilor Omului (16) potrivit cărora caracterul confidențial al relațiilor dintre avocați și clienți și secretul profesional legal nu înlocuiesc obligația de a raporta activitățile suspecte, cu scopul legitim de a preveni infracțiunile, și că o astfel de raportare a fost necesară pentru atingerea acestui scop; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită din nou Comisia să emită orientări privind interpretarea și aplicarea principiului privind secretul profesional legal și să separe clar consilierea juridică tradițională și avocații care acționează în calitate de operatori financiari, în conformitate cu jurisprudența instanțelor europene; |
| --- | --- |

76.

Reforma listei UE și a politicii sale fiscale

| 77. | reamintește impactul negativ al planificării fiscale agresive, care duce la erodarea bazelor de impozitare ale statelor membre, punând o povară fiscală disproporționat de mare pe umerii cetățenilor și ai întreprinderilor (mai ales IMM-urilor) care respectă legislația fiscală; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală, împreună cu mecanismele de transfer al profiturilor, privează statele și cetățenii de resurse ce sunt esențiale pentru promovarea dezvoltării și a dreptății sociale și pentru dotarea statului cu veniturile de care are nevoie pentru a putea funcționa în mod corespunzător; |
| --- | --- |

78.

| 79. | insistă asupra faptului că, pentru a realiza viitoarele reforme legislative privind politica fiscală, care sunt necesare pentru a trata efectiv aspectele scoase în evidență de documentele Pandora, Comisia ar trebui să analizeze toate posibilitățile oferite de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, inclusiv de articolul 116, pentru a spori eficiența procesului decizional; |
| --- | --- |

79.

| 80. | regretă faptul că lista UE, denumită și lista neagră a paradisurilor fiscale a UE, a rămas un instrument fără efect, în ciuda noilor scandaluri fiscale și a relatărilor îngrijorătoare ale jurnaliștilor și ONG-urilor; regretă faptul că miniștrii de finanțe ai statelor membre nu și-au asumat încă responsabilitățile individuale și comune în lupta împotriva paradisurilor fiscale, a societăților offshore și a structurilor fiduciare, ci s-au ocupat mai degrabă de reducerea listei negre actuale; |
| --- | --- |

80.

| 81. | regretă în special faptul că, în urma dezvăluirilor din documentele Pandora, Consiliul miniștrilor de finanțe ai UE a decis, în cadrul reuniunii sale din 5 octombrie 2021, să scurteze lista UE a paradisurilor fiscale, eliminând insulele din Caraibe Anguilla și Dominica, precum și Seychelles, care apăreau în dezvăluirile menționate și care respectă doar parțial standardul internațional privind transparența și schimbul de informații la cerere, în pofida celei de a doua runde de evaluare aprobate recent de Forumul mondial; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ia act de faptul că două treimi din societățile de tip „cutie poștală” menționate în documentele Pandora sunt situate în Insulele Virgine Britanice, care nu au figurat niciodată pe lista neagră a UE (anexa I la concluziile corespunzătoare ale Consiliului) și au fost retrase de pe lista gri (anexa II) în februarie 2020; |
| --- | --- |

82.

| 83. | reiterează concluziile și recomandările din rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale; solicită mai multă transparență în privința criteriilor aplicate la întocmirea listei; consideră că această reformă ar trebui realizată până la sfârșitul anului 2021, pentru a proteja UE de orice alte pierderi de venituri în perioada de redresare în urma crizei de COVID-19; |
| --- | --- |

83.

| 84. | regretă faptul că Consiliul nu este dispus să ajungă la un acord cu privire la viitorul criteriu de transparență în ceea ce privește beneficiarii reali finali; invită Consiliul să aprobe de urgență acest criteriu, în conformitate cu dispozițiile DAC5; |
| --- | --- |

84.

| 85. | își reiterează apelul de a fi înăsprite criteriile și de a se asigura o mai bună punere în aplicare a angajamentelor privind lista UE, în special în ceea ce privește criteriile privind impozitarea echitabilă, conform cărora jurisdicția în cauză nu ar trebui să faciliteze structurile sau mecanismele offshore care vizează atragerea de profituri care nu reflectă o activitate economică reală în jurisdicția respectivă; reamintește solicitarea sa de a se evalua și monitoriza, de asemenea, sistemele fiscale din UE, reformând astfel, în conformitate cu aceleași criterii ca și lista UE, politica UE privind practicile fiscale dăunătoare și Codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, care ar trebui să devină obligatoriu; solicită, în special, să se introducă un nivel minim de activitate economică reală drept criteriu pentru ceea ce constituie un paradis fiscal, sancțiuni adecvate și o impozitare efectivă minimă în conformitate cu rata minimă efectivă de impozitare convenită la nivel internațional în cadrul pilonului II al Cadrului incluziv, și solicită să fie extins domeniul de aplicare al Codului de conduită pentru impozitarea întreprinderilor, astfel încât să includă regimurile preferențiale de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și să vizeze regimurile speciale de acordare a cetățeniei și măsurile menite să atragă persoane înstărite și foarte mobile și nomazi digitali, care pot provoca denaturări considerabile pe piața unică; |
| --- | --- |

85.

| 86. | constată că includerea unor țări terțe pe lista UE nu prea are consecințe imediate și constrângătoare; consideră că faptul de a figura pe lista UE trebuie să atragă după sine sancțiuni care să aibă un efect cu adevărat descurajator și că lista revizuită trebuie asociată cu un regim de sancțiuni; |
| --- | --- |

86.

| 87. | reamintește că, în cursul procesului semestrului european, Comisia a criticat unele state membre pentru deficiențele din sistemele lor fiscale care facilitează planificarea fiscală agresivă; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită Comisia să prezinte o propunere de reformare a Codului de conduită privind impozitarea întreprinderilor, care să se bazeze pe propunerile recente prezentate în Rezoluția Parlamentului din 7 octombrie 2021 referitoare la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită); |
| --- | --- |

88.

| 89. | salută intenția Comisiei de a propune o directivă privind un sistem comun la nivelul UE pentru reținerea la sursă a impozitelor pe dividende și dobânzi; subliniază că, până la instituirea unui sistem comun, statele membre pot lua contramăsuri legitime pentru a-și proteja bazele de impozitare; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei și Grupului de Acțiune Financiară Internațională. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  JO C 390, 18.11.2019, p. 111.

(2)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

(3)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

(4)  JO C 369, 11.10.2018, p. 132.

(5)  JO C 108, 26.3.2021, p. 8.

(6)  JO C 255, 29.6.2021, p. 22.

(7)  JO C 371, 15.9.2021, p. 92.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0022.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0392.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0416.

(11)  Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație, „Panama Papers revenue recovery reaches $1.36 billion as investigations continue” (Suma recuperată ca urmare a dezvăluirilor Panama Papers a atins 1,36 miliarde USD, iar investigațiile continuă), 6 aprilie 2021.

(12)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (JO L 141, 5.6.2015, p. 73); Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (JO L 156, 19.6.2018, p. 43).

(13)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

(14)  Transparency International, „Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union” (Acces refuzat? Disponibilitatea și accesibilitatea datelor despre beneficiarii reali în Uniunea Europeană), 26 mai 2021.

(15)  A se vedea, de exemplu, Recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, punctul 143 (JO C 369, 11.10.2018, p. 132).

(16)  A se vedea hotărârea sa din 6 decembrie 2012 în cauza Michaud/Franța.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Criza statului de drept în Polonia și supremația dreptului UE

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere articolele 1, 2, 4 și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 1, 2, 4 și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE),

| — | având în vedere propunerea motivată a Comisiei de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept, emisă în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea motivată a Comisiei de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept, emisă în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE (COM(2017)0835),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea media și continuarea deteriorării statului de drept în Polonia (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la libertatea media și continuarea deteriorării statului de drept în Polonia (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2021 intitulată „Raportul din 2021 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2021 intitulată „Raportul din 2021 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2021)0700),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, așa cum este consacrat la articolul 2 din TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; |
| --- | --- |

A.

întrucât, așa cum este consacrat la articolul 2 din TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;

| B. | întrucât la 29 martie 2021 prim-ministrul Poloniei a depus o cerere la „Curtea Constituțională”, contestată pe scară largă și ilegitimă, pentru a analiza dacă dispozițiile TUE referitoare la supremația dreptului UE și la protecția jurisdicțională efectivă sunt în concordanță cu Constituția Poloniei (8); |
| --- | --- |

B.

întrucât la 29 martie 2021 prim-ministrul Poloniei a depus o cerere la „Curtea Constituțională”, contestată pe scară largă și ilegitimă, pentru a analiza dacă dispozițiile TUE referitoare la supremația dreptului UE și la protecția jurisdicțională efectivă sunt în concordanță cu Constituția Poloniei (8);

| C. | întrucât prin ordonanța din 14 iulie 2021 CJUE a aprobat măsurile provizorii solicitate de Comisie în temeiul articolului 279 din TFUE și legate de funcționarea Camerei disciplinare a Curții Supreme poloneze și de suspendarea altor dispoziții ale legislației poloneze care afectează independența sistemului judiciar (9); |
| --- | --- |

C.

întrucât prin ordonanța din 14 iulie 2021 CJUE a aprobat măsurile provizorii solicitate de Comisie în temeiul articolului 279 din TFUE și legate de funcționarea Camerei disciplinare a Curții Supreme poloneze și de suspendarea altor dispoziții ale legislației poloneze care afectează independența sistemului judiciar (9);

| D. | întrucât la 14 iulie 2021„Curtea Constituțională” ilegitimă din Polonia a hotărât că ordonanțele provizorii ale CJUE privind structura instanțelor din Polonia sunt incompatibile cu Constituția poloneză (10); |
| --- | --- |

D.

întrucât la 14 iulie 2021„Curtea Constituțională” ilegitimă din Polonia a hotărât că ordonanțele provizorii ale CJUE privind structura instanțelor din Polonia sunt incompatibile cu Constituția poloneză (10);

| E. | întrucât la 15 iulie 2021 CJUE a statuat în hotărârea sa în cauza C-791/19 (11) că regimul disciplinar pentru judecători în Polonia nu este compatibil cu dreptul UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 15 iulie 2021 CJUE a statuat în hotărârea sa în cauza C-791/19 (11) că regimul disciplinar pentru judecători în Polonia nu este compatibil cu dreptul UE;

| F. | întrucât la 6 octombrie 2021 CJUE a hotărât că transferurile fără consimțământ ale unui judecător de la un tribunal la altul sau de la o secție la alta a aceluiași tribunal sunt de natură să submineze principiile inamovibilității judecătorilor și independenței judiciare (12); |
| --- | --- |

F.

întrucât la 6 octombrie 2021 CJUE a hotărât că transferurile fără consimțământ ale unui judecător de la un tribunal la altul sau de la o secție la alta a aceluiași tribunal sunt de natură să submineze principiile inamovibilității judecătorilor și independenței judiciare (12);

| G. | întrucât la 6 octombrie 2021 vicepreședintele CJUE a respins cererea Poloniei de anulare a ordinului vicepreședintelui CJUE din 14 iulie 2021 ce impune suspendarea aplicării dispozițiilor naționale referitoare în special la competențele Camerei disciplinare a Curții Supreme (13); |
| --- | --- |

G.

întrucât la 6 octombrie 2021 vicepreședintele CJUE a respins cererea Poloniei de anulare a ordinului vicepreședintelui CJUE din 14 iulie 2021 ce impune suspendarea aplicării dispozițiilor naționale referitoare în special la competențele Camerei disciplinare a Curții Supreme (13);

| H. | întrucât la 7 octombrie 2021„Curtea Constituțională” nelegitimă și-a prezentat hotărârea în cauza K 3/21, adoptată cu două opinii contrare, cu privire la cererea inițiată de prim-ministrul polonez la 29 martie 2021, prin care se constată incompatibilitatea dispozițiilor TUE cu Constituția Poloniei din mai multe motive; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 7 octombrie 2021„Curtea Constituțională” nelegitimă și-a prezentat hotărârea în cauza K 3/21, adoptată cu două opinii contrare, cu privire la cererea inițiată de prim-ministrul polonez la 29 martie 2021, prin care se constată incompatibilitatea dispozițiilor TUE cu Constituția Poloniei din mai multe motive;

| I. | întrucât la 10 octombrie 2021 peste 100 000 de cetățeni polonezi au demonstrat pașnic pe întreg teritoriul Poloniei pentru a-și demonstra sprijinul pentru apartenența Poloniei la UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 10 octombrie 2021 peste 100 000 de cetățeni polonezi au demonstrat pașnic pe întreg teritoriul Poloniei pentru a-și demonstra sprijinul pentru apartenența Poloniei la UE;

| J. | întrucât la 22 octombrie 2020„Curtea Constituțională” ilegitimă a fost utilizată politic și pentru a ataca drepturile femeilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 22 octombrie 2020„Curtea Constituțională” ilegitimă a fost utilizată politic și pentru a ataca drepturile femeilor;

| K. | întrucât la 12 octombrie 2021 hotărârea în cauza K 3/21 a fost publicată în Monitorul Oficial al Poloniei (14), conferindu-i astfel forță juridică în sistemul juridic polonez; |
| --- | --- |

K.

întrucât la 12 octombrie 2021 hotărârea în cauza K 3/21 a fost publicată în Monitorul Oficial al Poloniei (14), conferindu-i astfel forță juridică în sistemul juridic polonez;

| L. | întrucât Asociația judecătorilor administrativi europeni a exprimat, de asemenea, opinia că hotărârea „Curții Constituționale” ilegitime contravine clar principiului de bază al supremației dreptului UE (15); |
| --- | --- |

L.

întrucât Asociația judecătorilor administrativi europeni a exprimat, de asemenea, opinia că hotărârea „Curții Constituționale” ilegitime contravine clar principiului de bază al supremației dreptului UE (15);

| M. | întrucât în sondajul Eurobarometru Flash din august 2021 marea majoritate a respondenților au fost de acord că UE ar trebui să acorde fonduri statelor membre numai cu condiția ca guvernele acestora să apere și să aplice statul de drept și principiile democratice; întrucât această cifră a fost foarte ridicată și în Polonia (72 %) (16), |
| --- | --- |

M.

întrucât în sondajul Eurobarometru Flash din august 2021 marea majoritate a respondenților au fost de acord că UE ar trebui să acorde fonduri statelor membre numai cu condiția ca guvernele acestora să apere și să aplice statul de drept și principiile democratice; întrucât această cifră a fost foarte ridicată și în Polonia (72 %) (16),

| N. | întrucât, potrivit diferitelor sondaje de opinie desfășurate în Polonia în septembrie 2021 și octombrie 2021, doar 5 % dintre respondenți au declarat că ar dori ca Polonia să părăsească UE (17), 90 % au apreciat pozitiv apartenența Poloniei la UE (18), iar 95 % au declarat, de asemenea, că sprijinul UE a avut un impact pozitiv asupra dezvoltării orașului sau a regiunii lor, procentaj mai mare decât media UE (19), |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit diferitelor sondaje de opinie desfășurate în Polonia în septembrie 2021 și octombrie 2021, doar 5 % dintre respondenți au declarat că ar dori ca Polonia să părăsească UE (17), 90 % au apreciat pozitiv apartenența Poloniei la UE (18), iar 95 % au declarat, de asemenea, că sprijinul UE a avut un impact pozitiv asupra dezvoltării orașului sau a regiunii lor, procentaj mai mare decât media UE (19),

1.

regretă profund hotărârea „Curții Constituționale” ilegitime din 7 octombrie 2021 (20), care constituie un atac împotriva comunității europene de valori și legi în ansamblul său, subminând supremația dreptului UE ca unul dintre principiile sale fundamentale, în concordanță cu jurisprudența consacrată a CJUE; își exprimă profunda îngrijorare că această decizie ar putea crea un precedent periculos; subliniază că „Curtea Constituțională” ilegitimă nu numai că nu este validă și independentă din punct de vedere juridic (21), însă nu este nici calificată să interpreteze Constituția în Polonia;

2.

accentuează faptul că, potrivit articolului 47 din Cartă, dreptul fundamental la o cale de atac efectivă impune accesul la o instanță judecătorească independentă; ia act de provocările tot mai mari pe care le ridică curțile constituționale naționale și unii politicieni în această privință și invită statele membre să respecte rolul esențial al CJUE și să se conformeze hotărârilor acesteia;

3.

regretă că inițiativa de a pune în discuție supremația dreptului UE asupra legislației naționale a fost luată de actualul prim-ministru polonez, care continuă să folosească abuziv sistemul judiciar ca instrument de realizare a programului său politic; regretă această inițiativă, care este o decizie unilaterală de a pune în discuție cadrul juridic al UE și respectarea acestuia de către Polonia; reamintește că aderarea Republicii Polone la UE a avut loc prin ratificarea Tratatului de aderare, cu consimțământul națiunii poloneze exprimat în cadrul unui referendum; reamintește și că Republica Polonă s-a angajat în mod voluntar să respecte dispozițiile tratatelor fondatoare și jurisprudența CJUE; condamnă utilizarea sistemului judiciar în scopuri politice și invită autoritățile poloneze să înceteze utilizarea arbitrară a puterilor lor executive și legislative pentru a submina separarea puterilor și statul de drept;

4.

afirmă că un sistem judiciar trebuie examinat în ansamblul său pentru a stabili dacă servește scopului asigurării unui control judiciar efectiv și independent și respinge ferm încercările repetate ale actualului guvern PiS de a încerca să justifice modificările legislative în domeniul sistemului judiciar din Polonia, în special pe baza unor exemple individuale și izolate din diferite state membre;

5.

regretă că hotărârea K 3/21 are un impact negativ asupra cetățenilor și companiilor poloneze și europene, deoarece dreptul lor fundamental la un sistem judiciar independent care să aplice pe deplin acquis-ul și legislația UE nu mai poate fi garantat; își exprimă îngrijorarea în legătură cu protecția efectivă a drepturilor fundamentale ale cetățenilor polonezi și europeni în acest context;

6.

felicită zecile de mii de cetățeni polonezi care au ieșit în stradă în cadrul masivelor proteste pașnice, luptând pentru drepturile și libertățile lor în calitate de cetățeni europeni; le împărtășește dorința de a avea o Polonie democratică puternică în centrul proiectului european;

7.

subliniază ilegitimitatea hotărârii din 22 octombrie 2020 (K 1/20) și recunoaște ca ilegale aceste limitări grave ale sănătății reproductive și ale drepturilor femeilor;

8.

își exprimă temerea că hotărârea K 3/21 va avea un puternic efect disuasiv asupra judecătorilor polonezi, descurajându-i să își utilizeze prerogativele în aplicarea dreptului UE; își reafirmă sprijinul deplin pentru judecătorii polonezi care aplică în continuare supremația dreptului UE și sesizează CJUE în vederea pronunțării de hotărâri preliminare, chiar și după hotărârea K 3/21, în pofida riscului la adresa carierei lor, care include îndepărtarea disciplinară de la judecarea unei cauze, demiterea sau demisia forțată;

9.

reamintește că tratatele UE nu pot fi modificate printr-o hotărâre a unei instanțe naționale și că la articolul 91 Constituția Poloniei reamintește că un acord internațional ratificat face parte din ordinea juridică internă, că trebuie să fie aplicat direct și că prevederile sale prevalează în cazul unui conflict de legi; este profund îngrijorat de faptul că „Curtea Constituțională” poloneză a fost transformată dintr-un garant efectiv al Constituției într-un instrument de legalizare a activităților ilegale ale autorităților; reamintește că hotărârile CJUE nu subminează drepturile statelor membre de a opera schimbări organizaționale în sistemul judiciar;

10.

salută inițiativele unor parlamente naționale de a dezbate și de a adopta poziții clare în legătură cu recentele acțiuni întreprinse de guvernul polonez al PiS și cu atacurile sale la adresa supremației dreptului UE;

11.

își reiterează opinia că banii contribuabililor din UE nu ar trebui să fie dați guvernelor care subminează flagrant, intenționat și sistematic valorile consacrate la articolul 2 din TUE;

12.

| — | lansarea de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu legislația privind „Curtea Constituțională” ilegitimă, componența ilegală a acesteia și rolul său în împiedicarea respectării hotărârilor CJUE și adresarea unei solicitări CJUE de a impune măsuri provizorii, precum și de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu Camera Extraordinară de Control și Afaceri Publice a Curții Supreme, Consiliul Național al Magistraturii și Procuratura de Stat din Polonia; |
| --- | --- |

—

lansarea de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu legislația privind „Curtea Constituțională” ilegitimă, componența ilegală a acesteia și rolul său în împiedicarea respectării hotărârilor CJUE și adresarea unei solicitări CJUE de a impune măsuri provizorii, precum și de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu Camera Extraordinară de Control și Afaceri Publice a Curții Supreme, Consiliul Național al Magistraturii și Procuratura de Stat din Polonia;

| — | declanșarea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul referitor la condiționalitatea legată de statul de drept în cazul Poloniei, reamintind totodată că articolul 5 din regulament protejează accesul destinatarilor și beneficiarilor finali la finanțare, și îndemnarea Comisiei să facă tot posibilul pentru a se asigura că plățile sunt efectuate; |
| --- | --- |

—

declanșarea de către Comisie a procedurii prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul referitor la condiționalitatea legată de statul de drept în cazul Poloniei, reamintind totodată că articolul 5 din regulament protejează accesul destinatarilor și beneficiarilor finali la finanțare, și îndemnarea Comisiei să facă tot posibilul pentru a se asigura că plățile sunt efectuate;

| — | abținerea de la aprobarea proiectului de plan de redresare și reziliență al Poloniei până când Guvernul Poloniei va pune în aplicare pe deplin și în mod corespunzător hotărârile CJUE și ale instanțelor internaționale și garantarea faptului că evaluarea planului asigură respectarea recomandărilor relevante specifice fiecărei țări, în special în ceea ce privește protejarea independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

—

abținerea de la aprobarea proiectului de plan de redresare și reziliență al Poloniei până când Guvernul Poloniei va pune în aplicare pe deplin și în mod corespunzător hotărârile CJUE și ale instanțelor internaționale și garantarea faptului că evaluarea planului asigură respectarea recomandărilor relevante specifice fiecărei țări, în special în ceea ce privește protejarea independenței sistemului judiciar;

| — | adoptarea de către Consiliu de recomandări clare, care nu necesită unanimitate, de tratare a încălcărilor statului de drept de către Polonia, cu un calendar clar, și declararea existenței unui risc clar de încălcare gravă a statului de drept de către Polonia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din TUE, și extinderea domeniului de aplicare al acestei proceduri în sensul includerii drepturilor fundamentale și a democrației; |
| --- | --- |

—

adoptarea de către Consiliu de recomandări clare, care nu necesită unanimitate, de tratare a încălcărilor statului de drept de către Polonia, cu un calendar clar, și declararea existenței unui risc clar de încălcare gravă a statului de drept de către Polonia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din TUE, și extinderea domeniului de aplicare al acestei proceduri în sensul includerii drepturilor fundamentale și a democrației;

| — | utilizarea competențelor lor, inclusiv întreruperea sau suspendarea plăților sau efectuarea de corecții financiare, dacă este necesar, în conformitate cu Regulamentul privind dispozițiile comune aplicabil, având în vedere riscul unor deficiențe grave în funcționarea efectivă a sistemelor de control din Polonia din cauza lipsei de independență judiciară care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor; |
| --- | --- |

—

utilizarea competențelor lor, inclusiv întreruperea sau suspendarea plăților sau efectuarea de corecții financiare, dacă este necesar, în conformitate cu Regulamentul privind dispozițiile comune aplicabil, având în vedere riscul unor deficiențe grave în funcționarea efectivă a sistemelor de control din Polonia din cauza lipsei de independență judiciară care pune în pericol legalitatea și regularitatea cheltuielilor;

| — | discutarea crizei statului de drept din Polonia în prezența Președintelui Parlamentului European și adoptarea unei poziții clare, emiterea unei declarații comune în termenii cei mai fermi cu putință privind această chestiune, semnată de șefii de stat și de guvern din UE la viitorul summit al acestora din 21-22 octombrie 2021, precum și luarea de măsuri urgente în cadrul următorului Consiliu Afaceri Generale; |
| --- | --- |

—

discutarea crizei statului de drept din Polonia în prezența Președintelui Parlamentului European și adoptarea unei poziții clare, emiterea unei declarații comune în termenii cei mai fermi cu putință privind această chestiune, semnată de șefii de stat și de guvern din UE la viitorul summit al acestora din 21-22 octombrie 2021, precum și luarea de măsuri urgente în cadrul următorului Consiliu Afaceri Generale;

13.

subliniază că aceste solicitări nu sunt menite să constituie măsuri punitive împotriva poporului polonez, ci mijloace de restabilire a statului de drept în Polonia, având în vedere deteriorarea sa continuă; invită Comisia să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a stabili modalități prin care să se asigure că cetățenii polonezi și persoanele care au reședința în Polonia nu sunt privați de beneficiile fondurilor UE din cauza acțiunilor guvernului actual și să stabilească modalități prin care aceste fonduri să fie administrate direct de către Comisie pentru a le transmite beneficiarilor finali;

14.

ia act de votul Comisiei pentru afaceri juridice din 14 octombrie 2021 în sprijinul unei acțiuni intentate la CJUE împotriva Comisiei pentru că nu a acționat pentru declanșarea mecanismului UE de condiționalitate privind statul de drept;

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

1

(2)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

2

(3)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

3

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  JO C 385, 22.9.2021, p. 317.

5

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Cerere în cauza K 3/21.

8

(9)  Ordonanța Curții de Justiție din 14 iulie 2021, cauza C-204/21 R, Comisia/Polonia, EU:C:2021:593.

9

(10)  Hotărârea Curții Constituționale din 14 iulie 2021, cauza P 7/20.

10

(11)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 iulie 2021, cauza C-791/19, Comisia/Polonia, EU:C:2021:596.

11

(12)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 octombrie 2021, cauza C-487/19, W.Ż., EU:C:2021:798.

12

(13)  Ordonanța Curții de Justiție din 6 octombrie 2021, cauza C-204/21 R-RAP, Comisia/Polonia, EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Eurobarometru Flash – Situația Uniunii Europene, IPSOS, august 2021.

16

(17)  Ipsos pentru OKO.press și Gazeta Wyborcza, 23-25 septembrie 2021. Cifrele sunt în procente.

17

(18)  Kantar, 21 septembrie 2021.

18

(19)  Sondajul Eurobarometru din octombrie 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Hotărâre în cauza K 3/21

20

(21)  Curtea Europeană a Drepturilor Omului, cauza Xero Flor w Polsce sp. z.o.o./Polonia.

21

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Situația din Tunisia

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la situația din Tunisia (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Tunisia și rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Tunisia și rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (1),

| — | având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor prezidențiale și parlamentare din Tunisia organizate la 15 septembrie și 6 octombrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor prezidențiale și parlamentare din Tunisia organizate la 15 septembrie și 6 octombrie 2019,

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Tunisia, precum și diferitele reuniuni tematice desfășurate în cadrul său în 2019 și 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Tunisia, precum și diferitele reuniuni tematice desfășurate în cadrul său în 2019 și 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului director al Fondului Monetar Internațional (FMI) din 26 februarie 2021 în cadrul consultării în temeiul articolului IV cu Tunisia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului director al Fondului Monetar Internațional (FMI) din 26 februarie 2021 în cadrul consultării în temeiul articolului IV cu Tunisia,

| — | având în vedere comunicatul comun din 4 iunie 2021 privind relațiile UE-Tunisia, intitulat „Pentru un parteneriat reînnoit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun din 4 iunie 2021 privind relațiile UE-Tunisia, intitulat „Pentru un parteneriat reînnoit”,

| — | având în vedere Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-69 din 26 iulie 2021, prin care încetează funcțiile șefului guvernului și membrilor guvernului, Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-80 din 29 iulie 2021 privind suspendarea atribuțiilor Adunării Reprezentanților Poporului, Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-109 din 24 august 2021 privind prelungirea măsurilor excepționale legate de suspendarea competențelor Adunării Reprezentanților Poporului, precum și Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-117 din 22 septembrie 2021 privind măsurile excepționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-69 din 26 iulie 2021, prin care încetează funcțiile șefului guvernului și membrilor guvernului, Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-80 din 29 iulie 2021 privind suspendarea atribuțiilor Adunării Reprezentanților Poporului, Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-109 din 24 august 2021 privind prelungirea măsurilor excepționale legate de suspendarea competențelor Adunării Reprezentanților Poporului, precum și Decretul prezidențial tunisian nr. 2021-117 din 22 septembrie 2021 privind măsurile excepționale,

| — | având în vedere declarația din 27 iulie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele Uniunii Europene, precum și declarațiile sale susținute în fața reprezentanților mass-mediei la Tunis, la 10 septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 iulie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele Uniunii Europene, precum și declarațiile sale susținute în fața reprezentanților mass-mediei la Tunis, la 10 septembrie 2021,

| — | având în vedere Constituția Tunisiei din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Tunisiei din 2014,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, la care Tunisia este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, la care Tunisia este parte,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), pe care Tunisia a ratificat-o în 1985 și față de care și-a ridicat rezervele în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), pe care Tunisia a ratificat-o în 1985 și față de care și-a ridicat rezervele în 2014,

| — | având în vedere Planul național de acțiune privind femeile, pacea și securitatea pentru 2018-2022, adoptat în 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul național de acțiune privind femeile, pacea și securitatea pentru 2018-2022, adoptat în 2018,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Tunisia este un partener privilegiat al UE, iar ajutorul și sprijinul continuu au reprezentat o prioritate, misiunile de observare a alegerilor din 2011, 2014, 2018 și 2019 confirmând angajamentul ferm al UE pentru democrație în Tunisia; întrucât, anul acesta, cea de-a 10-a aniversare a revoluției tunisiene marchează un moment important în dezvoltarea democratică a Tunisiei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tunisia este un partener privilegiat al UE, iar ajutorul și sprijinul continuu au reprezentat o prioritate, misiunile de observare a alegerilor din 2011, 2014, 2018 și 2019 confirmând angajamentul ferm al UE pentru democrație în Tunisia; întrucât, anul acesta, cea de-a 10-a aniversare a revoluției tunisiene marchează un moment important în dezvoltarea democratică a Tunisiei;

| B. | întrucât situația socioeconomică a fost caracterizată de o stagnare economică generalizată, legată de contextul politic intern, și de o criză sanitară cu a doua rată a mortalității cauzate de COVID-19 din lume; întrucât pandemia de COVID-19, absența turiștilor, nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor și ale inflației au exacerbat fragilitatea economiei tunisiene; întrucât corupția endemică, justiția de tranziție incompletă și provocările economice și de securitate grave rămân obstacole substanțiale în calea consolidării democratice depline a Tunisiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația socioeconomică a fost caracterizată de o stagnare economică generalizată, legată de contextul politic intern, și de o criză sanitară cu a doua rată a mortalității cauzate de COVID-19 din lume; întrucât pandemia de COVID-19, absența turiștilor, nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor și ale inflației au exacerbat fragilitatea economiei tunisiene; întrucât corupția endemică, justiția de tranziție incompletă și provocările economice și de securitate grave rămân obstacole substanțiale în calea consolidării democratice depline a Tunisiei;

| C. | întrucât, în acest context, la 25 iulie 2021, președintele Kais Saied a invocat articolul 80 din Constituția Tunisiei, care îl împuternicește să adopte măsuri excepționale pentru a face față unui pericol iminent pentru stat, și a anunțat demiterea prim-ministrului, Hichem Mechichi, suspendarea Adunării Reprezentanților Poporului pentru o perioadă de 30 de zile care poate fi prelungită, precum și ridicarea imunității parlamentare a tuturor deputaților; întrucât, la 24 august 2021, președintele a prelungit suspendarea parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în acest context, la 25 iulie 2021, președintele Kais Saied a invocat articolul 80 din Constituția Tunisiei, care îl împuternicește să adopte măsuri excepționale pentru a face față unui pericol iminent pentru stat, și a anunțat demiterea prim-ministrului, Hichem Mechichi, suspendarea Adunării Reprezentanților Poporului pentru o perioadă de 30 de zile care poate fi prelungită, precum și ridicarea imunității parlamentare a tuturor deputaților; întrucât, la 24 august 2021, președintele a prelungit suspendarea parlamentului;

| D. | întrucât guvernele EAU, Arabiei Saudite și Egiptului au salutat imediat inițiativa președintelui Saied, exprimându-și sprijinul pentru aceasta; |
| --- | --- |

D.

întrucât guvernele EAU, Arabiei Saudite și Egiptului au salutat imediat inițiativa președintelui Saied, exprimându-și sprijinul pentru aceasta;

| E. | întrucât neinstituirea Curții Constituționale și așadar incapacitatea parlamentarilor de a introduce o cale de atac împotriva oricărei prelungiri unilaterale a situației de urgență de către președinte, astfel cum se prevede la articolul corespunzător din Constituție, au generat îngrijorări serioase cu privire la tranziția democratică a Tunisiei și la drepturile fundamentale din această țară; |
| --- | --- |

E.

întrucât neinstituirea Curții Constituționale și așadar incapacitatea parlamentarilor de a introduce o cale de atac împotriva oricărei prelungiri unilaterale a situației de urgență de către președinte, astfel cum se prevede la articolul corespunzător din Constituție, au generat îngrijorări serioase cu privire la tranziția democratică a Tunisiei și la drepturile fundamentale din această țară;

| F. | întrucât la 22 septembrie 2021, președintele a emis Decretul prezidențial nr. 2021-117, care conține dispoziții ce afirmă supremația sa și întâietatea decretului asupra Constituției, subminând astfel Constituția, și în urma căruia toate puterile statului sunt concentrate în mâinile președintelui Kais Saied; întrucât dispozițiile Constituției privind drepturile și libertățile vor fi respectate și garantate numai atunci când nu contravin legislației bazate pe decrete-legi prezidențiale și pe măsuri excepționale; întrucât Decretul prezidențial nr. 117 nu permite contestarea deciziilor prezidențiale în fața unei instanțe judecătorești, inclusiv în fața celei mai înalte instanțe administrative din Tunisia și a Curții de Casație a acesteia; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 22 septembrie 2021, președintele a emis Decretul prezidențial nr. 2021-117, care conține dispoziții ce afirmă supremația sa și întâietatea decretului asupra Constituției, subminând astfel Constituția, și în urma căruia toate puterile statului sunt concentrate în mâinile președintelui Kais Saied; întrucât dispozițiile Constituției privind drepturile și libertățile vor fi respectate și garantate numai atunci când nu contravin legislației bazate pe decrete-legi prezidențiale și pe măsuri excepționale; întrucât Decretul prezidențial nr. 117 nu permite contestarea deciziilor prezidențiale în fața unei instanțe judecătorești, inclusiv în fața celei mai înalte instanțe administrative din Tunisia și a Curții de Casație a acesteia;

| G. | întrucât această concentrare a puterilor în mâinile președintelui nu are limită de timp; întrucât președintele și-a acordat puterea legislativă deplină, având capacitatea de a modifica prin decret legile privind partidele politice, alegerile, sistemul judiciar, sindicatele și asociațiile, libertatea presei și libertatea de informare, organizarea ministerului justiției, drepturile omului și libertățile, Codul statutului personal, forțele de securitate internă, vămile și bugetul de stat; |
| --- | --- |

G.

întrucât această concentrare a puterilor în mâinile președintelui nu are limită de timp; întrucât președintele și-a acordat puterea legislativă deplină, având capacitatea de a modifica prin decret legile privind partidele politice, alegerile, sistemul judiciar, sindicatele și asociațiile, libertatea presei și libertatea de informare, organizarea ministerului justiției, drepturile omului și libertățile, Codul statutului personal, forțele de securitate internă, vămile și bugetul de stat;

| H. | întrucât, deși societatea civilă tunisiană și-a exprimat public îngrijorarea profundă cu privire la noile restricții, măsurile luate de președintele Kais Saied în luna iulie s-au bucurat de un sprijin public semnificativ, ceea ce demonstrează nemulțumirea publică față de situația socioeconomică gravă și disfuncțiile guvernamentale grave cu care se confruntă țara; întrucât 18 ONG-uri locale și internaționale au emis o declarație comună avertizând cu privire la situația democrației în Tunisia; întrucât grupul G7 a solicitat Tunisiei să revină la ordinea constituțională și să reia activitățile parlamentare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși societatea civilă tunisiană și-a exprimat public îngrijorarea profundă cu privire la noile restricții, măsurile luate de președintele Kais Saied în luna iulie s-au bucurat de un sprijin public semnificativ, ceea ce demonstrează nemulțumirea publică față de situația socioeconomică gravă și disfuncțiile guvernamentale grave cu care se confruntă țara; întrucât 18 ONG-uri locale și internaționale au emis o declarație comună avertizând cu privire la situația democrației în Tunisia; întrucât grupul G7 a solicitat Tunisiei să revină la ordinea constituțională și să reia activitățile parlamentare;

| I. | întrucât, la 26 iulie 2021, poliția tunisiană a închis birourile Al Jazeera din Tunis, fără a oferi nicio explicație; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 26 iulie 2021, poliția tunisiană a închis birourile Al Jazeera din Tunis, fără a oferi nicio explicație;

| J. | întrucât societatea civilă din Tunisia este bine dezvoltată și consolidată și a jucat un rol fundamental în modelarea și sprijinirea tranziției democratice a Tunisiei începând din 2011, numeroși activiști solicitând reforme urgente, inclusiv măsuri anticorupție, și întrucât dialogul național este una dintre trăsăturile specifice ale țării; întrucât libertatea presei și libertatea de publicare sunt componente esențiale ale unei societăți democratice deschise și libere; întrucât începând din 26 iulie 2021, societatea civilă nu a fost nici inclusă în dialogul național și nici consultată cu privire la măsurile luate de președintele Kais Saied; |
| --- | --- |

J.

întrucât societatea civilă din Tunisia este bine dezvoltată și consolidată și a jucat un rol fundamental în modelarea și sprijinirea tranziției democratice a Tunisiei începând din 2011, numeroși activiști solicitând reforme urgente, inclusiv măsuri anticorupție, și întrucât dialogul național este una dintre trăsăturile specifice ale țării; întrucât libertatea presei și libertatea de publicare sunt componente esențiale ale unei societăți democratice deschise și libere; întrucât începând din 26 iulie 2021, societatea civilă nu a fost nici inclusă în dialogul național și nici consultată cu privire la măsurile luate de președintele Kais Saied;

| K. | întrucât, la 10 septembrie 2021, Uniunea Generală a Muncitorilor Tunisieni (UGTT) și-a prezentat foaia de parcurs cerând înființarea unui comitet consultativ național, cu scopul de a asigura un cadru juridic care să permită realizarea de reforme sociale și politice incluzive în țară, în special a unei reforme a sistemului politic și a legii electorale, precum și modificarea Constituției; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 10 septembrie 2021, Uniunea Generală a Muncitorilor Tunisieni (UGTT) și-a prezentat foaia de parcurs cerând înființarea unui comitet consultativ național, cu scopul de a asigura un cadru juridic care să permită realizarea de reforme sociale și politice incluzive în țară, în special a unei reforme a sistemului politic și a legii electorale, precum și modificarea Constituției;

| L. | întrucât economia Tunisiei depinde în mare măsură de investițiile străine, de turism și de exporturile de produse către UE; întrucât potrivit Băncii Mondiale, conturile curente și deficitele fiscale ale Tunisiei necesită reforme structurale solide; întrucât UE este cel mai mare partener comercial al Tunisiei, 57,9 % din schimburile comerciale din 2020 ale acestei țări fiind cu UE, 70,9 % din exporturile sale mergând către UE și 48,3 % din importuri provenind din UE; întrucât economia poate prospera doar dacă se restabilește democrația și se asigură securitatea și stabilitatea; |
| --- | --- |

L.

întrucât economia Tunisiei depinde în mare măsură de investițiile străine, de turism și de exporturile de produse către UE; întrucât potrivit Băncii Mondiale, conturile curente și deficitele fiscale ale Tunisiei necesită reforme structurale solide; întrucât UE este cel mai mare partener comercial al Tunisiei, 57,9 % din schimburile comerciale din 2020 ale acestei țări fiind cu UE, 70,9 % din exporturile sale mergând către UE și 48,3 % din importuri provenind din UE; întrucât economia poate prospera doar dacă se restabilește democrația și se asigură securitatea și stabilitatea;

| M. | întrucât pandemia de COVID-19 a agravat situația deja fragilă din Tunisia; întrucât au existat deficite de aprovizionare cu oxigen și cu vaccinuri, necesare pentru un răspuns eficace la criza sanitară; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia de COVID-19 a agravat situația deja fragilă din Tunisia; întrucât au existat deficite de aprovizionare cu oxigen și cu vaccinuri, necesare pentru un răspuns eficace la criza sanitară;

| N. | întrucât tot mai mulți tunisieni își părăsesc țara, uneori riscându-și viața la traversarea Mării Mediterane; întrucât Tunisia suferă din cauza unuia dintre cele mai ridicate procente ale exodului creierelor din rândul țărilor arabe; |
| --- | --- |

N.

întrucât tot mai mulți tunisieni își părăsesc țara, uneori riscându-și viața la traversarea Mării Mediterane; întrucât Tunisia suferă din cauza unuia dintre cele mai ridicate procente ale exodului creierelor din rândul țărilor arabe;

| O. | întrucât, începând din 2011, UE a depus eforturi substanțiale și continue în sprijinul Tunisiei, oferind granturi în valoare de peste 2 miliarde EUR pentru a susține angajamentul declarat al Tunisiei de a realiza tranziția către democrație, inclusiv 260 de milioane EUR în 2020 și 200 de milioane EUR începând din iunie 2021, ca parte a asistenței sale macrofinanciare; întrucât, în mai 2021, a fost pusă la dispoziție o tranșă de 600 de milioane EUR în cadrul programului de asistență macrofinanciară pentru Tunisia, cu obiectivul specific de a atenua consecințele economice negative ale pandemiei de COVID-19 în această țară; întrucât pentru perioada 2021-2027, UE va înlocui diferitele instrumente cu noul Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” și întrucât consolidarea, sprijinirea și promovarea democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor omului reprezintă unul dintre obiectivele principale ale asistenței externe a UE furnizate în cadrul instrumentului; |
| --- | --- |

O.

întrucât, începând din 2011, UE a depus eforturi substanțiale și continue în sprijinul Tunisiei, oferind granturi în valoare de peste 2 miliarde EUR pentru a susține angajamentul declarat al Tunisiei de a realiza tranziția către democrație, inclusiv 260 de milioane EUR în 2020 și 200 de milioane EUR începând din iunie 2021, ca parte a asistenței sale macrofinanciare; întrucât, în mai 2021, a fost pusă la dispoziție o tranșă de 600 de milioane EUR în cadrul programului de asistență macrofinanciară pentru Tunisia, cu obiectivul specific de a atenua consecințele economice negative ale pandemiei de COVID-19 în această țară; întrucât pentru perioada 2021-2027, UE va înlocui diferitele instrumente cu noul Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” și întrucât consolidarea, sprijinirea și promovarea democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor omului reprezintă unul dintre obiectivele principale ale asistenței externe a UE furnizate în cadrul instrumentului;

| P. | întrucât angajamentul UE de a-și accelera eforturile pentru a promova democrația a fost reafirmat în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliu în noiembrie 2020; |
| --- | --- |

P.

întrucât angajamentul UE de a-și accelera eforturile pentru a promova democrația a fost reafirmat în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliu în noiembrie 2020;

| Q. | întrucât Constituția Tunisiei din 2014 proclamă libertatea de credință și de conștiință, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Constituția Tunisiei din 2014 proclamă libertatea de credință și de conștiință,

1.

își reafirmă angajamentul față de parteneriatul privilegiat dintre UE și Tunisia și față de procesul democratic din Tunisia; este extrem de îngrijorat că Decretul prezidențial nr. 2021-117 a stabilit concentrarea pe termen nedeterminat a puterilor în mâinile președintelui; reiterează că trebuie să se mențină respectarea statului de drept, a Constituției și a cadrului legislativ și că este nevoie de un parlament funcțional și legitim, deoarece parlamentul este instituția care reprezintă poporul; regretă, prin urmare, suspendarea pe termen nedeterminat a parlamentului tunisian de către președintele Saied începând cu 24 august 2021;

2.

solicită revenirea la funcționarea normală a instituțiilor statului, inclusiv revenirea la o democrație veritabilă și reluarea activității parlamentare cât mai curând posibil, ca parte a unui dialog național, precum și anunțarea unei foi de parcurs clare;

3.

subliniază ferm că parlamentul este o instituție esențială a democrației și este necesar pentru orice reformă constituțională; evidențiază că absența unei curți constituționale în Tunisia permite o interpretare și o aplicare extinsă a articolului 80 din Constituție și îi împiedică pe deputați să introducă o cale de atac pentru a obține o hotărâre judecătorească privind suspendarea parlamentului și măsurile suplimentare luate de președinte în temeiul articolului 80; invită Tunisia să înființeze o curte constituțională cu scopul de a evita interpretările eronate ale Constituției și utilizarea abuzivă a dispozițiilor acesteia;

4.

reiterează apelul VP/ÎR privind refacerea stabilității instituționale în cel mai scurt timp posibil și, în special, privind respectarea drepturilor și libertăților fundamentale consacrate în Constituția din 2014 și abținerea de la orice formă de violență;

5.

ia act de numirea Najlei Bouden Ramadhan în funcția de prim-ministră la 29 septembrie și de desemnarea cabinetului de miniștri la 11 octombrie 2021; constată numirea a 10 femei în funcții de ministre;

6.

invită președintele să își reconsidere poziția și să sprijine activ toate măsurile de garantare a drepturilor egale între femei și bărbați în toate domeniile, în special în cazul legilor defavorabile femeilor în ceea ce privește drepturile de moștenire, drepturile de custodie a copiilor, drepturile acordate în calitate de cap al gospodăriei, dreptul la concediu pentru creșterea copilului și drepturile de muncă, în special pentru lucrătorii casnici și lucrătoarele agricole;

7.

invită autoritățile tunisiene să respecte Constituția și să asigure respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor; reamintește caracterul inalienabil al drepturilor fundamentale și al drepturilor omului, precum și supremația necondiționată a acestora și solicită reinstituirea Constituției ca lege fundamentală; invită Tunisia să abroge pe deplin pedeapsa cu moartea;

8.

invită autoritățile să evite incertitudinea juridică creată de interdicțiile de călătorie, supravegherea de stat și aresturile la domiciliu; consideră că judecarea civililor de către tribunalele militare este extrem de problematică și solicită reinstituirea unui sistem judiciar independent, care să conducă la reforma tribunalelor militare din Tunisia, punând capăt proceselor militare ale civililor;

9.

insistă că orice modificare a Constituției și a sistemului politic poate avea loc numai în limitele Constituției; ia act de criticile aduse de Liga Tunisiană pentru Apărarea Drepturilor Omului și de alte organizații ale societății civile cu privire la concentrarea puterilor în mâinile președintelui; subliniază că într-o democrație echilibrul puterilor și separarea puterilor trebuie să prevaleze;

10.

recunoaște rolul-cheie jucat de Cvartetul pentru dialog național, alcătuit din UGTT, Confederația Tunisiană a Industriei, Comerțului și Artizanatului (UTICA), Liga Tunisiană pentru Drepturile Omului (LTDH) și Baroul din Tunisia, în facilitarea unui dialog național incluziv, pentru care a primit Premiul Nobel pentru Pace în 2015; invită președintele să contribuie la crearea unui cadru național pentru ca toate părțile interesate să reia efectiv acest dialog; reamintește rolul-cheie al Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor (DEG) din cadrul Parlamentului European în promovarea unui dialog între societatea civilă și liderii politici din Tunisia;

11.

accentuează nevoia urgentă de a depăși criza socioeconomică cu care se confruntă țara prin reforme și politici structurale;

12.

reafirmă angajamentul ferm al UE de a sprijini Tunisia în depășirea crizei financiare și economice și în drumul său spre o și mai mare consolidare democratică; invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să își intensifice dialogul cu autoritățile tunisiene, cu entitățile economice și cu societatea civilă tunisiană; accentuează că este nevoie de instituții stabile și funcționale pentru a realiza progrese în ceea ce privește reformele structurale necesare pentru a obține un împrumut de salvare de la FMI;

13.

subliniază că o înțelegere comună a statului de drept, a democrației și a drepturilor omului este piatra de temelie a unui parteneriat puternic între UE și Tunisia; îndeamnă președintele să permită funcționarea deplină și adecvată a unor organisme independente de reglementare ale statului, inclusiv organismul provizoriu pentru revizuirea caracterului constituțional al legilor și Autoritatea națională anticorupție;

14.

este preocupat de ingerințele externe care subminează democrația tunisiană;

15.

invită UE să continue programele de sprijinire directă a cetățenilor tunisieni și să consolideze asistența, acolo unde este necesar, având în vedere actuala criză, inclusiv prin intermediul asistenței în domeniul sanitar acordate prin sistemul COVAX, cu scopul de a ajuta țara să gestioneze impactul grav al pandemiei de COVID-19;

16.

invită VP/ÎR și statele membre să urmărească îndeaproape situația din Tunisia și invită VP/ÎR să prezinte periodic rapoarte Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului pentru a asigura un dialog parlamentar adecvat cu privire la această situație importantă și îngrijorătoare;

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, SEAE, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Tunisiei, Guvernului Tunisiei și Parlamentului Tunisiei.

---

(1)  JO C 35, 31.1.2018, p. 117.

1

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu („OACEM”)

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu („OACEM”) (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că piața internă a Uniunii trebuie să acționeze pentru dezvoltarea durabilă a Europei, precum și articolele 9 și 11 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care solicită integrarea protecției mediului și a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că piața internă a Uniunii trebuie să acționeze pentru dezvoltarea durabilă a Europei, precum și articolele 9 și 11 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care solicită integrarea protecției mediului și a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii,

| — | având în vedere proiectul de comunicare a Comisiei din 7 iunie 2021 intitulat „Orientări privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de comunicare a Comisiei din 7 iunie 2021 intitulat „Orientări privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” (COM(2021)0660),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (COM(2020)0562),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Acordul de la Paris al celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, în perioada 30 noiembrie – 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris al celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, în perioada 30 noiembrie – 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (COM(2021)0550),

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică” și orientările anexate la aceasta (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică” și orientările anexate la aceasta (1),

| — | având în vedere evaluarea de către Comisie a normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea de către Comisie a normelor Uniunii privind ajutoarele de stat,

| — | având în vedere consultarea publică referitoare la orientările revizuite privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică referitoare la orientările revizuite privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM),

| — | având în vedere consultarea publică privind revizuirea specifică a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (ajutor de stat): norme revizuite privind ajutoarele de stat pentru promovarea tranziției verzi și a celei digitale, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică privind revizuirea specifică a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (ajutor de stat): norme revizuite privind ajutoarele de stat pentru promovarea tranziției verzi și a celei digitale,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (2) (Directiva privind energia din surse regenerabile), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (2) (Directiva privind energia din surse regenerabile),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (7) (Regulamentul privind taxonomia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (7) (Regulamentul privind taxonomia),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (8) (Regulamentul de la Aarhus), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (8) (Regulamentul de la Aarhus),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană de integrare a sistemelor energetice (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană de integrare a sistemelor energetice (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 iulie 2021 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2020 (COM(2021)0373),

| — | având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât normele privind ajutoarele de stat pentru proiectele privind clima, energia și mediul ar trebui să fie adecvate pentru tranziția sustenabilă și ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele și ambițiile Uniunii în materie de climă, energie, circularitate, poluare zero și biodiversitate; |
| --- | --- |

A.

întrucât normele privind ajutoarele de stat pentru proiectele privind clima, energia și mediul ar trebui să fie adecvate pentru tranziția sustenabilă și ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele și ambițiile Uniunii în materie de climă, energie, circularitate, poluare zero și biodiversitate;

| B. | întrucât orientările actuale 2014-2020 privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie (OAME) vor expira la 31 decembrie 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât orientările actuale 2014-2020 privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie (OAME) vor expira la 31 decembrie 2021;

| C. | întrucât este necesară o revizuire amplă și aprofundată a OAME pentru a le alinia pe deplin la Pactul verde european, la Acordul de la Paris și la obiectivele climatice ale UE pentru 2030 și 2050; |
| --- | --- |

C.

întrucât este necesară o revizuire amplă și aprofundată a OAME pentru a le alinia pe deplin la Pactul verde european, la Acordul de la Paris și la obiectivele climatice ale UE pentru 2030 și 2050;

| D. | întrucât este necesar un cadru solid și transparent privind ajutoarele de stat pentru a menține piețele competitive și pentru a evita denaturări disproporționate și nejustificate ale pieței; |
| --- | --- |

D.

întrucât este necesar un cadru solid și transparent privind ajutoarele de stat pentru a menține piețele competitive și pentru a evita denaturări disproporționate și nejustificate ale pieței;

| E. | întrucât OAME stabilesc condițiile în care ajutoarele de stat pentru energie și protecția mediului pot fi considerate compatibile cu piața unică; |
| --- | --- |

E.

întrucât OAME stabilesc condițiile în care ajutoarele de stat pentru energie și protecția mediului pot fi considerate compatibile cu piața unică;

| F. | întrucât obiectivele ambițioase ale UE în materie de energie și climă prezintă provocări fără precedent, care vor necesita niveluri foarte mari de investiții publice și private; întrucât lipsa de acțiune în acest domeniu ar fi mai costisitoare, deoarece nerealizarea sau întârzierea investițiilor pentru efectuarea tranziției ecologice ar putea costa UE până la 5,6 % din PIB-ul său în 2050; |
| --- | --- |

F.

întrucât obiectivele ambițioase ale UE în materie de energie și climă prezintă provocări fără precedent, care vor necesita niveluri foarte mari de investiții publice și private; întrucât lipsa de acțiune în acest domeniu ar fi mai costisitoare, deoarece nerealizarea sau întârzierea investițiilor pentru efectuarea tranziției ecologice ar putea costa UE până la 5,6 % din PIB-ul său în 2050;

| G. | întrucât comunicarea privind Pactul verde european prevede în mod specific că normele privind ajutoarele de stat ar trebui să fie revizuite pentru a reflecta obiectivele Pactului verde european, pentru a sprijini o tranziție eficientă din punctul de vedere al costurilor către neutralitatea climatică până în 2050 și pentru a facilita eliminarea treptată a combustibililor fosili, în special a celor care sunt cei mai poluanți, asigurând astfel condiții de concurență echitabile pe piața internă; |
| --- | --- |

G.

întrucât comunicarea privind Pactul verde european prevede în mod specific că normele privind ajutoarele de stat ar trebui să fie revizuite pentru a reflecta obiectivele Pactului verde european, pentru a sprijini o tranziție eficientă din punctul de vedere al costurilor către neutralitatea climatică până în 2050 și pentru a facilita eliminarea treptată a combustibililor fosili, în special a celor care sunt cei mai poluanți, asigurând astfel condiții de concurență echitabile pe piața internă;

| H. | întrucât lista sectoarelor mari consumatoare de energie eligibile pentru ajutor de stat a fost redusă în proiectul Comisiei privind OACEM; |
| --- | --- |

H.

întrucât lista sectoarelor mari consumatoare de energie eligibile pentru ajutor de stat a fost redusă în proiectul Comisiei privind OACEM;

| I. | întrucât actualele OACEM exclud o abordare diferențiată bazată pe particularitățile și distribuția regională, care încetinește expansiunea necesară a energiei din surse regenerabile în mediul rural în statele membre cu condiții naturale eterogene; |
| --- | --- |

I.

întrucât actualele OACEM exclud o abordare diferențiată bazată pe particularitățile și distribuția regională, care încetinește expansiunea necesară a energiei din surse regenerabile în mediul rural în statele membre cu condiții naturale eterogene;

| J. | întrucât, la 7 iunie 2021, Comisia a lansat o consultare publică specifică și a publicat proiectul de OACEM; întrucât perioada de consultare a expirat la 2 august 2021; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 7 iunie 2021, Comisia a lansat o consultare publică specifică și a publicat proiectul de OACEM; întrucât perioada de consultare a expirat la 2 august 2021;

| K. | întrucât Comisia a declarat că cei doi factori principali ai revizuirii OAME sunt extinderea domeniului de aplicare al orientărilor la noi domenii și la toate tehnologiile care pot conduce la realizarea Pactului verde european și la o mai mare flexibilitate în ceea ce privește normele de compatibilitate; întrucât alinierea și coerența cu întreaga legislație relevantă a UE în domeniul mediului și al energiei și cu acquis-ul Uniunii, în general, sunt esențiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia a declarat că cei doi factori principali ai revizuirii OAME sunt extinderea domeniului de aplicare al orientărilor la noi domenii și la toate tehnologiile care pot conduce la realizarea Pactului verde european și la o mai mare flexibilitate în ceea ce privește normele de compatibilitate; întrucât alinierea și coerența cu întreaga legislație relevantă a UE în domeniul mediului și al energiei și cu acquis-ul Uniunii, în general, sunt esențiale;

| L. | întrucât, pentru a se înscrie pe o traiectorie responsabilă și a deveni neutră din punct de vedere climatic până în 2050, Uniunea a decis să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030, iar Comisia a propus, în consecință, să se alinieze întreaga legislație relevantă privind clima și energia, inclusiv sugerând anumite obiective ale Uniunii pentru 2030, prin care să crească ponderea surselor regenerabile de energie cu cel puțin 40 % și eficiența energetică cu cel puțin 36 % în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”; |
| --- | --- |

L.

întrucât, pentru a se înscrie pe o traiectorie responsabilă și a deveni neutră din punct de vedere climatic până în 2050, Uniunea a decis să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030, iar Comisia a propus, în consecință, să se alinieze întreaga legislație relevantă privind clima și energia, inclusiv sugerând anumite obiective ale Uniunii pentru 2030, prin care să crească ponderea surselor regenerabile de energie cu cel puțin 40 % și eficiența energetică cu cel puțin 36 % în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”;

| M. | întrucât Comisia a declarat că aceste obiective privind clima și energia vor necesita numai ele investiții anuale suplimentare de 350 miliarde EUR; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia a declarat că aceste obiective privind clima și energia vor necesita numai ele investiții anuale suplimentare de 350 miliarde EUR;

| N. | întrucât normele privind ajutoarele de stat, în special cele privind clima, energia și protecția mediului, ar trebui să faciliteze eliminarea treptată a combustibililor fosili în conformitate cu Legea europeană a climei și nu ar trebui să provoace sau să contribuie la efecte de blocare ale emisiilor de gaze cu efect de seră sau la crearea de active depreciate; |
| --- | --- |

N.

întrucât normele privind ajutoarele de stat, în special cele privind clima, energia și protecția mediului, ar trebui să faciliteze eliminarea treptată a combustibililor fosili în conformitate cu Legea europeană a climei și nu ar trebui să provoace sau să contribuie la efecte de blocare ale emisiilor de gaze cu efect de seră sau la crearea de active depreciate;

| O. | întrucât normele privind ajutoarele de stat ar trebui să servească la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, pe care statele membre sunt obligate să îl aplice în deciziile lor de planificare, politică și investiții în domeniul energiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice; |
| --- | --- |

O.

întrucât normele privind ajutoarele de stat ar trebui să servească la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, pe care statele membre sunt obligate să îl aplice în deciziile lor de planificare, politică și investiții în domeniul energiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice;

| P. | întrucât normele modernizate privind ajutoarele de stat ar trebui să fie adaptate exigențelor viitorului și ar trebui să facă, prin urmare, obiectul unei monitorizări și revizuiri periodice; |
| --- | --- |

P.

întrucât normele modernizate privind ajutoarele de stat ar trebui să fie adaptate exigențelor viitorului și ar trebui să facă, prin urmare, obiectul unei monitorizări și revizuiri periodice;

| Q. | întrucât revizuirea normelor privind ajutoarele de stat din OACEM ar trebui să contribuie la o tranziție justă și, prin urmare, să ia în considerare aspectele sociale în obiectivele sale, inclusiv în orientările privind mecanismele de licitație, astfel încât să contracareze consecințele sociale și inegalitățile disproporționate și nedorite, ținând seama de faptul că 30 de milioane de persoane, sau 6,9 % din populația UE, trăiesc în sărăcie energetică, cu diferențe semnificative între statele membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât revizuirea normelor privind ajutoarele de stat din OACEM ar trebui să contribuie la o tranziție justă și, prin urmare, să ia în considerare aspectele sociale în obiectivele sale, inclusiv în orientările privind mecanismele de licitație, astfel încât să contracareze consecințele sociale și inegalitățile disproporționate și nedorite, ținând seama de faptul că 30 de milioane de persoane, sau 6,9 % din populația UE, trăiesc în sărăcie energetică, cu diferențe semnificative între statele membre;

| R. | întrucât este necesar un cadru solid privind ajutoarele de stat pentru a menține piețele competitive și acesta poate juca, de asemenea, un rol de cadru favorabil pentru sprijinirea industriei UE în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, |
| --- | --- |

R.

întrucât este necesar un cadru solid privind ajutoarele de stat pentru a menține piețele competitive și acesta poate juca, de asemenea, un rol de cadru favorabil pentru sprijinirea industriei UE în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic,

1.

salută proiectul de comunicare a Comisiei privind OACEM și eforturile sale de a consolida OAME și de a viza un nivel mai ridicat de protecție a mediului, care include decarbonizarea sectorului energetic; salută faptul că, în proiectul de orientări, se acordă o atenție mai mare combaterii schimbărilor climatice și reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și subliniază că el ar trebui să meargă mână în mână cu protecția mediului și a sănătății;

2.

constată că, având în vedere schimbările tehnologice determinate de tranziția către un model cu emisii mai reduse de dioxid de carbon, normele privind ajutoarele de stat trebuie să aibă un anumit grad de flexibilitate;

3.

reamintește obiectivul climatic al Uniunii de a reduce emisiile cu cel puțin 55 % până în 2030, așa cum este prevăzut în Legea europeană a climei, precum și obiectivul de a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050; recunoaște că numeroase legi privind clima și energia sunt în curs de revizuire pentru a le alinia la aceste obiective, obiectivele propuse pentru 2030 privind energia din surse regenerabile fiind în prezent de „cel puțin 40 %”, iar cele privind eficiența energetică de „cel puțin 36 %”; subliniază că tranziția către un model economic neutru din punct de vedere climatic necesită investiții semnificative atât din partea sectorului privat, cât și din partea sectorului public; subliniază că costul inacțiunii este în mod clar mai mare decât costul realizării obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie;

4.

susține că ajutoarele de stat sustenabile din punctul de vedere al mediului sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind clima, energia și protecția mediului; consideră că Comisia ar trebui să transmită un semnal clar că orice sprijin ar trebui să fie compatibil cu Acordul de la Paris, cu tranziția ecologică și cu obiectivele sociale ale UE;

5.

invită Comisia să alinieze diferitele categorii de ajutoare la Legea europeană a climei, sprijinind astfel o tranziție justă și eficientă din punctul de vedere al costurilor către neutralitatea climatică și facilitând eliminarea treptată a combustibililor fosili; subliniază că această eliminare treptată ar trebui să fie însoțită de posibilități de sprijin pentru noile tehnologii cu emisii mai reduse de dioxid de carbon, în conformitate cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, în sensul articolului 17 din Regulamentul privind taxonomia și cu o cale consecventă către neutralitatea climatică până în 2050;

6.

ia act de faptul că orientările privind ajutoarele de stat au obiectivul de a facilita eliminarea treptată a combustibililor fosili; subliniază, cu toate acestea, că orice sprijin restant pentru proiectele privind gazele fosile ar trebui să contribuie la reduceri semnificative ale emisiilor globale și să evite dependența pe termen lung de combustibili fosili prin intermediul unui concept adaptat exigențelor viitorului, de exemplu proiecte în domeniul gazelor care au un calendar obligatoriu pentru a deveni active dedicate pe bază de hidrogen, în conformitate cu legislația privind infrastructura energetică; subliniază că sunt necesare programe de investiții proporționale în domeniul energiei din surse regenerabile, care să necesite o examinare mai atentă și cele mai stricte criterii;

7.

subliniază că ajutoarele de stat în domeniul climei, al protecției mediului și al energiei reprezintă un instrument esențial pe termen mediu pentru abordarea creșterii prețurilor la energie, în special prin sprijinirea măsurilor de eficiență energetică și a energiei sustenabile din surse regenerabile; consideră că politicile și măsurile privind eficiența energetică, în special pentru clădiri, sunt importante pentru persoanele vulnerabile; este preocupat de faptul că, în proiectul de OACEM, categoria de ajutoare pentru „îmbunătățirea performanței energetice și de mediu a clădirilor” nu este suficient de ambițioasă, deoarece prevede doar renovări minore; invită Comisia să mărească cerința de bază de a reduce cererea de energie primară în clădiri cu cel puțin 40 %, nivelul minim necesar pentru atingerea neutralității climatice până în 2050 în sectorul construcțiilor; invită Comisia să extindă posibilitatea de relaxare a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de mediu ce vizează locuințele sociale în întreaga Uniune;

8.

invită Comisia să efectueze clasificarea sectorială cu o granularitate suficientă pentru a evita excluderea întreprinderilor care ar fi altfel eligibile de la ajutoarele de stat din cauza clasificării nefavorabile a sectorului;

9.

subliniază că, având în vedere ambiția pachetului „Pregătiți pentru 55”, numărul sectoarelor care ar putea necesita sprijin public prin intermediul ajutoarelor de stat riscă să crească semnificativ; invită Comisia să includă mai multe sectoare ca fiind eligibile pentru ajutoare de stat în „Orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022”, în special pentru ajutoarele sub formă de reduceri ale taxelor la energia electrică pentru utilizatorii mari consumatori de energie;

10.

subliniază că trebuie să se integreze legislația și politicile Uniunii în domeniul climei, al mediului, al reducerii la zero a poluării, al biodiversității și al energiei în noul cadru privind ajutoarele de stat, asigurându-se, în același timp, că acesta rămâne la zi și în conformitate cu cadrul actualizat privind clima și energia, care este în prezent în curs de revizuire;

11.

subliniază că incapacitatea de a stabili norme solide privind ajutoarele de stat, în conformitate cu pachetul „Pregătiți pentru 55” și cu Pactul verde, ar putea avea consecințe negative asupra competitivității și sustenabilității industriei europene, ar putea pune în pericol crearea de locuri de muncă și redresarea economică a Uniunii și, în cele din urmă, ar compromite eficacitatea agendei climatice a Uniunii;

12.

subliniază că ambiția pachetului „Pregătiți pentru 55” va impune ca anumite sectoare mari consumatoare de energie să primească un anumit sprijin public pentru a face față tranziției; invită Comisia să aibă în vedere revizuirea listei sectoarelor eligibile pentru compensarea prețului energiei;

13.

invită Comisia să efectueze o clasificare sectorială cu o granularitate suficientă pentru a evita excluderea întreprinderilor care ar fi altfel eligibile de la ajutoarele de stat din cauza clasificării nefavorabile a sectorului;

14.

salută obiectivele generale de extindere a domeniului de aplicare al OAME pentru a acoperi noi domenii, cum ar fi mobilitatea curată, creșterea flexibilității și raționalizarea normelor actuale; constată, cu toate acestea, că este nevoie de mai multă ambiție în ceea ce privește ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului, energia din surse regenerabile și eficiența energetică și că sunt necesare definiții și metodologii de evaluare clare pentru noile concepte introduse de OACEM;

15.

subliniază că OACEM ar trebui să sprijine în mod adecvat transformarea ecologică a întreprinderilor europene în tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, protejând, în același timp, redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, crearea de locuri de muncă în UE și competitivitatea;

16.

| (i) | introducerea unor garanții clare în eliminarea treptată a combustibililor fosili și a activităților conexe, ținând seama de subvențiile istorice directe și indirecte primite, de responsabilitățile întreprinderilor de a transforma siturile după închidere și, în general, de toate datoriile în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, care nu trebuie plătite cu ajutorul ajutoarelor de stat; obținerea unor astfel de garanții prin stabilirea unor date de închidere obligatorii, de exemplu; fixarea unei date de încheiere a regimului de ajutor și/sau o eliminare treptată a ajutorului; |
| --- | --- |

(i)

introducerea unor garanții clare în eliminarea treptată a combustibililor fosili și a activităților conexe, ținând seama de subvențiile istorice directe și indirecte primite, de responsabilitățile întreprinderilor de a transforma siturile după închidere și, în general, de toate datoriile în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, care nu trebuie plătite cu ajutorul ajutoarelor de stat; obținerea unor astfel de garanții prin stabilirea unor date de închidere obligatorii, de exemplu; fixarea unei date de încheiere a regimului de ajutor și/sau o eliminare treptată a ajutorului;

| (ii) | impunerea obligației de a prezenta o evaluare globală a impactului și comparații cu alternative eficiente din punct de vedere energetic și, când se dovedesc insuficiente, cu alternative mai sustenabile de energie din surse regenerabile pentru nevoile energetice restante, pentru a demonstra că se acordă ajutoare de stat celei mai rentabile, eficiente din punct de vedere energetic și celei mai sustenabile soluții pe termen lung bazate pe energia din surse regenerabile, în conformitate cu cele mai recente date științifice și cu obiectivele Pactului verde european, în special cu obiectivele privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(ii)

impunerea obligației de a prezenta o evaluare globală a impactului și comparații cu alternative eficiente din punct de vedere energetic și, când se dovedesc insuficiente, cu alternative mai sustenabile de energie din surse regenerabile pentru nevoile energetice restante, pentru a demonstra că se acordă ajutoare de stat celei mai rentabile, eficiente din punct de vedere energetic și celei mai sustenabile soluții pe termen lung bazate pe energia din surse regenerabile, în conformitate cu cele mai recente date științifice și cu obiectivele Pactului verde european, în special cu obiectivele privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

| (iii) | definirea „costurilor suplimentare” eligibile pentru ajutoarele de stat cu scopul de a facilita încetarea activităților profitabile, astfel cum s-a procedat în cazul ajutoarelor de stat pentru a facilita încetarea activităților necompetitive; |
| --- | --- |

(iii)

definirea „costurilor suplimentare” eligibile pentru ajutoarele de stat cu scopul de a facilita încetarea activităților profitabile, astfel cum s-a procedat în cazul ajutoarelor de stat pentru a facilita încetarea activităților necompetitive;

| (iv) | impunerea obligației de transparență în ceea ce privește planurile de închidere a activităților legate de combustibilii fosili și ajutoarele acordate în acest context; |
| --- | --- |

(iv)

impunerea obligației de transparență în ceea ce privește planurile de închidere a activităților legate de combustibilii fosili și ajutoarele acordate în acest context;

17.

subliniază că, pentru a obține neutralitatea climatică până în 2050, este necesară implementarea imediată și în masă a măsurilor de eficiență energetică și a tehnologiilor sustenabile în domeniul energiei din surse regenerabile; subliniază că investițiile publice în eficiența energetică și energia din surse regenerabile vor avea drept efect nu numai reducerea pe termen lung a emisiilor, ci și scăderea și stabilizarea prețurilor la energie, disponibilizând astfel mai multe venituri și întărind, în cele din urmă, prosperitatea și securitatea energetică a UE; ia act cu îngrijorare de faptul că proiectul privind OACEM elimină categoria de ajutor dedicată sprijinirii energiilor regenerabile, astfel încât acestea ajung să concureze cu alte soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon și, prin urmare, bazate pe combustibili fosili pentru a obține ajutorul de stat; solicită, prin urmare, ca OACEM finale să includă un capitol privind sprijinirea energiilor regenerabile și să sublinieze că schemele de sprijin specifice tehnologiei ar trebui să constituie regula, și nu excepția, și să prevadă posibilitatea de a dispune de niveluri de sprijin diferențiate la nivel regional pentru a permite diversificarea și integrarea rentabilă în sistem a energiei din surse regenerabile la nivel regional; solicită, în conformitate cu Directiva privind energia din surse regenerabile, introducerea unui capitol cu dispoziții specifice pentru a sprijini comunitățile de energie din surse regenerabile de toate dimensiunile și actorii mai mici, care să includă o scutire de la licitarea obligatorie și/sau creșterea substanțială a pragurilor pentru exceptarea acestora de la licitare sau, în caz contrar, cel puțin menținerea acestora la nivelurile din 2014 ale OAME;

18.

subliniază că realizarea obiectivului de interconectare transfrontalieră eficientă în proporție de 15 % a energiei electrice, eliminarea blocajelor naționale, creșterea capacității de stocare a energiei din surse regenerabile și rețelele inteligente de transport și distribuție reprezintă o altă modalitate esențială de extindere a interconectării energetice transfrontaliere, care este necesară pentru a mări securitatea aprovizionării cu energie, a reduce volatilitatea și a promova autonomia energetică a UE;

19.

insistă asupra faptului că normele privind ajutoarele de stat ar trebui să fie suficient de bine adaptate pentru a facilita integrarea unor noi soluții cu emisii zero, circulare și sustenabile în toate sectoarele, în special în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus;

20.

solicită ca principiile ierarhiei energetice să fie integrate în OACEM, în conformitate cu care se acordă prioritate economiilor de energie și eficienței energetice, urmate de electrificarea directă din surse regenerabile și de utilizarea sporită a căldurii din surse regenerabile și, în cele din urmă, de utilizarea combustibililor sau a gazelor durabile bazate pe surse regenerabile numai pentru aplicațiile care nu au alte alternative pentru tranziția lor; cere Comisiei să revizuiască, de asemenea, ajutoarele sub forma reducerii taxelor la energia electrică pentru utilizatorii mari consumatori de energie, în lumina acestor principii, asigurându-se că un astfel de sprijin este legat de investiții reale în eficiența energetică și în energiile regenerabile pentru procesele lor de funcționare;

21.

| (i) | utilizarea principiului ca bază prioritară pentru evaluarea necesității unei măsuri în sectorul energetic, în special în cazul măsurilor de ajutor pentru producția de energie (secțiunea 4.1), al ajutoarelor pentru securitatea aprovizionării, în special în contextul mecanismelor de remunerare a capacității (secțiunea 4.8) și al ajutoarelor pentru infrastructura energetică (secțiunea 4.9); |
| --- | --- |

(i)

utilizarea principiului ca bază prioritară pentru evaluarea necesității unei măsuri în sectorul energetic, în special în cazul măsurilor de ajutor pentru producția de energie (secțiunea 4.1), al ajutoarelor pentru securitatea aprovizionării, în special în contextul mecanismelor de remunerare a capacității (secțiunea 4.8) și al ajutoarelor pentru infrastructura energetică (secțiunea 4.9);

| (ii) | integrarea principiului în justificarea măsurilor în ceea ce privește schemele de eficiență energetică (de exemplu, procedurile de licitație specifice tehnologiei în cadrul primei categorii de ajutoare – secțiunea 4.1) și îmbunătățirea performanței energetice și de mediu a clădirilor (secțiunea 4.2) sau pentru încălzirea și răcirea centralizată (secțiunea 4.10); |
| --- | --- |

(ii)

integrarea principiului în justificarea măsurilor în ceea ce privește schemele de eficiență energetică (de exemplu, procedurile de licitație specifice tehnologiei în cadrul primei categorii de ajutoare – secțiunea 4.1) și îmbunătățirea performanței energetice și de mediu a clădirilor (secțiunea 4.2) sau pentru încălzirea și răcirea centralizată (secțiunea 4.10);

22.

subliniază că normele europene privind ajutoarele de stat ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile între statele membre, deoarece nu toate statele membre vor fi în măsură să ofere același nivel de sprijin întreprinderilor lor, creând riscul denaturării pieței, al fragmentării și al mai multor divergențe între țări, ceea ce, la rândul său, ar crea noi disparități sociale pe piața internă;

23.

invită Comisia să examineze foarte atent dacă modificările propuse vor avea un efect favorabil concurenței și inovării sau dacă mai degrabă sunt susceptibile să creeze noi bariere în calea concurenței, în special pentru IMM-uri; invită Comisia să ia în considerare consecințele pe termen lung asupra posibilei restrângeri a căilor de transformare;

24.

constată că investițiile în tehnologii eficiente din punct de vedere energetic și regenerabile necesită previzibilitate economică pentru a reduce la minimum riscurile de investiții; invită Comisia să autorizeze scheme de ajutor pentru o perioadă suficient de lungă, care să țină seama de calendarele de planificare și dezvoltare ale proiectelor relevante, în conformitate cu dispozițiile definite în legislația relevantă;

25.

invită Comisia să asigure securitatea juridică pentru schemele de sprijin care au fost deja aprobate în cadrul vechiului regim de ajutoare de stat; invită Comisia să includă un mecanism de revizuire în OACEM astfel încât să asigure consecvența și coerența cu actele legislative finale și cu actele de punere în aplicare a pachetului „Pregătiți pentru 55”;

26.

invită Comisia să evite nivelurile excesive ale sarcinii probei și de justificare în noile orientări, pentru a evita birocrația și incertitudinea care ar împiedica atingerea obiectivelor de politică ale Pactului verde și a obiectivelor pentru 2030;

27.

subliniază importanța crucială a menținerii și creării de locuri de muncă sustenabile și de calitate în contextul tranziției sustenabile;

28.

invită Comisia să prevadă posibilitatea unor ajutoare de stat excepționale acolo unde alte părți ale orientărilor nu ar prevedea un astfel de sprijin, dar inovarea sprijinită va avea un impact pozitiv asupra societății sau economiei Europei, în conformitate cu obiectivele de politică ale Uniunii;

29.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de transparență în ceea ce privește schimburile dintre Comisie și statele membre cu privire la notificarea și aprobarea măsurilor naționale de ajutor de stat, precum și cu privire la criteriile utilizate pentru evaluarea conformității măsurilor naționale de ajutor de stat cu obiectivele și legislația UE în materie de mediu, biodiversitate și protecția climei; invită Comisia să abordeze această problemă, printre altele, prin publicarea calendarului etapelor procedurale din registrul ajutoarelor de stat, publicarea deciziei de notificare prealabilă și a scrisorilor adresate statelor membre atunci când măsurile propuse de acestea nu pot fi considerate ajutoare de stat, îmbunătățirea modelelor utilizate de statele membre pentru notificările privind ajutoarele de stat și îmbunătățirea evaluărilor de conformitate efectuate de Comisie;

30.

reamintește că, în constatările sale în cauza ACCC/C/2015/128, adoptată la 17 martie 2021, Comitetul pentru examinarea respectării Convenției de la Aarhus (ACCC) a constatat că UE nu respectă articolul 9 alineatul (3) și alineatul (4) din Convenția de la Aarhus dat fiind că, în prezent, societatea civilă se află în imposibilitatea de a contesta deciziile privind ajutoarele de stat adoptate de Comisie în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, care ar putea contraveni legislației UE în materie de mediu; invită Comisia și Consiliul să dea dovadă de un angajament deplin față de obligațiile internaționale ale UE privind justiția în domeniul mediului; încurajează Comisia să își respecte angajamentul asumat în declarația anexată la Regulamentul de la Aarhus revizuit de a evalua opțiunile disponibile pentru a răspunde constatărilor ACCC până la sfârșitul anului 2022 și să prezinte măsuri, dacă este cazul, până la sfârșitul anului 2023;

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  JO L 350, 4.10.2021, p. 9.

1

(2)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

2

(3)  JO L 328, 21.12.2018, p. 210.

3

(4)  JO L 158, 14.6.2019, p. 125.

4

(5)  JO L 158, 14.6.2019, p. 54.

5

(6)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

6

(7)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

7

(8)  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

8

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

10

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi 21. oktombrie 2021

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

Relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan

Recomandarea Parlamentului European din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Parlamentului European privind PESC și secțiunile referitoare la relațiile dintre UE și Taiwan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Parlamentului European privind PESC și secțiunile referitoare la relațiile dintre UE și Taiwan,

| — | având în vedere Mecanismul de dialog UE-Taiwan privind politica industrială (IPD), creat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Mecanismul de dialog UE-Taiwan privind politica industrială (IPD), creat în 2015,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (1),

| — | având în vedere participarea Taiwanului la Rețeaua întreprinderilor europene, la Platforma europeană de cooperare a clusterelor și la dialogul privind economia digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere participarea Taiwanului la Rețeaua întreprinderilor europene, la Platforma europeană de cooperare a clusterelor și la dialogul privind economia digitală,

| — | având în vedere comunicatul din 5 mai 2021 al miniștrilor afacerilor externe și ai dezvoltării din statele G7, în special secțiunea privind sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului la forurile Organizației Mondiale a Sănătății și la Adunarea Mondială a Sănătății, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul din 5 mai 2021 al miniștrilor afacerilor externe și ai dezvoltării din statele G7, în special secțiunea privind sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului la forurile Organizației Mondiale a Sănătății și la Adunarea Mondială a Sănătății,

| — | având în vedere acordurile de cooperare pentru combaterea fraudei comerciale și punerea în aplicare de către Taiwan, începând cu 2017, a standardelor internaționale de bună guvernanță fiscală, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de cooperare pentru combaterea fraudei comerciale și punerea în aplicare de către Taiwan, începând cu 2017, a standardelor internaționale de bună guvernanță fiscală,

| — | având în vedere cooperarea și participarea cu succes a Taiwanului la programele-cadru ale Uniunii Europene (PCUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere cooperarea și participarea cu succes a Taiwanului la programele-cadru ale Uniunii Europene (PCUE),

| — | având în vedere Consultarea UE-Taiwan privind munca, instituită în 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consultarea UE-Taiwan privind munca, instituită în 2018,

| — | având în vedere exonerarea de obligația de a deține viză UE pentru titularii de pașapoarte taiwaneze începând din 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere exonerarea de obligația de a deține viză UE pentru titularii de pașapoarte taiwaneze începând din 2011,

| — | având în vedere politica „o singură Chină” a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica „o singură Chină” a UE,

| — | având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Japoniei din 16 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Japoniei din 16 aprilie 2021,

| — | având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Republicii Coreea din 21 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a liderilor SUA și ai Republicii Coreea din 21 mai 2021,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 10 iunie 2020 intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 10 iunie 2020 intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 septembrie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 septembrie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024),

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0265/2021),

| A. | întrucât UE și Taiwanul sunt parteneri care împărtășesc aceeași viziune și valori comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Taiwanul sunt parteneri care împărtășesc aceeași viziune și valori comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept;

| B. | întrucât agresivitatea militară continuă și activitățile la limita legalității, precum și alte forme de provocare cum ar fi spionajul, atacurile informatice și vânătoarea de talente ale Chinei față de Taiwan amenință serios statu-quo-ul dintre Taiwan și China, precum și pacea și stabilitatea regiunii indo-pacifice și pot duce la o escaladare periculoasă; întrucât ministrul apărării din Taiwan, Chiu Kuo-cheng, a declarat că, având în vedere acumularea continuă și semnificativă, China ar putea fi capabilă să lanseze o invazie „masivă” a Taiwanului până în 2025; întrucât tensiunile dintre China și Taiwan sunt la nivelul cel mai ridicat din ultimii 40 de ani, China trimițând, începând cu 1 octombrie 2021, 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare, în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; întrucât această regiune este de mare importanță pentru UE atât deoarece acolo are parteneri apropiați, cât și deoarece unul dintre statele sale membre are teritorii de peste mări în această zonă; |
| --- | --- |

B.

întrucât agresivitatea militară continuă și activitățile la limita legalității, precum și alte forme de provocare cum ar fi spionajul, atacurile informatice și vânătoarea de talente ale Chinei față de Taiwan amenință serios statu-quo-ul dintre Taiwan și China, precum și pacea și stabilitatea regiunii indo-pacifice și pot duce la o escaladare periculoasă; întrucât ministrul apărării din Taiwan, Chiu Kuo-cheng, a declarat că, având în vedere acumularea continuă și semnificativă, China ar putea fi capabilă să lanseze o invazie „masivă” a Taiwanului până în 2025; întrucât tensiunile dintre China și Taiwan sunt la nivelul cel mai ridicat din ultimii 40 de ani, China trimițând, începând cu 1 octombrie 2021, 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare, în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; întrucât această regiune este de mare importanță pentru UE atât deoarece acolo are parteneri apropiați, cât și deoarece unul dintre statele sale membre are teritorii de peste mări în această zonă;

| C. | întrucât în 2016 UE s-a angajat să folosească toate canalele pe care le are la dispoziție pentru a încuraja inițiativele care urmăresc să promoveze dialogul, cooperarea și consolidarea încrederii de o parte și de alta a Strâmtorii Taiwanului; întrucât această aspirație nu s-a realizat până în prezent; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2016 UE s-a angajat să folosească toate canalele pe care le are la dispoziție pentru a încuraja inițiativele care urmăresc să promoveze dialogul, cooperarea și consolidarea încrederii de o parte și de alta a Strâmtorii Taiwanului; întrucât această aspirație nu s-a realizat până în prezent;

| D. | întrucât la 9 octombrie 2021 președintele chinez Xi Jinping s-a angajat să continue „reunificarea” cu Taiwanul prin mijloace pretins pașnice, însă a avertizat că cel mai mare obstacol în calea acesteia este „independența Taiwanului”; întrucât declarațiile și acțiunile belicoase ale Chinei fac să planeze serioase dubii asupra acestei abordări pașnice; întrucât, potrivit unui sondaj publicat de Centrul de studii electorale al Universității Naționale Chengchi din Taipei în iulie 2021, doar 1,5 % din populația taiwaneză sprijină unificarea cu China continentală cât mai curând posibil, iar o majoritate covârșitoare sprijină menținerea statu-quo-ului, cel puțin pe termen scurt; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 9 octombrie 2021 președintele chinez Xi Jinping s-a angajat să continue „reunificarea” cu Taiwanul prin mijloace pretins pașnice, însă a avertizat că cel mai mare obstacol în calea acesteia este „independența Taiwanului”; întrucât declarațiile și acțiunile belicoase ale Chinei fac să planeze serioase dubii asupra acestei abordări pașnice; întrucât, potrivit unui sondaj publicat de Centrul de studii electorale al Universității Naționale Chengchi din Taipei în iulie 2021, doar 1,5 % din populația taiwaneză sprijină unificarea cu China continentală cât mai curând posibil, iar o majoritate covârșitoare sprijină menținerea statu-quo-ului, cel puțin pe termen scurt;

| E. | întrucât eforturile Taiwanului de a limita răspândirea coronavirusului s-au dovedit printre cele mai eficace din lume; întrucât eforturile Taiwanului de a contribui activ pe diferite fronturi la binele comunității internaționale în perioada pandemiei, inclusiv prin realizarea unui mare număr de studii internaționale, sunt un exemplu concret că Taiwanul se comportă ca partener și un motiv pentru care ar trebui tratat ca atare; întrucât aceasta arată că Taiwanul are capacitatea de a oferi comunității internaționale contribuții la fel de valoroase pentru a face față multor alte provocări ale vremurilor noastre; întrucât recenta creștere bruscă a cazurilor de infectare cu COVID, lipsa vaccinurilor și intervenția Chinei în eforturile Taiwanului de a le achiziționa direct reprezintă motive serioase de îngrijorare; |
| --- | --- |

E.

întrucât eforturile Taiwanului de a limita răspândirea coronavirusului s-au dovedit printre cele mai eficace din lume; întrucât eforturile Taiwanului de a contribui activ pe diferite fronturi la binele comunității internaționale în perioada pandemiei, inclusiv prin realizarea unui mare număr de studii internaționale, sunt un exemplu concret că Taiwanul se comportă ca partener și un motiv pentru care ar trebui tratat ca atare; întrucât aceasta arată că Taiwanul are capacitatea de a oferi comunității internaționale contribuții la fel de valoroase pentru a face față multor alte provocări ale vremurilor noastre; întrucât recenta creștere bruscă a cazurilor de infectare cu COVID, lipsa vaccinurilor și intervenția Chinei în eforturile Taiwanului de a le achiziționa direct reprezintă motive serioase de îngrijorare;

| F. | întrucât UE rămâne cea mai mare sursă de investiții străine directe (ISD) pentru Taiwan, cu o valoare cumulată de 48 de miliarde EUR până în 2019, ceea ce reprezintă 31 % din investițiile străine directe în Taiwan; întrucât există un potențial considerabil de creștere a investițiilor străine directe ale Taiwanului în UE; întrucât Taiwanul domină piețele de producție a semiconductorilor, producătorii lui fabricând aproximativ 50 % din producția mondială de semiconductori; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE rămâne cea mai mare sursă de investiții străine directe (ISD) pentru Taiwan, cu o valoare cumulată de 48 de miliarde EUR până în 2019, ceea ce reprezintă 31 % din investițiile străine directe în Taiwan; întrucât există un potențial considerabil de creștere a investițiilor străine directe ale Taiwanului în UE; întrucât Taiwanul domină piețele de producție a semiconductorilor, producătorii lui fabricând aproximativ 50 % din producția mondială de semiconductori;

| G. | întrucât poziția Taiwanului, rolul său esențial în lanțurile mondiale de aprovizionare din domeniul înaltei tehnologii și viața sa democratică fac ca acesta să aibă o importanță strategică pentru democrațiile europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât poziția Taiwanului, rolul său esențial în lanțurile mondiale de aprovizionare din domeniul înaltei tehnologii și viața sa democratică fac ca acesta să aibă o importanță strategică pentru democrațiile europene;

| H. | întrucât valoarea totală a schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan a ajuns la 51 de miliarde EUR în 2019, Taiwanul fiind cel de al cincilea partener comercial al UE în Asia și cel de al 15-lea partener al său al nivel mondial, |
| --- | --- |

H.

întrucât valoarea totală a schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Taiwan a ajuns la 51 de miliarde EUR în 2019, Taiwanul fiind cel de al cincilea partener comercial al UE în Asia și cel de al 15-lea partener al său al nivel mondial,

| 1. | recomandă Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisiei:






  (a) | să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a contribui la intensificarea relațiilor politice dintre UE și Taiwan și pentru a urmări un parteneriat larg și mai amplu, respectând orientările politicii „o singură Chină”; să considere Taiwanul un partener-cheie și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică în calitate de democrație solidă, cu o economie avansată din punct de vedere tehnologic, care ar putea contribui la menținerea unei ordini guvernate de norme în contextul intensificării rivalității dintre marile puteri; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a contribui la intensificarea relațiilor politice dintre UE și Taiwan și pentru a urmări un parteneriat larg și mai amplu, respectând orientările politicii „o singură Chină”; să considere Taiwanul un partener-cheie și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică în calitate de democrație solidă, cu o economie avansată din punct de vedere tehnologic, care ar putea contribui la menținerea unei ordini guvernate de norme în contextul intensificării rivalității dintre marile puteri;

| (b) | să înceapă urgent o evaluare a impactului, o consultare publică și un studiu preliminar privind un acord bilateral de investiții (ABI) împreună cu autoritățile taiwaneze în vederea pregătirii negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale; întrucât un astfel de acord ar duce la relaxarea cerințelor privind „conținutul propriu” din partea investitorilor și producătorilor europeni în Taiwan; să reamintească, în contextul dinamicilor regionale, importanța relațiilor comerciale și economice dintre UE și Taiwan, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de multilateralism și de OMC, de tehnologie și de sănătate publică, precum și a cooperării esențiale în materie de aprovizionare cu bunuri esențiale, cum ar fi semiconductorii; să încurajeze Taiwanul să își sporească investițiile în UE și să sublinieze că Taiwanul este membru cu drepturi depline al OMC; |
| --- | --- |

(b)

să înceapă urgent o evaluare a impactului, o consultare publică și un studiu preliminar privind un acord bilateral de investiții (ABI) împreună cu autoritățile taiwaneze în vederea pregătirii negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale; întrucât un astfel de acord ar duce la relaxarea cerințelor privind „conținutul propriu” din partea investitorilor și producătorilor europeni în Taiwan; să reamintească, în contextul dinamicilor regionale, importanța relațiilor comerciale și economice dintre UE și Taiwan, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de multilateralism și de OMC, de tehnologie și de sănătate publică, precum și a cooperării esențiale în materie de aprovizionare cu bunuri esențiale, cum ar fi semiconductorii; să încurajeze Taiwanul să își sporească investițiile în UE și să sublinieze că Taiwanul este membru cu drepturi depline al OMC;

| (c) | să își exprime profunda îngrijorare cu privire la agresivitatea militară continuă a Chinei și la exercitarea de presiuni de către aceasta asupra Taiwanului, mai ales prin investițiile considerabile ale Chinei în capabilități militare, prin desfășurarea de exerciții de atac și prin încălcările frecvente ale zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; să invite China să oprească imediat actualele sale incursiuni în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, în special având în vedere că, între 1 și 4 octombrie 2021, au fost înregistrate aproximativ 150 de incursiuni ale unor aeronave, inclusiv ale unor avioane de vânătoare; să denunțe, în plus, retorica provocatoare a Chinei, care semnalează intenția aparent contradictorie a acesteia de a dori să includă Taiwanul în regimul totalitar al Partidului Comunist Chinez (PCC) și, în același timp, de a susține o dezvoltare pașnică a relațiilor cu Taiwanul, și să insiste asupra faptului că orice modificare a relațiilor dintre China și Taiwan nu trebuie să fie făcută unilateral și nici împotriva voinței cetățenilor taiwanezi; să solicite insistent UE și statelor membre să își asume un rol activ în colaborarea cu parteneri internaționali care au aceeași viziune pentru a urmări pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwanului și pentru stabili un parteneriat cu guvernul democratic al Taiwanului; |
| --- | --- |

(c)

să își exprime profunda îngrijorare cu privire la agresivitatea militară continuă a Chinei și la exercitarea de presiuni de către aceasta asupra Taiwanului, mai ales prin investițiile considerabile ale Chinei în capabilități militare, prin desfășurarea de exerciții de atac și prin încălcările frecvente ale zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului; să invite China să oprească imediat actualele sale incursiuni în zona de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, în special având în vedere că, între 1 și 4 octombrie 2021, au fost înregistrate aproximativ 150 de incursiuni ale unor aeronave, inclusiv ale unor avioane de vânătoare; să denunțe, în plus, retorica provocatoare a Chinei, care semnalează intenția aparent contradictorie a acesteia de a dori să includă Taiwanul în regimul totalitar al Partidului Comunist Chinez (PCC) și, în același timp, de a susține o dezvoltare pașnică a relațiilor cu Taiwanul, și să insiste asupra faptului că orice modificare a relațiilor dintre China și Taiwan nu trebuie să fie făcută unilateral și nici împotriva voinței cetățenilor taiwanezi; să solicite insistent UE și statelor membre să își asume un rol activ în colaborarea cu parteneri internaționali care au aceeași viziune pentru a urmări pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwanului și pentru stabili un parteneriat cu guvernul democratic al Taiwanului;

| (d) | să își exprime profundele îngrijorări față de situația din Marea Chinei de Est și din Marea Chinei de Sud și să se opună ferm oricăror încercări unilaterale de schimbare a statu-quoului și de creștere a tensiunilor; să reamintească că este important să se respecte dreptul internațional, în special Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) și dispozițiile sale privind obligația de a soluționa conflictele prin mijloace pașnice, precum și să se mențină libertatea de navigație și de survolare; |
| --- | --- |

(d)

să își exprime profundele îngrijorări față de situația din Marea Chinei de Est și din Marea Chinei de Sud și să se opună ferm oricăror încercări unilaterale de schimbare a statu-quoului și de creștere a tensiunilor; să reamintească că este important să se respecte dreptul internațional, în special Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) și dispozițiile sale privind obligația de a soluționa conflictele prin mijloace pașnice, precum și să se mențină libertatea de navigație și de survolare;

| (e) | să își exprime profunda îngrijorare în legătură cu capacitatea Chinei de a lansa o invazie masivă a Taiwanului până în 2025; să condamne ferm încălcarea fără precedent de către China, începând cu 1 octombrie 2021, a zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, care a inclus trimiterea a 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare; să își exprime opinia că recentele provocări militare din partea Chinei fac să planeze dubii asupra intențiilor pe termen lung ale Chinei de a găsi o soluție pașnică; |
| --- | --- |

(e)

să își exprime profunda îngrijorare în legătură cu capacitatea Chinei de a lansa o invazie masivă a Taiwanului până în 2025; să condamne ferm încălcarea fără precedent de către China, începând cu 1 octombrie 2021, a zonei de identificare a apărării aeriene a Taiwanului, care a inclus trimiterea a 150 de avioane militare, inclusiv avioane de vânătoare și bombardiere nucleare; să își exprime opinia că recentele provocări militare din partea Chinei fac să planeze dubii asupra intențiilor pe termen lung ale Chinei de a găsi o soluție pașnică;

| (f) | să reamintească faptul că menținerea păcii și a stabilității în regiunea indo-pacifică este un interes fundamental pentru UE și statele sale membre; să sublinieze că un conflict militar în Strâmtoarea Taiwanului nu numai că ar crea perturbări economice semnificative care ar afecta interesele europene, ci ar și submina grav ordinea bazată pe norme din regiune și guvernarea democratică bazată pe respectarea drepturilor omului, democrație și stat de drept; |
| --- | --- |

(f)

să reamintească faptul că menținerea păcii și a stabilității în regiunea indo-pacifică este un interes fundamental pentru UE și statele sale membre; să sublinieze că un conflict militar în Strâmtoarea Taiwanului nu numai că ar crea perturbări economice semnificative care ar afecta interesele europene, ci ar și submina grav ordinea bazată pe norme din regiune și guvernarea democratică bazată pe respectarea drepturilor omului, democrație și stat de drept;

| (g) | să rețină că UE acordă o mare importanță securității din Strâmtoarea Taiwanului și că există o legătură directă între prosperitatea europeană și securitatea din Asia și de aceea consecințele pentru Europa ale unui conflict s-ar extinde cu mult dincolo de domeniul economic; să declare că acțiunile Chinei împotriva Taiwanului și din Marea Chinei de Sud vor avea consecințe asupra relațiilor UE-China; |
| --- | --- |

(g)

să rețină că UE acordă o mare importanță securității din Strâmtoarea Taiwanului și că există o legătură directă între prosperitatea europeană și securitatea din Asia și de aceea consecințele pentru Europa ale unui conflict s-ar extinde cu mult dincolo de domeniul economic; să declare că acțiunile Chinei împotriva Taiwanului și din Marea Chinei de Sud vor avea consecințe asupra relațiilor UE-China;

| (h) | să își exprime îngrijorarea cu privire la legislația chineză privind Taiwanul și să sublinieze că impunerea Legii privind securitatea națională în Hong Kong a făcut complet nedemnă de încredere prevederea din Legea privind combaterea secesiunii din 2005 care conferă Taiwanului un nivel ridicat de autonomie în cazul unificării; |
| --- | --- |

(h)

să își exprime îngrijorarea cu privire la legislația chineză privind Taiwanul și să sublinieze că impunerea Legii privind securitatea națională în Hong Kong a făcut complet nedemnă de încredere prevederea din Legea privind combaterea secesiunii din 2005 care conferă Taiwanului un nivel ridicat de autonomie în cazul unificării;

| (i) | să sublinieze importanța continuării progreselor la toate nivelurile parteneriatului și cooperării UE-Taiwan, mai ales în contextul provocărilor continue ale Chinei și al întăririi capacităților sale militare; să sublinieze îndeosebi rolul important pe care îl poate juca Parlamentul European în identificarea de domenii în care să se aprofundeze cooperarea, precum și în identificarea și denunțarea hotărâtă a provocărilor chineze și în demonstrarea solidarității cu Taiwanul; |
| --- | --- |

(i)

să sublinieze importanța continuării progreselor la toate nivelurile parteneriatului și cooperării UE-Taiwan, mai ales în contextul provocărilor continue ale Chinei și al întăririi capacităților sale militare; să sublinieze îndeosebi rolul important pe care îl poate juca Parlamentul European în identificarea de domenii în care să se aprofundeze cooperarea, precum și în identificarea și denunțarea hotărâtă a provocărilor chineze și în demonstrarea solidarității cu Taiwanul;

| (j) | să susțină cu fermitate participarea semnificativă ca observator a Taiwanului la reuniunile, mecanismele și activitățile organismelor internaționale, inclusiv ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), ale Organizației Internaționale de Poliție Criminală (Interpol) și ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC); să îndemne statele membre și instituțiile europene să sprijine inițiativele internaționale care cer participarea Taiwanului la organizațiile internaționale; să salute din nou cooperarea activă a Taiwanului cu comunitatea internațională în ceea ce privește acumularea de cunoștințe despre pandemia de COVID-19 și găsirea celor mai bune modalități de răspuns și să sublinieze că acest caz a dovedit că apartenența deplină a Taiwanului la OMS ar aduce valoare adăugată sănătății și calității vieții cetățenilor tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

(j)

să susțină cu fermitate participarea semnificativă ca observator a Taiwanului la reuniunile, mecanismele și activitățile organismelor internaționale, inclusiv ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), ale Organizației Internaționale de Poliție Criminală (Interpol) și ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC); să îndemne statele membre și instituțiile europene să sprijine inițiativele internaționale care cer participarea Taiwanului la organizațiile internaționale; să salute din nou cooperarea activă a Taiwanului cu comunitatea internațională în ceea ce privește acumularea de cunoștințe despre pandemia de COVID-19 și găsirea celor mai bune modalități de răspuns și să sublinieze că acest caz a dovedit că apartenența deplină a Taiwanului la OMS ar aduce valoare adăugată sănătății și calității vieții cetățenilor tuturor statelor membre;

| (k) | să încurajeze intensificarea schimburilor economice, științifice, culturale, politice și la nivel individual, a întâlnirilor și cooperării dintre UE și Taiwan și a schimburilor cu participarea reprezentanților statelor membre, inclusiv la cele mai înalte niveluri, astfel încât să se reflecte pe deplin cooperarea dinamică, multidimensională și strânsă dintre UE și Taiwan, în calitate de parteneri care împărtășesc aceeași viziune; să condamne amenințările cu represalii și presiunile asupra lui Miloš Vystrčil, președintele Senatului Cehiei, din partea Republicii Populare Chineze în urma vizitei sale în Taiwan din august 2020 și să observe că Republica Cehă, ca orice altă țară suverană, are dreptul de a dezvolta relații de cooperare economică și culturală cu Taiwanul; |
| --- | --- |

(k)

să încurajeze intensificarea schimburilor economice, științifice, culturale, politice și la nivel individual, a întâlnirilor și cooperării dintre UE și Taiwan și a schimburilor cu participarea reprezentanților statelor membre, inclusiv la cele mai înalte niveluri, astfel încât să se reflecte pe deplin cooperarea dinamică, multidimensională și strânsă dintre UE și Taiwan, în calitate de parteneri care împărtășesc aceeași viziune; să condamne amenințările cu represalii și presiunile asupra lui Miloš Vystrčil, președintele Senatului Cehiei, din partea Republicii Populare Chineze în urma vizitei sale în Taiwan din august 2020 și să observe că Republica Cehă, ca orice altă țară suverană, are dreptul de a dezvolta relații de cooperare economică și culturală cu Taiwanul;

| (l) | să sprijine în continuare includerea Taiwanului în Strategia indo-pacifică a UE; să ia act cu satisfacție de recenta publicare de către Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a strategiei UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care constată că întărirea semnificativă a capacităților militare ale Chinei a dus la creșterea tensiunilor în zonele fierbinți din regiune, cum ar fi Marea Chinei de Sud și Marea Chinei de Est, precum și în Strâmtoarea Taiwan, și să afirme că este esențial ca UE să întărească cooperarea cu partenerii regionali pentru a asigura pacea, stabilitatea și prosperitatea de ambele părți ale Strâmtorii Taiwan; să îndemne UE să continue să colaboreze îndeaproape cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea prin intermediul strategiei indo-pacifice a UE pentru a răspunde poziției îndrăznețe a Chinei în regiune și pentru a consolida ordinea guvernată de norme, având în vedere interesele UE în regiune; |
| --- | --- |

(l)

să sprijine în continuare includerea Taiwanului în Strategia indo-pacifică a UE; să ia act cu satisfacție de recenta publicare de către Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a strategiei UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care constată că întărirea semnificativă a capacităților militare ale Chinei a dus la creșterea tensiunilor în zonele fierbinți din regiune, cum ar fi Marea Chinei de Sud și Marea Chinei de Est, precum și în Strâmtoarea Taiwan, și să afirme că este esențial ca UE să întărească cooperarea cu partenerii regionali pentru a asigura pacea, stabilitatea și prosperitatea de ambele părți ale Strâmtorii Taiwan; să îndemne UE să continue să colaboreze îndeaproape cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea prin intermediul strategiei indo-pacifice a UE pentru a răspunde poziției îndrăznețe a Chinei în regiune și pentru a consolida ordinea guvernată de norme, având în vedere interesele UE în regiune;

| (m) | să continue să adopte inițiative de întărire a relațiilor economice bilaterale și a contactelor interpersonale, mai ales în rândul tineretului și inclusiv în mediul universitar, în domeniile societății civile, sportului, culturii și educației, precum și în cel al parteneriatelor între orașe și regiuni; să salute parteneriatele existente de înfrățire între orașe europene și taiwaneze și să încurajeze diplomația la nivel de orașe ca instrument de sprijinire a participării Taiwanului la inițiative internaționale care i-ar permite să contracareze încercările Chinei de a-i accentua izolarea diplomatică; |
| --- | --- |

(m)

să continue să adopte inițiative de întărire a relațiilor economice bilaterale și a contactelor interpersonale, mai ales în rândul tineretului și inclusiv în mediul universitar, în domeniile societății civile, sportului, culturii și educației, precum și în cel al parteneriatelor între orașe și regiuni; să salute parteneriatele existente de înfrățire între orașe europene și taiwaneze și să încurajeze diplomația la nivel de orașe ca instrument de sprijinire a participării Taiwanului la inițiative internaționale care i-ar permite să contracareze încercările Chinei de a-i accentua izolarea diplomatică;

| (n) | să încurajeze cooperarea dintre Europa și Taiwan în sectorul mass-mediei, pentru a diversifica peisajul mediatic în limba chineză din UE și a oferi o alternativă la organele de presă controlate de RPC; |
| --- | --- |

(n)

să încurajeze cooperarea dintre Europa și Taiwan în sectorul mass-mediei, pentru a diversifica peisajul mediatic în limba chineză din UE și a oferi o alternativă la organele de presă controlate de RPC;

| (o) | să încurajeze UE și statele membre să contribuie la sensibilizarea populației din Europa în legătură cu situația din Strâmtoarea Taiwanului și cu complexitatea relațiilor dintre Taiwan și China prin crearea și finanțarea unor programe și cercetări specifice care să vizeze întreaga societate; să sublinieze că este important să se investească într-o dezbatere incluzivă în toate statele membre ale UE, explicând publicului european riscurile avansului autoritarismului în regiunea indo-pacifică, manifestat prin poziția îndrăzneață a Chinei și prin eforturile sale de subminare a democrației, mai ales în Taiwan, și consecințele pentru democrațiile din întreaga lume dacă aceste amenințări rămân fără răspuns; |
| --- | --- |

(o)

să încurajeze UE și statele membre să contribuie la sensibilizarea populației din Europa în legătură cu situația din Strâmtoarea Taiwanului și cu complexitatea relațiilor dintre Taiwan și China prin crearea și finanțarea unor programe și cercetări specifice care să vizeze întreaga societate; să sublinieze că este important să se investească într-o dezbatere incluzivă în toate statele membre ale UE, explicând publicului european riscurile avansului autoritarismului în regiunea indo-pacifică, manifestat prin poziția îndrăzneață a Chinei și prin eforturile sale de subminare a democrației, mai ales în Taiwan, și consecințele pentru democrațiile din întreaga lume dacă aceste amenințări rămân fără răspuns;

| (p) | să încurajeze dialogul și cooperarea cu Taiwanul în toate sectoarele industriale și lanțurile de aprovizionare, în special în domeniul industriilor emergente și al celor de importanță strategică, cum ar fi vehiculele electronice, robotica și producția inteligentă, precum și tehnologiile în domeniul semiconductorilor; |
| --- | --- |

(p)

să încurajeze dialogul și cooperarea cu Taiwanul în toate sectoarele industriale și lanțurile de aprovizionare, în special în domeniul industriilor emergente și al celor de importanță strategică, cum ar fi vehiculele electronice, robotica și producția inteligentă, precum și tehnologiile în domeniul semiconductorilor;

| (q) | să sprijine consolidarea inițiativelor care permit UE să se angajeze în parteneriate cu Taiwanul în domeniul TIC, al biotehnologiei și al sănătății și securității și să depună eforturi pentru o cooperare și inițiative concrete între strategia UE privind conectivitatea și noua politică sudică a Taiwanului; să sprijine ferm parteneriatul celor două părți în domeniul semiconductorilor; |
| --- | --- |

(q)

să sprijine consolidarea inițiativelor care permit UE să se angajeze în parteneriate cu Taiwanul în domeniul TIC, al biotehnologiei și al sănătății și securității și să depună eforturi pentru o cooperare și inițiative concrete între strategia UE privind conectivitatea și noua politică sudică a Taiwanului; să sprijine ferm parteneriatul celor două părți în domeniul semiconductorilor;

| (r) | să recunoască rolul central al Taiwanului în industriile strategice, cum ar fi a cincea generație de infrastructură de comunicații (5G), având în vedere că Taiwanul are cea mai mare uzină de turnare a semiconductorilor din lume și este cel mai mare producător de semiconductori; să accentueze că în viitor microcipurile vor juca un rol central în conturarea viitoarei ordinii mondiale și că entitatea care va controla proiectarea și fabricarea microcipurilor va stabili cursul secolului al XXI-lea; să reamintească că perturbarea lanțurilor mondiale de aprovizionare cauzată de pandemie a plasat Taiwanul în centrul eforturilor de progres tehnologic și a făcut ca UE să își dea seama care îi sunt vulnerabilitățile, accentuând nevoia urgentă de a reflecta asupra reducerii dependenței sale de actori externi; să îndemne, în consecință, la intensificarea cooperării cu Taiwanul pentru a sprijini agenda UE privind tranziția sa verde și digitală, precum și eforturile UE în direcția diversificării lanțurilor valorice și de aprovizionare, întrucât pandemia a accentuat necesitățile în ambele domenii, subliniind nevoia de creștere a investițiilor și a sprijinului politic, în special în legătură cu lanțurile valorice de importanță strategică cum ar fi cele din domeniul microelectronicii, al conducerii autonome și al inteligenței artificiale (IA), domenii în care Taiwanul joacă un rol central; |
| --- | --- |

(r)

să recunoască rolul central al Taiwanului în industriile strategice, cum ar fi a cincea generație de infrastructură de comunicații (5G), având în vedere că Taiwanul are cea mai mare uzină de turnare a semiconductorilor din lume și este cel mai mare producător de semiconductori; să accentueze că în viitor microcipurile vor juca un rol central în conturarea viitoarei ordinii mondiale și că entitatea care va controla proiectarea și fabricarea microcipurilor va stabili cursul secolului al XXI-lea; să reamintească că perturbarea lanțurilor mondiale de aprovizionare cauzată de pandemie a plasat Taiwanul în centrul eforturilor de progres tehnologic și a făcut ca UE să își dea seama care îi sunt vulnerabilitățile, accentuând nevoia urgentă de a reflecta asupra reducerii dependenței sale de actori externi; să îndemne, în consecință, la intensificarea cooperării cu Taiwanul pentru a sprijini agenda UE privind tranziția sa verde și digitală, precum și eforturile UE în direcția diversificării lanțurilor valorice și de aprovizionare, întrucât pandemia a accentuat necesitățile în ambele domenii, subliniind nevoia de creștere a investițiilor și a sprijinului politic, în special în legătură cu lanțurile valorice de importanță strategică cum ar fi cele din domeniul microelectronicii, al conducerii autonome și al inteligenței artificiale (IA), domenii în care Taiwanul joacă un rol central;

| (s) | să salute organizarea, în septembrie 2020, a primului Forum european pentru investiții în Taiwan și să încurajeze mai multe investiții bilaterale în ambele direcții; să îndemne la sporirea acestor investiții, mai ales în domeniul industriilor în care Taiwanul este lider, și anume tehnologiile critice, inclusiv semiconductorii, ceea ce ar sprijini eforturile UE de a-și consolida propria capacitate în materie de microelectronică; să constate că în urma dialogului Taiwan-UE din 2020 privind economia digitală, UE și Taiwanul ar trebui să valorifice în continuare discuțiile purtate în legătură cu cooperarea în domeniul cercetării și tehnologiei, al tehnologiei blockchain, al IA, al certificării securității cibernetice, al economiei datelor și al conectivității digitale, pentru a identifica noi sinergii, a extinde dialogul pe tema politicilor de dezvoltare a economiei digitale și a încheia parteneriate mai ample; |
| --- | --- |

(s)

să salute organizarea, în septembrie 2020, a primului Forum european pentru investiții în Taiwan și să încurajeze mai multe investiții bilaterale în ambele direcții; să îndemne la sporirea acestor investiții, mai ales în domeniul industriilor în care Taiwanul este lider, și anume tehnologiile critice, inclusiv semiconductorii, ceea ce ar sprijini eforturile UE de a-și consolida propria capacitate în materie de microelectronică; să constate că în urma dialogului Taiwan-UE din 2020 privind economia digitală, UE și Taiwanul ar trebui să valorifice în continuare discuțiile purtate în legătură cu cooperarea în domeniul cercetării și tehnologiei, al tehnologiei blockchain, al IA, al certificării securității cibernetice, al economiei datelor și al conectivității digitale, pentru a identifica noi sinergii, a extinde dialogul pe tema politicilor de dezvoltare a economiei digitale și a încheia parteneriate mai ample;

| (t) | să salute angajamentele voluntare ale Taiwanului de a sprijini combaterea încălzirii globale, contribuind astfel la atingerea obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

(t)

să salute angajamentele voluntare ale Taiwanului de a sprijini combaterea încălzirii globale, contribuind astfel la atingerea obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice;

| (u) | să încurajeze UE și statele membre să aprofundeze cooperarea cu Taiwanul în combaterea dezinformării venite din țări terțe ostile, inclusiv schimbul de bune practici, abordări comune în stimularea libertății presei și a jurnalismului, aprofundarea cooperării în domeniul securității și amenințărilor informatice, sensibilizarea cetățenilor și creșterea nivelului general de educație digitală al populației pentru creșterea rezilienței sistemelor noastre democratice; să sprijine intensificarea cooperării între grupurile de reflecție europene și taiwaneze relevante în acest domeniu; |
| --- | --- |

(u)

să încurajeze UE și statele membre să aprofundeze cooperarea cu Taiwanul în combaterea dezinformării venite din țări terțe ostile, inclusiv schimbul de bune practici, abordări comune în stimularea libertății presei și a jurnalismului, aprofundarea cooperării în domeniul securității și amenințărilor informatice, sensibilizarea cetățenilor și creșterea nivelului general de educație digitală al populației pentru creșterea rezilienței sistemelor noastre democratice; să sprijine intensificarea cooperării între grupurile de reflecție europene și taiwaneze relevante în acest domeniu;

| (v) | să aibă în vedere desprinderea de învățăminte din experiența Taiwanului în combaterea dezinformării provenite din China continentală, care are ca țintă independența mass-mediei taiwaneze prin utilizarea platformelor de comunicare socială, infiltrarea în televiziunile și presa scrisă taiwaneze pentru a influența opinia publică, încercând să submineze alegerile din Taiwan; să elogieze Taiwanul pentru tratarea educației în domeniul mass-mediei ca un instrument util și esențial în a-i educa pe cetățeni să identifice dezinformarea și pentru includerea, din acest motiv, a educației în domeniul mass-mediei în programa școlară; |
| --- | --- |

(v)

să aibă în vedere desprinderea de învățăminte din experiența Taiwanului în combaterea dezinformării provenite din China continentală, care are ca țintă independența mass-mediei taiwaneze prin utilizarea platformelor de comunicare socială, infiltrarea în televiziunile și presa scrisă taiwaneze pentru a influența opinia publică, încercând să submineze alegerile din Taiwan; să elogieze Taiwanul pentru tratarea educației în domeniul mass-mediei ca un instrument util și esențial în a-i educa pe cetățeni să identifice dezinformarea și pentru includerea, din acest motiv, a educației în domeniul mass-mediei în programa școlară;

| (w) | să accentueze faptul că beneficiile eforturilor Taiwanului de combatere a dezinformării și a știrilor false nu se limitează la această țară, influențând nu numai societatea sa, ci și comunitățile sinofone din Hong Kong și din alte țări din Asia de Sud-Est; |
| --- | --- |

(w)

să accentueze faptul că beneficiile eforturilor Taiwanului de combatere a dezinformării și a știrilor false nu se limitează la această țară, influențând nu numai societatea sa, ci și comunitățile sinofone din Hong Kong și din alte țări din Asia de Sud-Est;

| (x) | să condamne încercările Chinei de a discredita modul în care guvernul taiwanez a gestionat pandemia; să salute abordarea eficace a Taiwanului, pornind de jos în sus și condusă de cetățenii săi, de verificare a veridicității știrilor și a informațiilor folosind tehnologia, cum ar fi IA, pentru a intensifica eforturile și a le permite celor care stabilesc veridicitatea informațiilor să identifice afirmațiile cele mai dăunătoare care circulă pe platformele de comunicare socială și astfel să le oprească răspândirea; |
| --- | --- |

(x)

să condamne încercările Chinei de a discredita modul în care guvernul taiwanez a gestionat pandemia; să salute abordarea eficace a Taiwanului, pornind de jos în sus și condusă de cetățenii săi, de verificare a veridicității știrilor și a informațiilor folosind tehnologia, cum ar fi IA, pentru a intensifica eforturile și a le permite celor care stabilesc veridicitatea informațiilor să identifice afirmațiile cele mai dăunătoare care circulă pe platformele de comunicare socială și astfel să le oprească răspândirea;

| (y) | să reamintească că amenințarea cu care se confruntă Taiwanul din cauza operațiunilor de dezinformare ale Chinei este parte a unei probleme mai mari cu care se confruntă democrațiile din întreaga lume într-o epocă în care tehnologiile comunicațiilor sunt esențiale în competiția geopolitică pentru poziția de lider mondial; să reamintească faptul că China, alături de Rusia, rămâne o amenințare importantă și la adresa democrațiilor din Europa prin desfășurarea de campanii de dezinformare, o amenințare care a crescut semnificativ odată cu pandemia, după cum se arată în raportul SEAE din iunie 2020; să constate că, din acest motiv, cooperarea în lupta împotriva dezinformării este atât în interesul UE, cât și în cel al Taiwanului; |
| --- | --- |

(y)

să reamintească că amenințarea cu care se confruntă Taiwanul din cauza operațiunilor de dezinformare ale Chinei este parte a unei probleme mai mari cu care se confruntă democrațiile din întreaga lume într-o epocă în care tehnologiile comunicațiilor sunt esențiale în competiția geopolitică pentru poziția de lider mondial; să reamintească faptul că China, alături de Rusia, rămâne o amenințare importantă și la adresa democrațiilor din Europa prin desfășurarea de campanii de dezinformare, o amenințare care a crescut semnificativ odată cu pandemia, după cum se arată în raportul SEAE din iunie 2020; să constate că, din acest motiv, cooperarea în lupta împotriva dezinformării este atât în interesul UE, cât și în cel al Taiwanului;

| (z) | să promoveze în continuare colaborarea existentă în domeniul cercetării și inovării dintre UE și Taiwan în programul-cadru Orizont Europa (2021-2027); să insiste pentru participarea, în viitor, a unui număr mai mare de cercetători taiwanezi la programul Orizont Europa; |
| --- | --- |

(z)

să promoveze în continuare colaborarea existentă în domeniul cercetării și inovării dintre UE și Taiwan în programul-cadru Orizont Europa (2021-2027); să insiste pentru participarea, în viitor, a unui număr mai mare de cercetători taiwanezi la programul Orizont Europa;

| (aa) | să promoveze în continuare turismul și schimburile de tineri cu Taiwanul prin inițiative cum ar fi vacanțele de lucru, programele Erasmus sau programul de burse pentru conectivitate Taiwan-Europa și să exploreze posibilitățile de cooperare în învățământul superior și în alte domenii, cu scopul de a crește nivelul cunoștințelor privind China și Taiwanul în Europa și de a contribui la o mai bună înțelegere a Europei în Taiwan; |
| --- | --- |

(aa)

să promoveze în continuare turismul și schimburile de tineri cu Taiwanul prin inițiative cum ar fi vacanțele de lucru, programele Erasmus sau programul de burse pentru conectivitate Taiwan-Europa și să exploreze posibilitățile de cooperare în învățământul superior și în alte domenii, cu scopul de a crește nivelul cunoștințelor privind China și Taiwanul în Europa și de a contribui la o mai bună înțelegere a Europei în Taiwan;

| (ab) | să încurajeze UE și statele sale membre să consolideze cooperarea cu Taiwanul în ceea ce privește Cadrul mondial de cooperare și de formare, care este o platformă de cooperare regională ce urmărește să ofere țărilor terțe din întreaga lume programe de consolidare a capacităților și de formare; |
| --- | --- |

(ab)

să încurajeze UE și statele sale membre să consolideze cooperarea cu Taiwanul în ceea ce privește Cadrul mondial de cooperare și de formare, care este o platformă de cooperare regională ce urmărește să ofere țărilor terțe din întreaga lume programe de consolidare a capacităților și de formare;

| (ac) | să schimbe denumirea Biroului economic și comercial european din Taiwan în „Biroul Uniunii Europene din Taiwan” pentru a reflecta amploarea legăturilor noastre; |
| --- | --- |

(ac)

să schimbe denumirea Biroului economic și comercial european din Taiwan în „Biroul Uniunii Europene din Taiwan” pentru a reflecta amploarea legăturilor noastre;

| (ad) | să salute planurile de înființare a unui Birou de reprezentare al Taiwanului în Lituania; să condamne reacția guvernului chinez de a impune sancțiuni economice Lituaniei; să își exprime sprijinul și solidaritatea cu Lituania în această privință, să ia măsurile adecvate și să solicite Consiliului să facă același lucru; |
| --- | --- |

(ad)

să salute planurile de înființare a unui Birou de reprezentare al Taiwanului în Lituania; să condamne reacția guvernului chinez de a impune sancțiuni economice Lituaniei; să își exprime sprijinul și solidaritatea cu Lituania în această privință, să ia măsurile adecvate și să solicite Consiliului să facă același lucru;

| (ae) | să elogieze Taiwanul ca partener remarcabil în promovarea drepturilor omului și a libertății religioase în regiunea indo-pacifică; să recunoască performanțele Taiwanului în a oferi un exemplu în regiune, cu un bilanț solid în respectarea libertăților fundamentale, atât economice, cât și sociale, precum și a drepturilor politice și culturale, inclusiv progresele din domeniul drepturilor persoanelor LGBTQI și din domeniul drepturilor comunităților indigene; să solicite Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului și trimisului special al UE pentru libertatea religioasă sau de convingeri să participe la convențiile internaționale privind drepturile omului din Taiwan și să ia măsuri concrete pentru a colabora cu Taiwanul pentru a promova drepturile omului, drepturile sociale și libertatea religioasă, economia digitală și creșterea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare din regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

(ae)

să elogieze Taiwanul ca partener remarcabil în promovarea drepturilor omului și a libertății religioase în regiunea indo-pacifică; să recunoască performanțele Taiwanului în a oferi un exemplu în regiune, cu un bilanț solid în respectarea libertăților fundamentale, atât economice, cât și sociale, precum și a drepturilor politice și culturale, inclusiv progresele din domeniul drepturilor persoanelor LGBTQI și din domeniul drepturilor comunităților indigene; să solicite Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului și trimisului special al UE pentru libertatea religioasă sau de convingeri să participe la convențiile internaționale privind drepturile omului din Taiwan și să ia măsuri concrete pentru a colabora cu Taiwanul pentru a promova drepturile omului, drepturile sociale și libertatea religioasă, economia digitală și creșterea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare din regiunea indo-pacifică;

| (af) | să consolideze cooperarea cu Taiwanul în vederea schimbului de bune practici în ceea ce privește gestionarea pandemiei de COVID-19, lansând inițiative pentru înlesnirea achiziționării vaccinurilor, și să întărească în continuare cooperarea UE cu Taiwanul în domeniul sănătății și al controlului bolilor transmisibile; să felicite guvernul și poporul taiwanez pentru limitarea relativ reușită a pandemiei pe plan intern și pentru generozitatea cu care au oferit ajutor altor țări; să reamintească faptul că răspunsul eficient al Taiwanului s-a bazat pe transparență și deschidere și pe folosirea tehnologiei în colaborare cu societatea, abordare întemeiată pe încrederea publică; |
| --- | --- |

(af)

să consolideze cooperarea cu Taiwanul în vederea schimbului de bune practici în ceea ce privește gestionarea pandemiei de COVID-19, lansând inițiative pentru înlesnirea achiziționării vaccinurilor, și să întărească în continuare cooperarea UE cu Taiwanul în domeniul sănătății și al controlului bolilor transmisibile; să felicite guvernul și poporul taiwanez pentru limitarea relativ reușită a pandemiei pe plan intern și pentru generozitatea cu care au oferit ajutor altor țări; să reamintească faptul că răspunsul eficient al Taiwanului s-a bazat pe transparență și deschidere și pe folosirea tehnologiei în colaborare cu societatea, abordare întemeiată pe încrederea publică;

| (ag) | să salute acțiunile de solidaritate ale Taiwanului față de UE, demonstrate prin donarea a peste 7 milioane de măști chirurgicale mai multor state membre în timpul primelor luni, foarte dificile, ale pandemiei și a cinci linii de producție de măști Republicii Cehe; solicită ca acestei solidarități să i se răspundă pe măsură; |
| --- | --- |

(ag)

să salute acțiunile de solidaritate ale Taiwanului față de UE, demonstrate prin donarea a peste 7 milioane de măști chirurgicale mai multor state membre în timpul primelor luni, foarte dificile, ale pandemiei și a cinci linii de producție de măști Republicii Cehe; solicită ca acestei solidarități să i se răspundă pe măsură;

| (ah) | să continue să încurajeze schimbul de informații între statele membre și Taiwan și lupta lor comună împotriva infracționalității transfrontaliere; |
| --- | --- |

(ah)

să continue să încurajeze schimbul de informații între statele membre și Taiwan și lupta lor comună împotriva infracționalității transfrontaliere;

| (ai) | să recunoască faptul că SUA și Japonia au evidențiat pentru prima dată importanța păcii și a stabilității în Strâmtoarea Taiwanului în declarația comună făcută cu ocazia unui recent summit bilateral, urmată de o declarație similară a statelor G7 la începutul lunii mai; să îndemne UE să colaboreze cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea, cum ar fi Australia, Noua Zeelandă, India, Japonia, Coreea de Sud și Statele Unite, și să ia în considerare invitarea Taiwanului să participe, împreună cu partenerii săi, la platformele și grupurile de lucru existente în domeniul industriilor critice; |
| --- | --- |

(ai)

să recunoască faptul că SUA și Japonia au evidențiat pentru prima dată importanța păcii și a stabilității în Strâmtoarea Taiwanului în declarația comună făcută cu ocazia unui recent summit bilateral, urmată de o declarație similară a statelor G7 la începutul lunii mai; să îndemne UE să colaboreze cu alți parteneri care îi împărtășesc viziunea, cum ar fi Australia, Noua Zeelandă, India, Japonia, Coreea de Sud și Statele Unite, și să ia în considerare invitarea Taiwanului să participe, împreună cu partenerii săi, la platformele și grupurile de lucru existente în domeniul industriilor critice;

| (aj) | să încurajeze statele membre care nu au încheiat un acord privind evitarea dublei impuneri și prevenirea evaziunii fiscale sau un acord privind schimbul de informații în domeniul fiscal cu Taiwanul să inițieze negocieri cu privire la astfel de acorduri cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(aj)

să încurajeze statele membre care nu au încheiat un acord privind evitarea dublei impuneri și prevenirea evaziunii fiscale sau un acord privind schimbul de informații în domeniul fiscal cu Taiwanul să inițieze negocieri cu privire la astfel de acorduri cât mai curând posibil;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului Taiwanului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 181, 19.5.2016, p. 52.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți 19. oktombrie 2021

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021: Actualizarea veniturilor, estimarea revizuită a resurselor proprii și alte venituri

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – Actualizarea veniturilor în urma intrării în vigoare, la 1 iunie 2021, a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și în urma estimării revizuite a resurselor proprii și a altor venituri (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021, adoptat definitiv la 18 decembrie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021, adoptat definitiv la 18 decembrie 2020 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”),

| — | având în vedere Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2020/2053 din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2020/2053 din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021, adoptat de Comisie la 2 iulie 2021 (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021, adoptat de Comisie la 2 iulie 2021 (COM(2021)0444),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 adoptată de Consiliu la 21 septembrie 2021 și transmisă Parlamentului în ziua următoare (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 adoptată de Consiliu la 21 septembrie 2021 și transmisă Parlamentului în ziua următoare (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0268/2021),

| A. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2021 este să actualizeze partea de venituri a bugetului pentru a ține seama de intrarea în vigoare, la 1 iunie 2021, a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, aplicabilă de la 1 ianuarie 2021 și de estimările actualizate privind resursele proprii pentru bugetul 2021, aprobate de Comitetul consultativ privind resursele proprii la 26 mai 2021, precum și să actualizeze alte venituri, cum ar fi contribuția Regatului Unit, amenzile și altele, |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2021 este să actualizeze partea de venituri a bugetului pentru a ține seama de intrarea în vigoare, la 1 iunie 2021, a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului, aplicabilă de la 1 ianuarie 2021 și de estimările actualizate privind resursele proprii pentru bugetul 2021, aprobate de Comitetul consultativ privind resursele proprii la 26 mai 2021, precum și să actualizeze alte venituri, cum ar fi contribuția Regatului Unit, amenzile și altele,

| B. | întrucât principalele modificări introduse prin Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului sunt: creșterea plafoanelor resurselor proprii, creșterea ratei costurilor de colectare a taxelor vamale pentru statele membre (25 % în loc de 20 % în temeiul Deciziei 2014/335/UE, Euratom a Consiliului (6)), o cotă de apel uniformă pentru TVA fără excepții și o definiție simplificată a bazei de calcul a TVA, o nouă resursă proprie bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic nereciclate; și reduceri brute modificate ale resursei proprii bazate pe venitul național brut (VNB) pentru Danemarca, Germania, Țările de Jos, Austria și Suedia, |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele modificări introduse prin Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului sunt: creșterea plafoanelor resurselor proprii, creșterea ratei costurilor de colectare a taxelor vamale pentru statele membre (25 % în loc de 20 % în temeiul Deciziei 2014/335/UE, Euratom a Consiliului (6)), o cotă de apel uniformă pentru TVA fără excepții și o definiție simplificată a bazei de calcul a TVA, o nouă resursă proprie bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic nereciclate; și reduceri brute modificate ale resursei proprii bazate pe venitul național brut (VNB) pentru Danemarca, Germania, Țările de Jos, Austria și Suedia,

| C. | întrucât previziunile Comisiei privind veniturile se bazează pe previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 (7), care prevăd că economia Uniunii va reveni la nivelul de dinainte de criză până la sfârșitul anului 2022, |
| --- | --- |

C.

întrucât previziunile Comisiei privind veniturile se bazează pe previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 (7), care prevăd că economia Uniunii va reveni la nivelul de dinainte de criză până la sfârșitul anului 2022,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază angajamentul special al Parlamentului față de noile resurse proprii și introducerea acestora pe durata CFM 2021-2027, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în Acordul interinstituțional; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2021 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 93, 17.3.2021.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(6)  Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

(7)  Comisia Europeană, 2021, Previziunile economice din primăvara anului 2021, Economia europeană, Documentul instituțional 149.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Administratorii de credite și cumpărătorii de credite ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 184/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0135),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de Comisie (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de Comisie (C8-0115/2018),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 20 noiembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 20 noiembrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (2),

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 octombrie 2019 de a autoriza Comisia pentru afaceri economice și monetare să împartă propunerea Comisiei menționată anterior și să elaboreze două rapoarte legislative separate în temeiul acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 octombrie 2019 de a autoriza Comisia pentru afaceri economice și monetare să împartă propunerea Comisiei menționată anterior și să elaboreze două rapoarte legislative separate în temeiul acesteia,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0003/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 444, 10.12.2018, p. 15.

(2)  JO C 367, 10.10.2018, p. 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite și cumpărătorii de credite și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2021/2167.)

---

Joi 21. oktombrie 2021

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – toate secțiunile

Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2) (Regulamentul financiar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2) (Regulamentul financiar),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 („Regulamentul privind CFM”) (3) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (4), precum și declarațiile unilaterale aferente (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 („Regulamentul privind CFM”) (3) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (4), precum și declarațiile unilaterale aferente (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2022, secțiunea III – Comisia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2022, secțiunea III – Comisia (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2022 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2022 (9),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat de Comisie la 9 iulie 2021 (COM(2021)0300) („PB”), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat de Comisie la 9 iulie 2021 (COM(2021)0300) („PB”),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2021 și transmisă Parlamentului European la 10 septembrie 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2021 și transmisă Parlamentului European la 10 septembrie 2021 (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | având în vedere articolul 94 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 94 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele celorlalte comisii vizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele celorlalte comisii vizate,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0281/2021),

Secțiunea III – Comisia

Prezentare generală

| 1. | reamintește că, în rezoluția sa susmenționată din 25 martie 2021 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului pe 2022, Parlamentul a definit priorități politice clare pentru bugetul pe 2022, pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, pentru a stimula investițiile și a combate șomajul, precum și pentru a pune bazele unei Uniuni mai reziliente și durabile; își reafirmă angajamentul ferm față de aceste priorități și își prezintă poziția expusă în continuare, menită să asigure un nivel adecvat de finanțare pentru realizarea lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că bugetul Uniunii trebuie să dispună de instrumentele necesare pentru a putea reacționa la mai multe situații de criză în același timp; reiterează opinia Parlamentului, potrivit căreia 2022 ar trebui să fie un an de execuție bugetară completă, iar bugetul pe 2022 ar trebui să joace un rol esențial în asigurarea unui impact pozitiv și concret asupra vieții cetățenilor; în acest context, sprijină introducerea unor majorări, pentru a stimula investițiile, punând accentul în mod deosebit pe IMM-uri, care reprezintă un motor esențial al economiei Uniunii și joacă un rol vital în asigurarea unor investiții de o calitate excelentă și în crearea de locuri de muncă în toate statele membre, pentru a intensifica eforturile depuse în direcția tranziției verzi și a celei digitale, pentru a oferi noi oportunități tinerilor și a proteja copiii, pentru a construi o Uniune Europeană a sănătății puternică și a sprijini programul COVAX; decide să ofere, totodată, un sprijin sporit priorităților în domeniile securității, migrației, azilului și integrării, drepturilor fundamentale și valorilor Uniunii, recunoscând în același timp deteriorarea recentă a situației în sfera politicii externe și a ajutorului umanitar, precum și necesitatea de a garanta capacitatea de reacție rapidă, și pe termen mediu și lung, la provocările viitoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de poziția Consiliului privind PB, care reduce creditele de angajament aferente rubricilor din CFM cu 1,43 miliarde EUR față de propunerea Comisiei; consideră că reducerile propuse de Consiliu urmează abordarea descendentă obișnuită de punere în aplicare a unui obiectiv general arbitrar de reducere, care nu este întemeiată nici pe o evaluare obiectivă a tendințelor de punere în aplicare, nici pe capacitățile de absorbție și care nu reflectă multitudinea de provocări cărora trebuie să le facă față Uniunea sau angajamentele asumate de Uniune; subliniază contradicția dintre această abordare și principalele priorități politice comune; conchide că poziția Consiliului este departe de așteptările Parlamentului în ceea ce privește un buget de redresare; decide, așadar, ca regulă generală, să restabilească până la nivelul din PB, atât pentru cheltuielile operaționale, cât și pentru cele administrative, creditele de la toate liniile bugetare reduse de Consiliu și să își formuleze poziția pe baza PB; acceptă, cu toate acestea, înscrierea în rezervă a sumei de 1 299 de milioane EUR din bugetul pe 2022, atât în credite de angajament, cât și în credite de plată, aceasta urmând să fie alocată rezervei de ajustare la Brexit (RAB), deoarece acest lucru reflectă acordul politic cu privire la Regulamentul privind RAB (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă asupra faptului că noile priorități sau sarcini politice trebuie să fie însoțite de resurse suplimentare și că înființarea unei agenții sau extinderea mandatului acesteia nu ar trebui să se realizeze în detrimentul programelor sau al agențiilor existente; decide să compenseze, prin urmare, reducerile creditelor pentru programele de finanțare propuse de Comisie, cu scopul de a consolida pachetele financiare ale agențiilor descentralizate; subliniază că sunt necesare o coordonare și sinergii adecvate între agenții pentru a crește eficacitatea activității lor, în special în cazurile în care poate fi identificată o convergență în efortul de îndeplinire a obiectivelor de politică specifice, astfel încât banii publici să poată fi utilizați în mod echitabil și eficace; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act, în acest context, de inițiativa recentă privind o Autoritate europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA); își exprimă profunda îngrijorare cu privire la excluderea Parlamentului de la procedura decizională pentru instituirea unei astfel de autorități; evidențiază, de asemenea, implicațiile bugetare importante ale acestei inițiative și necesitatea ca Parlamentul să fie în măsură să își exercite pe deplin, la rândul său, rolul care îi revine în calitate de componentă a autorității bugetare; se opune ferm oricărei arhitecturi de finanțare care ar redistribui fonduri alocate unor obiective și acțiuni cheie planificate și convenite inițial de către colegiuitori ca parte a programelor Orizont Europa, „UE pentru sănătate” și rescEU; subliniază, în acest context, necesitatea de a asigura o finanțare adecvată pentru planul european de luptă împotriva cancerului, ca obiectiv prioritar pentru bugetul Uniunii, care nu ar trebui pus în pericol ca urmare a redistribuirilor în favoarea altor inițiative politice; subliniază că, din cauza calendarului stabilit pentru această inițiativă, nu a fost posibilă luarea sa în considerare de către Parlament în cadrul lecturii sale privind bugetul pe 2022; se așteaptă ca această chestiune să fie abordată în cadrul concilierii bugetare privind bugetul pe 2022 și solicită explorarea altor mijloace de finanțare în acest scop; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază, de asemenea, că pachetul în favoarea refugiaților din Siria și din alte regiuni ale globului a fost anunțat de Comisie după publicarea PB; în acest sens, solicită să se ajungă la un acord cuprinzător cu privire la întregul pachet în cadrul procedurii de conciliere bugetară privind bugetul pe 2022, care ar trebui să includă și proiectul de buget rectificativ nr. 5/2021; recunoaște că va fi necesar să se adopte măsuri suplimentare pentru a răspunde în mod adecvat evenimentelor recente din Afganistan, precum și să se ofere sprijin cetățenilor, inclusiv femeilor și fetelor, copiilor, grupurilor vulnerabile, precum și grupurilor expuse unor riscuri sporite și care sunt vizate în mod deosebit, cum ar fi cercetătorii, profesorii, medicii și cadrele didactice universitare, care nu au posibilitatea de a rămâne în continuare și de a-și continua activitatea profesională în Afganistan; subliniază că, având în vedere situația fluctuantă și lipsa unei evaluări cuprinzătoare și pe termen mai lung a nevoilor, aceste aspecte nu au putut fi luate în considerare pe deplin în lectura Parlamentului și vor fi reevaluate în lumina scrisorii rectificative nr. 1/2022 a Comisiei și a informațiilor care vor fi prezentate într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

6.

| 7. | decide să majoreze liniile bugetare care au o rată excelentă de execuție și capacitatea operațională de a absorbi creditele suplimentare în 2022; indică faptul că, pentru a finanța în mod adecvat prioritățile urgente menționate mai sus, Instrumentul de flexibilitate trebuie să fie mobilizat pe deplin și că va fi necesară, în plus, o utilizare parțială a instrumentului de marjă unic (sumele mobilizate din acest instrument fiind deduse din marjele exercițiului curent); solicită, în plus, ca întreaga sumă provenită din dezangajările din 2020 să fie pusă la dispoziție pe durata exercițiului 2022 în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea de a restabili nivelul din PB pentru costurile de finanțare ale Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI), pentru a evita transmiterea unui semnal negativ piețelor financiare, în așteptarea unei eventuale reevaluări a nevoilor preconizate de către Comisie în cadrul procedurii de conciliere; își reiterează poziția clară, astfel cum a fost susținută în cadrul negocierilor privind CFM 2021-2027, potrivit căreia costurile asociate NGEU care sunt generate de rambursări și de plata dobânzii ar trebui să fie contabilizate peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază importanța sprijinirii politicilor în domeniul climei și a protecției mediului prin furnizarea de resurse suplimentare pentru programele și instrumentele relevante ale Uniunii în 2022; reliefează încă o dată faptul că, în spiritul integrării aspectelor legate de climă, ar trebui intensificate eforturile în toate domeniile de politică în vederea atingerii obiectivului global care prevede ca, pe parcursul întregului CFM 2021-2027, cel puțin 30 % din cheltuielile totale realizate din bugetul Uniunii și din EURI să se facă în favoarea acțiunilor în domeniul climei; subliniază, de asemenea, necesitatea de a depune eforturi continue pentru a aloca, în 2024, 7,5 % din cheltuielile anuale aferente CFM pentru obiectivele în materie de biodiversitate și pentru a majora acest procent până la 10 % începând din 2026; subliniază că Comisia trebuie să stabilească o metodologie eficace, în special pentru monitorizarea, stoparea și inversarea declinului biodiversității, înainte de prezentarea proiectului de buget pentru 2023, cu scopul de a garanta că obiectivul stabilit pentru 2024 în Acordul interinstituțional poate fi îndeplinit efectiv; insistă ca Parlamentul să fie implicat pe deplin în elaborarea unor metodologii mai solide, mai transparente și mai cuprinzătoare pentru execuția și urmărirea acestor cheltuieli și așteaptă cu interes consultările anuale cu Comisia și Consiliul, astfel cum sunt prevăzute în Acordul interinstituțional; reamintește că, în scopul punerii în aplicare a Pactului verde, este esențial ca finanțarea să fie acordată numai pentru activități care sunt în conformitate cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” și în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris; subliniază că orientările publicate în ceea ce privește Mecanismul de redresare și reziliență ar trebui considerate drept principii de referință pentru toate celelalte cheltuieli de aceeași natură și, în special, trebuie să servească drept bază pentru punerea în aplicare a politicii de coeziune; reamintește că punerea în aplicare a principiului legat de biodiversitate trebuie să treacă dincolo de respectarea strictă a acquis-ului aplicabil al Uniunii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că femeile au fost afectate în mod disproporționat de consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19; subliniază importanța integrării perspectivei de gen în toate programele relevante din bugetul pe 2022 și a punerii în aplicare a unui buget care să țină seama de dimensiunea de gen, pentru a se asigura că femeile și bărbații beneficiază în mod egal de cheltuielile publice; invită, în acest context, Comisia să accelereze introducerea unei metodologii eficiente, transparente și cuprinzătoare, în strânsă cooperare cu Parlamentul, pentru a măsura cheltuielile relevante pentru egalitatea de gen, astfel cum se prevede în Acordul interinstituțional, cu scopul de a putea obține rezultate tangibile pentru bugetul pe 2022 și de a extinde metodologia la toate programele CFM și, având în vedere aceste considerente, solicită mai ales colectarea și analizarea sistematică și cuprinzătoare a datelor în contextul tuturor politicilor și programelor Uniunii, pentru a măsura impactul respectiv al acestora asupra egalității de gen din perspectiva tuturor aspectelor care țin de pregătirea, monitorizarea, punerea în aplicare și evaluarea bugetului, precum și în toate etapele acestui proces; solicită, de asemenea, punerea rapidă în aplicare a Strategiei UE privind egalitatea de gen 2020-2025 și subliniază necesitatea de a adopta obiective obligatorii specifice și acțiuni suplimentare, în special în domeniul formării, precum și inițiative pentru promovarea egalității de gen și combaterea prejudecăților de gen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că numeroase documente și comunicări din partea instituțiilor, organelor și oficiilor Uniunii sunt disponibile numai în limba engleză; constată, de asemenea, că se organizează reuniuni de lucru fără posibilitatea de a beneficia de servicii de interpretare; solicită să se respecte principiile, drepturile și obligațiile stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii și în Regulamentul nr. 1/1958 (11), precum și în orientările și deciziile interne, cum ar fi Codul bunei conduite administrative; invită, prin urmare, instituțiile, organele și oficiile Uniunii să asigure resursele umane necesare pentru a garanta respectarea principiului multilingvismului, prin creșterea numărului de angajați responsabili cu traducerea și interpretarea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stabilește, prin urmare, nivelul global al creditelor în cadrul bugetului pe 2022 (toate secțiunile) la 171 802 114 290 EUR în credite de angajament, ceea ce reprezintă o creștere cu 4 008 766 380 EUR față de PB; decide, în plus, să pună la dispoziție suma de 486 000 000 EUR sub formă de credite de angajament în urma dezangajărilor, în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; stabilește nivelul global al creditelor de plată pentru bugetul pe 2022 (toate secțiunile) la 172 467 593 189 EUR; |
| --- | --- |

12.

Rubrica 1 – Piața unică, inovare și sectorul digital

| 13. | consideră că un program de cercetare și inovare de succes este esențial pentru prosperitatea viitoare a Uniunii; subliniază că Orizont Europa, care are o valoare adăugată europeană foarte ridicată, va avea o contribuție extrem de importantă la Pactul verde și la eforturile de realizare a unei economii neutre din punct de vedere climatic, la o tranziție digitală de succes și la redresarea economiei Uniunii în urma pandemiei; subliniază, în special, necesitatea de a consolida investițiile Uniunii în cercetarea în domeniul sănătății, inclusiv finanțarea pentru cercetarea în domeniul cancerului; subliniază rata excelentă de execuție a acestui program, care reflectă capacitatea sa de a absorbi credite suplimentare pe durata exercițiului financiar următor; majorează în mod semnificativ, așadar, fondurile alocate programului Orizont Europa, cu 305 milioane EUR peste nivelul din PB, sub formă de credite de angajament; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină propunerea din PB de a pune la dispoziție 77,3 milioane EUR sub formă de dezangajări pentru cele trei clustere menționate în declarația politică comună relevantă anexată la Regulamentul privind programul Orizont Europa (12); constată, cu toate acestea, că restul dezangajărilor din 2020 din domeniul cercetării se ridică la 408,7 milioane EUR; își reiterează convingerea fermă că acest volum neașteptat de mare de dezangajări din domeniul cercetării, care nu a fost prevăzut de Comisie în timpul negocierilor privind CFM, ar trebui să fie pus la dispoziție integral în cadrul programului Orizont Europa, în deplină conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; este ferm convins că, având în vedere criza sanitară aflată în desfășurare, jumătate din suma rămasă ar trebui alocată clusterului „Sănătate”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) joacă un rol absolut esențial în construirea unor rețele transeuropene în domeniul digital, al transporturilor și al energiei care să aibă prețuri abordabile și fie de înaltă calitate, sustenabile și interconectate și evidențiază, prin urmare, faptul că acest mecanism se află în centrul eforturilor de consolidare a economiei Uniunii și de realizare cu succes a tranziției verzi și a celei digitale; reamintește că MIE are o contribuție foarte semnificativă la obiectivul global de a cheltui cel puțin 30 % din fondurile puse la dispoziție în CFM și prin instrumentul Next Generation EU (NGEU) pentru obiectivele legate de climă; ia act de faptul că MIE joacă un rol esențial în stimularea coeziunii economice, sociale și teritoriale și în promovarea interconectivității pe întreg teritoriul Uniunii; propune, așadar, să fie majorată finanțarea pentru cele trei componente ale MIE cu o sumă totală de 207,3 milioane EUR peste nivelul din PB în credite de angajament; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază necesitatea de a reduce decalajul digital și de a consolida reziliența și suveranitatea digitală a Uniunii; consideră că programul Europa digitală este un instrument esențial pentru creșterea ratelor de digitalizare în Uniune, ducând astfel la creșteri semnificative ale productivității și contribuind la stimularea investițiilor în securitatea cibernetică și în inteligența artificială; reamintește necesitatea de a sprijini întreprinderile, în special IMM-urile și întreprinderile nou-înființate inovatoare din domeniul digital; consideră, în plus, că sunt necesare credite suplimentare pentru a promova incluziunea digitală, alfabetizarea digitală și dobândirea de competențe digitale în întreaga Europă, cu un accent deosebit pe alfabetizarea digitală a femeilor; propune, prin urmare, majorarea sumei alocate programului cu puțin peste 71 de milioane EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sprijină majorarea creditelor de angajament pentru diferitele componente ale clusterului „Piața unică”, peste nivelul din PB, cu o sumă totală care va depăși ușor 37 de milioane EUR; subliniază importanța unui program privind piața unică finanțat în mod adecvat pentru a stimula competitivitatea, a promova antreprenoriatul și a sprijini în mod eficace întreprinderile mici, inclusiv întreprinderile nou-înființate, în efortul lor de a face față dublei provocări semnificative a tranziției verzi și digitale; atrage atenția, prin urmare, în mod deosebit asupra necesității de a majora în mod semnificativ linia bugetară dedicată îmbunătățirii competitivității întreprinderilor și a accesului acestora la piețe, având în vedere în special consecințele grave și de lungă durată ale crizei sanitare asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își reiterează solicitarea mai veche privind instituirea unei linii bugetare dedicate și a unui mecanism specific de alocare de fonduri pentru turism, în special având în vedere contracția severă cu care s-a confruntat sectorul, din care fac parte numeroase IMM-uri, ca urmare a pandemiei de COVID-19; recunoaște că mai multe programe ale Uniunii contribuie la competitivitatea pe termen lung și la sustenabilitatea sectorului, dar este ferm convins că un program al Uniunii în domeniul turismului ar asigura o acțiune mai coordonată, mai vizibilă și mai transparentă, care ar sprijini în mod eficace redresarea sectorului și ar plasa-o pe calea către un viitor durabil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că InvestEU este un pilon esențial al strategiei de redresare și subliniază necesitatea de a pune la dispoziție fonduri suficiente în bugetul pe 2022, astfel încât programul să își poată îndeplini fără întârziere obiectivele și să poată contribui la reconstruirea competitivității europene pe termen lung; subliniază, în plus, importanța platformei de consiliere InvestEU și a portalului InvestEU pentru consolidarea mediului de investiții și de afaceri în întreaga Uniune; respinge, prin urmare, toate reducerile propuse de Consiliu cu privire la acest program și decide, ca o cerință minimă, să readucă toate liniile bugetare relevante la nivelul din PB; |
| --- | --- |

19.

| 20. | decide să creeze o rezervă condiționată de realizarea unor îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește guvernanța Consiliului pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB), care funcționează în cadrul Fundației pentru Standarde Internaționale de Raportare Financiară (IFRS), în conformitate cu cerințele cuprinse în rezoluția sa din 7 iunie 2016 (13); decide să creeze o rezervă pentru Autoritatea Bancară Europeană (ABE), având în vedere deficiențele și neajunsurile grave identificate de Curtea de Conturi Europeană (CCE) în Raportul său special nr. 13/2021, legate de neadoptarea unor acțiuni suficiente în domeniul combaterii spălării banilor/finanțării terorismului, rezerva urmând a fi deblocată în momentul respectării depline a recomandărilor CCE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | decide să consolideze resursele alocate Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (ERA), în conformitate cu nevoile identificate ale respectivei agenții, pentru a se asigura că aceasta își poate îndeplini în mod adecvat rolul în sprijinirea tranziției către decarbonizarea modurilor de transport, inclusiv pentru segmentele în care electrificarea directă este complexă, precum și pentru a garanta, în ansamblu, condiții de concurență echitabile în raport cu alte moduri de transport, asigurând, printre altele, finalizarea legăturilor feroviare lipsă, în special a celor transfrontaliere; subliniază că este necesar un număr mai mare de angajați pentru ca Agenția să facă față cererii ridicate pe care o primește pentru emiterea autorizațiilor pentru vehicule, a certificatelor unice de siguranță și a aprobărilor ERTMS terestre, precum și pentru a permite agenției să gestioneze punerea în aplicare a celui de al 4-lea pachet feroviar; |
| --- | --- |

21.

| 22. | majorează așadar nivelul creditelor de angajament de la rubrica 1 cu 668 593 067 EUR peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțate cu ajutorul marjei disponibile și prin mobilizarea instrumentelor speciale; decide totodată să pună la dispoziția acestei rubrici suma totală de 486 000 000 EUR sub formă de credite de angajament corespunzând dezangajărilor efectuate în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

22.

Subrubrica 2a – Coeziune economică, socială și teritorială

| 23. | decide să creeze o linie bugetară separată în cadrul Fondului social european Plus (FSE+), să furnizeze o alocare suplimentară specială pentru a încuraja punerea în aplicare a Garanției europene pentru copii, pentru a contribui la eradicarea sărăciei în rândul copiilor și pentru a îndeplini obiectivele planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, atenuând, în același timp, efectele negative ale pandemiei asupra copiilor; majorează, în acest scop, nivelul de la subrubrica 2a cu 700 000 000 EUR peste nivelul din PB în credite de angajament (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțată prin utilizarea marjei disponibile și mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că sprijinul acordat de Asistența pentru redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU) pentru FSE+ și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) ar trebui să contribuie în special la crearea de locuri de muncă și locuri de muncă de calitate, în special pentru persoanele aflate în situații vulnerabile, precum și la măsuri de incluziune socială și de eradicare a sărăciei, în special în ceea ce privește sărăcia în rândul copiilor; |
| --- | --- |

24.

Subrubrica 2b – Reziliență și valori

| 25. | subliniază, în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, necesitatea de a construi o Uniune Europeană a Sănătății puternică și de a consolida reziliența sistemelor de sănătate; decide, prin urmare, să majoreze resursele programului EU4Health cu 80 milioane EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că ar trebui alocate resurse suplimentare pentru sănătatea sexuală și reproductivă și serviciile aferente, în special pentru a asigura accesul gratuit și la timp, precum și calitatea serviciilor. |
| --- | --- |

26.

| 27. | evidențiază că tineretul rămâne o prioritate absolută pentru bugetul Uniunii; majorează, prin urmare, finanțarea pentru a răspunde cererii tot mai mari pentru programul Erasmus+ cu o sumă totală cu puțin peste 137 de milioane EUR, întrucât o creștere de 5 % reprezintă încă 40 000 de schimburi de mobilitate și un pas important pentru compensarea oportunităților ratate din ultimii ani; reamintește că programul Erasmus+ este un program emblematic de excepție, care se numără printre cele mai performante programe ale UE, permițând realizarea unor investiții strategice în viitorul Uniunii și al cetățenilor săi; reamintește că finanțarea insuficientă a programului Erasmus+ ar pune în pericol crearea continuă de noi oportunități pentru tineri și capacitatea lor de inserție profesională; în plus, majorează finanțarea pentru Corpul european de solidaritate cu 5 de milioane EUR, întrucât criza economică declanșată de pandemia de COVID-19 nu ar trebui să afecteze negativ sprijinul pentru tineret; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că, pentru situațiile de urgență, inclusiv cele legate de impactul din ce în ce mai grav al schimbărilor climatice, trebuie mobilizate resurse suficiente în bugetul Uniunii; subliniază, în acest context, că este important să se majoreze finanțarea pentru mecanismul de protecție civilă al Uniunii (rescEU) cu 10 milioane EUR, în special pentru dezastrele naturale din Europa, pentru a spori protecția cetățenilor Uniunii și pentru a consolida gradul de pregătire în cazul unor dezastre viitoare cauzate de schimbările climatice; subliniază, prin urmare, necesitatea de a investi în atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea pentru regiunile deosebit de vulnerabile și de a le reconstrui într-un mod mai sustenabil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | propune și o consolidare a componentei „Cultură” a programului „Europa creativă” cu 10 milioane EUR pentru a sprijini în procesul de redresare sectoarele culturale și creative și industria creativă din Europa, afectate în mod deosebit de criza provocată de pandemia de COVID-19; subliniază că finanțările pentru cele trei componente ale programului „Europa creativă” nu ar trebui nicicum utilizate pentru finanțarea de proiecte în cadrul inițiativei Noul Bauhaus european; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolul esențial al programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” pentru a consolida cetățenia europeană și democrația, egalitatea și egalitatea de gen și statul de drept în Uniune, precum și pentru a sprijini victimele violenței de gen și insistă asupra faptului că sunt necesare credite suplimentare pentru a sprijini aceste obiective; majorează finanțarea pentru programul „Justiție” pentru a compensa reducerile propuse, pentru a finanța sarcinile crescânde ale Agenției Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA), în temeiul propunerii e-CODEX; |
| --- | --- |

30.

| 31. | decide să majoreze bugetul pentru „Acțiuni multimedia”, creând o rezervă pentru a încuraja Comisia să asigure o mai mare stabilitate și previzibilitate pentru rețelele radio care relatează știri despre UE cu finanțare pe o perioadă de cel puțin doi ani și să clarifice diferitele obiective finanțate prin această linie bugetară; majorează, de asemenea, creditele alocate dialogului social pentru a-l intensifica și pentru a sprijini în special partenerii sociali naționali în reacția la criza provocată de pandemia de COVID-19 și la consecințele acesteia pe termen lung; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că este necesar să se majoreze creditele de la linia bugetară dedicată comunității turco-cipriote pentru a realiza o contribuție decisivă la continuarea și intensificarea misiunii Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru și pentru a sprijini Comisia tehnică pentru patrimoniul cultural, cu structură bipartită, promovând astfel încrederea între cele două comunități și reconcilierea acestora; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consolidează componenta „Ocuparea forței de muncă și inovare socială” a FSE+, cu accent pe promovarea participării femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește rolul important jucat de agențiile descentralizate care activează în cadrul acestei subrubrici; decide să majoreze finanțarea pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), în conformitate cu nevoile identificate ale acestor agenții; majorează inclusiv efectivele de personal pentru Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), FRA și Eurojust; subliniază că este important să se evalueze în continuare și, eventual, să se majoreze în continuare finanțarea în conformitate cu nevoile agențiilor Uniunii care se vor ocupa de impactul crizei sanitare provocate de COVID-19 în viitor, în special ale Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), având în vedere regulamentul de instituire modificat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | evidențiază importanța unei mai bune protecții a bugetului Uniunii împotriva fraudelor și a neregulilor; reiterează, în acest context, rolul fundamental pe care îl joacă Parchetul European (EPPO) în protejarea intereselor financiare ale Uniunii, inclusiv în utilizarea fondurilor din Next Generation EU, precum și în asigurarea respectării statului de drept; decide așadar să aloce resurse suplimentare Parchetului European și să majoreze personalul acestuia pentru a-i permite să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu cerințele mandatului său; invită Comisia, având în vedere dificultățile cu care se confruntă Parchetul European în recrutarea personalului necesar pentru a-și îndeplini mandatul în 2021, să dea dovadă de flexibilitatea necesară pentru a se asigura că creditele convenite de autoritatea bugetară pot fi executate integral în viitor; subliniază numărul mare de cazuri nesoluționate și faptul că, după doar câteva săptămâni de activitate, Parchetul European a înregistrat peste 1 000 de cazuri de fraudă raportate, care afectează interesele financiare ale Uniunii, ceea ce subliniază caracterul urgent al solicitării; |
| --- | --- |

35.

| 36. | majorează nivelul de la subrubrica 2b cu 296 065 210 EUR peste nivelul din PB în credite de angajament (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțată prin utilizarea marjei disponibile și mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

36.

Rubrica 3 – Resurse naturale și mediu

| 37. | constată că pandemia de COVID-19 a pus în lumină rolul strategic pe care îl joacă agricultura în evitarea unei crize alimentare, prin furnizarea de alimente sigure și de înaltă calitate, la prețuri accesibile în întreaga Europă; insistă asupra faptului că măsurile de sprijin suplimentare din cadrul unor linii bugetare pentru anumite sectoare agricole, și anume sprijinul pentru programul pentru școli, tinerii fermieri și apicultură, trebuie să fie finanțate în 2022 pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea urgentă de a acționa în ceea ce privește schimbările climatice, astfel cum se subliniază în cel mai recent raport IPPC publicat la 9 august 2021; reamintește importanța programului LIFE pentru sprijinirea și susținerea politicilor climatice și a protecției mediului în Uniune; având în vedere capacitatea remarcabilă de absorbție a programului, majorează sprijinul bugetar pentru programul LIFE cu 171 milioane EUR (cu 25 % peste PB) pentru diferitele sale componente; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că trebuie majorat în mod semnificativ bugetul Agenției Europene de Mediu, asigurând resurse financiare și umane suficiente pentru a-i permite aplicarea completă a Pactului verde european și a politicilor conexe, dar și atingerea obiectivului de neutralitate climatică până în 2050; subliniază că majorarea bugetului Agenției Europene de Mediu nu ar trebui finanțată din programul LIFE, care nu a fost prevăzut de colegiuitori în acest scop; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită insistent să se acorde mai mult sprijin regiunilor ultraperiferice, inclusiv programului POSEI (program de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare); |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită, prin urmare, o creștere a creditelor de la rubrica 3 cu 212 750 473 EUR peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțate prin mobilizarea unei părți din marja disponibilă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că, în mod tradițional, o scrisoare rectificativă va clarifica imaginea privind disponibilitățile pentru FEGA și că modificările de la rubrica 3 pot fi adaptate în consecință în cursul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

42.

Rubrica 4 – Migrația și gestionarea frontierelor

| 43. | subliniază importanța majorării creditelor pentru Fondul pentru azil, migrație și integrare, în special având în vedere evenimentele recente din Afganistan; anulează, de asemenea, reducerea aplicată în cazul Instrumentului pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV), pe care Comisia o planificase pentru a mobiliza resursele necesare finanțării unor noi sarcini ale Europol în temeiul mandatului său extins, deoarece creditele necesare pentru Europol ar trebui să provină exclusiv din marjele nealocate din cadrul plafoanelor aplicabile aferente rubricilor CFM și/sau din mobilizarea instrumentelor speciale aplicabile din CFM; în acest context, anulează, de asemenea, redistribuirea fondurilor IMFV pentru eu-LISA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește că este important ca bugetul UE să dispună de o nomenclatură suficient de detaliată, care să-i permită autorității bugetare să își îndeplinească în mod eficient rolul decizional și, în special, Parlamentului să își îndeplinească rolul de supraveghere și control democratic asupra tuturor rubricilor; regretă, prin urmare, că Fondul pentru azil, migrație și integrare nu beneficiază de o nomenclatură mai detaliată care să reflecte obiectivele specifice ale fondului; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că trebuie majorate finanțarea și efectivele de personal ale Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), în conformitate cu sarcinile care decurg din acordul politic privind Agenția Europeană pentru Azil; evidențiază necesitatea unei creșteri suplimentare a personalului eu-LISA, în conformitate cu nevoile identificate ale agenției, pentru a ajuta agenția să pună în aplicare în 2022 o serie de proiecte de importanță capitală pentru Uniune privind securitatea internă și gestionarea frontierelor, cum ar fi EES, ETIAS, interoperabilitatea, Regulamentul revizuit privind VIS și reformarea regulamentului privind Eurodac; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anulează reducerile aplicate de Consiliu Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), întrucât agenția trebuie să fie echipată în mod corespunzător, iar personalul său trebuie promovat pentru a-i permite să obțină rezultate în toate domeniile de responsabilitate care intră sub incidența noului său mandat; decide, cu toate acestea, să înscrie suma de 90 000 000 EUR în rezervă, pentru recrutarea celor 20 de monitori ai drepturilor fundamentale în gradul AD, care mai rămân de recrutat, pentru recrutarea celor trei directori executivi adjuncți și pentru adoptarea unei proceduri de punere în aplicare a articolul 46 din Regulamentul (UE) 2019/1896 (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | majorează, prin urmare, nivelul creditelor de angajament de la rubrica 4 cu 106 231 750 EUR peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), sumă ce urmează să fie finanțată prin utilizarea marjei disponibile și mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

47.

Rubrica 5 – Securitatea și apărarea

| 48. | subliniază importanța definirii progresive a politicii de securitate și apărare comune a Uniunii, respectând totodată neutralitatea unora dintre statele membre; subliniază importanța intensificării cooperării europene în domeniul apărării, deoarece aceasta asigură nu numai o mai mare securitate pentru Europa și cetățenii săi, ci duce, totodată, la o reducere a costurilor; observă că scopul cooperării europene în domeniul apărării este de a crea sinergii și de a evita dublarea cheltuielilor în statele membre; solicită majorarea finanțării pentru Fondul european de apărare și pentru mobilitatea militară, cu scopul de a promova masiv o bază industrială inovatoare și competitivă în domeniul apărării, care va contribui la autonomia strategică a Uniunii, atât de necesară; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește rolul important al agențiilor descentralizate care își desfășoară activitatea în domeniul securității și al aplicării legii, în special al Agenției Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL), al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) și al Agenției Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol), și propune majorări specifice și/sau modificări în materie de personal pentru a le permite să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător; subliniază că, dacă nu este adoptat temeiului juridic revizuit al Europol până la sfârșitul anului 2021, rezerva păstrată în bugetul agenției poate duce la recrutarea cu întârziere a personalului necesar pentru a asigura pregătirea pentru punerea în aplicare eficientă a temeiului juridic și a mandatului revizuit al Europol, precum și pentru a îmbunătăți măsurile de reacție ale Europol împotriva terorismului și a criminalității informatice, pentru a sprijini investigațiile la scară largă, cooperarea cu EPPO și activitățile de combatere a spălării banilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | majorează suma totală de la rubrica 5 cu 82 621 461 EUR peste PB, sumă care urmează să fie finanțată prin utilizarea parțială a marjei disponibile; |
| --- | --- |

50.

Rubrica 6 – Vecinătatea și prezența în lume

| 51. | evidențiază faptul că, întrucât, în prezent, provocările externe și unele aspecte ale politicii internaționale devin tot mai importante pe arena politică internațională, Uniunea trebuie să asigure finanțarea corespunzătoare a dimensiunii externe a bugetului său, pentru ca acesta să poată răspunde fără întârziere provocărilor actuale, celor emergente, precum și provocărilor viitoare și celor de durată; insistă să fie susținute prioritățile convenite în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală (IVCDCI-Europa globală) și al Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III); |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că trebuie majorată finanțarea UNRWA, ca o recunoaștere a rolului său esențial în stabilitatea regională și de furnizor unic de servicii vitale pentru milioane de refugiați palestinieni; subliniază că majorarea propusă vizează asigurarea unei previzibilități a finanțării UNRWA; atrage atenția asupra importanței educației copiilor în sensul toleranței, păcii și respectului reciproc; invită Comisia să colaboreze în continuare cu Autoritatea Palestiniană și cu UNRWA pentru a promova o educație de calitate pentru copiii palestinieni și pentru a asigura în continuare respectarea integrală a standardelor UNESCO; |
| --- | --- |

52.

| 53. | evidențiază necesitatea de a majora finanțarea pentru țările din Balcanii de Vest și țările din vecinătatea estică și sudică, cu scopul de a sprijini desfășurarea unor reforme cuprinzătoare și redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a consecințelor sociale, economice și de mediu ale acesteia pe termen lung, precum și necesitatea de a majora finanțarea pentru societatea civilă și actorii nestatali din țările în curs de aderare; atrage atenția, în acest context, asupra necesității de a asigura o finanțare adecvată pentru domeniile esențiale, cum ar fi sprijinirea democrației, a societății civile și a statului de drept; solicită, în special, continuarea sprijinului acordat activiștilor pentru drepturile omului și democrație, precum și organizațiilor societății civile din Belarus și din țările învecinate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se arată extrem de îngrijorat de situația din Afganistan; subliniază că bugetul pentru ajutor umanitar destinat Afganistanului și țărilor învecinate ar trebui majorat semnificativ pentru a sprijini și proteja afganii vulnerabili, în special femeile, copiii, precum și grupurile expuse unor riscuri sporite și familiile acestora; insistă, de asemenea, ca toate fondurile destinate organizațiilor independente pentru dezvoltare și ajutor umanitar din Afganistan să fie alocate direct acestor organizații, fără a recurge la guvernul taliban ca intermediar; având în vedere nevoile preconizate care decurg din situația actuală din Afganistan și din alte părți ale lumii, care urmează să fie finanțate din rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, ceea ce ar putea duce la o insuficiență a fondurilor, decide să majoreze finanțarea pentru ajutor umanitar cu 20 %; |
| --- | --- |

54.

| 55. | regretă că vaccinarea are loc în lume într-un mod atât de inegal; subliniază, prin urmare, că trebuie asigurat accesul la vaccinurile împotriva COVID-19 în țările în curs de dezvoltare, în special prin intermediul inițiativei COVAX, și trebuie sprijinită îmbunătățirea sistemelor de sănătate ale acestor țări; decide, prin urmare, să aloce în 2022 în acest scop suma de 1 miliard EUR din rezerva pentru provocările și prioritățile emergente a IVCDCI-Europa globală, deducând din această sumă fondurile reportate din anul 2021 în cadrul IVCDCI, precum și o sumă suplimentară de 100 de milioane EUR de la linia „Oameni – Provocări globale”, pe lângă toate promisiunile și angajamentele deja exprimate de Comisie; solicită statelor membre să își îndeplinească de urgență angajamentele COVAX deja asumate și le invită să aloce în primul semestru al anului 2022 încă 2 miliarde EUR, fie pentru COVAX, fie sub formă de doze de vaccin; reamintește că linia bugetară „Oameni – Provocări globale” vizează, de asemenea, finanțarea provocărilor imediate, medii și pe termen lung; |
| --- | --- |

55.

| 56. | scoate în evidență eforturile Uniunii de a sprijini refugiații la nivel mondial și reamintește rolul important pe care l-au avut Turcia și celelalte țări-gazdă, inclusiv cele din partea de sud a Mediteranei, în primirea refugiaților, îndeosebi a celor din Siria; reafirmă că Uniunea și statele sale membre trebuie să continue să le ofere refugiaților sirieni din țările-gazdă un ajutor eficace, supus monitorizării; subliniază că finanțarea în viitor a nevoilor refugiaților sirieni nu a fost luată în considerare în cadrul negocierilor privind CFM sau IVCDCI-Europa globală și, prin urmare, nu ar trebui să fie suportată de instrumentele programate, inclusiv de rezerva pentru IVCDCI-Europa globală, deoarece pachetul financiar destinat refugiaților din Siria, Irak sau alte țări nu răspunde unei noi crize sau unor nevoi neprevăzute; solicită ca orice program care va înlocui Instrumentul UE pentru refugiații din Turcia (IRT) să fie finanțat din credite noi și din contribuții suplimentare din partea statelor membre și ar trebui să fie însoțit de revizuirea corespunzătoare a Regulamentului privind CFM, cu scopul de a crește plafonul de la rubrica 6, pentru a reflecta nevoile financiare reale aferente acțiunilor externe ale Uniunii; solicită Comisiei să se asigure că guvernul turc nu este direct implicat în gestionarea și alocarea fondurilor din cadrul succesorului IRT și că aceste fonduri sunt trimise în primul rând refugiaților și comunităților-gazdă și sunt gestionate de organizații care garantează responsabilitatea și transparența; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază rolul determinant al asistenței macrofinanciare acordate de UE Moldovei, Albaniei, Bosniei-Herțegovina, Georgiei, Iordaniei, Kosovo, Muntenegrului, Macedoniei de Nord, Tunisiei și Ucrainei pentru a promova investițiile și a sprijini redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

57.

| 58. | evidențiază faptul că protecția și promovarea drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, precum și autonomizarea femeilor și protecția grupurilor vulnerabile, precum copiii, continuă să prezinte un interes fundamental pentru acțiunile externe ale Uniunii; decide, prin urmare, să majoreze finanțarea acestor linii bugetare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | decide să majoreze sprijinul pentru comunicarea strategică, în special pentru măsurile de combatere a dezinformării la nivel mondial prin urmărirea și expunerea sistematică a dezinformării propagate de state și de alți actori; |
| --- | --- |

59.

| 60. | majorează, prin urmare, nivelul creditelor de angajament de la rubrica 6 cu 563 429 451 EUR peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), sumă ce urmează să fie finanțată cu ajutorul marjei disponibile și prin mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

60.

Rubrica 7 – Administrația publică europeană

| 61. | consideră că reducerile aplicate de Consiliu nu sunt justificate și nu îi vor permite Comisiei să își îndeplinească sarcinile; reinstituie, prin urmare, PB pentru cheltuielile administrative ale Comisiei, inclusiv pentru birourile acesteia; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că, având în vedere noile propuneri legislative și inițiativele strategice care decurg din obiectivele Pactului verde european, cum ar fi pachetul „Pregătiți pentru 55”, Strategia în domeniul biodiversității, Strategia privind substanțele chimice pentru durabilitate și creșterea cheltuielilor Uniunii ca urmare a NGEU și a Mecanismului de redresare și reziliență, unele servicii, în special Direcția Generală Mediu a Comisiei și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), vor avea nevoie de o majorare a personalului; solicită Comisiei, în calitatea sa de intermediar onest, să reevalueze prompt aceste nevoi și să propună majorări adecvate în scrisoarea rectificativă sau în timpul concilierii, fără a submina nivelul efectiv al resurselor umane din celelalte servicii sau agenții ale sale; subliniază că nivelul actual al bugetului și al personalului periclitează capacitatea OLAF de a-și desfășura activitatea în toate statele membre; atrage atenția, de asemenea, asupra volumului de muncă mai mare al OLAF în legătură cu punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență al Uniunii și cu asigurarea legăturii cu EPPO; |
| --- | --- |

62.

Proiecte-pilot (PP) și acțiuni pregătitoare (AP)

| 63. | reamintește importanța proiectelor-pilot (PP) și a acțiunilor pregătitoare (AP) ca instrumente pentru formularea unor priorități politice și introducerea unor noi inițiative care au potențialul de a se transforma în activități și programe permanente ale Uniunii; după ce a efectuat o analiză atentă a tuturor propunerilor prezentate și luând în considerare evaluarea de către Comisie a respectării cerințelor legale și a posibilității de implementare, adoptă un pachet echilibrat de PP-AP care reflectă prioritățile politice ale Parlamentului; invită Comisia să pună în aplicare fără întârziere PP-AP și să informeze cu privire la performanța acestora și la rezultatele obține pe teren; |
| --- | --- |

63.

Plățile

| 64. | subliniază necesitatea de a asigura un nivel suficient de credite de plată în bugetul pentru 2022 și decide, prin urmare, să anuleze reducerile aplicate de Consiliu și să majoreze creditele de plată de la acele linii care sunt modificate în credite de angajament; |
| --- | --- |

64.

Alte secțiuni

Secțiunea I – Parlamentul European

| 65. | menține neschimbat bugetul său global pentru 2022, în mărime de 2 112 904 198 EUR, în conformitate cu estimarea sa a bugetului de venituri și cheltuieli adoptată în plen la 29 aprilie 2021; efectuează ajustări tehnice neutre din punct de vedere bugetar, pentru a ține seama de o serie de informații care nu erau disponibile la începutul acestui an; |
| --- | --- |

65.

| 66. | în conformitate cu rezoluția sa din 29 aprilie 2021 menționată mai sus, referitoare la estimarea bugetului său de venituri și cheltuieli pentru exercițiul financiar 2022:






  (a) | ia act de apropiata revizuire la jumătatea perioadei a strategiei pe termen mediu privind sistemul de management de mediu (EMAS); își repetă solicitarea să fie modificat actualul plan de reducere a emisiilor de CO2 pentru atingerea unui nivel neutru al emisiilor de dioxid de carbon până în 2030, utilizând un preț intern al carbonului; |
| --- | --- | --- |

66.

(a)

ia act de apropiata revizuire la jumătatea perioadei a strategiei pe termen mediu privind sistemul de management de mediu (EMAS); își repetă solicitarea să fie modificat actualul plan de reducere a emisiilor de CO2 pentru atingerea unui nivel neutru al emisiilor de dioxid de carbon până în 2030, utilizând un preț intern al carbonului;

| (b) | ia act de faptul că unul dintre principalele domenii de interes ale EMAS pe termen mediu va fi reducerea emisiilor generate de transportul de persoane; își repetă solicitarea să se reducă în mod rezonabil călătoriile efectuate pentru a participa la reuniunile care pot fi efectiv organizate de la distanță sau în format hibrid și să se promoveze trecerea la alternative cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru toate celelalte tipuri de călătorii, cu condiția ca acest lucru să nu afecteze calitatea activității legislative și politice; |
| --- | --- |

(b)

ia act de faptul că unul dintre principalele domenii de interes ale EMAS pe termen mediu va fi reducerea emisiilor generate de transportul de persoane; își repetă solicitarea să se reducă în mod rezonabil călătoriile efectuate pentru a participa la reuniunile care pot fi efectiv organizate de la distanță sau în format hibrid și să se promoveze trecerea la alternative cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru toate celelalte tipuri de călătorii, cu condiția ca acest lucru să nu afecteze calitatea activității legislative și politice;

| (c) | salută extinderea posibilităților de a lucra de la distanță din proprie inițiativă pentru personalul Parlamentului; își reiterează solicitarea de a se acorda prioritate reuniunilor în format hibrid sau reuniunilor cu participare exclusiv de la distanță atunci când acestea nu presupun luarea unor decizii politice, cum ar fi audierile și schimburile de opinii sau reuniunile interne și cele pregătitoare; își repetă solicitarea ca, pentru a fi autorizate, reuniunile pregătitoare ale tuturor vizitelor oficiale ale delegațiilor și ședințele de informare după misiuni să aibă loc exclusiv cu participarea de la distanță, iar începând cu 2022 autorizarea delegațiilor să fie limitată exclusiv la cele care au fost programate; își repetă solicitarea adresată Biroului să asigure faptul că reuniunile extraordinare ale comisiilor de la Strasbourg sunt strict limitate la circumstanțe excepționale și sunt justificate în mod corespunzător în fiecare caz în parte, înainte de a fi aprobate; |
| --- | --- |

(c)

salută extinderea posibilităților de a lucra de la distanță din proprie inițiativă pentru personalul Parlamentului; își reiterează solicitarea de a se acorda prioritate reuniunilor în format hibrid sau reuniunilor cu participare exclusiv de la distanță atunci când acestea nu presupun luarea unor decizii politice, cum ar fi audierile și schimburile de opinii sau reuniunile interne și cele pregătitoare; își repetă solicitarea ca, pentru a fi autorizate, reuniunile pregătitoare ale tuturor vizitelor oficiale ale delegațiilor și ședințele de informare după misiuni să aibă loc exclusiv cu participarea de la distanță, iar începând cu 2022 autorizarea delegațiilor să fie limitată exclusiv la cele care au fost programate; își repetă solicitarea adresată Biroului să asigure faptul că reuniunile extraordinare ale comisiilor de la Strasbourg sunt strict limitate la circumstanțe excepționale și sunt justificate în mod corespunzător în fiecare caz în parte, înainte de a fi aprobate;

| (d) | salută procesul de revizuire a normelor privind misiunile, aflat în desfășurare; își reiterează apelul ca misiunile să fie aprobate în mod corespunzător, în funcție de necesități, și să fie utilizate modurile de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon ori de câte ori este posibil; își reiterează apelul să fie revizuite regulile privind misiunile asistenților parlamentari acreditați (APA) pe baza acelorași principii; |
| --- | --- |

(d)

salută procesul de revizuire a normelor privind misiunile, aflat în desfășurare; își reiterează apelul ca misiunile să fie aprobate în mod corespunzător, în funcție de necesități, și să fie utilizate modurile de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon ori de câte ori este posibil; își reiterează apelul să fie revizuite regulile privind misiunile asistenților parlamentari acreditați (APA) pe baza acelorași principii;

| (e) | încurajează deputații să utilizeze moduri de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon; își repetă apelul să fie revizuite măsurile de punere în aplicare a Statutului deputaților în ceea ce privește rambursarea biletelor de avion flexibile la clasa economică atunci când călătoresc în interiorul Uniunii, cu excepția situațiilor în care anumite derogări pot fi justificate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(e)

încurajează deputații să utilizeze moduri de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon; își repetă apelul să fie revizuite măsurile de punere în aplicare a Statutului deputaților în ceea ce privește rambursarea biletelor de avion flexibile la clasa economică atunci când călătoresc în interiorul Uniunii, cu excepția situațiilor în care anumite derogări pot fi justificate în mod corespunzător;

| (f) | își repetă apelul adresat Parlamentului de a colabora îndeaproape cu autoritățile locale responsabile și, în special, cu Regiunea Bruxelles în eforturile sale de a fi un lider al mobilității urbane durabile, implicându-se activ în punerea în aplicare a Planului GoodMove, în special în ceea ce privește spațiile de parcare; își reiterează apelul pentru extinderea sistemului de biciclete de serviciu în cadrul Parlamentului și pentru utilizarea autoturismelor oficiale pentru transportul între Bruxelles și Strasbourg al deputaților, personalului și APA care au ordine de misiune; își reiterează apelul să fie majorat în mod corespunzător numărul locurilor de parcare rezervate exclusiv pentru vehicule electrice; |
| --- | --- |

(f)

își repetă apelul adresat Parlamentului de a colabora îndeaproape cu autoritățile locale responsabile și, în special, cu Regiunea Bruxelles în eforturile sale de a fi un lider al mobilității urbane durabile, implicându-se activ în punerea în aplicare a Planului GoodMove, în special în ceea ce privește spațiile de parcare; își reiterează apelul pentru extinderea sistemului de biciclete de serviciu în cadrul Parlamentului și pentru utilizarea autoturismelor oficiale pentru transportul între Bruxelles și Strasbourg al deputaților, personalului și APA care au ordine de misiune; își reiterează apelul să fie majorat în mod corespunzător numărul locurilor de parcare rezervate exclusiv pentru vehicule electrice;

| (g) | salută apropiata propunere de revizuire a normelor care reglementează grupurile de vizitatori; ia act de acțiunile întreprinse de serviciile responsabile în ceea ce privește informarea grupurilor de vizitatori cu privire la impactul transportului utilizat asupra mediului; își reiterează apelul pentru instituirea, în 2022, a unui sistem de rambursare a cheltuielilor de deplasare în funcție de impactul asupra mediului, ca măsură de stimulare; solicită ca normele revizuite să fie consecvente cu Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special cu punctul 9 din comunicarea respectivă, cu privire la călătoriile colective, să adapteze costurile asociate cu deplasarea grupurilor de vizitatori la prețurile în schimbare de pe piață și să permită realizarea de modificări pentru a evita fluctuațiile cheltuielilor de călătorie în funcție de evoluția pieței, care îi discriminează indirect pe vizitatori din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

(g)

salută apropiata propunere de revizuire a normelor care reglementează grupurile de vizitatori; ia act de acțiunile întreprinse de serviciile responsabile în ceea ce privește informarea grupurilor de vizitatori cu privire la impactul transportului utilizat asupra mediului; își reiterează apelul pentru instituirea, în 2022, a unui sistem de rambursare a cheltuielilor de deplasare în funcție de impactul asupra mediului, ca măsură de stimulare; solicită ca normele revizuite să fie consecvente cu Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special cu punctul 9 din comunicarea respectivă, cu privire la călătoriile colective, să adapteze costurile asociate cu deplasarea grupurilor de vizitatori la prețurile în schimbare de pe piață și să permită realizarea de modificări pentru a evita fluctuațiile cheltuielilor de călătorie în funcție de evoluția pieței, care îi discriminează indirect pe vizitatori din punct de vedere geografic;

| (h) | ia act de faptul că sunt în curs de realizare studii de fezabilitate pentru a evalua rentabilitatea instalării de panouri fotovoltaice noi în mai multe clădiri din Bruxelles și, în același timp, își reiterează apelul pentru instalarea, până în 2023, pe acoperișul clădirilor de la Bruxelles a unor dispozitive fotovoltaice de ultimă generație, care să valorifice la maximum potențialul existent; solicită din nou să se pună capăt modernizării instalațiilor de încălzire pe bază de combustibili fosili și să se elaboreze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili, cu etape concrete, care să fie adoptată în 2022, pentru a se evita situația în care aceste active ar deveni irecuperabile, precum și să se realizeze o analiză a eficacității și eficienței utilizării sistemelor de pompe de căldură și a altor tehnologii pertinente, în conformitate cu obiectivele EMAS; solicită, în paralel, ca achizițiile publice cu garanții de origine să fie înlocuite treptat cu surse de energie locale și regenerabile; |
| --- | --- |

(h)

ia act de faptul că sunt în curs de realizare studii de fezabilitate pentru a evalua rentabilitatea instalării de panouri fotovoltaice noi în mai multe clădiri din Bruxelles și, în același timp, își reiterează apelul pentru instalarea, până în 2023, pe acoperișul clădirilor de la Bruxelles a unor dispozitive fotovoltaice de ultimă generație, care să valorifice la maximum potențialul existent; solicită din nou să se pună capăt modernizării instalațiilor de încălzire pe bază de combustibili fosili și să se elaboreze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili, cu etape concrete, care să fie adoptată în 2022, pentru a se evita situația în care aceste active ar deveni irecuperabile, precum și să se realizeze o analiză a eficacității și eficienței utilizării sistemelor de pompe de căldură și a altor tehnologii pertinente, în conformitate cu obiectivele EMAS; solicită, în paralel, ca achizițiile publice cu garanții de origine să fie înlocuite treptat cu surse de energie locale și regenerabile;

| (i) | reamintește sprijinul exprimat de o vastă majoritate a deputaților în Parlamentul European în favoarea unui sediu unic, pentru a garanta că banii contribuabililor Uniunii sunt cheltuiți eficient și pentru ca Parlamentul să își asume responsabilitatea instituțională de a-și reduce amprenta de carbon; reamintește că, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, sediul Parlamentului European trebuie să fie la Strasbourg; observă că modificările permanente ar necesita o modificare a tratatului, pentru care este nevoie de unanimitate; |
| --- | --- |

(i)

reamintește sprijinul exprimat de o vastă majoritate a deputaților în Parlamentul European în favoarea unui sediu unic, pentru a garanta că banii contribuabililor Uniunii sunt cheltuiți eficient și pentru ca Parlamentul să își asume responsabilitatea instituțională de a-și reduce amprenta de carbon; reamintește că, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, sediul Parlamentului European trebuie să fie la Strasbourg; observă că modificările permanente ar necesita o modificare a tratatului, pentru care este nevoie de unanimitate;

| (j) | salută faptul că Planul de acțiune EMAS 2021 prevede consultarea obligatorie a „Serviciului de asistență pentru achiziții publice ecologice” în cazul tuturor procedurilor de achiziții publice pentru categoriile de produse prioritare, dacă se consideră oportun; își reiterează, cu toate acestea, solicitarea privind introducerea obligației de a consulta „Serviciul de asistență pentru achiziții publice ecologice” în cazul achizițiilor cu o valoare mai mare de 15 000 EUR; |
| --- | --- |

(j)

salută faptul că Planul de acțiune EMAS 2021 prevede consultarea obligatorie a „Serviciului de asistență pentru achiziții publice ecologice” în cazul tuturor procedurilor de achiziții publice pentru categoriile de produse prioritare, dacă se consideră oportun; își reiterează, cu toate acestea, solicitarea privind introducerea obligației de a consulta „Serviciul de asistență pentru achiziții publice ecologice” în cazul achizițiilor cu o valoare mai mare de 15 000 EUR;

| (k) | reamintește că, în urma deciziei Biroului din 2018 privind indemnizația pentru cheltuieli generale (ICG), au fost luate ulterior anumite decizii în plen și, prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Biroului de a modifica până la sfârșitul anului 2021 normele care reglementează ICG; |
| --- | --- |

(k)

reamintește că, în urma deciziei Biroului din 2018 privind indemnizația pentru cheltuieli generale (ICG), au fost luate ulterior anumite decizii în plen și, prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Biroului de a modifica până la sfârșitul anului 2021 normele care reglementează ICG;

| (l) | invită Biroul să stabilească standarde clare și sigure din punct de vedere juridic cu privire la situațiile în care se poate asigura protecția avertizorilor de integritate, inclusiv a asistenților parlamentari acreditați, și să publice standardele respective; |
| --- | --- |

(l)

invită Biroul să stabilească standarde clare și sigure din punct de vedere juridic cu privire la situațiile în care se poate asigura protecția avertizorilor de integritate, inclusiv a asistenților parlamentari acreditați, și să publice standardele respective;

| (m) | subliniază că politica privind resursele umane a Parlamentului trebuie revizuită, pentru a permite instituției să utilizeze competențele dobândite de tot personalul acestuia; consideră, prin urmare, că este necesar să se modifice normele pentru a permite tuturor categoriilor de personal, inclusiv asistenților parlamentari acreditați, să participe la concursuri interne și să se instituie sisteme de dezvoltare a resurselor umane care să permită Parlamentului să păstreze competențele acestor categorii de personal în serviciul instituției; |
| --- | --- |

(m)

subliniază că politica privind resursele umane a Parlamentului trebuie revizuită, pentru a permite instituției să utilizeze competențele dobândite de tot personalul acestuia; consideră, prin urmare, că este necesar să se modifice normele pentru a permite tuturor categoriilor de personal, inclusiv asistenților parlamentari acreditați, să participe la concursuri interne și să se instituie sisteme de dezvoltare a resurselor umane care să permită Parlamentului să păstreze competențele acestor categorii de personal în serviciul instituției;

| (n) | regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului, exprimată în mai multe rânduri, privind adoptarea unor măsuri pentru a alinia pe deplin indemnizațiile funcționarilor, ale altor agenți și ale asistenților parlamentari acreditați aferente deplasărilor în interes de serviciu între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului; invită Biroul să soluționeze fără întârziere această problemă pentru a remedia inegalitatea respectivă și să ia imediat măsuri în ceea ce privește revizuirea normelor aplicabile, care este necesară pentru modificarea cadrului juridic; |
| --- | --- |

(n)

regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului, exprimată în mai multe rânduri, privind adoptarea unor măsuri pentru a alinia pe deplin indemnizațiile funcționarilor, ale altor agenți și ale asistenților parlamentari acreditați aferente deplasărilor în interes de serviciu între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului; invită Biroul să soluționeze fără întârziere această problemă pentru a remedia inegalitatea respectivă și să ia imediat măsuri în ceea ce privește revizuirea normelor aplicabile, care este necesară pentru modificarea cadrului juridic;

| (o) | invită din nou Conferința președinților să revizuiască dispozițiile de punere în aplicare care reglementează activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii Europene; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să examineze posibilitatea ca APA să însoțească, în anumite condiții, deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului; |
| --- | --- |

(o)

invită din nou Conferința președinților să revizuiască dispozițiile de punere în aplicare care reglementează activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii Europene; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să examineze posibilitatea ca APA să însoțească, în anumite condiții, deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului;

| (p) | ia act de decizia Biroului din 8 februarie 2021 privind votul în regim de participare de la distanță; constată că votul de la distanță, în absența unei decizii a Președintelui de stabilire a unor circumstanțe extraordinare, nu este posibil în prezent; își reiterează solicitarea adresată Biroului de a le permite deputaților să își exercite dreptul de vot atunci când beneficiază de concediu de maternitate sau de paternitate, pe durata unei boli de lungă durată sau în cazuri de forță majoră; |
| --- | --- |

(p)

ia act de decizia Biroului din 8 februarie 2021 privind votul în regim de participare de la distanță; constată că votul de la distanță, în absența unei decizii a Președintelui de stabilire a unor circumstanțe extraordinare, nu este posibil în prezent; își reiterează solicitarea adresată Biroului de a le permite deputaților să își exercite dreptul de vot atunci când beneficiază de concediu de maternitate sau de paternitate, pe durata unei boli de lungă durată sau în cazuri de forță majoră;

| (q) | ia act de lucrările în curs de desfășurare pentru înlocuirea infrastructurii WI-FI în cele trei locuri de desfășurare a activității; solicită instalarea rapidă a noii infrastructuri; |
| --- | --- |

(q)

ia act de lucrările în curs de desfășurare pentru înlocuirea infrastructurii WI-FI în cele trei locuri de desfășurare a activității; solicită instalarea rapidă a noii infrastructuri;

| (r) | reamintește riscurile inerente pentru securitatea informațiilor și protecția vieții private pe care le prezintă utilizarea soluțiilor dependente de terți și impactul pozitiv al utilizării softurilor cu sursă deschisă; insistă ca utilizatorilor să li se permită să utilizeze softuri cu sursă deschisă pe dispozitivele Parlamentului și evidențiază necesitatea unor soluții descentralizate, cu sursă deschisă, pentru reuniunile virtuale și mesageria instantanee; subliniază că este necesar ca utilizatorii să fie formați în mod corespunzător, cu un accent special pe securitatea informatică; subliniază necesitatea unui program informatic care să asigure transcrierea și traducerea automată a limbilor utilizate, pentru a sprijini difuzarea informațiilor într-o măsură egală în toate limbile oficiale; |
| --- | --- |

(r)

reamintește riscurile inerente pentru securitatea informațiilor și protecția vieții private pe care le prezintă utilizarea soluțiilor dependente de terți și impactul pozitiv al utilizării softurilor cu sursă deschisă; insistă ca utilizatorilor să li se permită să utilizeze softuri cu sursă deschisă pe dispozitivele Parlamentului și evidențiază necesitatea unor soluții descentralizate, cu sursă deschisă, pentru reuniunile virtuale și mesageria instantanee; subliniază că este necesar ca utilizatorii să fie formați în mod corespunzător, cu un accent special pe securitatea informatică; subliniază necesitatea unui program informatic care să asigure transcrierea și traducerea automată a limbilor utilizate, pentru a sprijini difuzarea informațiilor într-o măsură egală în toate limbile oficiale;

| (s) | ia act de orientările strategice în domeniul tehnologiilor „cloud”, adoptate de Birou în iunie 2020; își repetă solicitarea să se adopte măsuri pentru a se asigura faptul că, la achiziția de către Parlament a programelor informatice și a infrastructurii digitale, inclusiv a soluțiilor „cloud”, se evită dependența de un singur furnizor, prin intermediul unor cerințe de portabilitate și de interoperabilitate deplină, se utilizează softuri cu sursă deschisă și se rezervă unele proceduri de achiziții publice pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate; |
| --- | --- |

(s)

ia act de orientările strategice în domeniul tehnologiilor „cloud”, adoptate de Birou în iunie 2020; își repetă solicitarea să se adopte măsuri pentru a se asigura faptul că, la achiziția de către Parlament a programelor informatice și a infrastructurii digitale, inclusiv a soluțiilor „cloud”, se evită dependența de un singur furnizor, prin intermediul unor cerințe de portabilitate și de interoperabilitate deplină, se utilizează softuri cu sursă deschisă și se rezervă unele proceduri de achiziții publice pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate;

| (t) | ia act de serviciile asigurate de unele EPLO în limbile neoficiale ale Uniunii; solicită Biroului să analizeze fezabilitatea și să estimeze costul financiar al furnizării de materiale de comunicare, de exemplu pentru centrele Europa Experience, în limbile minorităților lingvistice, ale regiunilor și ale comunităților din diferite state membre; |
| --- | --- |

(t)

ia act de serviciile asigurate de unele EPLO în limbile neoficiale ale Uniunii; solicită Biroului să analizeze fezabilitatea și să estimeze costul financiar al furnizării de materiale de comunicare, de exemplu pentru centrele Europa Experience, în limbile minorităților lingvistice, ale regiunilor și ale comunităților din diferite state membre;

| (u) | ia act de costurile aproximative ale externalizării traducerii principalelor rezoluții de politică externă în limba oficială a țării vizate; își reiterează apelul să se traducă aceste documente, cu scopul de a spori impactul și raza de acțiune a activităților Parlamentului în domeniul afacerilor externe, și să se asigure suficiente credite în acest scop; |
| --- | --- |

(u)

ia act de costurile aproximative ale externalizării traducerii principalelor rezoluții de politică externă în limba oficială a țării vizate; își reiterează apelul să se traducă aceste documente, cu scopul de a spori impactul și raza de acțiune a activităților Parlamentului în domeniul afacerilor externe, și să se asigure suficiente credite în acest scop;

| (v) | ia act de proiectul „Experiență online imersivă” și de alte activități online aflate la dispoziția vizitatorilor; solicită să se conceapă și să se promoveze posibilități ca cetățenii și locuitorii statelor membre și ai țărilor partenere să poată efectua vizite ghidate virtuale în Parlament, pentru a asigura astfel o mai bună înțelegere de către publicul larg a activității și a valorilor instituției; |
| --- | --- |

(v)

ia act de proiectul „Experiență online imersivă” și de alte activități online aflate la dispoziția vizitatorilor; solicită să se conceapă și să se promoveze posibilități ca cetățenii și locuitorii statelor membre și ai țărilor partenere să poată efectua vizite ghidate virtuale în Parlament, pentru a asigura astfel o mai bună înțelegere de către publicul larg a activității și a valorilor instituției;

| (w) | solicită din nou Biroului să comunice decizia sa privind clădirea Paul-Henri Spaak, inclusiv o defalcare detaliată a costurilor și documentele justificative; |
| --- | --- |

(w)

solicită din nou Biroului să comunice decizia sa privind clădirea Paul-Henri Spaak, inclusiv o defalcare detaliată a costurilor și documentele justificative;

| (x) | reamintește articolul 27 alineatele (1) și (2) din Statutul deputaților în Parlamentul European referitor la fondul de pensii facultative creat de Parlament; |
| --- | --- |

(x)

reamintește articolul 27 alineatele (1) și (2) din Statutul deputaților în Parlamentul European referitor la fondul de pensii facultative creat de Parlament;

| (y) | ia act de măsurile luate de Parlament pentru a atenua efectele pandemiei de COVID-19 asupra prestatorilor de servicii de curățenie și de catering; își reiterează apelul adresat Biroului de a reexamina politica de externalizare a Parlamentului în ceea ce privește serviciile de curățenie și de catering; |
| --- | --- |

(y)

ia act de măsurile luate de Parlament pentru a atenua efectele pandemiei de COVID-19 asupra prestatorilor de servicii de curățenie și de catering; își reiterează apelul adresat Biroului de a reexamina politica de externalizare a Parlamentului în ceea ce privește serviciile de curățenie și de catering;

Alte secțiuni (secțiunile IV-X)

| 67. | observă că, în general, PB reflectă estimările diverselor instituții care se încadrează la celelalte secțiuni ale bugetului, reflectând astfel exact, cu unele excepții, cerințele financiare ale acestora; consideră, prin urmare, că reducerile sistematice propuse de Consiliu vor avea efecte nefaste asupra funcționării instituțiilor în cauză și, deci, asupra contribuției lor, de importanță vitală, la funcționarea Uniunii; propune, așadar, reinstituirea nivelurilor din PB în aproape toate cazurile, inclusiv în ceea ce privește Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul Regiunilor, inclusiv a schemelor lor de personal, pentru a le permite să își îndeplinească toate sarcinile care le-au fost încredințate, inclusiv noile funcții; în conformitate cu acordul informal, nu modifică lectura Consiliului în ceea ce privește Consiliul și Consiliul European; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că, în unele cazuri și ținând seama de estimările instituțiilor, creditele sau efectivele de personal trebuie majorate peste nivelul din PB pentru a răspunde noilor nevoi și obiective de politică; propune, așadar, următoarele:






  (a) | în ceea ce privește Curtea de Justiție a Uniunii Europene și Comitetul Economic și Social European, să se majoreze creditele peste nivelul din PB pentru liniile referitoare la remunerațiile și drepturile personalului, inclusiv în ceea ce privește schemele de personal, astfel încât să se mențină un nivel al creditelor în conformitate cu estimările acestora; |
| --- | --- | --- |

68.

(a)

în ceea ce privește Curtea de Justiție a Uniunii Europene și Comitetul Economic și Social European, să se majoreze creditele peste nivelul din PB pentru liniile referitoare la remunerațiile și drepturile personalului, inclusiv în ceea ce privește schemele de personal, astfel încât să se mențină un nivel al creditelor în conformitate cu estimările acestora;

| (b) | în ceea ce privește Curtea de Conturi Europeană, să se majoreze peste nivelul din PB creditele de la linia 1200 „Remunerații și indemnizații”, inclusiv în ceea ce privește schema sa de personal, astfel încât să se mențină un nivel al creditelor considerat necesar de Curtea de Conturi Europeană, în special pentru a acoperi sarcinile suplimentare de audit legate de majorarea fondurilor Uniunii (Mecanismul de redresare și reziliență și NGEU); |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește Curtea de Conturi Europeană, să se majoreze peste nivelul din PB creditele de la linia 1200 „Remunerații și indemnizații”, inclusiv în ceea ce privește schema sa de personal, astfel încât să se mențină un nivel al creditelor considerat necesar de Curtea de Conturi Europeană, în special pentru a acoperi sarcinile suplimentare de audit legate de majorarea fondurilor Uniunii (Mecanismul de redresare și reziliență și NGEU);

| (c) | în ceea ce privește Serviciul European de Acțiune Externă, să se majoreze creditele peste nivelul din PB pentru linia 2214 „Capacitatea de comunicare strategică” și pentru linia 1200 „Agenți contractuali”, pentru a intensifica și mai mult lupta împotriva dezinformării, în special în regiunea din Orientul Îndepărtat; în plus, să se majoreze linia bugetară 1100 „Salarii de bază”, câteva alte linii conexe și schema sa de personal pentru a permite Serviciului European de Acțiune Externă să înlocuiască experții naționali detașați cu personal statutar și să își îndeplinească funcțiile în temeiul regimului global de sancționare a încălcării drepturilor omului; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește Serviciul European de Acțiune Externă, să se majoreze creditele peste nivelul din PB pentru linia 2214 „Capacitatea de comunicare strategică” și pentru linia 1200 „Agenți contractuali”, pentru a intensifica și mai mult lupta împotriva dezinformării, în special în regiunea din Orientul Îndepărtat; în plus, să se majoreze linia bugetară 1100 „Salarii de bază”, câteva alte linii conexe și schema sa de personal pentru a permite Serviciului European de Acțiune Externă să înlocuiască experții naționali detașați cu personal statutar și să își îndeplinească funcțiile în temeiul regimului global de sancționare a încălcării drepturilor omului;

o

o o

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentele la proiectul de buget general, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(2)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 decembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027, Anexa 2: Declarații (Texte adoptate, P9_TA(2020)0357).

(6)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(7)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0106.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0158.

(10)  Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (JO L 357, 8.10.2021, p. 1).

(11)  Regulamentul nr. 1 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO P 17, 6.10.1958, p. 385).

(12)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

(13)  Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2016 referitoare la evaluarea Standardelor Internaționale de Contabilitate (IAS) și la activitățile Fundației pentru Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS), ale Grupului Consultativ European pentru Raportarea Financiară (EFRAG) și ale Consiliul de Supraveghere a Interesului Public (PIOB) (JO C 86, 6.3.2018, p. 24).

(14)  Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (JO L 295, 14.11.2019, p. 1).

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Asigurarea de răspundere civilă auto ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 184/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0336),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0211/2018),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0035/2019),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 440, 6.12.2018, p. 85.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 13 februarie 2019 (JO C 449, 23.12.2020, p. 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 octombrie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2021/2118.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație a Comisiei referitoare la Directiva Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE

Comisia își menține angajamentul de a apăra un nivel ridicat de protecție a victimelor în contextul Directivei privind asigurarea auto. Obiectivul nostru este să ne asigurăm că victimele, inclusiv în situații transfrontaliere, sunt despăgubite cât mai repede posibil și nu fac obiectul unor cerințe procedurale disproporționate care le-ar putea împiedica să aibă acces la despăgubiri. Eficiența despăgubirii depinde în mare măsură de efectuarea sa în mod prompt. În acest sens, luăm act de preocupările exprimate în repetate rânduri de Parlamentul European în legătură cu diferențele dintre statele membre în ceea ce privește termenele de prescripție, și anume intervalul de timp relevant în care o parte vătămată poate adresa o cerere de despăgubire. Comisia va studia cu atenție această chestiune și va examina căile de atac posibile pentru a consolida și mai mult protecția victimelor, în cazul în care dovezile arată că se justifică o acțiune la nivelul Uniunii.

---

| 5.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Întreprinderile comune în cadrul programului Orizont Europa *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 octombrie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Procedura de consultare)

(2022/C 184/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0087),

| — | având în vedere articolul 187 și articolul 188 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 187 și articolul 188 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0166/2021),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0246/2021),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Pentru a realiza cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficace contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, Regulamentul [XXXX] al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Regulamentul privind programul Orizont Europa”) a instituit cadrul de politică și juridic pentru parteneriatele europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Parteneriatele europene reprezintă un element-cheie al abordării de politică a programului Orizont Europa. Ele sunt constituite în vederea îndeplinirii priorităților Uniunii vizate de programul Orizont Europa și în vederea asigurării unui impact clar pentru UE
  și
  pentru cetățenii acesteia, obiective care pot fi realizate într-un mod mai eficace în parteneriat, prin intermediul unei viziuni strategice împărtășite și asumate de parteneri, decât prin acțiunea exclusivă a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Pentru a realiza cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficace contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, Regulamentul [XXXX] al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Regulamentul privind programul Orizont Europa”) a instituit cadrul de politică și juridic pentru parteneriatele europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Parteneriatele europene reprezintă un element-cheie al abordării de politică a programului Orizont Europa. Ele sunt constituite în vederea îndeplinirii priorităților Uniunii vizate de programul Orizont Europa și în vederea asigurării unui impact clar pentru UE
  și
  pentru cetățenii acesteia, obiective care pot fi realizate într-un mod mai eficace în parteneriat, prin intermediul unei viziuni strategice împărtășite și asumate de parteneri, decât prin acțiunea exclusivă a Uniunii.

| (1) | Pentru a realiza cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficace contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, Regulamentul [XXXX] al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Regulamentul privind programul Orizont Europa”) a instituit cadrul de politică și juridic pentru parteneriatele europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Parteneriatele europene reprezintă un element-cheie al abordării de politică a programului Orizont Europa. Ele sunt constituite în vederea îndeplinirii
  angajamentelor și
  priorităților Uniunii vizate de programul Orizont Europa și în vederea asigurării unui impact clar pentru UE, pentru cetățenii acesteia
  și pentru mediu
  , obiective care pot fi realizate într-un mod mai eficace în parteneriat, prin intermediul unei viziuni strategice împărtășite și asumate de parteneri, decât prin acțiunea exclusivă a Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a realiza cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficace contribuție la obiectivele de politică ale Uniunii, Regulamentul [XXXX] al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Regulamentul privind programul Orizont Europa”) a instituit cadrul de politică și juridic pentru parteneriatele europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Parteneriatele europene reprezintă un element-cheie al abordării de politică a programului Orizont Europa. Ele sunt constituite în vederea îndeplinirii
  angajamentelor și
  priorităților Uniunii vizate de programul Orizont Europa și în vederea asigurării unui impact clar pentru UE, pentru cetățenii acesteia
  și pentru mediu
  , obiective care pot fi realizate într-un mod mai eficace în parteneriat, prin intermediul unei viziuni strategice împărtășite și asumate de parteneri, decât prin acțiunea exclusivă a Uniunii.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | În special, parteneriatele europene din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” al programului Orizont Europa joacă un rol important în atingerea obiectivelor strategice, cum ar fi accelerarea
  tranzițiilor către îndeplinirea
  obiectivelor de dezvoltare durabilă și către o Europă verde și digitală, și trebuie să contribuie la
  redresarea
  în urma crizei fără precedent provocate de pandemia de COVID-19. Parteneriatele europene abordează provocări transfrontaliere complexe, care necesită o abordare integrată. Ele fac posibilă abordarea disfuncționalităților de transformare, sistemice și de piață descrise în evaluările impactului care însoțesc prezentul regulament, prin reunirea unei game largi de actori din toate lanțurile valorice și ecosistemele pentru a acționa în vederea realizării unei viziuni comune, pe care să o transpună în foi de parcurs concrete, și în vederea unei implementări coordonate a activităților. În plus, ele permit concentrarea eforturilor și a resurselor asupra priorităților comune în materie de soluționare a unor provocări complexe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În special, parteneriatele europene din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” al programului Orizont Europa joacă un rol important în atingerea obiectivelor strategice, cum ar fi accelerarea
  tranzițiilor către îndeplinirea
  obiectivelor de dezvoltare durabilă și către o Europă verde și digitală, și trebuie să contribuie la
  redresarea
  în urma crizei fără precedent provocate de pandemia de COVID-19. Parteneriatele europene abordează provocări transfrontaliere complexe, care necesită o abordare integrată. Ele fac posibilă abordarea disfuncționalităților de transformare, sistemice și de piață descrise în evaluările impactului care însoțesc prezentul regulament, prin reunirea unei game largi de actori din toate lanțurile valorice și ecosistemele pentru a acționa în vederea realizării unei viziuni comune, pe care să o transpună în foi de parcurs concrete, și în vederea unei implementări coordonate a activităților. În plus, ele permit concentrarea eforturilor și a resurselor asupra priorităților comune în materie de soluționare a unor provocări complexe.

| (2) | În special, parteneriatele europene din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” al programului Orizont Europa joacă un rol important în atingerea obiectivelor strategice, cum ar fi accelerarea
  îndeplinirii
  obiectivelor de dezvoltare durabilă
  (ODD) ale Națiunilor Unite (ONU), angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

   (1a)

  („Acordul de la Paris”)
  și
  tranziția
  către o Europă verde și digitală, și trebuie să contribuie la
  o redresare rezilientă din punct de vedere social, economic și de mediu
  în urma crizei fără precedent provocate de pandemia de COVID-19
  , consolidând totodată poziția de lider a Uniunii în sectorul industrial
  . Parteneriatele europene abordează provocări transfrontaliere complexe, care necesită o abordare integrată. Ele fac posibilă abordarea disfuncționalităților de transformare, sistemice și de piață descrise în evaluările impactului care însoțesc prezentul regulament, prin reunirea unei game largi de actori din toate lanțurile valorice și ecosistemele pentru a acționa în vederea realizării unei viziuni comune, pe care să o transpună în foi de parcurs concrete, și în vederea unei implementări coordonate a activităților. În plus, ele permit concentrarea eforturilor și a resurselor asupra priorităților comune în materie de soluționare a unor provocări complexe
  în beneficiul societății
  . |
| --- | --- |

(2)

În special, parteneriatele europene din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” al programului Orizont Europa joacă un rol important în atingerea obiectivelor strategice, cum ar fi accelerarea
  îndeplinirii
  obiectivelor de dezvoltare durabilă
  (ODD) ale Națiunilor Unite (ONU), angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

   (1a)

  („Acordul de la Paris”)
  și
  tranziția
  către o Europă verde și digitală, și trebuie să contribuie la
  o redresare rezilientă din punct de vedere social, economic și de mediu
  în urma crizei fără precedent provocate de pandemia de COVID-19
  , consolidând totodată poziția de lider a Uniunii în sectorul industrial
  . Parteneriatele europene abordează provocări transfrontaliere complexe, care necesită o abordare integrată. Ele fac posibilă abordarea disfuncționalităților de transformare, sistemice și de piață descrise în evaluările impactului care însoțesc prezentul regulament, prin reunirea unei game largi de actori din toate lanțurile valorice și ecosistemele pentru a acționa în vederea realizării unei viziuni comune, pe care să o transpună în foi de parcurs concrete, și în vederea unei implementări coordonate a activităților. În plus, ele permit concentrarea eforturilor și a resurselor asupra priorităților comune în materie de soluționare a unor provocări complexe
  în beneficiul societății
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Pentru a asigura excelența științifică și în conformitate cu articolul 13 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), ar trebui asigurată libertatea cercetării științifice și ar trebui promovate cele mai înalte standarde de integritate științifică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Pentru a asigura excelența științifică și în conformitate cu articolul 13 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), ar trebui asigurată libertatea cercetării științifice și ar trebui promovate cele mai înalte standarde de integritate științifică.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Este important ca toate parteneriatele europene să respecte practicile etice și principiile etice fundamentale, aderând în același timp la standardele etice stabilite în diferitele coduri de etică naționale, sectoriale sau instituționale. Activitățile lor de cercetare ar trebui să aplice întotdeauna principiile prevăzute la articolul 19 din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în declarația Comisiei privind etica și cercetarea în domeniul celulelor stem la care se referă articolul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Este important ca toate parteneriatele europene să respecte practicile etice și principiile etice fundamentale, aderând în același timp la standardele etice stabilite în diferitele coduri de etică naționale, sectoriale sau instituționale. Activitățile lor de cercetare ar trebui să aplice întotdeauna principiile prevăzute la articolul 19 din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în declarația Comisiei privind etica și cercetarea în domeniul celulelor stem la care se referă articolul respectiv.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pentru îndeplinirea priorităților și obținerea impactului, parteneriatele europene trebuie dezvoltate printr-o largă implicare atât a părților interesate relevante din toată Europa, inclusiv a industriei, a organizațiilor de cercetare, a organismelor cu misiune de serviciu public de la nivel local, regional, național sau internațional, cât și a organizațiilor societății civile,
  precum fundațiile
  care sprijină și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare. Ele trebuie să constituie una dintre măsurile de consolidare a cooperării dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor pentru cercetare și inovare și prin investiții transfrontaliere în cercetare și inovare care să aducă avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își
  apere interesele
  în
  domenii strategice
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pentru îndeplinirea priorităților și obținerea impactului, parteneriatele europene trebuie dezvoltate printr-o largă implicare atât a părților interesate relevante din toată Europa, inclusiv a industriei, a organizațiilor de cercetare, a organismelor cu misiune de serviciu public de la nivel local, regional, național sau internațional, cât și a organizațiilor societății civile,
  precum fundațiile
  care sprijină și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare. Ele trebuie să constituie una dintre măsurile de consolidare a cooperării dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor pentru cercetare și inovare și prin investiții transfrontaliere în cercetare și inovare care să aducă avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își
  apere interesele
  în
  domenii strategice
  .

| (3) | Pentru îndeplinirea priorităților și obținerea impactului, parteneriatele europene trebuie dezvoltate printr-o largă implicare atât a
  tuturor
  părților interesate relevante din toată Europa, inclusiv a industriei
  , a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor nou-înființate, a universităților
  , a organizațiilor de cercetare, a organismelor cu misiune de serviciu public de la nivel local, regional, național sau internațional, cât și a organizațiilor societății civile,
  inclusiv a organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și a fundațiilor
  care sprijină și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare. Ele trebuie să constituie una dintre măsurile de consolidare a cooperării dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor pentru cercetare și inovare și prin investiții transfrontaliere în cercetare și inovare care să aducă avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își
  dezvolte autonomia strategică
  în
  paralel cu o economie deschisă
  . |
| --- | --- |

(3)

Pentru îndeplinirea priorităților și obținerea impactului, parteneriatele europene trebuie dezvoltate printr-o largă implicare atât a
  tuturor
  părților interesate relevante din toată Europa, inclusiv a industriei
  , a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor nou-înființate, a universităților
  , a organizațiilor de cercetare, a organismelor cu misiune de serviciu public de la nivel local, regional, național sau internațional, cât și a organizațiilor societății civile,
  inclusiv a organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și a fundațiilor
  care sprijină și/sau desfășoară activități de cercetare și inovare. Ele trebuie să constituie una dintre măsurile de consolidare a cooperării dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor pentru cercetare și inovare și prin investiții transfrontaliere în cercetare și inovare care să aducă avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își
  dezvolte autonomia strategică
  în
  paralel cu o economie deschisă
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Regulamentul (UE) 2020/852 (11) instituie cadrul general prin care se determină dacă o activitate economică poate fi considerată durabilă din punctul de vedere al mediului în scopul definirii investițiilor durabile. Regulamentul creează o referință comună pe care investitorii, băncile, industria și cercetătorii o pot utiliza atunci când investesc în proiecte și în activități
  economice
  care au un impact pozitiv substanțial asupra climei și mediului și care nu le aduc acestora prejudicii semnificative. Este referința pentru investițiile verzi din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Regulamentul (UE) 2020/852 (11) instituie cadrul general prin care se determină dacă o activitate economică poate fi considerată durabilă din punctul de vedere al mediului în scopul definirii investițiilor durabile. Regulamentul creează o referință comună pe care investitorii, băncile, industria și cercetătorii o pot utiliza atunci când investesc în proiecte și în activități
  economice
  care au un impact pozitiv substanțial asupra climei și mediului și care nu le aduc acestora prejudicii semnificative. Este referința pentru investițiile verzi din Uniune.

| (6) | Regulamentul (UE) 2020/852 (11) instituie cadrul general prin care se determină dacă o activitate economică poate fi considerată durabilă din punctul de vedere al mediului în scopul definirii investițiilor durabile. Regulamentul creează o referință comună pe care investitorii, băncile, industria și cercetătorii o pot utiliza atunci când investesc în proiecte și în activități
  care intră în domeniul său de aplicare și
  care au un impact pozitiv substanțial asupra climei și mediului și care nu le aduc acestora prejudicii semnificative. Este referința pentru investițiile verzi din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) 2020/852 (11) instituie cadrul general prin care se determină dacă o activitate economică poate fi considerată durabilă din punctul de vedere al mediului în scopul definirii investițiilor durabile. Regulamentul creează o referință comună pe care investitorii, băncile, industria și cercetătorii o pot utiliza atunci când investesc în proiecte și în activități
  care intră în domeniul său de aplicare și
  care au un impact pozitiv substanțial asupra climei și mediului și care nu le aduc acestora prejudicii semnificative. Este referința pentru investițiile verzi din Uniune.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Atunci când este relevant, parteneriatele trebuie să considere criteriile tehnice de examinare, prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, și principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, prevăzut la articolul 17 din regulamentul respectiv, drept un instrument de creștere a gradului de pregătire a proiectelor lor și de îmbunătățire a accesului la finanțarea verde, elemente care vor fi esențiale pentru preluarea pe piață și implementarea pe scară mai largă a tehnologiilor și soluțiilor inovatoare realizate în cadrul parteneriatelor respective. Dovezile științifice se află în centrul criteriilor tehnice de examinare. Cercetarea și inovarea avute în vedere de parteneriate trebuie să aibă un rol important în a-i ajuta pe operatorii economici să atingă sau să depășească standardele și pragurile stabilite în regulament și să asigure actualizarea criteriilor tehnice de examinare și concordanța acestora cu obiectivele Pactului verde european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Atunci când este relevant, parteneriatele trebuie să considere criteriile tehnice de examinare, prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, și principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, prevăzut la articolul 17 din regulamentul respectiv, drept un instrument de creștere a gradului de pregătire a proiectelor lor și de îmbunătățire a accesului la finanțarea verde, elemente care vor fi esențiale pentru preluarea pe piață și implementarea pe scară mai largă a tehnologiilor și soluțiilor inovatoare realizate în cadrul parteneriatelor respective. Dovezile științifice se află în centrul criteriilor tehnice de examinare. Cercetarea și inovarea avute în vedere de parteneriate trebuie să aibă un rol important în a-i ajuta pe operatorii economici să atingă sau să depășească standardele și pragurile stabilite în regulament și să asigure actualizarea criteriilor tehnice de examinare și concordanța acestora cu obiectivele Pactului verde european.

| (7) | Atunci când este relevant, parteneriatele trebuie să considere criteriile tehnice de examinare, prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, și principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, prevăzut la articolul 17 din regulamentul respectiv,
  dacă activitatea întreprinderii comune intră în domeniul de aplicare al respectivului regulament,
  drept un instrument de creștere a gradului de pregătire a proiectelor lor și de îmbunătățire a accesului la finanțarea verde, elemente care vor fi esențiale pentru preluarea pe piață și implementarea pe scară mai largă a tehnologiilor și soluțiilor inovatoare realizate în cadrul parteneriatelor respective. Dovezile științifice se află în centrul criteriilor tehnice de examinare. Cercetarea și inovarea avute în vedere de parteneriate trebuie să aibă un rol important în a-i ajuta pe operatorii economici să atingă sau să depășească standardele și pragurile stabilite în regulament și să asigure actualizarea criteriilor tehnice de examinare și concordanța acestora cu obiectivele Pactului verde european. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când este relevant, parteneriatele trebuie să considere criteriile tehnice de examinare, prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, și principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, prevăzut la articolul 17 din regulamentul respectiv,
  dacă activitatea întreprinderii comune intră în domeniul de aplicare al respectivului regulament,
  drept un instrument de creștere a gradului de pregătire a proiectelor lor și de îmbunătățire a accesului la finanțarea verde, elemente care vor fi esențiale pentru preluarea pe piață și implementarea pe scară mai largă a tehnologiilor și soluțiilor inovatoare realizate în cadrul parteneriatelor respective. Dovezile științifice se află în centrul criteriilor tehnice de examinare. Cercetarea și inovarea avute în vedere de parteneriate trebuie să aibă un rol important în a-i ajuta pe operatorii economici să atingă sau să depășească standardele și pragurile stabilite în regulament și să asigure actualizarea criteriilor tehnice de examinare și concordanța acestora cu obiectivele Pactului verde european.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile comune trebuie să fie finanțate prin programul Orizont Europa. Pentru a obține un impact maxim, întreprinderile comune trebuie să dezvolte sinergii strânse cu alte programe și instrumente de finanțare ale Uniunii, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții inovatoare, educația și dezvoltarea regională, astfel încât să accentueze coeziunea economică și socială și să
  reducă dezechilibrele
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile comune trebuie să fie finanțate prin programul Orizont Europa. Pentru a obține un impact maxim, întreprinderile comune trebuie să dezvolte sinergii strânse cu alte programe și instrumente de finanțare ale Uniunii, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții inovatoare, educația și dezvoltarea regională, astfel încât să accentueze coeziunea economică și socială și să
  reducă dezechilibrele
  .

| (10) | Activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile comune trebuie să fie finanțate prin programul Orizont Europa. Pentru a obține un impact maxim, întreprinderile comune trebuie să dezvolte sinergii strânse cu alte programe și instrumente de finanțare ale Uniunii, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții inovatoare
  sustenabile
  , educația și dezvoltarea regională, astfel încât să
  răspundă la provocările globale, să
  accentueze coeziunea economică și socială și să
  atenueze impactul asupra mediului
  . |
| --- | --- |

(10)

Activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile comune trebuie să fie finanțate prin programul Orizont Europa. Pentru a obține un impact maxim, întreprinderile comune trebuie să dezvolte sinergii strânse cu alte programe și instrumente de finanțare ale Uniunii, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții inovatoare
  sustenabile
  , educația și dezvoltarea regională, astfel încât să
  răspundă la provocările globale, să
  accentueze coeziunea economică și socială și să
  atenueze impactul asupra mediului
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Noua abordare de politică privind parteneriatele europene, în special parteneriatele europene instituționalizate, necesită o nouă modalitate de instituire a cadrului juridic în care acestea ar urma să funcționeze. Înființarea de întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din TFUE în scopul programului Orizont 2020 s-a dovedit a fi eficace în ceea ce privește punerea în aplicare, însă este necesar ca acest proces să fie intensificat. Prin urmare, scopul prezentului regulament este acela de a spori coerența, eficiența, eficacitatea
  și
  orientarea către impact a punerii în aplicare, printr-o transpunere armonizată a dispozițiilor programului Orizont Europa și a experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a programelor din cadrul programului Orizont 2020 în dispoziții comune pentru toate întreprinderile comune. Regulamentul vizează să faciliteze crearea de colaborări și de sinergii între parteneriatele europene și să valorifice astfel la maximum interconexiunile acestora la nivel organizațional. Întreprinderile comune trebuie să caute oportunități de implicare a reprezentanților altor parteneriate europene în discuțiile purtate în cursul elaborării programelor lor de lucru, să identifice domeniile în care activitățile complementare sau comune ar putea aborda provocările într-un mod mai eficace și mai eficient, să evite suprapunerile, să își alinieze calendarele activităților și să asigure accesul la rezultate și alte mijloace relevante de schimb de cunoștințe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Noua abordare de politică privind parteneriatele europene, în special parteneriatele europene instituționalizate, necesită o nouă modalitate de instituire a cadrului juridic în care acestea ar urma să funcționeze. Înființarea de întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din TFUE în scopul programului Orizont 2020 s-a dovedit a fi eficace în ceea ce privește punerea în aplicare, însă este necesar ca acest proces să fie intensificat. Prin urmare, scopul prezentului regulament este acela de a spori coerența, eficiența, eficacitatea
  și
  orientarea către impact a punerii în aplicare, printr-o transpunere armonizată a dispozițiilor programului Orizont Europa și a experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a programelor din cadrul programului Orizont 2020 în dispoziții comune pentru toate întreprinderile comune. Regulamentul vizează să faciliteze crearea de colaborări și de sinergii între parteneriatele europene și să valorifice astfel la maximum interconexiunile acestora la nivel organizațional. Întreprinderile comune trebuie să caute oportunități de implicare a reprezentanților altor parteneriate europene în discuțiile purtate în cursul elaborării programelor lor de lucru, să identifice domeniile în care activitățile complementare sau comune ar putea aborda provocările într-un mod mai eficace și mai eficient, să evite suprapunerile, să își alinieze calendarele activităților și să asigure accesul la rezultate și alte mijloace relevante de schimb de cunoștințe.

| (11) | Noua abordare de politică privind parteneriatele europene, în special parteneriatele europene instituționalizate, necesită o nouă modalitate de instituire a cadrului juridic în care acestea ar urma să funcționeze. Înființarea de întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din TFUE în scopul programului Orizont 2020 s-a dovedit a fi eficace în ceea ce privește punerea în aplicare, însă este necesar ca acest proces să fie intensificat. Prin urmare, scopul prezentului regulament este acela de a spori coerența, eficiența, eficacitatea, orientarea către impact
  și valoarea adăugată societală
  a punerii în aplicare, printr-o transpunere armonizată a dispozițiilor programului Orizont Europa și a experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a programelor din cadrul programului Orizont 2020 în dispoziții comune pentru toate întreprinderile comune. Regulamentul vizează să faciliteze crearea de colaborări și de sinergii între parteneriatele europene și să valorifice astfel la maximum interconexiunile acestora la nivel organizațional. Întreprinderile comune trebuie să caute oportunități de implicare a reprezentanților altor parteneriate europene în discuțiile purtate în cursul elaborării programelor lor de lucru, să identifice domeniile în care activitățile complementare sau comune ar putea aborda provocările într-un mod mai eficace și mai eficient, să evite suprapunerile, să își alinieze calendarele activităților și să asigure accesul la rezultate și alte mijloace relevante de schimb de cunoștințe. |
| --- | --- |

(11)

Noua abordare de politică privind parteneriatele europene, în special parteneriatele europene instituționalizate, necesită o nouă modalitate de instituire a cadrului juridic în care acestea ar urma să funcționeze. Înființarea de întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din TFUE în scopul programului Orizont 2020 s-a dovedit a fi eficace în ceea ce privește punerea în aplicare, însă este necesar ca acest proces să fie intensificat. Prin urmare, scopul prezentului regulament este acela de a spori coerența, eficiența, eficacitatea, orientarea către impact
  și valoarea adăugată societală
  a punerii în aplicare, printr-o transpunere armonizată a dispozițiilor programului Orizont Europa și a experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a programelor din cadrul programului Orizont 2020 în dispoziții comune pentru toate întreprinderile comune. Regulamentul vizează să faciliteze crearea de colaborări și de sinergii între parteneriatele europene și să valorifice astfel la maximum interconexiunile acestora la nivel organizațional. Întreprinderile comune trebuie să caute oportunități de implicare a reprezentanților altor parteneriate europene în discuțiile purtate în cursul elaborării programelor lor de lucru, să identifice domeniile în care activitățile complementare sau comune ar putea aborda provocările într-un mod mai eficace și mai eficient, să evite suprapunerile, să își alinieze calendarele activităților și să asigure accesul la rezultate și alte mijloace relevante de schimb de cunoștințe.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | În urma identificării sinergiilor dintre ele, întreprinderile comune trebuie să vizeze stabilirea cotelor bugetare care vor fi utilizate pentru activitățile complementare sau comune dintre întreprinderile comune. În plus, prezentul regulament vizează îmbunătățirea eficienței și armonizarea normelor printr-o colaborare operațională intensificată și prin explorarea economiilor de scară, inclusiv
  prin instituirea birou administrativ comun
  care să ofere întreprinderilor comune
  funcții
  de
  sprijin orizontal. Biroul administrativ
  comun
  trebuie să faciliteze
  obținerea unui impact mai mare și a unui nivel mai ridicat de armonizare în punctele comune, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărei întreprinderi comune.
  Structura trebuie să fie instituită pe baza unor acorduri privind nivelul serviciilor care urmează să fie încheiate în comun de către întreprinderile comune.
  Funcțiile biroului administrativ comun
  trebuie să cuprindă
  funcții de coordonare și de sprijin administrativ în domeniile în care examinarea sa s-a dovedit eficientă și rentabilă și să țină seama de respectarea cerinței de asumare a răspunderii de către fiecare ordonator de credite în parte.
  Cadrul juridic trebuie
  să
  fie conceput astfel încât să răspundă
  în
  mod optim nevoilor comune ale întreprinderilor comune
  , să asigure colaborarea strânsă a acestora
  din urmă
  și să exploreze toate sinergiile posibile dintre parteneriatele europene și deci dintre diferitele părți ale programului Orizont Europa, precum și dintre celelalte programe gestionate de întreprinderile comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În urma identificării sinergiilor dintre ele, întreprinderile comune trebuie să vizeze stabilirea cotelor bugetare care vor fi utilizate pentru activitățile complementare sau comune dintre întreprinderile comune. În plus, prezentul regulament vizează îmbunătățirea eficienței și armonizarea normelor printr-o colaborare operațională intensificată și prin explorarea economiilor de scară, inclusiv
  prin instituirea birou administrativ comun
  care să ofere întreprinderilor comune
  funcții
  de
  sprijin orizontal. Biroul administrativ
  comun
  trebuie să faciliteze
  obținerea unui impact mai mare și a unui nivel mai ridicat de armonizare în punctele comune, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărei întreprinderi comune.
  Structura trebuie să fie instituită pe baza unor acorduri privind nivelul serviciilor care urmează să fie încheiate în comun de către întreprinderile comune.
  Funcțiile biroului administrativ comun
  trebuie să cuprindă
  funcții de coordonare și de sprijin administrativ în domeniile în care examinarea sa s-a dovedit eficientă și rentabilă și să țină seama de respectarea cerinței de asumare a răspunderii de către fiecare ordonator de credite în parte.
  Cadrul juridic trebuie
  să
  fie conceput astfel încât să răspundă
  în
  mod optim nevoilor comune ale întreprinderilor comune
  , să asigure colaborarea strânsă a acestora
  din urmă
  și să exploreze toate sinergiile posibile dintre parteneriatele europene și deci dintre diferitele părți ale programului Orizont Europa, precum și dintre celelalte programe gestionate de întreprinderile comune.

| (12) | În urma identificării sinergiilor dintre ele, întreprinderile comune trebuie să vizeze stabilirea cotelor bugetare care vor fi utilizate pentru activitățile complementare sau comune dintre întreprinderile comune. În plus, prezentul regulament vizează îmbunătățirea eficienței și armonizarea normelor printr-o colaborare operațională intensificată și prin explorarea economiilor de scară, inclusiv
  , dacă este cazul, a posibilității de a institui funcții administrative comune,
  care să ofere întreprinderilor comune
  sprijin orizontal. Creșterea numărului
  de
  funcții pe care le exercită în
  comun
  întreprinderile comune facilitează
  obținerea unui impact mai mare și a unui nivel mai ridicat de armonizare în punctele comune, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărei întreprinderi comune. Funcțiile biroului administrativ comun
  pot cuprinde
  funcții de coordonare și de sprijin administrativ în domeniile în care examinarea sa s-a dovedit eficientă și rentabilă și să țină seama de respectarea cerinței de asumare a răspunderii de către fiecare ordonator de credite în parte.
  Întreprinderile comune ar trebui
  să
  poată încheia
  în
  comun acorduri privind nivelul serviciilor
  , să asigure colaborarea strânsă a acestora și să exploreze toate sinergiile posibile dintre parteneriatele europene și deci dintre diferitele părți ale programului Orizont Europa, precum și dintre celelalte programe gestionate de întreprinderile comune. |
| --- | --- |

(12)

În urma identificării sinergiilor dintre ele, întreprinderile comune trebuie să vizeze stabilirea cotelor bugetare care vor fi utilizate pentru activitățile complementare sau comune dintre întreprinderile comune. În plus, prezentul regulament vizează îmbunătățirea eficienței și armonizarea normelor printr-o colaborare operațională intensificată și prin explorarea economiilor de scară, inclusiv
  , dacă este cazul, a posibilității de a institui funcții administrative comune,
  care să ofere întreprinderilor comune
  sprijin orizontal. Creșterea numărului
  de
  funcții pe care le exercită în
  comun
  întreprinderile comune facilitează
  obținerea unui impact mai mare și a unui nivel mai ridicat de armonizare în punctele comune, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărei întreprinderi comune. Funcțiile biroului administrativ comun
  pot cuprinde
  funcții de coordonare și de sprijin administrativ în domeniile în care examinarea sa s-a dovedit eficientă și rentabilă și să țină seama de respectarea cerinței de asumare a răspunderii de către fiecare ordonator de credite în parte.
  Întreprinderile comune ar trebui
  să
  poată încheia
  în
  comun acorduri privind nivelul serviciilor
  , să asigure colaborarea strânsă a acestora și să exploreze toate sinergiile posibile dintre parteneriatele europene și deci dintre diferitele părți ale programului Orizont Europa, precum și dintre celelalte programe gestionate de întreprinderile comune.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Întreprinderile comune ar trebui să își îmbunătățească cunoștințele și să aibă o abordare mai integrată și mai sistemică în gestionarea activităților în domeniile lor de cercetare. Complementaritatea și sinergia cu programele de lucru în colaborare în domeniul cercetării și cu Consiliul European pentru Cercetare ar alimenta un flux de inovare cu o dinamică de la bază la vârf. Aceasta ar crea oportunități de cercetare în domenii care nu sunt luate în considerare în prezent și ar promova deopotrivă aplicații în alte sectoare, atât în amonte, cât și în avalul fluxului de inovare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Programul Orizont Europa introduce o abordare mai strategică, mai coerentă și axată mai mult pe impact cu privire la parteneriatele europene, pe baza învățămintelor desprinse din evaluarea intermediară a programului Orizont 2020. În concordanță cu noua ambiție, prezentul regulament vizează o utilizare mai eficace a parteneriatelor europene instituționalizate, concentrându-se în special asupra unor obiective, a unor rezultate și a unui impact clare, care pot fi obținute până în 2030, și asigurând o contribuție clară la prioritățile de politică și la politicile conexe ale Uniunii. Colaborarea și sinergiile strânse cu alte inițiative relevante la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, în special cu alte parteneriate europene, sunt esențiale pentru obținerea unui impact mai mare și pentru asigurarea asimilării rezultatelor. La evaluarea impactului general, trebuie să se țină seama de investiții mai ample, care depășesc contribuțiile partenerilor și sunt generate de întreprinderile comune care contribuie la atingerea obiectivelor lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Programul Orizont Europa introduce o abordare mai strategică, mai coerentă și axată mai mult pe impact cu privire la parteneriatele europene, pe baza învățămintelor desprinse din evaluarea intermediară a programului Orizont 2020. În concordanță cu noua ambiție, prezentul regulament vizează o utilizare mai eficace a parteneriatelor europene instituționalizate, concentrându-se în special asupra unor obiective, a unor rezultate și a unui impact clare, care pot fi obținute până în 2030, și asigurând o contribuție clară la prioritățile de politică și la politicile conexe ale Uniunii. Colaborarea și sinergiile strânse cu alte inițiative relevante la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, în special cu alte parteneriate europene, sunt esențiale pentru obținerea unui impact mai mare și pentru asigurarea asimilării rezultatelor. La evaluarea impactului general, trebuie să se țină seama de investiții mai ample, care depășesc contribuțiile partenerilor și sunt generate de întreprinderile comune care contribuie la atingerea obiectivelor lor.

| (14) | Programul Orizont Europa introduce o abordare mai strategică, mai coerentă și axată mai mult pe impact cu privire la parteneriatele europene, pe baza învățămintelor desprinse din evaluarea intermediară a programului Orizont 2020. În concordanță cu noua ambiție, prezentul regulament vizează o utilizare mai eficace a parteneriatelor europene instituționalizate, concentrându-se în special asupra unor obiective, a unor rezultate și a unui impact clare, care pot fi obținute până în 2030, și asigurând o contribuție clară la prioritățile de politică și la politicile conexe ale Uniunii. Colaborarea și sinergiile strânse cu alte inițiative relevante la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, în special cu alte parteneriate europene, sunt esențiale pentru obținerea unui impact
  științific, socioeconomic și de mediu
  mai mare și pentru asigurarea asimilării rezultatelor.
  Comisia ar trebui să elaboreze orientări clare, simple și concrete pentru a favoriza diferite tipuri de sinergii, cum ar fi transferul de resurse, finanțarea alternativă, finanțarea cumulativă și finanțarea integrată. Este deosebit de important ca statele membre și regiunile să maximizeze alinierea strategiilor de specializare inteligentă și a programelor operaționale la programele de lucru ale întreprinderilor comune, pentru a permite un eventual mecanism de transfer de 5 % din fondurile structurale și de investiții europene către întreprinderile comune, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și sub rezerva condițiilor prevăzute în dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  (Regulamentul privind dispozițiile comune). De asemenea, ar trebui analizate sinergiile și complementaritățile cu instituțiile financiare europene, cum ar fi Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană de Investiții, precum și între întreprinderile comune, și cu alte programe de finanțare ale Uniunii, alianțele industriale relevante cu fundațiile și trusturile caritabile.
  La evaluarea impactului general, trebuie să se țină seama de investiții mai ample, care depășesc contribuțiile partenerilor și sunt generate de întreprinderile comune care contribuie la atingerea obiectivelor lor
  , pentru a facilita accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare
  . |
| --- | --- |

(14)

Programul Orizont Europa introduce o abordare mai strategică, mai coerentă și axată mai mult pe impact cu privire la parteneriatele europene, pe baza învățămintelor desprinse din evaluarea intermediară a programului Orizont 2020. În concordanță cu noua ambiție, prezentul regulament vizează o utilizare mai eficace a parteneriatelor europene instituționalizate, concentrându-se în special asupra unor obiective, a unor rezultate și a unui impact clare, care pot fi obținute până în 2030, și asigurând o contribuție clară la prioritățile de politică și la politicile conexe ale Uniunii. Colaborarea și sinergiile strânse cu alte inițiative relevante la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, în special cu alte parteneriate europene, sunt esențiale pentru obținerea unui impact
  științific, socioeconomic și de mediu
  mai mare și pentru asigurarea asimilării rezultatelor.
  Comisia ar trebui să elaboreze orientări clare, simple și concrete pentru a favoriza diferite tipuri de sinergii, cum ar fi transferul de resurse, finanțarea alternativă, finanțarea cumulativă și finanțarea integrată. Este deosebit de important ca statele membre și regiunile să maximizeze alinierea strategiilor de specializare inteligentă și a programelor operaționale la programele de lucru ale întreprinderilor comune, pentru a permite un eventual mecanism de transfer de 5 % din fondurile structurale și de investiții europene către întreprinderile comune, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și sub rezerva condițiilor prevăzute în dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  (Regulamentul privind dispozițiile comune). De asemenea, ar trebui analizate sinergiile și complementaritățile cu instituțiile financiare europene, cum ar fi Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană de Investiții, precum și între întreprinderile comune, și cu alte programe de finanțare ale Uniunii, alianțele industriale relevante cu fundațiile și trusturile caritabile.
  La evaluarea impactului general, trebuie să se țină seama de investiții mai ample, care depășesc contribuțiile partenerilor și sunt generate de întreprinderile comune care contribuie la atingerea obiectivelor lor
  , pentru a facilita accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Prezentul regulament se bazează pe principiile și criteriile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, printre care și deschiderea și transparența, un puternic efect de pârghie și angajamentele pe termen lung ale tuturor părților implicate. Unul dintre obiectivele prezentului regulament este de a asigura deschiderea inițiativelor pentru o gamă largă de entități, inclusiv pentru nou-veniți. Parteneriatele trebuie să fie deschise oricărei entități care dorește și este capabilă să acționeze în vederea atingerii obiectivului comun, trebuie să promoveze o participare largă și activă a părților interesate în activitățile, componența și guvernanța lor și să asigure că rezultatele vor fi în beneficiul tuturor europenilor, în special printr-o difuzare largă a rezultatelor și prin activități premergătoare implementării în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Prezentul regulament se bazează pe principiile și criteriile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, printre care și deschiderea și transparența, un puternic efect de pârghie și angajamentele pe termen lung ale tuturor părților implicate. Unul dintre obiectivele prezentului regulament este de a asigura deschiderea inițiativelor pentru o gamă largă de entități, inclusiv pentru nou-veniți. Parteneriatele trebuie să fie deschise oricărei entități care dorește și este capabilă să acționeze în vederea atingerii obiectivului comun, trebuie să promoveze o participare largă și activă a părților interesate în activitățile, componența și guvernanța lor și să asigure că rezultatele vor fi în beneficiul tuturor europenilor, în special printr-o difuzare largă a rezultatelor și prin activități premergătoare implementării în întreaga Uniune.

| (15) | Prezentul regulament se bazează pe principiile și criteriile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, printre care și deschiderea și transparența, un puternic efect de pârghie și angajamentele pe termen lung ale tuturor părților implicate. Unul dintre obiectivele prezentului regulament este de a asigura deschiderea inițiativelor pentru o gamă largă de entități, inclusiv pentru nou-veniți. Parteneriatele trebuie să fie deschise oricărei entități care dorește și este capabilă să acționeze în vederea atingerii obiectivului comun, trebuie să promoveze o participare largă și activă a părților interesate în activitățile, componența și guvernanța lor și să asigure că rezultatele vor fi în beneficiul tuturor europenilor,
  contribuind în același timp la dezvoltarea globală sustenabilă,
  în special printr-o difuzare
  cât mai
  largă
  posibil
  a rezultatelor și prin activități premergătoare implementării în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament se bazează pe principiile și criteriile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, printre care și deschiderea și transparența, un puternic efect de pârghie și angajamentele pe termen lung ale tuturor părților implicate. Unul dintre obiectivele prezentului regulament este de a asigura deschiderea inițiativelor pentru o gamă largă de entități, inclusiv pentru nou-veniți. Parteneriatele trebuie să fie deschise oricărei entități care dorește și este capabilă să acționeze în vederea atingerii obiectivului comun, trebuie să promoveze o participare largă și activă a părților interesate în activitățile, componența și guvernanța lor și să asigure că rezultatele vor fi în beneficiul tuturor europenilor,
  contribuind în același timp la dezvoltarea globală sustenabilă,
  în special printr-o difuzare
  cât mai
  largă
  posibil
  a rezultatelor și prin activități premergătoare implementării în întreaga Uniune.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | O parte din cele 5,4  miliarde EUR alocate programului Orizont Europa din Next Generation EU în temeiul acordului interinstituțional privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 („CFM”) poate contribui la creșterea fondurilor întreprinderilor comune. Contribuția respectivă poate fi, de asemenea, completată prin dezangajări, conform prevederilor de la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  („Regulamentul financiar”), și ajustată pentru a reflecta contribuțiile țărilor asociate. Contribuțiile suplimentare din partea Uniunii în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, articolul 5 din Regulamentul (EU, Euratom) 2020/2093 al Consiliului („Regulamentul privind CFM”)

   (1b)

  și articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar trebuie să se distribuie echitabil la clusterele de la Pilonul II al programului Orizont Europa, ținând seama de prioritățile de cercetare ale Uniunii, dar și de obiectivele sale politice. Orice contribuție suplimentară a Uniunii ar trebui să fie completată de contribuții echivalente din partea altor membri decât Uniunea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

O parte din cele 5,4  miliarde EUR alocate programului Orizont Europa din Next Generation EU în temeiul acordului interinstituțional privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 („CFM”) poate contribui la creșterea fondurilor întreprinderilor comune. Contribuția respectivă poate fi, de asemenea, completată prin dezangajări, conform prevederilor de la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  („Regulamentul financiar”), și ajustată pentru a reflecta contribuțiile țărilor asociate. Contribuțiile suplimentare din partea Uniunii în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, articolul 5 din Regulamentul (EU, Euratom) 2020/2093 al Consiliului („Regulamentul privind CFM”)

   (1b)

  și articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar trebuie să se distribuie echitabil la clusterele de la Pilonul II al programului Orizont Europa, ținând seama de prioritățile de cercetare ale Uniunii, dar și de obiectivele sale politice. Orice contribuție suplimentară a Uniunii ar trebui să fie completată de contribuții echivalente din partea altor membri decât Uniunea.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | În concordanță cu ambițiile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, una dintre condițiile prealabile pentru înființarea de parteneriate instituționalizate este asigurarea contribuțiilor partenerilor întreaga durată a inițiativelor. În acest context, partenerii privați trebuie să furnizeze o parte semnificativă din contribuțiile lor sub formă de contribuții în natură la costurile operaționale ale întreprinderii comune. Întreprinderile comune trebuie să poată căuta măsuri de facilitare a acestor contribuții prin intermediul programelor lor de lucru
  , în special prin reducerea ratelor de finanțare
  . Aceste măsuri trebuie să se bazeze pe nevoile specifice ale unei întreprinderi comune și pe activitățile subiacente. În cazuri justificate, trebuie să fie posibilă introducerea unor condiții suplimentare, prin care să se impună participarea unui membru al întreprinderii comune sau a entităților sale constitutive sau afiliate, fiind vizate activitățile în care partenerii industriali ai întreprinderii comune pot să aibă un rol esențial
  , cum ar fi demonstrațiile la scară largă și proiectele emblematice, și
  să
  contribuie mai mult prin rate
  de
  finanțare mai scăzute
  . Nivelul de participare a membrilor trebuie să fie monitorizat de către directorul executiv, astfel încât consiliul de conducere să fie împuternicit să ia măsurile corespunzătoare, asigurându-se un echilibru între angajamentul partenerilor și deschidere. În cazuri justificate în mod corespunzător, cheltuielile de capital, de exemplu pentru demonstranții la scară largă sau pentru proiecte emblematice, pot fi considerate costuri eligibile conform cadrului juridic aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

În concordanță cu ambițiile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, una dintre condițiile prealabile pentru înființarea de parteneriate instituționalizate este asigurarea contribuțiilor partenerilor întreaga durată a inițiativelor. În acest context, partenerii privați trebuie să furnizeze o parte semnificativă din contribuțiile lor sub formă de contribuții în natură la costurile operaționale ale întreprinderii comune. Întreprinderile comune trebuie să poată căuta măsuri de facilitare a acestor contribuții prin intermediul programelor lor de lucru
  , în special prin reducerea ratelor de finanțare
  . Aceste măsuri trebuie să se bazeze pe nevoile specifice ale unei întreprinderi comune și pe activitățile subiacente. În cazuri justificate, trebuie să fie posibilă introducerea unor condiții suplimentare, prin care să se impună participarea unui membru al întreprinderii comune sau a entităților sale constitutive sau afiliate, fiind vizate activitățile în care partenerii industriali ai întreprinderii comune pot să aibă un rol esențial
  , cum ar fi demonstrațiile la scară largă și proiectele emblematice, și
  să
  contribuie mai mult prin rate
  de
  finanțare mai scăzute
  . Nivelul de participare a membrilor trebuie să fie monitorizat de către directorul executiv, astfel încât consiliul de conducere să fie împuternicit să ia măsurile corespunzătoare, asigurându-se un echilibru între angajamentul partenerilor și deschidere. În cazuri justificate în mod corespunzător, cheltuielile de capital, de exemplu pentru demonstranții la scară largă sau pentru proiecte emblematice, pot fi considerate costuri eligibile conform cadrului juridic aplicabil.

| (18) | În concordanță cu ambițiile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, una dintre condițiile prealabile pentru înființarea de parteneriate instituționalizate este asigurarea contribuțiilor partenerilor întreaga durată a inițiativelor. În acest context, partenerii privați trebuie să furnizeze o parte semnificativă din contribuțiile lor sub formă de contribuții în natură la costurile operaționale ale întreprinderii comune. Întreprinderile comune trebuie să poată căuta măsuri de facilitare a acestor contribuții prin intermediul programelor lor de lucru. Aceste măsuri trebuie să se bazeze pe nevoile specifice ale unei întreprinderi comune și pe activitățile subiacente. În cazuri justificate, trebuie să fie posibilă introducerea unor condiții suplimentare, prin care să se impună participarea unui membru al întreprinderii comune sau a entităților sale constitutive sau afiliate, fiind vizate activitățile în care partenerii industriali ai întreprinderii comune pot să aibă un rol esențial
  sau
  să
  realizeze un program
  de
  sistem integrat
  . Nivelul de participare a membrilor trebuie să fie monitorizat de către directorul executiv, astfel încât consiliul de conducere să fie împuternicit să ia măsurile corespunzătoare, asigurându-se un echilibru între angajamentul partenerilor și deschidere. În cazuri justificate în mod corespunzător, cheltuielile de capital, de exemplu pentru demonstranții la scară largă sau pentru proiecte emblematice, pot fi considerate costuri eligibile conform cadrului juridic aplicabil. |
| --- | --- |

(18)

În concordanță cu ambițiile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, una dintre condițiile prealabile pentru înființarea de parteneriate instituționalizate este asigurarea contribuțiilor partenerilor întreaga durată a inițiativelor. În acest context, partenerii privați trebuie să furnizeze o parte semnificativă din contribuțiile lor sub formă de contribuții în natură la costurile operaționale ale întreprinderii comune. Întreprinderile comune trebuie să poată căuta măsuri de facilitare a acestor contribuții prin intermediul programelor lor de lucru. Aceste măsuri trebuie să se bazeze pe nevoile specifice ale unei întreprinderi comune și pe activitățile subiacente. În cazuri justificate, trebuie să fie posibilă introducerea unor condiții suplimentare, prin care să se impună participarea unui membru al întreprinderii comune sau a entităților sale constitutive sau afiliate, fiind vizate activitățile în care partenerii industriali ai întreprinderii comune pot să aibă un rol esențial
  sau
  să
  realizeze un program
  de
  sistem integrat
  . Nivelul de participare a membrilor trebuie să fie monitorizat de către directorul executiv, astfel încât consiliul de conducere să fie împuternicit să ia măsurile corespunzătoare, asigurându-se un echilibru între angajamentul partenerilor și deschidere. În cazuri justificate în mod corespunzător, cheltuielile de capital, de exemplu pentru demonstranții la scară largă sau pentru proiecte emblematice, pot fi considerate costuri eligibile conform cadrului juridic aplicabil.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | În
  conformitate cu principiul repartizării echitabile a contribuțiilor în rândul membrilor întreprinderilor comune, contribuțiile financiare la costurile administrative ale întreprinderilor comune trebuie să fie împărțite în mod egal între Uniune și membri, alții decât Uniunea. Abaterile de la acest principiu trebuie luate în considerare numai în cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, precum cel în care, dată fiind dimensiunea sau componența unui membru al întreprinderii comune, altul decât Uniunea, nivelul contribuțiilor rezultate pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată, în special întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), ar fi atât de ridicat încât ar periclita grav stimulentul de a deveni sau de a rămâne o entitate constitutivă sau afiliată a membrului întreprinderii comune. În astfel de cazuri, procentajul minim al contribuției financiare anuale la costurile administrative ale întreprinderii comune furnizate de membri, alții decât Uniunea, trebuie să fie de 20 % din costurile administrative anuale totale, iar contribuțiile IMM-urilor trebuie să fie semnificativ mai mici decât cele ale entităților constitutive sau afiliate mai mari. După atingerea unei mase critice de membri, care permite o contribuție mai mare de 20 % din costurile administrative anuale totale, contribuțiile anuale pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată trebuie să fie menținute sau majorate, în scopul majorării treptate a cotei membrilor, alții decât Uniunea, din contribuția totală la costurile administrative anuale ale întreprinderii comune. Membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, trebuie să depună eforturi pentru a spori numărul de entități constitutive sau afiliate, astfel încât să maximizeze contribuția la 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune pe întreaga durată a acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

În
  conformitate cu principiul repartizării echitabile a contribuțiilor în rândul membrilor întreprinderilor comune, contribuțiile financiare la costurile administrative ale întreprinderilor comune trebuie să fie împărțite în mod egal între Uniune și membri, alții decât Uniunea. Abaterile de la acest principiu trebuie luate în considerare numai în cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, precum cel în care, dată fiind dimensiunea sau componența unui membru al întreprinderii comune, altul decât Uniunea, nivelul contribuțiilor rezultate pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată, în special întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), ar fi atât de ridicat încât ar periclita grav stimulentul de a deveni sau de a rămâne o entitate constitutivă sau afiliată a membrului întreprinderii comune. În astfel de cazuri, procentajul minim al contribuției financiare anuale la costurile administrative ale întreprinderii comune furnizate de membri, alții decât Uniunea, trebuie să fie de 20 % din costurile administrative anuale totale, iar contribuțiile IMM-urilor trebuie să fie semnificativ mai mici decât cele ale entităților constitutive sau afiliate mai mari. După atingerea unei mase critice de membri, care permite o contribuție mai mare de 20 % din costurile administrative anuale totale, contribuțiile anuale pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată trebuie să fie menținute sau majorate, în scopul majorării treptate a cotei membrilor, alții decât Uniunea, din contribuția totală la costurile administrative anuale ale întreprinderii comune. Membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, trebuie să depună eforturi pentru a spori numărul de entități constitutive sau afiliate, astfel încât să maximizeze contribuția la 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune pe întreaga durată a acesteia.

| (19) | Raportul dintre costurile administrative și bugetul total ar trebui să aibă o valoare comparabilă la nivelul tuturor întreprinderilor comune și nu ar trebui să depășească 5 % din bugetul lor. În plus, în
  conformitate cu principiul repartizării echitabile a contribuțiilor în rândul membrilor întreprinderilor comune, contribuțiile financiare la costurile administrative ale întreprinderilor comune trebuie să fie împărțite în mod egal între Uniune și membri, alții decât Uniunea.
  Membrii, alții decât Uniunea, ar trebui să convină între ei cu privire la distribuirea echitabilă a părții lor din cheltuielile administrative ale întreprinderilor comune.
  Abaterile de la acest principiu trebuie luate în considerare numai în cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, precum cel în care, dată fiind dimensiunea sau componența unui membru al întreprinderii comune, altul decât Uniunea, nivelul contribuțiilor rezultate pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată, în special întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri),
  organizații de cercetare sau universități,
  ar fi atât de ridicat încât ar periclita grav stimulentul de a deveni sau de a rămâne o entitate constitutivă sau afiliată a membrului întreprinderii comune. În astfel de cazuri, procentajul minim al contribuției financiare anuale la costurile administrative ale întreprinderii comune furnizate de membri, alții decât Uniunea, trebuie să fie de 20 % din costurile administrative anuale totale, iar contribuțiile IMM-urilor
  , ale organizațiilor de cercetare și ale universităților
  trebuie să fie semnificativ mai mici decât cele ale entităților constitutive sau afiliate mai mari. După atingerea unei mase critice de membri, care permite o contribuție mai mare de 20 % din costurile administrative anuale totale, contribuțiile anuale pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată trebuie să fie menținute sau majorate, în scopul majorării treptate a cotei membrilor, alții decât Uniunea, din contribuția totală la costurile administrative anuale ale întreprinderii comune. Membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, trebuie să depună eforturi pentru a spori numărul de entități constitutive sau afiliate, astfel încât să maximizeze contribuția la 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune pe întreaga durată a acesteia. |
| --- | --- |

(19)

Raportul dintre costurile administrative și bugetul total ar trebui să aibă o valoare comparabilă la nivelul tuturor întreprinderilor comune și nu ar trebui să depășească 5 % din bugetul lor. În plus, în
  conformitate cu principiul repartizării echitabile a contribuțiilor în rândul membrilor întreprinderilor comune, contribuțiile financiare la costurile administrative ale întreprinderilor comune trebuie să fie împărțite în mod egal între Uniune și membri, alții decât Uniunea.
  Membrii, alții decât Uniunea, ar trebui să convină între ei cu privire la distribuirea echitabilă a părții lor din cheltuielile administrative ale întreprinderilor comune.
  Abaterile de la acest principiu trebuie luate în considerare numai în cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, precum cel în care, dată fiind dimensiunea sau componența unui membru al întreprinderii comune, altul decât Uniunea, nivelul contribuțiilor rezultate pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată, în special întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri),
  organizații de cercetare sau universități,
  ar fi atât de ridicat încât ar periclita grav stimulentul de a deveni sau de a rămâne o entitate constitutivă sau afiliată a membrului întreprinderii comune. În astfel de cazuri, procentajul minim al contribuției financiare anuale la costurile administrative ale întreprinderii comune furnizate de membri, alții decât Uniunea, trebuie să fie de 20 % din costurile administrative anuale totale, iar contribuțiile IMM-urilor
  , ale organizațiilor de cercetare și ale universităților
  trebuie să fie semnificativ mai mici decât cele ale entităților constitutive sau afiliate mai mari. După atingerea unei mase critice de membri, care permite o contribuție mai mare de 20 % din costurile administrative anuale totale, contribuțiile anuale pentru fiecare entitate constitutivă sau afiliată trebuie să fie menținute sau majorate, în scopul majorării treptate a cotei membrilor, alții decât Uniunea, din contribuția totală la costurile administrative anuale ale întreprinderii comune. Membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, trebuie să depună eforturi pentru a spori numărul de entități constitutive sau afiliate, astfel încât să maximizeze contribuția la 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune pe întreaga durată a acesteia.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Regulamentul privind programul Orizont Europa cuprinde cerința ca partenerii să își manifeste angajamentul pe termen lung, ceea ce presupune și o cotă minimă de investiții publice și/sau private. În consecință, este necesar ca Uniunea să identifice în prezentul regulament membrii fondatori stabiliți în statele membre sau în țări asociate la programul Orizont Europa ori din cadrul unor organizații internaționale. Cu toate acestea, acolo unde este necesar, trebuie să se prevadă posibilitatea de a extinde baza de membri ai întreprinderilor comune după instituirea acestora, prin includerea de membri asociați selectați în urma unor proceduri deschise și
  transparente
  , ținându-se seama
  în special
  de noile evoluții tehnologice sau de asocierea altor țări la programul Orizont Europa. Posibilitatea de a deveni parteneri contribuitori ai acestor întreprinderi comune trebuie să le fie oferită și entităților juridice interesate să sprijine obiectivele întreprinderilor comune în domeniile lor specifice de cercetare, fără ca acestea să devină membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Regulamentul privind programul Orizont Europa cuprinde cerința ca partenerii să își manifeste angajamentul pe termen lung, ceea ce presupune și o cotă minimă de investiții publice și/sau private. În consecință, este necesar ca Uniunea să identifice în prezentul regulament membrii fondatori stabiliți în statele membre sau în țări asociate la programul Orizont Europa ori din cadrul unor organizații internaționale. Cu toate acestea, acolo unde este necesar, trebuie să se prevadă posibilitatea de a extinde baza de membri ai întreprinderilor comune după instituirea acestora, prin includerea de membri asociați selectați în urma unor proceduri deschise și
  transparente
  , ținându-se seama
  în special
  de noile evoluții tehnologice sau de asocierea altor țări la programul Orizont Europa. Posibilitatea de a deveni parteneri contribuitori ai acestor întreprinderi comune trebuie să le fie oferită și entităților juridice interesate să sprijine obiectivele întreprinderilor comune în domeniile lor specifice de cercetare, fără ca acestea să devină membre.

| (20) | Regulamentul privind programul Orizont Europa cuprinde cerința ca partenerii să își manifeste angajamentul pe termen lung, ceea ce presupune și o cotă minimă de investiții publice și/sau private. În consecință, este necesar ca Uniunea să identifice în prezentul regulament membrii fondatori stabiliți în statele membre sau în țări asociate la programul Orizont Europa ori din cadrul unor organizații internaționale. Cu toate acestea, acolo unde este necesar, trebuie să se prevadă posibilitatea de a extinde baza de membri ai întreprinderilor comune după instituirea acestora, prin includerea de membri asociați selectați în urma unor
  cereri de exprimare a interesului și
  proceduri
  de selectare ulterioare periodice,
  deschise și
  corecte
  , ținându-se seama
  de avizul organului consultativ științific, precum și
  de noile evoluții tehnologice
  și abordări inovatoare
  sau de asocierea altor țări la programul Orizont Europa. Posibilitatea de a deveni parteneri contribuitori ai acestor întreprinderi comune trebuie să le fie oferită și entităților juridice interesate să sprijine obiectivele întreprinderilor comune în domeniile lor specifice de cercetare, fără ca acestea să devină membre. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul privind programul Orizont Europa cuprinde cerința ca partenerii să își manifeste angajamentul pe termen lung, ceea ce presupune și o cotă minimă de investiții publice și/sau private. În consecință, este necesar ca Uniunea să identifice în prezentul regulament membrii fondatori stabiliți în statele membre sau în țări asociate la programul Orizont Europa ori din cadrul unor organizații internaționale. Cu toate acestea, acolo unde este necesar, trebuie să se prevadă posibilitatea de a extinde baza de membri ai întreprinderilor comune după instituirea acestora, prin includerea de membri asociați selectați în urma unor
  cereri de exprimare a interesului și
  proceduri
  de selectare ulterioare periodice,
  deschise și
  corecte
  , ținându-se seama
  de avizul organului consultativ științific, precum și
  de noile evoluții tehnologice
  și abordări inovatoare
  sau de asocierea altor țări la programul Orizont Europa. Posibilitatea de a deveni parteneri contribuitori ai acestor întreprinderi comune trebuie să le fie oferită și entităților juridice interesate să sprijine obiectivele întreprinderilor comune în domeniile lor specifice de cercetare, fără ca acestea să devină membre.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Instituirea unei întreprinderi comune asigură un parteneriat public-privat reciproc avantajos pentru membrii implicați, inclusiv prin promovarea certitudinii cu privire la alocările bugetare majore pentru industriile relevante pe o perioadă de șapte ani
  . A deveni membru fondator, membru asociat sau entitate constitutivă sau afiliată permite dobândirea de influență
  ,
  fie în mod direct, fie prin intermediul reprezentanților industriei, în consiliul de conducere al întreprinderii comune
  . Consiliul de conducere este organul decizional al întreprinderii comune, care adoptă decizii cu privire la orientarea strategică pe termen lung a parteneriatului și la prioritățile anuale ale acestuia. Membrii fondatori și membrii asociați, precum și, dacă este cazul, reprezentanții entităților constitutive ale acestora, trebuie, prin urmare, să poată contribui la agenda întreprinderii comune și la stabilirea priorităților prin adoptarea și eventuala
  modificare
  a agendei strategice de cercetare și inovare, precum și prin adoptarea programului anual de lucru, inclusiv a conținutului cererilor de propuneri, a ratei de finanțare aplicabile pentru fiecare subiect de cerere de propuneri și a normelor conexe privind procedurile de depunere, de evaluare, de selecție, de atribuire și de reexaminare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Instituirea unei întreprinderi comune asigură un parteneriat public-privat reciproc avantajos pentru membrii implicați, inclusiv prin promovarea certitudinii cu privire la alocările bugetare majore pentru industriile relevante pe o perioadă de șapte ani
  . A deveni membru fondator, membru asociat sau entitate constitutivă sau afiliată permite dobândirea de influență
  ,
  fie în mod direct, fie prin intermediul reprezentanților industriei, în consiliul de conducere al întreprinderii comune
  . Consiliul de conducere este organul decizional al întreprinderii comune, care adoptă decizii cu privire la orientarea strategică pe termen lung a parteneriatului și la prioritățile anuale ale acestuia. Membrii fondatori și membrii asociați, precum și, dacă este cazul, reprezentanții entităților constitutive ale acestora, trebuie, prin urmare, să poată contribui la agenda întreprinderii comune și la stabilirea priorităților prin adoptarea și eventuala
  modificare
  a agendei strategice de cercetare și inovare, precum și prin adoptarea programului anual de lucru, inclusiv a conținutului cererilor de propuneri, a ratei de finanțare aplicabile pentru fiecare subiect de cerere de propuneri și a normelor conexe privind procedurile de depunere, de evaluare, de selecție, de atribuire și de reexaminare.

| (21) | Instituirea unei întreprinderi comune asigură un parteneriat public-privat reciproc avantajos pentru membrii implicați, inclusiv prin promovarea certitudinii cu privire la alocările bugetare majore pentru industriile relevante pe o perioadă de șapte ani
  și prin furnizarea semnalului politic
  ,
  a planificării consolidate și a certitudinii cu privire la investitori
  . Consiliul de conducere este organul decizional al întreprinderii comune, care adoptă decizii cu privire la orientarea strategică pe termen lung a parteneriatului și la prioritățile anuale ale acestuia
  pe baza contribuției partenerilor, inclusiv a sectorului privat, a comunității științifice, a reprezentanților statelor membre și a organizațiilor non-profit ale societății civile, active în domeniul întreprinderii comune relevante
  . Membrii fondatori și membrii asociați, precum și, dacă este cazul, reprezentanții entităților constitutive ale acestora
  împreună cu toate celelalte părți interesate relevante
  , trebuie, prin urmare, să poată contribui la agenda întreprinderii comune și la stabilirea priorităților prin adoptarea și eventuala
  revizuire
  a agendei strategice de cercetare și inovare, precum și prin adoptarea programului anual de lucru, inclusiv a conținutului cererilor de propuneri, a ratei de finanțare aplicabile pentru fiecare subiect de cerere de propuneri și a normelor conexe privind procedurile de depunere, de evaluare, de selecție, de atribuire și de reexaminare. |
| --- | --- |

(21)

Instituirea unei întreprinderi comune asigură un parteneriat public-privat reciproc avantajos pentru membrii implicați, inclusiv prin promovarea certitudinii cu privire la alocările bugetare majore pentru industriile relevante pe o perioadă de șapte ani
  și prin furnizarea semnalului politic
  ,
  a planificării consolidate și a certitudinii cu privire la investitori
  . Consiliul de conducere este organul decizional al întreprinderii comune, care adoptă decizii cu privire la orientarea strategică pe termen lung a parteneriatului și la prioritățile anuale ale acestuia
  pe baza contribuției partenerilor, inclusiv a sectorului privat, a comunității științifice, a reprezentanților statelor membre și a organizațiilor non-profit ale societății civile, active în domeniul întreprinderii comune relevante
  . Membrii fondatori și membrii asociați, precum și, dacă este cazul, reprezentanții entităților constitutive ale acestora
  împreună cu toate celelalte părți interesate relevante
  , trebuie, prin urmare, să poată contribui la agenda întreprinderii comune și la stabilirea priorităților prin adoptarea și eventuala
  revizuire
  a agendei strategice de cercetare și inovare, precum și prin adoptarea programului anual de lucru, inclusiv a conținutului cererilor de propuneri, a ratei de finanțare aplicabile pentru fiecare subiect de cerere de propuneri și a normelor conexe privind procedurile de depunere, de evaluare, de selecție, de atribuire și de reexaminare.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Este
  oportun ca membrii, alții decât Uniunea, să se angajeze să pună în aplicare prezentul regulament prin intermediul unei scrisori de angajament. Scrisorile de angajament respective trebuie să fie valabile din punct de vedere juridic pe întreaga durată a inițiativei și să fie monitorizate cu atenție de întreprinderea comună și de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să creeze un mediu juridic și organizațional care să le permită membrilor să își ducă la îndeplinire angajamentele,
  asigurând în același timp
  deschiderea continuă a inițiativei și
  transparența
  în cursul punerii în aplicare a acesteia, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Este
  oportun ca membrii, alții decât Uniunea, să se angajeze să pună în aplicare prezentul regulament prin intermediul unei scrisori de angajament. Scrisorile de angajament respective trebuie să fie valabile din punct de vedere juridic pe întreaga durată a inițiativei și să fie monitorizate cu atenție de întreprinderea comună și de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să creeze un mediu juridic și organizațional care să le permită membrilor să își ducă la îndeplinire angajamentele,
  asigurând în același timp
  deschiderea continuă a inițiativei și
  transparența
  în cursul punerii în aplicare a acesteia, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri.

| (22) | Întreprinderile comune ar trebui să poată lucra într-un mod suplu, simplu și flexibil și să dispună de un set de norme clare, sporind astfel atractivitatea pentru toate părțile interesate și, în special, pentru sectorul industrial, IMM-uri, organizații de cercetare și statele participante. Este
  oportun ca membrii, alții decât Uniunea, să se angajeze să pună în aplicare prezentul regulament prin intermediul unei scrisori de angajament. Scrisorile de angajament respective trebuie să fie
  publicate în timp util pe site-ul întreprinderii comune relevante, garantând respectarea regulilor de confidențialitate, și trebuie să fie
  valabile din punct de vedere juridic pe întreaga durată a inițiativei și să fie monitorizate cu atenție de întreprinderea comună și de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să creeze un mediu juridic și organizațional care să le permită membrilor să își ducă la îndeplinire angajamentele, asigurând în același timp deschiderea continuă a inițiativei
  , transparența
  și
  respectarea normelor privind conflictele de interese,
  în cursul punerii în aplicare a acesteia, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri
  , promovând o participare de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic. Întreprinderile comune ar trebui, după caz, să identifice cererile de propuneri în care se promovează un rol de coordonare pentru IMM-urile participante. |
| --- | --- |

(22)

Întreprinderile comune ar trebui să poată lucra într-un mod suplu, simplu și flexibil și să dispună de un set de norme clare, sporind astfel atractivitatea pentru toate părțile interesate și, în special, pentru sectorul industrial, IMM-uri, organizații de cercetare și statele participante. Este
  oportun ca membrii, alții decât Uniunea, să se angajeze să pună în aplicare prezentul regulament prin intermediul unei scrisori de angajament. Scrisorile de angajament respective trebuie să fie
  publicate în timp util pe site-ul întreprinderii comune relevante, garantând respectarea regulilor de confidențialitate, și trebuie să fie
  valabile din punct de vedere juridic pe întreaga durată a inițiativei și să fie monitorizate cu atenție de întreprinderea comună și de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să creeze un mediu juridic și organizațional care să le permită membrilor să își ducă la îndeplinire angajamentele, asigurând în același timp deschiderea continuă a inițiativei
  , transparența
  și
  respectarea normelor privind conflictele de interese,
  în cursul punerii în aplicare a acesteia, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri
  , promovând o participare de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic. Întreprinderile comune ar trebui, după caz, să identifice cererile de propuneri în care se promovează un rol de coordonare pentru IMM-urile participante.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Creșterea gradului de simplificare reprezintă unul dintre fundamentele programului-cadru Orizont Europa. În acest context, trebuie să existe un mecanism simplificat de raportare pentru parteneri, care nu mai sunt obligați să raporteze costurile neeligibile. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie contabilizate exclusiv pe baza costurilor eligibile. Astfel se permite calcularea automată a contribuțiilor în natură la activitățile operaționale prin intermediul instrumentelor informatice ale programului Orizont Europa, se reduce sarcina administrativă a partenerilor și se eficientizează mecanismul de raportare a contribuțiilor. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie monitorizate cu atenție de către întreprinderile comune, iar directorul executiv al consiliului de conducere trebuie să elaboreze rapoarte periodice, pentru a se stabili dacă progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor privind contribuțiile în natură sunt satisfăcătoare. Consiliul de conducere trebuie să evalueze atât eforturile depuse, cât și rezultatele obținute de membrii contribuitori la activitățile operaționale, precum și alți factori, cum ar fi nivelul de participare a IMM-urilor
  și
  atractivitatea inițiativei pentru nou-veniți. Când este necesar, Comisia trebuie să ia măsuri corespunzătoare de remediere și corective, ținând seama de principiile deschiderii și transparenței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Creșterea gradului de simplificare reprezintă unul dintre fundamentele programului-cadru Orizont Europa. În acest context, trebuie să existe un mecanism simplificat de raportare pentru parteneri, care nu mai sunt obligați să raporteze costurile neeligibile. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie contabilizate exclusiv pe baza costurilor eligibile. Astfel se permite calcularea automată a contribuțiilor în natură la activitățile operaționale prin intermediul instrumentelor informatice ale programului Orizont Europa, se reduce sarcina administrativă a partenerilor și se eficientizează mecanismul de raportare a contribuțiilor. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie monitorizate cu atenție de către întreprinderile comune, iar directorul executiv al consiliului de conducere trebuie să elaboreze rapoarte periodice, pentru a se stabili dacă progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor privind contribuțiile în natură sunt satisfăcătoare. Consiliul de conducere trebuie să evalueze atât eforturile depuse, cât și rezultatele obținute de membrii contribuitori la activitățile operaționale, precum și alți factori, cum ar fi nivelul de participare a IMM-urilor
  și
  atractivitatea inițiativei pentru nou-veniți. Când este necesar, Comisia trebuie să ia măsuri corespunzătoare de remediere și corective, ținând seama de principiile deschiderii și transparenței.

| (23) | Creșterea gradului de simplificare reprezintă unul dintre fundamentele programului-cadru Orizont Europa. În acest context, trebuie să existe un mecanism simplificat de raportare pentru parteneri, care nu mai sunt obligați să raporteze costurile neeligibile. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie contabilizate exclusiv pe baza costurilor eligibile. Astfel se permite calcularea automată a contribuțiilor în natură la activitățile operaționale prin intermediul instrumentelor informatice ale programului Orizont Europa, se reduce sarcina administrativă a partenerilor și se eficientizează mecanismul de raportare a contribuțiilor. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie monitorizate cu atenție de către întreprinderile comune, iar directorul executiv al consiliului de conducere trebuie să elaboreze rapoarte periodice
  și să le publice în timp util pe site-ul întreprinderii comune relevante
  , pentru a se stabili dacă progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor privind contribuțiile în natură sunt satisfăcătoare. Consiliul de conducere trebuie să evalueze atât eforturile depuse, cât și rezultatele obținute de membrii contribuitori la activitățile operaționale, precum și alți factori, cum ar fi nivelul de participare a IMM-urilor, atractivitatea inițiativei pentru nou-veniți
  și diversitatea geografică
  . Când este necesar, Comisia trebuie să ia măsuri corespunzătoare de remediere și corective, ținând seama de principiile deschiderii și transparenței. |
| --- | --- |

(23)

Creșterea gradului de simplificare reprezintă unul dintre fundamentele programului-cadru Orizont Europa. În acest context, trebuie să existe un mecanism simplificat de raportare pentru parteneri, care nu mai sunt obligați să raporteze costurile neeligibile. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie contabilizate exclusiv pe baza costurilor eligibile. Astfel se permite calcularea automată a contribuțiilor în natură la activitățile operaționale prin intermediul instrumentelor informatice ale programului Orizont Europa, se reduce sarcina administrativă a partenerilor și se eficientizează mecanismul de raportare a contribuțiilor. Contribuțiile în natură la activitățile operaționale trebuie să fie monitorizate cu atenție de către întreprinderile comune, iar directorul executiv al consiliului de conducere trebuie să elaboreze rapoarte periodice
  și să le publice în timp util pe site-ul întreprinderii comune relevante
  , pentru a se stabili dacă progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor privind contribuțiile în natură sunt satisfăcătoare. Consiliul de conducere trebuie să evalueze atât eforturile depuse, cât și rezultatele obținute de membrii contribuitori la activitățile operaționale, precum și alți factori, cum ar fi nivelul de participare a IMM-urilor, atractivitatea inițiativei pentru nou-veniți
  și diversitatea geografică
  . Când este necesar, Comisia trebuie să ia măsuri corespunzătoare de remediere și corective, ținând seama de principiile deschiderii și transparenței.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Întreprinderile comune trebuie să ofere membrilor, alții decât Uniunea, oportunități și stimulente sistematice, pentru ca aceștia să combine activitățile lor de cercetare și inovare cu cele ale întreprinderii comune. Activitățile suplimentare nu trebuie să beneficieze de sprijin financiar din partea întreprinderii comune. Ele pot fi însă contabilizate cu titlu de contribuții în natură ale membrilor atunci când contribuie la obiectivele întreprinderii comune și sunt direct legate de activitățile acesteia. Legătura respectivă poate fi stabilită prin preluarea rezultatelor obținute în urma acțiunilor indirecte finanțate de întreprinderea comună sau a inițiativelor precedente ale acesteia sau prin demonstrarea unei valori adăugate europene semnificative. Este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții mai specifice privind
  domeniul
  de aplicare al activităților suplimentare pentru fiecare întreprindere comună, în măsura în care acest lucru este necesar pentru obținerea direcționalității și a impactului dorit. Consiliile de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să decidă, de asemenea, dacă la evaluarea contribuțiilor este necesar să se utilizeze metode de simplificare, cum ar fi sumele forfetare sau costurile unitare, în scopul simplificării, al obținerii unui bun raport cost-eficacitate și al atingerii unui nivel corespunzător de protecție a datelor comerciale confidențiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Întreprinderile comune trebuie să ofere membrilor, alții decât Uniunea, oportunități și stimulente sistematice, pentru ca aceștia să combine activitățile lor de cercetare și inovare cu cele ale întreprinderii comune. Activitățile suplimentare nu trebuie să beneficieze de sprijin financiar din partea întreprinderii comune. Ele pot fi însă contabilizate cu titlu de contribuții în natură ale membrilor atunci când contribuie la obiectivele întreprinderii comune și sunt direct legate de activitățile acesteia. Legătura respectivă poate fi stabilită prin preluarea rezultatelor obținute în urma acțiunilor indirecte finanțate de întreprinderea comună sau a inițiativelor precedente ale acesteia sau prin demonstrarea unei valori adăugate europene semnificative. Este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții mai specifice privind
  domeniul
  de aplicare al activităților suplimentare pentru fiecare întreprindere comună, în măsura în care acest lucru este necesar pentru obținerea direcționalității și a impactului dorit. Consiliile de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să decidă, de asemenea, dacă la evaluarea contribuțiilor este necesar să se utilizeze metode de simplificare, cum ar fi sumele forfetare sau costurile unitare, în scopul simplificării, al obținerii unui bun raport cost-eficacitate și al atingerii unui nivel corespunzător de protecție a datelor comerciale confidențiale.

| (24) | Întreprinderile comune trebuie să ofere membrilor, alții decât Uniunea, oportunități și stimulente sistematice, pentru ca aceștia să combine activitățile lor de cercetare și inovare cu cele ale întreprinderii comune. Activitățile suplimentare nu trebuie să beneficieze de sprijin financiar din partea întreprinderii comune. Ele pot fi însă contabilizate cu titlu de contribuții în natură ale membrilor atunci când contribuie la obiectivele întreprinderii comune și sunt direct legate de activitățile acesteia. Legătura respectivă poate fi stabilită prin preluarea rezultatelor obținute în urma acțiunilor indirecte finanțate de întreprinderea comună sau a inițiativelor precedente ale acesteia sau prin demonstrarea unei valori adăugate europene semnificative. Este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții mai specifice privind
  identificarea domeniului
  de aplicare al activităților suplimentare
  în cel mai transparent mod posibil
  pentru fiecare întreprindere comună, în măsura în care acest lucru este necesar pentru obținerea direcționalității și a impactului dorit. Consiliile de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să decidă, de asemenea, dacă la evaluarea contribuțiilor este necesar să se utilizeze metode de simplificare, cum ar fi sumele forfetare sau costurile unitare, în scopul simplificării, al obținerii unui bun raport cost-eficacitate și al atingerii unui nivel corespunzător de protecție a datelor comerciale confidențiale. |
| --- | --- |

(24)

Întreprinderile comune trebuie să ofere membrilor, alții decât Uniunea, oportunități și stimulente sistematice, pentru ca aceștia să combine activitățile lor de cercetare și inovare cu cele ale întreprinderii comune. Activitățile suplimentare nu trebuie să beneficieze de sprijin financiar din partea întreprinderii comune. Ele pot fi însă contabilizate cu titlu de contribuții în natură ale membrilor atunci când contribuie la obiectivele întreprinderii comune și sunt direct legate de activitățile acesteia. Legătura respectivă poate fi stabilită prin preluarea rezultatelor obținute în urma acțiunilor indirecte finanțate de întreprinderea comună sau a inițiativelor precedente ale acesteia sau prin demonstrarea unei valori adăugate europene semnificative. Este necesar ca prezentul regulament să conțină dispoziții mai specifice privind
  identificarea domeniului
  de aplicare al activităților suplimentare
  în cel mai transparent mod posibil
  pentru fiecare întreprindere comună, în măsura în care acest lucru este necesar pentru obținerea direcționalității și a impactului dorit. Consiliile de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să decidă, de asemenea, dacă la evaluarea contribuțiilor este necesar să se utilizeze metode de simplificare, cum ar fi sumele forfetare sau costurile unitare, în scopul simplificării, al obținerii unui bun raport cost-eficacitate și al atingerii unui nivel corespunzător de protecție a datelor comerciale confidențiale.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Pentru a sprijini carierele tinerilor cercetători și a stimula excelența în cercetare și inovare, întreprinderile comune ar trebui să furnizeze informații actualizate și cereri de propuneri deschise periodice studenților doctoranzi și postdoctoranzi, în domeniul de competență al întreprinderii comune relevante, încurajând, acolo unde este relevant, complementarități și sinergii cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Pentru a sprijini carierele tinerilor cercetători și a stimula excelența în cercetare și inovare, întreprinderile comune ar trebui să furnizeze informații actualizate și cereri de propuneri deschise periodice studenților doctoranzi și postdoctoranzi, în domeniul de competență al întreprinderii comune relevante, încurajând, acolo unde este relevant, complementarități și sinergii cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Guvernanța întreprinderilor comune trebuie să asigure faptul că procesele decizionale ale acestora sunt adaptate la evoluția rapidă a mediului socioeconomic și tehnologic și la provocările globale. Întreprinderile comune trebuie să beneficieze de expertiza, consilierea și sprijinul tuturor părților interesate relevante, pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficace și pentru a asigura sinergii la nivelul Uniunii
  și
  la nivel național. Prin urmare, întreprinderile comune trebuie să fie împuternicite să înființeze organe consultative care să le ofere consiliere de specialitate și să îndeplinească orice altă sarcină de natură consultativă necesară pentru realizarea obiectivelor întreprinderilor comune. La înființarea organelor consultative, întreprinderile comune trebuie să asigure o reprezentare echilibrată a experților în domeniul de aplicare al activităților întreprinderii comune
  , inclusiv în ceea ce privește echilibrul de gen
  . Consilierea oferită de aceste organe trebuie să includă perspective științifice, precum și perspectivele autorităților naționale și regionale
  și
  ale altor părți interesate ale întreprinderilor comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Guvernanța întreprinderilor comune trebuie să asigure faptul că procesele decizionale ale acestora sunt adaptate la evoluția rapidă a mediului socioeconomic și tehnologic și la provocările globale. Întreprinderile comune trebuie să beneficieze de expertiza, consilierea și sprijinul tuturor părților interesate relevante, pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficace și pentru a asigura sinergii la nivelul Uniunii
  și
  la nivel național. Prin urmare, întreprinderile comune trebuie să fie împuternicite să înființeze organe consultative care să le ofere consiliere de specialitate și să îndeplinească orice altă sarcină de natură consultativă necesară pentru realizarea obiectivelor întreprinderilor comune. La înființarea organelor consultative, întreprinderile comune trebuie să asigure o reprezentare echilibrată a experților în domeniul de aplicare al activităților întreprinderii comune
  , inclusiv în ceea ce privește echilibrul de gen
  . Consilierea oferită de aceste organe trebuie să includă perspective științifice, precum și perspectivele autorităților naționale și regionale
  și
  ale altor părți interesate ale întreprinderilor comune.

| (25) | Guvernanța întreprinderilor comune trebuie să asigure faptul că procesele decizionale ale acestora sunt
  transparente și
  adaptate la evoluția rapidă a mediului socioeconomic și tehnologic și la provocările globale.
  Organele de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să ia în considerare principiul echilibrului de gen și diversitatea geografică.
  Întreprinderile comune trebuie să beneficieze de expertiza, consilierea și sprijinul tuturor părților interesate relevante,
  inclusiv, printre altele, ale universităților și ale altor organizații de cercetare, ale reprezentanților industriei și IMM-urilor
  pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficace și pentru a asigura sinergii la nivelul Uniunii, la nivel național
  și regional
  . Prin urmare, întreprinderile comune trebuie să fie împuternicite să înființeze organe consultative care să le ofere consiliere de specialitate și să îndeplinească orice altă sarcină de natură consultativă necesară pentru realizarea obiectivelor întreprinderilor comune. La înființarea organelor consultative, întreprinderile comune trebuie să asigure o reprezentare echilibrată a experților în domeniul de aplicare al activităților întreprinderii comune. Consilierea oferită de aceste organe trebuie să includă perspective științifice, precum și perspectivele autorităților naționale și regionale, ale altor părți interesate ale întreprinderilor comune
  și ale organizațiilor societății civile
  . |
| --- | --- |

(25)

Guvernanța întreprinderilor comune trebuie să asigure faptul că procesele decizionale ale acestora sunt
  transparente și
  adaptate la evoluția rapidă a mediului socioeconomic și tehnologic și la provocările globale.
  Organele de conducere ale întreprinderilor comune trebuie să ia în considerare principiul echilibrului de gen și diversitatea geografică.
  Întreprinderile comune trebuie să beneficieze de expertiza, consilierea și sprijinul tuturor părților interesate relevante,
  inclusiv, printre altele, ale universităților și ale altor organizații de cercetare, ale reprezentanților industriei și IMM-urilor
  pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficace și pentru a asigura sinergii la nivelul Uniunii, la nivel național
  și regional
  . Prin urmare, întreprinderile comune trebuie să fie împuternicite să înființeze organe consultative care să le ofere consiliere de specialitate și să îndeplinească orice altă sarcină de natură consultativă necesară pentru realizarea obiectivelor întreprinderilor comune. La înființarea organelor consultative, întreprinderile comune trebuie să asigure o reprezentare echilibrată a experților în domeniul de aplicare al activităților întreprinderii comune. Consilierea oferită de aceste organe trebuie să includă perspective științifice, precum și perspectivele autorităților naționale și regionale, ale altor părți interesate ale întreprinderilor comune
  și ale organizațiilor societății civile
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Întreprinderile comune trebuie
  să poată înființa
  un organ consultativ cu funcție de consiliere științifică. Organul respectiv sau membrii săi trebuie să fie în măsură să ofere
  în mod independent
  consiliere științifică și sprijin întreprinderii comune
  în cauză
  . Consilierea științifică trebuie să se refere, în special, la planurile anuale de lucru, la activitățile suplimentare și la orice alt aspect al sarcinilor întreprinderilor comune, după cum este necesar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Întreprinderile comune trebuie
  să poată înființa
  un organ consultativ cu funcție de consiliere științifică. Organul respectiv sau membrii săi trebuie să fie în măsură să ofere
  în mod independent
  consiliere științifică și sprijin întreprinderii comune
  în cauză
  . Consilierea științifică trebuie să se refere, în special, la planurile anuale de lucru, la activitățile suplimentare și la orice alt aspect al sarcinilor întreprinderilor comune, după cum este necesar.

| (26) | Întreprinderile comune trebuie
  să înființeze
  un organ consultativ cu funcție de consiliere științifică. Organul respectiv sau membrii săi trebuie să fie în măsură să ofere consiliere științifică și sprijin întreprinderii comune
  relevante, independent de membrii altor organe de conducere ale întreprinderii
  . Consilierea științifică trebuie să se refere, în special, la
  agenda de cercetare și inovare strategică, la
  planurile anuale de lucru, la activitățile suplimentare
  , la impactul socioeconomic, de mediu și climatic, la potențiali noi membri
  și la orice alt aspect al sarcinilor întreprinderilor comune, după cum este necesar. |
| --- | --- |

(26)

Întreprinderile comune trebuie
  să înființeze
  un organ consultativ cu funcție de consiliere științifică. Organul respectiv sau membrii săi trebuie să fie în măsură să ofere consiliere științifică și sprijin întreprinderii comune
  relevante, independent de membrii altor organe de conducere ale întreprinderii
  . Consilierea științifică trebuie să se refere, în special, la
  agenda de cercetare și inovare strategică, la
  planurile anuale de lucru, la activitățile suplimentare
  , la impactul socioeconomic, de mediu și climatic, la potențiali noi membri
  și la orice alt aspect al sarcinilor întreprinderilor comune, după cum este necesar.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Consiliile de conducere ar trebui să furnizeze organismului științific consultativ informații în timp util cu privire la deciziile privind recomandările și avizele propuse de organismul științific consultativ. Respectivele decizii ar trebui să fie puse la dispoziția publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Consiliile de conducere ar trebui să furnizeze organismului științific consultativ informații în timp util cu privire la deciziile privind recomandările și avizele propuse de organismul științific consultativ. Respectivele decizii ar trebui să fie puse la dispoziția publicului.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Pentru a se asigura faptul că întreprinderile comune cunosc pozițiile și punctele de vedere ale părților interesate din întregul lanț valoric din domeniile lor respective, este necesar ca întreprinderile comune să aibă posibilitatea de a-și înființa propriile grupuri consultative ale părților interesate, care să fie consultate în aspecte orizontale sau în chestiuni specifice, în funcție de nevoile fiecărei întreprinderi comune. Aceste grupuri trebuie să fie deschise tuturor părților interesate din sectorul public și din sectorul privat, inclusiv grupurilor de interese organizate și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări, care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Pentru a se asigura faptul că întreprinderile comune cunosc pozițiile și punctele de vedere ale părților interesate din întregul lanț valoric din domeniile lor respective, este necesar ca întreprinderile comune să aibă posibilitatea de a-și înființa propriile grupuri consultative ale părților interesate, care să fie consultate în aspecte orizontale sau în chestiuni specifice, în funcție de nevoile fiecărei întreprinderi comune. Aceste grupuri trebuie să fie deschise tuturor părților interesate din sectorul public și din sectorul privat, inclusiv grupurilor de interese organizate și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări, care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune.

| (28) | Pentru a se asigura faptul că întreprinderile comune cunosc pozițiile și punctele de vedere ale părților interesate din întregul lanț valoric din domeniile lor respective, este necesar ca întreprinderile comune să aibă posibilitatea de a-și înființa propriile grupuri consultative ale părților interesate, care să fie consultate în aspecte orizontale sau în chestiuni specifice, în funcție de nevoile fiecărei întreprinderi comune. Aceste grupuri trebuie să fie deschise tuturor părților interesate din sectorul public și din sectorul privat, inclusiv grupurilor de interese organizate
  , organizațiilor societății civile
  și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări, care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a se asigura faptul că întreprinderile comune cunosc pozițiile și punctele de vedere ale părților interesate din întregul lanț valoric din domeniile lor respective, este necesar ca întreprinderile comune să aibă posibilitatea de a-și înființa propriile grupuri consultative ale părților interesate, care să fie consultate în aspecte orizontale sau în chestiuni specifice, în funcție de nevoile fiecărei întreprinderi comune. Aceste grupuri trebuie să fie deschise tuturor părților interesate din sectorul public și din sectorul privat, inclusiv grupurilor de interese organizate
  , organizațiilor societății civile
  și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări, care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Întreprinderile comune trebuie să funcționeze într-un mod deschis și transparent, furnizând toate informațiile relevante, în timp util, organismelor lor corespunzătoare și promovându-și activitățile, inclusiv activitățile de informare și diseminare, în rândul publicului larg. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Întreprinderile comune trebuie să funcționeze într-un mod deschis și transparent, furnizând toate informațiile relevante, în timp util, organismelor lor corespunzătoare și promovându-și activitățile, inclusiv activitățile de informare și diseminare, în rândul publicului larg.

| (29) | Întreprinderile comune trebuie să funcționeze într-un mod
  simplu, flexibil,
  deschis
  , corect
  și transparent, furnizând toate informațiile relevante, în timp util, organismelor lor corespunzătoare și promovându-și activitățile, inclusiv activitățile de informare și diseminare, în rândul publicului larg
  , angajându-se în campanii de sensibilizare și promovând activitățile educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoștințe, a partenerilor sociali și economici, a mass-mediei, a organizațiilor care reprezintă industria și IMM-urile, precum și a altor actori. Toate întreprinderile comune ar trebui să depună eforturi specifice pentru a se asigura că publicul este informat suficient și în timp util cu privire la activitățile lor și ar trebui să prezinte informații adecvate pe site-urile lor respective, inclusiv publicarea documentației pertinente precum activități anuale, rapoarte intermediare de activitate, ordini de zi și procese-verbale ale reuniunilor consiliului, conform normelor privind confidențialitatea. Ele ar trebui să intensifice dialogul cu societatea, să crească gradul de conștientizare, să favorizeze participarea activă în toate etapele anchetei științifice, permițând astfel cetățenilor să conceapă soluții în comun, să își aducă contribuția la idei și să creeze atitudini constructive cu privire la activitățile și rezultatele întreprinderilor comune, sporind astfel încrederea în soluțiile tehnologice la provocările actuale și viitoare. |
| --- | --- |

(29)

Întreprinderile comune trebuie să funcționeze într-un mod
  simplu, flexibil,
  deschis
  , corect
  și transparent, furnizând toate informațiile relevante, în timp util, organismelor lor corespunzătoare și promovându-și activitățile, inclusiv activitățile de informare și diseminare, în rândul publicului larg
  , angajându-se în campanii de sensibilizare și promovând activitățile educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoștințe, a partenerilor sociali și economici, a mass-mediei, a organizațiilor care reprezintă industria și IMM-urile, precum și a altor actori. Toate întreprinderile comune ar trebui să depună eforturi specifice pentru a se asigura că publicul este informat suficient și în timp util cu privire la activitățile lor și ar trebui să prezinte informații adecvate pe site-urile lor respective, inclusiv publicarea documentației pertinente precum activități anuale, rapoarte intermediare de activitate, ordini de zi și procese-verbale ale reuniunilor consiliului, conform normelor privind confidențialitatea. Ele ar trebui să intensifice dialogul cu societatea, să crească gradul de conștientizare, să favorizeze participarea activă în toate etapele anchetei științifice, permițând astfel cetățenilor să conceapă soluții în comun, să își aducă contribuția la idei și să creeze atitudini constructive cu privire la activitățile și rezultatele întreprinderilor comune, sporind astfel încrederea în soluțiile tehnologice la provocările actuale și viitoare.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Întreprinderile
  comune trebuie să fie implementate cu ajutorul unei structuri și al unor norme care sporesc eficiența și asigură simplificarea. În acest scop, întreprinderile comune trebuie să adopte norme financiare specifice nevoilor lor, în conformitate cu articolul 71 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Întreprinderile
  comune trebuie să fie implementate cu ajutorul unei structuri și al unor norme care sporesc eficiența și asigură simplificarea. În acest scop, întreprinderile comune trebuie să adopte norme financiare specifice nevoilor lor, în conformitate cu articolul 71 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (30) | Structura de guvernare și biroul consacrat programului sunt caracteristici unice ale întreprinderilor comune, care ar trebui să permită un nivel mai ridicat de operațiuni bazate pe încredere. Întreprinderile
  comune trebuie să fie implementate cu ajutorul unei structuri și al unor norme care
  le
  sporesc
  impactul,
  eficiența și asigură simplificarea
  administrativă maximă pentru beneficiari și reducerea sarcinii administrative a acestora
  . În acest scop, întreprinderile comune trebuie să adopte norme financiare specifice nevoilor lor, în conformitate cu articolul 71 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2).
  Pentru a permite întreprinderilor comune să își îndeplinească sarcinile și activitățile suplimentare, ar trebui să se asigure un număr adecvat de angajați și de grade de salarizare. |
| --- | --- |

(30)

Structura de guvernare și biroul consacrat programului sunt caracteristici unice ale întreprinderilor comune, care ar trebui să permită un nivel mai ridicat de operațiuni bazate pe încredere. Întreprinderile
  comune trebuie să fie implementate cu ajutorul unei structuri și al unor norme care
  le
  sporesc
  impactul,
  eficiența și asigură simplificarea
  administrativă maximă pentru beneficiari și reducerea sarcinii administrative a acestora
  . În acest scop, întreprinderile comune trebuie să adopte norme financiare specifice nevoilor lor, în conformitate cu articolul 71 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2).
  Pentru a permite întreprinderilor comune să își îndeplinească sarcinile și activitățile suplimentare, ar trebui să se asigure un număr adecvat de angajați și de grade de salarizare.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Participarea la acțiunile indirecte finanțate de către întreprinderile comune în cadrul programului Orizont Europa trebuie să respecte normele stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa. Întreprinderile comune trebuie să asigure aplicarea consecventă a normelor respective, pe baza măsurilor relevante adoptate de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să utilizeze modelul de acord de grant pentru întreprinderi întocmit de Comisie. În ceea ce privește perioada de formulare a obiecțiilor cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor menționate la [articolul 36 alineatul (4)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, trebuie luată în considerare durata ciclurilor de inovare din domeniile acoperite de
  respectivele întreprinderi
  comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Participarea la acțiunile indirecte finanțate de către întreprinderile comune în cadrul programului Orizont Europa trebuie să respecte normele stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa. Întreprinderile comune trebuie să asigure aplicarea consecventă a normelor respective, pe baza măsurilor relevante adoptate de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să utilizeze modelul de acord de grant pentru întreprinderi întocmit de Comisie. În ceea ce privește perioada de formulare a obiecțiilor cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor menționate la [articolul 36 alineatul (4)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, trebuie luată în considerare durata ciclurilor de inovare din domeniile acoperite de
  respectivele întreprinderi
  comune.

| (32) | Participarea la acțiunile indirecte finanțate de către întreprinderile comune în cadrul programului Orizont Europa trebuie să respecte normele stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  Este posibil ca IMM-urile, în special, să nu dispună de resursele necesare pentru a se implica activ în proiecte europene și ar trebui să fie sprijinite de toate întreprinderile comune pentru a participa la activitățile lor. Cu toate acestea, pentru a încuraja participarea IMM-urilor, întreprinderile comune ar trebui să poată aplica rate de rambursare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant. Ratele de rambursare ar trebui indicate în programul de lucru.
  Întreprinderile comune trebuie să asigure aplicarea consecventă a normelor respective, pe baza măsurilor relevante adoptate de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să utilizeze modelul de acord de grant pentru întreprinderi întocmit de Comisie. În ceea ce privește perioada de formulare a obiecțiilor cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor menționate la [articolul 36 alineatul (4)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, trebuie luată în considerare durata ciclurilor de inovare din domeniile acoperite de
  întreprinderile
  comune
  relevante
  . |
| --- | --- |

(32)

Participarea la acțiunile indirecte finanțate de către întreprinderile comune în cadrul programului Orizont Europa trebuie să respecte normele stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  Este posibil ca IMM-urile, în special, să nu dispună de resursele necesare pentru a se implica activ în proiecte europene și ar trebui să fie sprijinite de toate întreprinderile comune pentru a participa la activitățile lor. Cu toate acestea, pentru a încuraja participarea IMM-urilor, întreprinderile comune ar trebui să poată aplica rate de rambursare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant. Ratele de rambursare ar trebui indicate în programul de lucru.
  Întreprinderile comune trebuie să asigure aplicarea consecventă a normelor respective, pe baza măsurilor relevante adoptate de Comisie. Întreprinderile comune trebuie să utilizeze modelul de acord de grant pentru întreprinderi întocmit de Comisie. În ceea ce privește perioada de formulare a obiecțiilor cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor menționate la [articolul 36 alineatul (4)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, trebuie luată în considerare durata ciclurilor de inovare din domeniile acoperite de
  întreprinderile
  comune
  relevante
  .

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 32 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32a) | Întrucât lipsa de abilități reprezintă un obstacol major în calea competitivității, întreprinderile comune ar trebui să contribuie în mod activ la reducerea decalajelor specifice în materie de abilități în întreaga Uniune și la adoptarea de măsuri de îmbunătățire a echilibrului între femei și bărbați și de abordare a dimensiunii de gen, inclusiv în domeniile STIM, prin acordarea de ajutor la dezvoltarea de noi cunoștințe și capital uman, prin implicarea în campanii de sensibilizare și prin promovarea activităților educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoaștere, a partenerilor sociali și economici, a mass-mediei, a organizațiilor care reprezintă industria și IMM-urile, precum și a altor actori. Întreprinderile comune ar trebui să caute posibilități de informare a studenților care ar putea dori să urmeze o carieră în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în alte domenii legate de activitățile operaționale ale întreprinderilor comune. Întreprinderile comune ar trebui să fie unul dintre instrumentele de atragere a talentelor și reducere a exodului de creiere, menținând o circulație echilibrată a cercetătorilor și a cunoștințelor specializate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32a)

Întrucât lipsa de abilități reprezintă un obstacol major în calea competitivității, întreprinderile comune ar trebui să contribuie în mod activ la reducerea decalajelor specifice în materie de abilități în întreaga Uniune și la adoptarea de măsuri de îmbunătățire a echilibrului între femei și bărbați și de abordare a dimensiunii de gen, inclusiv în domeniile STIM, prin acordarea de ajutor la dezvoltarea de noi cunoștințe și capital uman, prin implicarea în campanii de sensibilizare și prin promovarea activităților educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoaștere, a partenerilor sociali și economici, a mass-mediei, a organizațiilor care reprezintă industria și IMM-urile, precum și a altor actori. Întreprinderile comune ar trebui să caute posibilități de informare a studenților care ar putea dori să urmeze o carieră în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în alte domenii legate de activitățile operaționale ale întreprinderilor comune. Întreprinderile comune ar trebui să fie unul dintre instrumentele de atragere a talentelor și reducere a exodului de creiere, menținând o circulație echilibrată a cercetătorilor și a cunoștințelor specializate.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Unul dintre
  principalele scopuri ale întreprinderilor comune
  este
  să promoveze capacitățile economice ale Uniunii și, în special, suveranitatea științifică și tehnologică a acesteia. În plus, redresarea în urma pandemiei evidențiază necesitatea realizării de investiții în tehnologii-cheie precum 5G, IA, cloud, securitatea cibernetică și tehnologiile verzi, precum și în valorificarea acestor tehnologii în Uniune. Rezultatele generate de toți participanții vor juca un rol important în această privință și toți participanții, chiar și cei care nu au primit finanțare din partea Uniunii, vor profita de finanțarea din partea Uniunii grație rezultatelor generate în cadrul proiectului și grație drepturilor de acces la acestea. Prin urmare, în vederea protejării intereselor Uniunii, dreptul întreprinderilor comune de a formula obiecții cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor sau la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele trebuie să se aplice și în cazul participanților care nu au primit finanțare din partea Uniunii. În exercitarea acestui drept de a formula obiecții, întreprinderea comună trebuie să asigure un echilibru echitabil între interesele Uniunii și protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește rezultatele obținute de participanții fără finanțare, în conformitate cu principiul proporționalității, ținând seama de faptul că acești participanți nu au primit nicio finanțare din partea Uniunii pentru acțiunea în cadrul căreia au fost generate rezultatele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Unul dintre
  principalele scopuri ale întreprinderilor comune
  este
  să promoveze capacitățile economice ale Uniunii și, în special, suveranitatea științifică și tehnologică a acesteia. În plus, redresarea în urma pandemiei evidențiază necesitatea realizării de investiții în tehnologii-cheie precum 5G, IA, cloud, securitatea cibernetică și tehnologiile verzi, precum și în valorificarea acestor tehnologii în Uniune. Rezultatele generate de toți participanții vor juca un rol important în această privință și toți participanții, chiar și cei care nu au primit finanțare din partea Uniunii, vor profita de finanțarea din partea Uniunii grație rezultatelor generate în cadrul proiectului și grație drepturilor de acces la acestea. Prin urmare, în vederea protejării intereselor Uniunii, dreptul întreprinderilor comune de a formula obiecții cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor sau la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele trebuie să se aplice și în cazul participanților care nu au primit finanțare din partea Uniunii. În exercitarea acestui drept de a formula obiecții, întreprinderea comună trebuie să asigure un echilibru echitabil între interesele Uniunii și protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește rezultatele obținute de participanții fără finanțare, în conformitate cu principiul proporționalității, ținând seama de faptul că acești participanți nu au primit nicio finanțare din partea Uniunii pentru acțiunea în cadrul căreia au fost generate rezultatele.

| (33) | Printre
  principalele scopuri ale întreprinderilor comune
  sunt:
  să promoveze capacitățile economice ale Uniunii și, în special, suveranitatea
  industrială,
  științifică și tehnologică a acesteia
  , precum și neutralitatea climatică, și să construiască o economie mai sustenabilă și mai competitivă prin inovații științifice, digitale și tehnologice
  . În plus, redresarea în urma pandemiei evidențiază necesitatea realizării de investiții în
  infrastructuri necesare și în
  tehnologii-cheie precum
  noile tehnologii de comunicare
  5
  G și 6
  G, IA, cloud, securitatea cibernetică și tehnologiile verzi, precum și în valorificarea
  , implementarea și comercializarea
  acestor tehnologii în Uniune
  . Întreprinderile comune ar trebui să contribuie la promovarea științei deschise în conformitate cu principiile stabilite la articolele 14 și 39 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, care prevăd că accesul la datele de cercetare ar trebui să fie „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”, ținând seama de interesele legitime ale beneficiarilor
  . Rezultatele generate de toți participanții vor juca un rol important în această privință și toți participanții, chiar și cei care nu au primit finanțare din partea Uniunii, vor profita de finanțarea din partea Uniunii grație rezultatelor generate în cadrul proiectului și grație drepturilor de acces la acestea. Prin urmare, în vederea protejării intereselor Uniunii, dreptul întreprinderilor comune de a formula obiecții cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor sau la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele trebuie să se aplice și în cazul participanților care nu au primit finanțare din partea Uniunii. În exercitarea acestui drept de a formula obiecții, întreprinderea comună trebuie să asigure un echilibru echitabil între interesele Uniunii și protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește rezultatele obținute de participanții fără finanțare, în conformitate cu principiul proporționalității, ținând seama de faptul că acești participanți nu au primit nicio finanțare din partea Uniunii pentru acțiunea în cadrul căreia au fost generate rezultatele. |
| --- | --- |

(33)

Printre
  principalele scopuri ale întreprinderilor comune
  sunt:
  să promoveze capacitățile economice ale Uniunii și, în special, suveranitatea
  industrială,
  științifică și tehnologică a acesteia
  , precum și neutralitatea climatică, și să construiască o economie mai sustenabilă și mai competitivă prin inovații științifice, digitale și tehnologice
  . În plus, redresarea în urma pandemiei evidențiază necesitatea realizării de investiții în
  infrastructuri necesare și în
  tehnologii-cheie precum
  noile tehnologii de comunicare
  5
  G și 6
  G, IA, cloud, securitatea cibernetică și tehnologiile verzi, precum și în valorificarea
  , implementarea și comercializarea
  acestor tehnologii în Uniune
  . Întreprinderile comune ar trebui să contribuie la promovarea științei deschise în conformitate cu principiile stabilite la articolele 14 și 39 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, care prevăd că accesul la datele de cercetare ar trebui să fie „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”, ținând seama de interesele legitime ale beneficiarilor
  . Rezultatele generate de toți participanții vor juca un rol important în această privință și toți participanții, chiar și cei care nu au primit finanțare din partea Uniunii, vor profita de finanțarea din partea Uniunii grație rezultatelor generate în cadrul proiectului și grație drepturilor de acces la acestea. Prin urmare, în vederea protejării intereselor Uniunii, dreptul întreprinderilor comune de a formula obiecții cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor sau la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele trebuie să se aplice și în cazul participanților care nu au primit finanțare din partea Uniunii. În exercitarea acestui drept de a formula obiecții, întreprinderea comună trebuie să asigure un echilibru echitabil între interesele Uniunii și protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește rezultatele obținute de participanții fără finanțare, în conformitate cu principiul proporționalității, ținând seama de faptul că acești participanți nu au primit nicio finanțare din partea Uniunii pentru acțiunea în cadrul căreia au fost generate rezultatele.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | În conformitate cu [articolul 8 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, întreprinderile comune trebuie să adopte o abordare clară cu privire la ciclul lor de viață. În scopul protejării adecvate a intereselor financiare ale Uniunii, întreprinderile comune trebuie să fie constituite pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2031, astfel încât acestea să își poată exercita responsabilitățile în ceea ce privește punerea în aplicare a granturilor până la finalizarea ultimelor acțiuni indirecte lansate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

În conformitate cu [articolul 8 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, întreprinderile comune trebuie să adopte o abordare clară cu privire la ciclul lor de viață. În scopul protejării adecvate a intereselor financiare ale Uniunii, întreprinderile comune trebuie să fie constituite pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2031, astfel încât acestea să își poată exercita responsabilitățile în ceea ce privește punerea în aplicare a granturilor până la finalizarea ultimelor acțiuni indirecte lansate.

| (38) | Întreprinderile comune ar trebui să fie finanțate prin programele Uniunii în temeiul CFM și, după caz, prin instrumentul Next Generation EU.
  În conformitate cu [articolul 8 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, întreprinderile comune trebuie să adopte o abordare clară cu privire la ciclul lor de viață. În scopul protejării adecvate a intereselor financiare ale Uniunii, întreprinderile comune trebuie să fie constituite pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2031, astfel încât acestea să își poată exercita responsabilitățile în ceea ce privește punerea în aplicare a granturilor până la finalizarea ultimelor acțiuni indirecte lansate. |
| --- | --- |

(38)

Întreprinderile comune ar trebui să fie finanțate prin programele Uniunii în temeiul CFM și, după caz, prin instrumentul Next Generation EU.
  În conformitate cu [articolul 8 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, întreprinderile comune trebuie să adopte o abordare clară cu privire la ciclul lor de viață. În scopul protejării adecvate a intereselor financiare ale Uniunii, întreprinderile comune trebuie să fie constituite pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2031, astfel încât acestea să își poată exercita responsabilitățile în ceea ce privește punerea în aplicare a granturilor până la finalizarea ultimelor acțiuni indirecte lansate.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 38 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (38a) | În îndeplinirea activităților lor, întreprinderea comună, organismele sale și personalul său ar trebui să evite orice conflict de interese. Consiliul de conducere și directorii executivi ar trebui să adopte norme de prevenire, de evitare și de gestionare a conflictelor de interese. Membrii comitetului științific ar trebui să facă publică și să prezinte o declarație actualizată privind activitățile profesionale complete, interesele financiare și conflictele de interese. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38a)

În îndeplinirea activităților lor, întreprinderea comună, organismele sale și personalul său ar trebui să evite orice conflict de interese. Consiliul de conducere și directorii executivi ar trebui să adopte norme de prevenire, de evitare și de gestionare a conflictelor de interese. Membrii comitetului științific ar trebui să facă publică și să prezinte o declarație actualizată privind activitățile profesionale complete, interesele financiare și conflictele de interese.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | În contextul priorității Comisiei
  Europene
  reprezentate de „Pactul verde european” (3) sprijinit de Strategia revizuită a Uniunii în domeniul bioeconomiei (4), de Strategia UE în domeniul biodiversității (5), de comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți” (6), de Planul de acțiune pentru economia circulară (7)

  și
  de noua comunicare „De la fermă la consumator” (8), sectorul european al bioeconomiei, inclusiv IMM-urile, regiunile și producătorii primari, trebuie să devină neutru din punct de vedere climatic, circular într-o proporție mai mare și mai sustenabil, rămânând totodată competitiv la scară mondială. Un ecosistem de bioinovare puternic, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitiv poate reduce dependența de materiile prime fosile și resursele minerale neregenerabile și poate accelera înlocuirea acestora. Grație inovării axate pe sustenabilitate și circularitate, el poate dezvolta produse, materiale, procese și substanțe nutritive biologice regenerabile din deșeuri și biomasă. Un astfel de ecosistem poate crea valoare și din materiile prime locale – inclusiv deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare – pentru a genera locuri de muncă, creștere economică și dezvoltare în întreaga Uniune și nu doar în zonele urbane, ci și în teritoriile rurale și costiere unde se produce biomasă și care sunt adesea regiuni periferice și rareori beneficiază de dezvoltare industrială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

În contextul priorității Comisiei
  Europene
  reprezentate de „Pactul verde european” (3) sprijinit de Strategia revizuită a Uniunii în domeniul bioeconomiei (4), de Strategia UE în domeniul biodiversității (5), de comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți” (6), de Planul de acțiune pentru economia circulară (7)

  și
  de noua comunicare „De la fermă la consumator” (8), sectorul european al bioeconomiei, inclusiv IMM-urile, regiunile și producătorii primari, trebuie să devină neutru din punct de vedere climatic, circular într-o proporție mai mare și mai sustenabil, rămânând totodată competitiv la scară mondială. Un ecosistem de bioinovare puternic, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitiv poate reduce dependența de materiile prime fosile și resursele minerale neregenerabile și poate accelera înlocuirea acestora. Grație inovării axate pe sustenabilitate și circularitate, el poate dezvolta produse, materiale, procese și substanțe nutritive biologice regenerabile din deșeuri și biomasă. Un astfel de ecosistem poate crea valoare și din materiile prime locale – inclusiv deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare – pentru a genera locuri de muncă, creștere economică și dezvoltare în întreaga Uniune și nu doar în zonele urbane, ci și în teritoriile rurale și costiere unde se produce biomasă și care sunt adesea regiuni periferice și rareori beneficiază de dezvoltare industrială.

| (39) | În contextul priorității Comisiei reprezentate de „Pactul verde european” (3) sprijinit de Strategia revizuită a Uniunii în domeniul bioeconomiei (4), de Strategia UE în domeniul biodiversității (5), de comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți” (6), de Planul de acțiune pentru economia circulară (7), de noua comunicare „De la fermă la consumator” (8)

  și de ODD ale ONU
  , sectorul european al bioeconomiei, inclusiv IMM-urile
  și întreprinderile nou-înființate
  , regiunile și producătorii primari, trebuie să devină neutru din punct de vedere climatic, circular într-o proporție mai mare și mai sustenabil, rămânând totodată competitiv la scară mondială. Un ecosistem de bioinovare puternic, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitiv poate reduce dependența de materiile prime fosile și resursele minerale neregenerabile și poate accelera înlocuirea acestora. Grație inovării axate pe sustenabilitate și circularitate, el poate dezvolta produse, materiale, procese și substanțe nutritive biologice regenerabile din deșeuri și biomasă. Un astfel de ecosistem poate crea valoare și din materiile prime locale – inclusiv deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare – pentru a genera locuri de muncă, creștere economică
  , socială
  și dezvoltare în întreaga Uniune și nu doar în zonele urbane, ci și în teritoriile rurale și costiere unde se produce biomasă și care sunt adesea regiuni periferice și rareori beneficiază de dezvoltare industrială
  , economică și socială. El poate contribui, de asemenea, la identificarea soluțiilor care utilizează tehnologii și abordări cu emisii negative. |
| --- | --- |

(39)

În contextul priorității Comisiei reprezentate de „Pactul verde european” (3) sprijinit de Strategia revizuită a Uniunii în domeniul bioeconomiei (4), de Strategia UE în domeniul biodiversității (5), de comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți” (6), de Planul de acțiune pentru economia circulară (7), de noua comunicare „De la fermă la consumator” (8)

  și de ODD ale ONU
  , sectorul european al bioeconomiei, inclusiv IMM-urile
  și întreprinderile nou-înființate
  , regiunile și producătorii primari, trebuie să devină neutru din punct de vedere climatic, circular într-o proporție mai mare și mai sustenabil, rămânând totodată competitiv la scară mondială. Un ecosistem de bioinovare puternic, eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitiv poate reduce dependența de materiile prime fosile și resursele minerale neregenerabile și poate accelera înlocuirea acestora. Grație inovării axate pe sustenabilitate și circularitate, el poate dezvolta produse, materiale, procese și substanțe nutritive biologice regenerabile din deșeuri și biomasă. Un astfel de ecosistem poate crea valoare și din materiile prime locale – inclusiv deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare – pentru a genera locuri de muncă, creștere economică
  , socială
  și dezvoltare în întreaga Uniune și nu doar în zonele urbane, ci și în teritoriile rurale și costiere unde se produce biomasă și care sunt adesea regiuni periferice și rareori beneficiază de dezvoltare industrială
  , economică și socială. El poate contribui, de asemenea, la identificarea soluțiilor care utilizează tehnologii și abordări cu emisii negative.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Întreprinderea comună pentru bioindustrii, instituită în cadrul programului Orizont 2020, s-a axat pe utilizarea sustenabilă a resurselor, în special în sectoarele cu un consum ridicat de resurse și cu impact ridicat, cum ar fi agricultura, industria textilă și construcțiile, vizând. de asemenea, în special operatorii, producătorii, uzinele și fabricile locale. Evaluarea intermediară a acestei întreprinderi comune, publicată în octombrie 2017, a cuprins un set solid de 34 de recomandări, care se reflectă în modul în care a fost concepută întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa, instituită prin prezentul regulament. Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa nu constituie o continuare directă a întreprinderii comune pentru bioindustrii, ci mai degrabă un program care se bazează pe realizările predecesorului său și remediază deficiențele acestuia. În conformitate cu recomandările, întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să implice o gamă mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (agricultura, acvacultura, pescuitul și silvicultura), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni disfuncționalitățile pieței și bioprocesele nesustenabile. Pentru a-și îndeplini obiectivele, această întreprindere comună trebuie să finanțeze numai proiecte care respectă principiul circularității, al sustenabilității
  și
  al limitelor planetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Întreprinderea comună pentru bioindustrii, instituită în cadrul programului Orizont 2020, s-a axat pe utilizarea sustenabilă a resurselor, în special în sectoarele cu un consum ridicat de resurse și cu impact ridicat, cum ar fi agricultura, industria textilă și construcțiile, vizând. de asemenea, în special operatorii, producătorii, uzinele și fabricile locale. Evaluarea intermediară a acestei întreprinderi comune, publicată în octombrie 2017, a cuprins un set solid de 34 de recomandări, care se reflectă în modul în care a fost concepută întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa, instituită prin prezentul regulament. Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa nu constituie o continuare directă a întreprinderii comune pentru bioindustrii, ci mai degrabă un program care se bazează pe realizările predecesorului său și remediază deficiențele acestuia. În conformitate cu recomandările, întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să implice o gamă mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (agricultura, acvacultura, pescuitul și silvicultura), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni disfuncționalitățile pieței și bioprocesele nesustenabile. Pentru a-și îndeplini obiectivele, această întreprindere comună trebuie să finanțeze numai proiecte care respectă principiul circularității, al sustenabilității
  și
  al limitelor planetare.

| (40) | Întreprinderea comună pentru bioindustrii, instituită în cadrul programului Orizont 2020, s-a axat pe utilizarea sustenabilă a resurselor, în special în sectoarele cu un consum ridicat de resurse și cu impact ridicat, cum ar fi agricultura, industria textilă și construcțiile, vizând. de asemenea, în special operatorii, producătorii, uzinele și fabricile locale. Evaluarea intermediară a acestei întreprinderi comune, publicată în octombrie 2017, a cuprins un set solid de 34 de recomandări, care se reflectă în modul în care a fost concepută întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa, instituită prin prezentul regulament. Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa nu constituie o continuare directă a întreprinderii comune pentru bioindustrii, ci mai degrabă un program care se bazează pe realizările predecesorului său și remediază deficiențele acestuia. În conformitate cu recomandările, întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să implice o gamă mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (
  tehnologiile,
  agricultura, acvacultura, pescuitul și silvicultura), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni disfuncționalitățile pieței și bioprocesele nesustenabile
  , precum și reprezentanți ai organizațiilor societății civile. În special, aceasta ar trebui să asigure deschiderea față de actorii mai mici
  . Pentru a-și îndeplini obiectivele, această întreprindere comună trebuie să finanțeze numai proiecte care respectă principiul circularității, al sustenabilității, al limitelor planetare
  și să le atenueze efectele sociale și de mediu potențiale
  . |
| --- | --- |

(40)

Întreprinderea comună pentru bioindustrii, instituită în cadrul programului Orizont 2020, s-a axat pe utilizarea sustenabilă a resurselor, în special în sectoarele cu un consum ridicat de resurse și cu impact ridicat, cum ar fi agricultura, industria textilă și construcțiile, vizând. de asemenea, în special operatorii, producătorii, uzinele și fabricile locale. Evaluarea intermediară a acestei întreprinderi comune, publicată în octombrie 2017, a cuprins un set solid de 34 de recomandări, care se reflectă în modul în care a fost concepută întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa, instituită prin prezentul regulament. Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa nu constituie o continuare directă a întreprinderii comune pentru bioindustrii, ci mai degrabă un program care se bazează pe realizările predecesorului său și remediază deficiențele acestuia. În conformitate cu recomandările, întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să implice o gamă mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (
  tehnologiile,
  agricultura, acvacultura, pescuitul și silvicultura), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni disfuncționalitățile pieței și bioprocesele nesustenabile
  , precum și reprezentanți ai organizațiilor societății civile. În special, aceasta ar trebui să asigure deschiderea față de actorii mai mici
  . Pentru a-și îndeplini obiectivele, această întreprindere comună trebuie să finanțeze numai proiecte care respectă principiul circularității, al sustenabilității, al limitelor planetare
  și să le atenueze efectele sociale și de mediu potențiale
  .

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să instituie grupuri de implementare care să servească drept organe consultative și să participe activ la discuțiile strategice purtate pentru stabilirea agendei parteneriatului. Este crucial ca respectivele organe consultative să fie incluse în structura de guvernanță, pentru a se asigura o participare mai largă și investiții private mai mari în sectorul bioeconomiei circulare. Grupurile de implementare trebuie, în special, să ofere sprijin reuniunilor strategice ale consiliului de conducere, în cadrul cărora liderii industriali și reprezentanții părților interesate, împreună cu reprezentanți la nivel înalt ai Comisiei, se alătură consiliului de conducere permanent pentru a discuta și a stabili direcția strategică a parteneriatului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41)

Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să instituie grupuri de implementare care să servească drept organe consultative și să participe activ la discuțiile strategice purtate pentru stabilirea agendei parteneriatului. Este crucial ca respectivele organe consultative să fie incluse în structura de guvernanță, pentru a se asigura o participare mai largă și investiții private mai mari în sectorul bioeconomiei circulare. Grupurile de implementare trebuie, în special, să ofere sprijin reuniunilor strategice ale consiliului de conducere, în cadrul cărora liderii industriali și reprezentanții părților interesate, împreună cu reprezentanți la nivel înalt ai Comisiei, se alătură consiliului de conducere permanent pentru a discuta și a stabili direcția strategică a parteneriatului.

| (41) | Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să instituie grupuri de implementare care să servească drept organe consultative și să participe activ la discuțiile strategice purtate pentru stabilirea agendei parteneriatului. Este crucial ca respectivele organe consultative să fie incluse în structura de guvernanță, pentru a se asigura o participare mai largă și investiții private mai mari în sectorul bioeconomiei circulare. Grupurile de implementare trebuie, în special, să ofere sprijin reuniunilor strategice ale consiliului de conducere, în cadrul cărora liderii industriali și reprezentanții părților interesate, împreună cu reprezentanți la nivel înalt ai Comisiei, se alătură consiliului de conducere permanent pentru a discuta și a stabili direcția strategică a parteneriatului
  și a asigura sustenabilitatea socială și de mediu a acestuia
  . |
| --- | --- |

(41)

Întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa trebuie să instituie grupuri de implementare care să servească drept organe consultative și să participe activ la discuțiile strategice purtate pentru stabilirea agendei parteneriatului. Este crucial ca respectivele organe consultative să fie incluse în structura de guvernanță, pentru a se asigura o participare mai largă și investiții private mai mari în sectorul bioeconomiei circulare. Grupurile de implementare trebuie, în special, să ofere sprijin reuniunilor strategice ale consiliului de conducere, în cadrul cărora liderii industriali și reprezentanții părților interesate, împreună cu reprezentanți la nivel înalt ai Comisiei, se alătură consiliului de conducere permanent pentru a discuta și a stabili direcția strategică a parteneriatului
  și a asigura sustenabilitatea socială și de mediu a acestuia
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | Principalul obiectiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată trebuie să fie acela de a contribui la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la obiectivele ambițioase privind atenuarea impactului asupra mediului enunțate în Pactul verde european, și anume o reducere a emisiilor cu 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și realizarea neutralității climatice până în 2050. Acest obiectiv poate fi realizat numai prin accelerarea și optimizarea proceselor de cercetare și inovare din domeniul aeronauticii și prin îmbunătățirea competitivității globale a industriei aviatice a Uniunii. Întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie, de asemenea, să se asigure că aviația mai curată continuă să fie sigură, securizată și eficientă pentru transportul aerian de pasageri și mărfuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Principalul obiectiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată trebuie să fie acela de a contribui la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la obiectivele ambițioase privind atenuarea impactului asupra mediului enunțate în Pactul verde european, și anume o reducere a emisiilor cu 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și realizarea neutralității climatice până în 2050. Acest obiectiv poate fi realizat numai prin accelerarea și optimizarea proceselor de cercetare și inovare din domeniul aeronauticii și prin îmbunătățirea competitivității globale a industriei aviatice a Uniunii. Întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie, de asemenea, să se asigure că aviația mai curată continuă să fie sigură, securizată și eficientă pentru transportul aerian de pasageri și mărfuri.

| (42) | Principalul obiectiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată trebuie să fie acela de a contribui la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la obiectivele ambițioase privind atenuarea impactului asupra mediului enunțate în Pactul verde european
  și în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  (Legea europeană a climei)
  , și anume o reducere a emisiilor cu 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și realizarea neutralității climatice
  cel târziu
  până în 2050
  , în conformitate cu Acordul de la Paris
  . Acest obiectiv poate fi realizat numai prin accelerarea și optimizarea proceselor de cercetare și inovare din domeniul aeronauticii și prin îmbunătățirea competitivității globale a industriei aviatice a Uniunii. Întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie, de asemenea, să se asigure că aviația mai curată continuă să fie sigură, securizată și eficientă pentru transportul aerian de pasageri și mărfuri. |
| --- | --- |

(42)

Principalul obiectiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată trebuie să fie acela de a contribui la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la obiectivele ambițioase privind atenuarea impactului asupra mediului enunțate în Pactul verde european
  și în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  (Legea europeană a climei)
  , și anume o reducere a emisiilor cu 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și realizarea neutralității climatice
  cel târziu
  până în 2050
  , în conformitate cu Acordul de la Paris
  . Acest obiectiv poate fi realizat numai prin accelerarea și optimizarea proceselor de cercetare și inovare din domeniul aeronauticii și prin îmbunătățirea competitivității globale a industriei aviatice a Uniunii. Întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie, de asemenea, să se asigure că aviația mai curată continuă să fie sigură, securizată și eficientă pentru transportul aerian de pasageri și mărfuri.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 44 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (44a) | Aviația curată și sustenabilă, care se confruntă cu provocări semnificative din cauza pandemiei de COVID-19, a fost recunoscută ca un element esențial pentru succesul Uniunii într-o lume extrem de competitivă. Întreprinderea comună pentru o aviație curată ar putea extinde baza de sprijin pentru cercetarea aeronautică în diferite moduri. Ea ar putea contribui la importul de noi cunoștințe, soluții și potențial de inovare prin găsirea de idei în alte domenii și științe. De asemenea, ea ar putea permite studenților să contribuie într-un mediu industrial, îndeosebi în IMM-uri. Colaborarea fructuoasă dintre întreprinderile comune și instituțiile universitare poate duce la contracte de cercetare sponsorizate, la colaborări finanțate, la programe de stagii pentru studenți, la facilități specializate partajate, la programe afiliate industriei, la subvenții, recunoașteri și premii care impulsionează comunitatea universitară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(44a)

Aviația curată și sustenabilă, care se confruntă cu provocări semnificative din cauza pandemiei de COVID-19, a fost recunoscută ca un element esențial pentru succesul Uniunii într-o lume extrem de competitivă. Întreprinderea comună pentru o aviație curată ar putea extinde baza de sprijin pentru cercetarea aeronautică în diferite moduri. Ea ar putea contribui la importul de noi cunoștințe, soluții și potențial de inovare prin găsirea de idei în alte domenii și științe. De asemenea, ea ar putea permite studenților să contribuie într-un mediu industrial, îndeosebi în IMM-uri. Colaborarea fructuoasă dintre întreprinderile comune și instituțiile universitare poate duce la contracte de cercetare sponsorizate, la colaborări finanțate, la programe de stagii pentru studenți, la facilități specializate partajate, la programe afiliate industriei, la subvenții, recunoașteri și premii care impulsionează comunitatea universitară.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (47) | Europa se confruntă cu provocarea de a trebui să joace un rol de lider în eforturile de internalizare a costurilor societale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în modelul de afaceri din sectorul transportului aerian, continuând, în același timp, să asigure condiții de concurență echitabile pentru produsele europene pe piața mondială. Prin urmare, întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie să sprijine reprezentanții europeni în eforturile de standardizare internațională și în eforturile legislative internaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47)

Europa se confruntă cu provocarea de a trebui să joace un rol de lider în eforturile de internalizare a costurilor societale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în modelul de afaceri din sectorul transportului aerian, continuând, în același timp, să asigure condiții de concurență echitabile pentru produsele europene pe piața mondială. Prin urmare, întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie să sprijine reprezentanții europeni în eforturile de standardizare internațională și în eforturile legislative internaționale.

| (47) | Europa se confruntă cu provocarea de a trebui să joace un rol de lider
  la nivel global
  în eforturile de internalizare a costurilor societale ale emisiilor de gaze cu efect de seră
  și ale efectelor de mediu
  în modelul de afaceri din sectorul transportului aerian, continuând, în același timp, să asigure condiții de concurență echitabile pentru produsele
  și serviciile
  europene pe piața mondială
  , precum și dreptul la conectivitate și competitivitatea sectorului
  . Prin urmare, întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie să sprijine reprezentanții europeni în eforturile de standardizare internațională și în eforturile legislative internaționale. |
| --- | --- |

(47)

Europa se confruntă cu provocarea de a trebui să joace un rol de lider
  la nivel global
  în eforturile de internalizare a costurilor societale ale emisiilor de gaze cu efect de seră
  și ale efectelor de mediu
  în modelul de afaceri din sectorul transportului aerian, continuând, în același timp, să asigure condiții de concurență echitabile pentru produsele
  și serviciile
  europene pe piața mondială
  , precum și dreptul la conectivitate și competitivitatea sectorului
  . Prin urmare, întreprinderea comună pentru o aviație curată trebuie să sprijine reprezentanții europeni în eforturile de standardizare internațională și în eforturile legislative internaționale.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 48

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (48) | Interesul pentru hidrogen a cunoscut o evoluție impresionantă în ultimii cinci ani, toate statele membre semnând și ratificând Acordul de la Paris al Conferinței părților (COP 21). La sfârșitul anului 2019, Comisia a prezentat Pactul verde european, care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050. Printre domeniile prioritare se numără hidrogenul curat, pilele de combustie, alți combustibili alternativi și
  stocarea energiei
  . Hidrogenul ocupă un loc important în comunicarea intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” și în
  comunicarea privind o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic, ambele din iulie 2020
  , precum și pentru lansarea Alianței europene pentru hidrogen curat, care reunește toate părțile interesate în vederea identificării necesităților tehnologice, a oportunităților de investiții și a barierelor de reglementare legate de crearea unui ecosistem de hidrogen curat în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(48)

Interesul pentru hidrogen a cunoscut o evoluție impresionantă în ultimii cinci ani, toate statele membre semnând și ratificând Acordul de la Paris al Conferinței părților (COP 21). La sfârșitul anului 2019, Comisia a prezentat Pactul verde european, care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050. Printre domeniile prioritare se numără hidrogenul curat, pilele de combustie, alți combustibili alternativi și
  stocarea energiei
  . Hidrogenul ocupă un loc important în comunicarea intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” și în
  comunicarea privind o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic, ambele din iulie 2020
  , precum și pentru lansarea Alianței europene pentru hidrogen curat, care reunește toate părțile interesate în vederea identificării necesităților tehnologice, a oportunităților de investiții și a barierelor de reglementare legate de crearea unui ecosistem de hidrogen curat în Uniune.

| (48) | Interesul pentru hidrogen a cunoscut o evoluție impresionantă în ultimii cinci ani, toate statele membre semnând și ratificând Acordul de la Paris al Conferinței părților (COP 21). La sfârșitul anului 2019, Comisia a prezentat Pactul verde european, care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră
  până cel târziu
  în 2050. Printre domeniile prioritare se numără hidrogenul curat, pilele de combustie, alți combustibili alternativi
  , stocarea energiei
  și
  tehnologii cu emisii negative
  . Hidrogenul ocupă un loc important în comunicarea intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” și în
  rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen

   (1a), precum și pentru lansarea Alianței europene pentru hidrogen curat, care reunește toate părțile interesate în vederea identificării necesităților tehnologice,
  de cercetare și infrastructură,
  a oportunităților de investiții și a barierelor de reglementare
  și economice
  legate de crearea unui ecosistem de hidrogen curat în Uniune. |
| --- | --- |

(48)

Interesul pentru hidrogen a cunoscut o evoluție impresionantă în ultimii cinci ani, toate statele membre semnând și ratificând Acordul de la Paris al Conferinței părților (COP 21). La sfârșitul anului 2019, Comisia a prezentat Pactul verde european, care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră
  până cel târziu
  în 2050. Printre domeniile prioritare se numără hidrogenul curat, pilele de combustie, alți combustibili alternativi
  , stocarea energiei
  și
  tehnologii cu emisii negative
  . Hidrogenul ocupă un loc important în comunicarea intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” și în
  rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen

   (1a), precum și pentru lansarea Alianței europene pentru hidrogen curat, care reunește toate părțile interesate în vederea identificării necesităților tehnologice,
  de cercetare și infrastructură,
  a oportunităților de investiții și a barierelor de reglementare
  și economice
  legate de crearea unui ecosistem de hidrogen curat în Uniune.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | Începând din 2008, au fost sprijinite activități specifice de cercetare și inovare legate de aplicațiile hidrogenului, în principal prin intermediul întreprinderilor comune „Pile de combustie și hidrogen” (întreprinderea comună FCH și întreprinderea comună FCH 2) din cadrul PC7 și al programului Orizont 2020, precum și prin proiecte tradiționale de colaborare, care acoperă toate etapele/domeniile lanțului valoric al hidrogenului. Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat trebuie să consolideze și să integreze capacitatea științifică a Uniunii de a accelera dezvoltarea și îmbunătățirea unor aplicații avansate ale hidrogenului curat, gata de comercializare, în domeniile energiei,
  transporturilor
  , construcțiilor și utilizărilor finale industriale. Acest lucru va fi posibil numai în combinație cu consolidarea competitivității lanțului valoric al hidrogenului curat din Uniune, în special a IMM-urilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(49)

Începând din 2008, au fost sprijinite activități specifice de cercetare și inovare legate de aplicațiile hidrogenului, în principal prin intermediul întreprinderilor comune „Pile de combustie și hidrogen” (întreprinderea comună FCH și întreprinderea comună FCH 2) din cadrul PC7 și al programului Orizont 2020, precum și prin proiecte tradiționale de colaborare, care acoperă toate etapele/domeniile lanțului valoric al hidrogenului. Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat trebuie să consolideze și să integreze capacitatea științifică a Uniunii de a accelera dezvoltarea și îmbunătățirea unor aplicații avansate ale hidrogenului curat, gata de comercializare, în domeniile energiei,
  transporturilor
  , construcțiilor și utilizărilor finale industriale. Acest lucru va fi posibil numai în combinație cu consolidarea competitivității lanțului valoric al hidrogenului curat din Uniune, în special a IMM-urilor.

| (49) | Începând din 2008, au fost sprijinite activități specifice de cercetare și inovare legate de aplicațiile hidrogenului, în principal prin intermediul întreprinderilor comune „Pile de combustie și hidrogen” (întreprinderea comună FCH și întreprinderea comună FCH 2) din cadrul PC7 și al programului Orizont 2020, precum și prin proiecte tradiționale de colaborare, care acoperă toate etapele/domeniile lanțului valoric al hidrogenului. Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat trebuie să consolideze și să integreze capacitatea științifică a Uniunii de a accelera dezvoltarea și îmbunătățirea unor aplicații avansate ale hidrogenului curat, gata de comercializare, în domeniile energiei,
  aviației, transportului maritim și transportului greu
  , construcțiilor și utilizărilor finale industriale. Acest lucru va fi posibil numai în combinație cu consolidarea competitivității lanțului valoric al hidrogenului curat din Uniune, în special a IMM-urilor
  și a întreprinderilor nou-înființate
  . |
| --- | --- |

(49)

Începând din 2008, au fost sprijinite activități specifice de cercetare și inovare legate de aplicațiile hidrogenului, în principal prin intermediul întreprinderilor comune „Pile de combustie și hidrogen” (întreprinderea comună FCH și întreprinderea comună FCH 2) din cadrul PC7 și al programului Orizont 2020, precum și prin proiecte tradiționale de colaborare, care acoperă toate etapele/domeniile lanțului valoric al hidrogenului. Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat trebuie să consolideze și să integreze capacitatea științifică a Uniunii de a accelera dezvoltarea și îmbunătățirea unor aplicații avansate ale hidrogenului curat, gata de comercializare, în domeniile energiei,
  aviației, transportului maritim și transportului greu
  , construcțiilor și utilizărilor finale industriale. Acest lucru va fi posibil numai în combinație cu consolidarea competitivității lanțului valoric al hidrogenului curat din Uniune, în special a IMM-urilor
  și a întreprinderilor nou-înființate
  .

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 51

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (51) | Întrucât hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil, drept vector energetic și pentru stocarea energiei, este esențial ca parteneriatul pentru un hidrogen curat să instituie o colaborare structurată cu numeroase alte parteneriate din cadrul programului Orizont Europa, în special în scopul utilizării finale. Parteneriatul pentru un hidrogen curat trebuie să interacționeze îndeosebi cu parteneriatele privind transportul rutier și naval cu emisii zero, căile ferate ale Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat. În acest scop, este necesar să se creeze o structură de raportare către consiliul de conducere, prin care să se asigure cooperarea și sinergiile dintre aceste parteneriate în domeniul hidrogenului. Inițiativa pentru un hidrogen curat ar urma să fie singurul parteneriat axat pe abordarea tehnologiilor de producere a hidrogenului. Colaborarea cu parteneriatele axate pe utilizarea finală a acestuia trebuie să se concentreze în special pe demonstrarea tehnologiei și pe definirea în comun a specificațiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51)

Întrucât hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil, drept vector energetic și pentru stocarea energiei, este esențial ca parteneriatul pentru un hidrogen curat să instituie o colaborare structurată cu numeroase alte parteneriate din cadrul programului Orizont Europa, în special în scopul utilizării finale. Parteneriatul pentru un hidrogen curat trebuie să interacționeze îndeosebi cu parteneriatele privind transportul rutier și naval cu emisii zero, căile ferate ale Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat. În acest scop, este necesar să se creeze o structură de raportare către consiliul de conducere, prin care să se asigure cooperarea și sinergiile dintre aceste parteneriate în domeniul hidrogenului. Inițiativa pentru un hidrogen curat ar urma să fie singurul parteneriat axat pe abordarea tehnologiilor de producere a hidrogenului. Colaborarea cu parteneriatele axate pe utilizarea finală a acestuia trebuie să se concentreze în special pe demonstrarea tehnologiei și pe definirea în comun a specificațiilor.

| (51) | Întrucât hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil, drept vector energetic și pentru stocarea energiei, este esențial ca parteneriatul pentru un hidrogen curat să instituie o colaborare structurată cu numeroase alte parteneriate din cadrul programului Orizont Europa, în special în scopul utilizării finale
  și să fie implicat în proiecte importante de interes european comun (PIIEC)
  . Parteneriatul pentru un hidrogen curat trebuie să interacționeze
  și să dezvolte sinergii
  îndeosebi cu parteneriatele privind transportul rutier și naval cu emisii zero, căile ferate ale Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat. În acest scop, este necesar să se creeze o structură de raportare către consiliul de conducere, prin care să se asigure cooperarea și sinergiile dintre aceste parteneriate în domeniul hidrogenului. Inițiativa pentru un hidrogen curat ar urma să fie singurul parteneriat axat pe abordarea tehnologiilor
  și infrastructurii
  de producere a hidrogenului. Colaborarea cu parteneriatele axate pe utilizarea finală a acestuia trebuie să se concentreze în special pe demonstrarea tehnologiei și pe definirea în comun a specificațiilor. |
| --- | --- |

(51)

Întrucât hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil, drept vector energetic și pentru stocarea energiei, este esențial ca parteneriatul pentru un hidrogen curat să instituie o colaborare structurată cu numeroase alte parteneriate din cadrul programului Orizont Europa, în special în scopul utilizării finale
  și să fie implicat în proiecte importante de interes european comun (PIIEC)
  . Parteneriatul pentru un hidrogen curat trebuie să interacționeze
  și să dezvolte sinergii
  îndeosebi cu parteneriatele privind transportul rutier și naval cu emisii zero, căile ferate ale Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat. În acest scop, este necesar să se creeze o structură de raportare către consiliul de conducere, prin care să se asigure cooperarea și sinergiile dintre aceste parteneriate în domeniul hidrogenului. Inițiativa pentru un hidrogen curat ar urma să fie singurul parteneriat axat pe abordarea tehnologiilor
  și infrastructurii
  de producere a hidrogenului. Colaborarea cu parteneriatele axate pe utilizarea finală a acestuia trebuie să se concentreze în special pe demonstrarea tehnologiei și pe definirea în comun a specificațiilor.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 53

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (53) | Pactul verde european are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Printre domeniile prioritare se numără și accelerarea tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53)

Pactul verde european are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Printre domeniile prioritare se numără și accelerarea tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă.

| (53) | Pactul verde european are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării
  energiei și
  resurselor
  , sustenabilă
  și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Printre domeniile prioritare se numără și accelerarea tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă. |
| --- | --- |

(53)

Pactul verde european are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării
  energiei și
  resurselor
  , sustenabilă
  și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Printre domeniile prioritare se numără și accelerarea tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 54

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (54) | În comunicarea intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (22) (martie 2020), Comisia subliniază că industriile mobilității sustenabile și inteligente, cum ar fi industria feroviară, au atât responsabilitatea, cât și potențialul de a impulsiona tranziția digitală și tranziția verde, de a sprijini competitivitatea industrială a Europei și de a îmbunătăți conectivitatea. Prin urmare, transportul rutier, transportul feroviar, transportul aerian și transportul naval trebuie să contribuie toate la o reducere cu 90 % a emisiilor generate de transporturi până în 2050. În mod prioritar, o parte substanțială din transportul intern de marfă, din care 75 % este efectuat în prezent pe cale rutieră, trebuie să fie transferată către transportul feroviar și către transportul pe căile navigabile interioare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54)

În comunicarea intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (22) (martie 2020), Comisia subliniază că industriile mobilității sustenabile și inteligente, cum ar fi industria feroviară, au atât responsabilitatea, cât și potențialul de a impulsiona tranziția digitală și tranziția verde, de a sprijini competitivitatea industrială a Europei și de a îmbunătăți conectivitatea. Prin urmare, transportul rutier, transportul feroviar, transportul aerian și transportul naval trebuie să contribuie toate la o reducere cu 90 % a emisiilor generate de transporturi până în 2050. În mod prioritar, o parte substanțială din transportul intern de marfă, din care 75 % este efectuat în prezent pe cale rutieră, trebuie să fie transferată către transportul feroviar și către transportul pe căile navigabile interioare.

| (54) | În comunicarea intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (22) (martie 2020)
  , inclusiv actualizarea sa din mai 2021
  , Comisia subliniază că industriile mobilității sustenabile și inteligente, cum ar fi industria feroviară, au atât responsabilitatea, cât și potențialul de a impulsiona tranziția digitală și tranziția verde, de a sprijini competitivitatea industrială a Europei
  , de a stimula redresarea
  și de a îmbunătăți conectivitatea. Prin urmare, transportul rutier, transportul feroviar, transportul aerian și transportul naval trebuie să contribuie toate la o reducere cu 90 % a emisiilor generate de transporturi până în 2050. În mod prioritar, o parte substanțială din transportul intern de marfă, din care 75 % este efectuat în prezent pe cale rutieră, trebuie să fie transferată către transportul feroviar și către transportul pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

(54)

În comunicarea intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (22) (martie 2020)
  , inclusiv actualizarea sa din mai 2021
  , Comisia subliniază că industriile mobilității sustenabile și inteligente, cum ar fi industria feroviară, au atât responsabilitatea, cât și potențialul de a impulsiona tranziția digitală și tranziția verde, de a sprijini competitivitatea industrială a Europei
  , de a stimula redresarea
  și de a îmbunătăți conectivitatea. Prin urmare, transportul rutier, transportul feroviar, transportul aerian și transportul naval trebuie să contribuie toate la o reducere cu 90 % a emisiilor generate de transporturi până în 2050. În mod prioritar, o parte substanțială din transportul intern de marfă, din care 75 % este efectuat în prezent pe cale rutieră, trebuie să fie transferată către transportul feroviar și către transportul pe căile navigabile interioare.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 56

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (56) | Obiectivul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să fie acela de a crea o rețea feroviară europeană integrată de mare capacitate, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea unor soluții de integrare completă, care să acopere gestionarea traficului, vehiculele, infrastructura și serviciile. Întreprinderea comună trebuie să exploateze potențialul imens de digitalizare și automatizare pentru a reduce costurile transportului feroviar, a mări capacitatea și a îmbunătăți flexibilitatea și
  fiabilitatea
  și trebuie să se bazeze pe o solidă arhitectură de sistem funcțională de referință, utilizată în comun de sector, în coordonare cu Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(56)

Obiectivul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să fie acela de a crea o rețea feroviară europeană integrată de mare capacitate, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea unor soluții de integrare completă, care să acopere gestionarea traficului, vehiculele, infrastructura și serviciile. Întreprinderea comună trebuie să exploateze potențialul imens de digitalizare și automatizare pentru a reduce costurile transportului feroviar, a mări capacitatea și a îmbunătăți flexibilitatea și
  fiabilitatea
  și trebuie să se bazeze pe o solidă arhitectură de sistem funcțională de referință, utilizată în comun de sector, în coordonare cu Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate.

| (56) | Obiectivul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să fie acela de a crea o rețea feroviară europeană integrată de mare capacitate
  care vizează cele mai înalte standarde de siguranță atât pentru utilizatorii finali, inclusiv pentru pasageri, cât și pentru lucrătorii feroviari
  , prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea unor soluții de integrare completă, care să acopere gestionarea traficului, vehiculele, infrastructura și serviciile
  , inclusiv prin sisteme de emitere de bilete
  . Întreprinderea comună trebuie să exploateze potențialul imens de digitalizare și automatizare pentru a reduce costurile transportului feroviar, a mări capacitatea și a îmbunătăți flexibilitatea
  , fiabilitatea, siguranța
  și
  incluziunea
  și trebuie să se bazeze pe o solidă arhitectură de sistem funcțională de referință, utilizată în comun de sector, în coordonare cu Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate. |
| --- | --- |

(56)

Obiectivul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să fie acela de a crea o rețea feroviară europeană integrată de mare capacitate
  care vizează cele mai înalte standarde de siguranță atât pentru utilizatorii finali, inclusiv pentru pasageri, cât și pentru lucrătorii feroviari
  , prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea unor soluții de integrare completă, care să acopere gestionarea traficului, vehiculele, infrastructura și serviciile
  , inclusiv prin sisteme de emitere de bilete
  . Întreprinderea comună trebuie să exploateze potențialul imens de digitalizare și automatizare pentru a reduce costurile transportului feroviar, a mări capacitatea și a îmbunătăți flexibilitatea
  , fiabilitatea, siguranța
  și
  incluziunea
  și trebuie să se bazeze pe o solidă arhitectură de sistem funcțională de referință, utilizată în comun de sector, în coordonare cu Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 58

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (58) | Sistemul feroviar este un sistem complex, cu interacțiuni foarte strânse între administratorii de infrastructură, întreprinderile feroviare (operatorii feroviari) și
  echipamentele
  respective ale acestora (infrastructură și material rulant). Inovarea este imposibilă în absența unor specificații și strategii comune întregului sistem feroviar. Prin urmare, este necesar ca pilonul sistemic al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei să permită sectorului să conveargă spre un concept operațional unic și o arhitectură de sistem unică, inclusiv în ceea ce privește definirea serviciilor, a blocurilor funcționale și a interfețelor care stau la baza exploatării sistemului feroviar. El trebuie să ofere cadrul general prin care să se asigure faptul că cercetarea răspunde cerințelor clienților și nevoilor operaționale stabilite de comun acord și partajate,
  precum și nevoilor operaționale
  . Modelul de guvernanță și procesul decizional al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să reflecte rolul de lider al Comisiei în unificarea și integrarea sistemului feroviar european, în special în ceea ce privește realizarea rapidă și eficace a conceptului operațional unic și a arhitecturii de sistem unice, implicând în același timp partenerii privați în rolurile de consiliere și de asistență tehnică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(58)

Sistemul feroviar este un sistem complex, cu interacțiuni foarte strânse între administratorii de infrastructură, întreprinderile feroviare (operatorii feroviari) și
  echipamentele
  respective ale acestora (infrastructură și material rulant). Inovarea este imposibilă în absența unor specificații și strategii comune întregului sistem feroviar. Prin urmare, este necesar ca pilonul sistemic al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei să permită sectorului să conveargă spre un concept operațional unic și o arhitectură de sistem unică, inclusiv în ceea ce privește definirea serviciilor, a blocurilor funcționale și a interfețelor care stau la baza exploatării sistemului feroviar. El trebuie să ofere cadrul general prin care să se asigure faptul că cercetarea răspunde cerințelor clienților și nevoilor operaționale stabilite de comun acord și partajate,
  precum și nevoilor operaționale
  . Modelul de guvernanță și procesul decizional al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să reflecte rolul de lider al Comisiei în unificarea și integrarea sistemului feroviar european, în special în ceea ce privește realizarea rapidă și eficace a conceptului operațional unic și a arhitecturii de sistem unice, implicând în același timp partenerii privați în rolurile de consiliere și de asistență tehnică.

| (58) | Sistemul feroviar este un sistem complex, cu interacțiuni foarte strânse între administratorii de infrastructură, întreprinderile feroviare (operatorii feroviari) și
  furnizorii echipamentelor
  respective ale acestora (
  de exemplu,
  infrastructură și material rulant). Inovarea este imposibilă în absența unor specificații și strategii comune întregului sistem feroviar. Prin urmare, este necesar ca pilonul sistemic al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei să permită sectorului să conveargă spre un concept operațional unic și o arhitectură de sistem unică, inclusiv în ceea ce privește definirea serviciilor, a blocurilor funcționale și a interfețelor care stau la baza exploatării sistemului feroviar. El trebuie să ofere cadrul general prin care să se asigure faptul că cercetarea răspunde cerințelor clienților și nevoilor operaționale stabilite de comun acord și partajate,
  pentru a asigura drepturi sporite pasagerilor
  . Modelul de guvernanță și procesul decizional al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să reflecte rolul de lider al Comisiei în unificarea și integrarea sistemului feroviar european, în special în ceea ce privește realizarea rapidă și eficace a conceptului operațional unic și a arhitecturii de sistem unice, implicând în același timp partenerii privați în rolurile de consiliere și de asistență tehnică
  și ținând seama de nevoile utilizatorilor finali, inclusiv ale pasagerilor și ale lucrătorilor, cu referire specifică la siguranță și incluziune
  . |
| --- | --- |

(58)

Sistemul feroviar este un sistem complex, cu interacțiuni foarte strânse între administratorii de infrastructură, întreprinderile feroviare (operatorii feroviari) și
  furnizorii echipamentelor
  respective ale acestora (
  de exemplu,
  infrastructură și material rulant). Inovarea este imposibilă în absența unor specificații și strategii comune întregului sistem feroviar. Prin urmare, este necesar ca pilonul sistemic al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei să permită sectorului să conveargă spre un concept operațional unic și o arhitectură de sistem unică, inclusiv în ceea ce privește definirea serviciilor, a blocurilor funcționale și a interfețelor care stau la baza exploatării sistemului feroviar. El trebuie să ofere cadrul general prin care să se asigure faptul că cercetarea răspunde cerințelor clienților și nevoilor operaționale stabilite de comun acord și partajate,
  pentru a asigura drepturi sporite pasagerilor
  . Modelul de guvernanță și procesul decizional al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei trebuie să reflecte rolul de lider al Comisiei în unificarea și integrarea sistemului feroviar european, în special în ceea ce privește realizarea rapidă și eficace a conceptului operațional unic și a arhitecturii de sistem unice, implicând în același timp partenerii privați în rolurile de consiliere și de asistență tehnică
  și ținând seama de nevoile utilizatorilor finali, inclusiv ale pasagerilor și ale lucrătorilor, cu referire specifică la siguranță și incluziune
  .

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (61) | În contextul priorităților Comisiei legate de
  obiectivele de dezvoltare durabilă
  ale
  Organizației Națiunilor Unite
  , în special ODD 3, și al comunicării intitulate „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (23), Uniunea s-a angajat să contribuie la asigurarea unei vieți sănătoase și la promovarea bunăstării tuturor, să construiască un parteneriat și mai puternic între cele două continente și să sprijine dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare de pe teritoriul Africii. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să abordeze lipsa de metode de diagnosticare, tratamente și vaccinuri corespunzătoare, printre alte așa-numite tehnologii medicale, în vederea combaterii bolilor infecțioase, cum ar fi HIV, malaria și tuberculoza, dar și a altor boli legate de sărăcie și boli infecțioase neglijate, care sunt predominante în Africa, în special în Africa Subsahariană. Pandemia de COVID-19 a arătat că, odată cu creșterea conectivității diferitelor regiuni din lume, prin intermediul comerțului mondial și al turismului, bolile infecțioase se pot răspândi rapid în întreaga lume. Prin urmare, dezvoltarea tehnologiilor medicale este esențială pentru limitarea răspândirii bolilor infecțioase, precum și pentru combaterea acestora după ce s-au răspândit, în vederea protecției sănătății cetățenilor din țările în cauză și din Uniune. Pentru ca UE să poată dobândi un rol mai puternic de lider în domeniul sănătății la nivel mondial decât prin actuala inițiativă EDCTP2, este necesar ca domeniul de aplicare al parteneriatului să fie extins, astfel încât să cuprindă și răspunsul la amenințările legate de bolile infecțioase emergente, la problemele tot mai mari legate de rezistența la antimicrobiene și la comorbiditățile bolilor netransmisibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61)

În contextul priorităților Comisiei legate de
  obiectivele de dezvoltare durabilă
  ale
  Organizației Națiunilor Unite
  , în special ODD 3, și al comunicării intitulate „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (23), Uniunea s-a angajat să contribuie la asigurarea unei vieți sănătoase și la promovarea bunăstării tuturor, să construiască un parteneriat și mai puternic între cele două continente și să sprijine dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare de pe teritoriul Africii. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să abordeze lipsa de metode de diagnosticare, tratamente și vaccinuri corespunzătoare, printre alte așa-numite tehnologii medicale, în vederea combaterii bolilor infecțioase, cum ar fi HIV, malaria și tuberculoza, dar și a altor boli legate de sărăcie și boli infecțioase neglijate, care sunt predominante în Africa, în special în Africa Subsahariană. Pandemia de COVID-19 a arătat că, odată cu creșterea conectivității diferitelor regiuni din lume, prin intermediul comerțului mondial și al turismului, bolile infecțioase se pot răspândi rapid în întreaga lume. Prin urmare, dezvoltarea tehnologiilor medicale este esențială pentru limitarea răspândirii bolilor infecțioase, precum și pentru combaterea acestora după ce s-au răspândit, în vederea protecției sănătății cetățenilor din țările în cauză și din Uniune. Pentru ca UE să poată dobândi un rol mai puternic de lider în domeniul sănătății la nivel mondial decât prin actuala inițiativă EDCTP2, este necesar ca domeniul de aplicare al parteneriatului să fie extins, astfel încât să cuprindă și răspunsul la amenințările legate de bolile infecțioase emergente, la problemele tot mai mari legate de rezistența la antimicrobiene și la comorbiditățile bolilor netransmisibile.

| (61) | În contextul priorităților Comisiei legate de
  ODD
  ale
  ONU
  , în special ODD 3, și al comunicării intitulate „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (23), Uniunea s-a angajat să contribuie la asigurarea unei vieți sănătoase și la promovarea bunăstării tuturor, să construiască un parteneriat și mai puternic între cele două continente și să sprijine dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare de pe teritoriul Africii. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să abordeze lipsa de metode de diagnosticare, tratamente și vaccinuri corespunzătoare, printre alte așa-numite tehnologii medicale, în vederea combaterii bolilor infecțioase, cum ar fi HIV, malaria și tuberculoza, dar și a altor boli legate de sărăcie și boli infecțioase neglijate, care sunt predominante în Africa, în special în Africa Subsahariană. Pandemia de COVID-19 a arătat că, odată cu creșterea conectivității diferitelor regiuni din lume, prin intermediul comerțului mondial și al turismului, bolile infecțioase se pot răspândi rapid în întreaga lume. Prin urmare, dezvoltarea tehnologiilor medicale este esențială pentru limitarea răspândirii bolilor infecțioase, precum și pentru combaterea acestora după ce s-au răspândit, în vederea protecției sănătății cetățenilor
  , a îmbunătățirii și stimulării sănătății
  din țările în cauză și din Uniune
  , sprijinind promovarea sănătății și prevenirea bolilor, reducând inegalitățile în materie de sănătate și asigurând accesul egal și deplin la sănătate
  . Pentru ca UE să poată dobândi un rol mai puternic de lider în domeniul sănătății la nivel mondial decât prin actuala inițiativă EDCTP2, este necesar ca domeniul de aplicare al parteneriatului să fie extins, astfel încât să cuprindă și răspunsul la amenințările legate de bolile infecțioase emergente, la problemele tot mai mari legate de rezistența la antimicrobiene și la comorbiditățile bolilor netransmisibile. |
| --- | --- |

(61)

În contextul priorităților Comisiei legate de
  ODD
  ale
  ONU
  , în special ODD 3, și al comunicării intitulate „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (23), Uniunea s-a angajat să contribuie la asigurarea unei vieți sănătoase și la promovarea bunăstării tuturor, să construiască un parteneriat și mai puternic între cele două continente și să sprijine dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare de pe teritoriul Africii. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să abordeze lipsa de metode de diagnosticare, tratamente și vaccinuri corespunzătoare, printre alte așa-numite tehnologii medicale, în vederea combaterii bolilor infecțioase, cum ar fi HIV, malaria și tuberculoza, dar și a altor boli legate de sărăcie și boli infecțioase neglijate, care sunt predominante în Africa, în special în Africa Subsahariană. Pandemia de COVID-19 a arătat că, odată cu creșterea conectivității diferitelor regiuni din lume, prin intermediul comerțului mondial și al turismului, bolile infecțioase se pot răspândi rapid în întreaga lume. Prin urmare, dezvoltarea tehnologiilor medicale este esențială pentru limitarea răspândirii bolilor infecțioase, precum și pentru combaterea acestora după ce s-au răspândit, în vederea protecției sănătății cetățenilor
  , a îmbunătățirii și stimulării sănătății
  din țările în cauză și din Uniune
  , sprijinind promovarea sănătății și prevenirea bolilor, reducând inegalitățile în materie de sănătate și asigurând accesul egal și deplin la sănătate
  . Pentru ca UE să poată dobândi un rol mai puternic de lider în domeniul sănătății la nivel mondial decât prin actuala inițiativă EDCTP2, este necesar ca domeniul de aplicare al parteneriatului să fie extins, astfel încât să cuprindă și răspunsul la amenințările legate de bolile infecțioase emergente, la problemele tot mai mari legate de rezistența la antimicrobiene și la comorbiditățile bolilor netransmisibile.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 62

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (62) | Combaterea bolilor infecțioase care afectează Africa Subsahariană cu ajutorul instrumentelor tehnologice moderne necesită implicarea unui număr mare de actori și angajamente pe termen lung. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să intermedieze crearea de rețele și structuri de cooperare productive și durabile nord-sud și sud-sud, construind relații cu mai multe organizații din sectorul public și privat, în vederea consolidării colaborării la nivel de proiecte și instituții. Programul trebuie, de asemenea, să contribuie la instituirea unei noi colaborări nord-sud și sud-sud pentru a realiza studii care să acopere mai multe țări și mai multe locuri din Africa Subsahariană. În plus, o conferință internațională periodică, Forumul EDCTP, trebuie să ofere oamenilor de știință și rețelelor relevante din Europa, Africa și din alte părți ale lumii o platformă pe care să își comunice constatările și ideile și să stabilească legături de colaborare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(62)

Combaterea bolilor infecțioase care afectează Africa Subsahariană cu ajutorul instrumentelor tehnologice moderne necesită implicarea unui număr mare de actori și angajamente pe termen lung. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să intermedieze crearea de rețele și structuri de cooperare productive și durabile nord-sud și sud-sud, construind relații cu mai multe organizații din sectorul public și privat, în vederea consolidării colaborării la nivel de proiecte și instituții. Programul trebuie, de asemenea, să contribuie la instituirea unei noi colaborări nord-sud și sud-sud pentru a realiza studii care să acopere mai multe țări și mai multe locuri din Africa Subsahariană. În plus, o conferință internațională periodică, Forumul EDCTP, trebuie să ofere oamenilor de știință și rețelelor relevante din Europa, Africa și din alte părți ale lumii o platformă pe care să își comunice constatările și ideile și să stabilească legături de colaborare.

| (62) | Combaterea bolilor infecțioase care afectează Africa Subsahariană cu ajutorul instrumentelor tehnologice moderne necesită implicarea unui număr mare de actori și angajamente pe termen lung. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să intermedieze crearea de rețele și structuri de cooperare productive și durabile nord-sud și sud-sud, construind relații cu mai multe organizații din sectorul public
  , fără scop lucrativ
  și privat, în vederea consolidării colaborării la nivel de proiecte și instituții
  . Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” ar trebui să stabilească legături și sinergii puternice cu inițiativele puse în aplicare până în prezent de Fondul european de dezvoltare și ar trebui să îmbunătățească coordonarea în diferitele domenii de activitate, colaborând la întărirea capacităților și la utilizarea în comun a instalațiilor și infrastructurilor, cu acțiunile sprijinite de Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională în Africa.
  Programul trebuie, de asemenea, să contribuie la instituirea unei noi colaborări nord-sud și sud-sud pentru a realiza studii care să acopere mai multe țări și mai multe locuri din Africa Subsahariană. În plus, o conferință internațională periodică, Forumul EDCTP, trebuie să ofere oamenilor de știință și rețelelor relevante din Europa, Africa și din alte părți ale lumii o platformă pe care să își comunice constatările și ideile și să stabilească legături de colaborare. |
| --- | --- |

(62)

Combaterea bolilor infecțioase care afectează Africa Subsahariană cu ajutorul instrumentelor tehnologice moderne necesită implicarea unui număr mare de actori și angajamente pe termen lung. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să intermedieze crearea de rețele și structuri de cooperare productive și durabile nord-sud și sud-sud, construind relații cu mai multe organizații din sectorul public
  , fără scop lucrativ
  și privat, în vederea consolidării colaborării la nivel de proiecte și instituții
  . Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” ar trebui să stabilească legături și sinergii puternice cu inițiativele puse în aplicare până în prezent de Fondul european de dezvoltare și ar trebui să îmbunătățească coordonarea în diferitele domenii de activitate, colaborând la întărirea capacităților și la utilizarea în comun a instalațiilor și infrastructurilor, cu acțiunile sprijinite de Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională în Africa.
  Programul trebuie, de asemenea, să contribuie la instituirea unei noi colaborări nord-sud și sud-sud pentru a realiza studii care să acopere mai multe țări și mai multe locuri din Africa Subsahariană. În plus, o conferință internațională periodică, Forumul EDCTP, trebuie să ofere oamenilor de știință și rețelelor relevante din Europa, Africa și din alte părți ale lumii o platformă pe care să își comunice constatările și ideile și să stabilească legături de colaborare.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 64

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (64) | Este esențial ca activitățile de cercetare finanțate de întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” sau prevăzute în alt mod în programul de lucru al acesteia să fie în deplină conformitate cu Carta
  drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  , cu Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale, cu principiile etice incluse în Declarația de la Helsinki din 2008 a Asociației Medicale Mondiale, cu standardele de bune practici clinice adoptate de Conferința internațională pentru armonizarea cerințelor tehnice de înregistrare a produselor farmaceutice de uz uman, cu legislația relevantă a Uniunii și cu cerințele locale de etică ale țărilor în care urmează să se desfășoare activitățile de cercetare. În plus, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să prevadă cerința ca inovațiile și intervențiile dezvoltate pe baza rezultatelor acțiunilor indirecte sprijinite de program să fie convenabile ca preț și accesibile pentru populațiile vulnerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(64)

Este esențial ca activitățile de cercetare finanțate de întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” sau prevăzute în alt mod în programul de lucru al acesteia să fie în deplină conformitate cu Carta
  drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  , cu Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale, cu principiile etice incluse în Declarația de la Helsinki din 2008 a Asociației Medicale Mondiale, cu standardele de bune practici clinice adoptate de Conferința internațională pentru armonizarea cerințelor tehnice de înregistrare a produselor farmaceutice de uz uman, cu legislația relevantă a Uniunii și cu cerințele locale de etică ale țărilor în care urmează să se desfășoare activitățile de cercetare. În plus, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să prevadă cerința ca inovațiile și intervențiile dezvoltate pe baza rezultatelor acțiunilor indirecte sprijinite de program să fie convenabile ca preț și accesibile pentru populațiile vulnerabile.

| (64) | Este esențial ca activitățile de cercetare finanțate de întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” sau prevăzute în alt mod în programul de lucru al acesteia să fie în deplină conformitate cu Carta, cu Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale, cu principiile etice incluse în Declarația de la Helsinki din 2008 a Asociației Medicale Mondiale, cu standardele de bune practici clinice adoptate de Conferința internațională pentru armonizarea cerințelor tehnice de înregistrare a produselor farmaceutice de uz uman, cu legislația relevantă a Uniunii și cu cerințele locale de etică ale țărilor în care urmează să se desfășoare activitățile de cercetare. În plus, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să prevadă cerința ca inovațiile și intervențiile dezvoltate pe baza rezultatelor acțiunilor indirecte sprijinite de program să fie convenabile ca preț și accesibile pentru populațiile vulnerabile
  care trăiesc în medii cu resurse reduse
  .
  Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” ar trebui, de asemenea, să sprijine înființarea de comitete de etică în țările africane, în sprijinul activităților de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

(64)

Este esențial ca activitățile de cercetare finanțate de întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” sau prevăzute în alt mod în programul de lucru al acesteia să fie în deplină conformitate cu Carta, cu Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale, cu principiile etice incluse în Declarația de la Helsinki din 2008 a Asociației Medicale Mondiale, cu standardele de bune practici clinice adoptate de Conferința internațională pentru armonizarea cerințelor tehnice de înregistrare a produselor farmaceutice de uz uman, cu legislația relevantă a Uniunii și cu cerințele locale de etică ale țărilor în care urmează să se desfășoare activitățile de cercetare. În plus, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să prevadă cerința ca inovațiile și intervențiile dezvoltate pe baza rezultatelor acțiunilor indirecte sprijinite de program să fie convenabile ca preț și accesibile pentru populațiile vulnerabile
  care trăiesc în medii cu resurse reduse
  .
  Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” ar trebui, de asemenea, să sprijine înființarea de comitete de etică în țările africane, în sprijinul activităților de cercetare și inovare.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 65

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (65) | Pentru ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să asigure cu succes și să stimuleze participarea la parteneriat, este necesar ca finanțarea întreprinderii comune să fie limitată la entitățile juridice care sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programului Orizont Europa și care sunt stabilite în statele constitutive ale Asociației Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP). Entitățile stabilite în alte state membre ale Uniunii, țări asociate și țări din Africa Subsahariană ar trebui să poată participa în continuare la cererile de propuneri fără a primi finanțare. În plus, trebuie să fie posibil, de asemenea, ca entitățile stabilite în alte țări decât țările membre ale Asociației EDCTP3 să fie eligibile pentru finanțare în cadrul unor teme specifice ale cererilor sau în cazul unei cereri care abordează o urgență de sănătate publică, atunci când acest lucru este prevăzut în programul de lucru. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare, inclusiv contractuale, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Este necesar să se urmărească încheierea de acorduri științifice și tehnologice cu țări terțe. Înainte de încheierea acestor acorduri, în cazul în care entitățile stabilite într-o țară terță care nu a încheiat un astfel de acord participă cu finanțare la o acțiune indirectă, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 să aplice măsuri alternative de protecție a intereselor Uniunii: coordonatorul financiar al acțiunii trebuie să fie stabilit într-un stat membru sau într-o țară asociată, iar cuantumul prefinanțării, precum și dispozițiile privind răspunderea din acordul de grant trebuie să fie adaptate, pentru a se ține seama în mod adecvat de riscurile financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(65)

Pentru ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să asigure cu succes și să stimuleze participarea la parteneriat, este necesar ca finanțarea întreprinderii comune să fie limitată la entitățile juridice care sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programului Orizont Europa și care sunt stabilite în statele constitutive ale Asociației Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP). Entitățile stabilite în alte state membre ale Uniunii, țări asociate și țări din Africa Subsahariană ar trebui să poată participa în continuare la cererile de propuneri fără a primi finanțare. În plus, trebuie să fie posibil, de asemenea, ca entitățile stabilite în alte țări decât țările membre ale Asociației EDCTP3 să fie eligibile pentru finanțare în cadrul unor teme specifice ale cererilor sau în cazul unei cereri care abordează o urgență de sănătate publică, atunci când acest lucru este prevăzut în programul de lucru. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare, inclusiv contractuale, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Este necesar să se urmărească încheierea de acorduri științifice și tehnologice cu țări terțe. Înainte de încheierea acestor acorduri, în cazul în care entitățile stabilite într-o țară terță care nu a încheiat un astfel de acord participă cu finanțare la o acțiune indirectă, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 să aplice măsuri alternative de protecție a intereselor Uniunii: coordonatorul financiar al acțiunii trebuie să fie stabilit într-un stat membru sau într-o țară asociată, iar cuantumul prefinanțării, precum și dispozițiile privind răspunderea din acordul de grant trebuie să fie adaptate, pentru a se ține seama în mod adecvat de riscurile financiare.

| (65) | Pentru ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să asigure cu succes și să stimuleze participarea la parteneriat, este necesar ca finanțarea întreprinderii comune să fie limitată la entitățile juridice care sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programului Orizont Europa și care sunt stabilite în statele constitutive ale Asociației Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP). Entitățile stabilite în alte state membre ale Uniunii, țări asociate și țări din Africa Subsahariană ar trebui să poată participa în continuare la cererile de propuneri fără a primi finanțare. În plus, trebuie să fie posibil, de asemenea, ca entitățile stabilite în alte țări decât țările membre ale Asociației EDCTP3 să fie eligibile pentru finanțare în cadrul unor teme specifice ale cererilor sau în cazul unei cereri care abordează o urgență de sănătate publică, atunci când acest lucru este prevăzut în programul de lucru. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare, inclusiv contractuale, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Este necesar să se urmărească încheierea de acorduri științifice și tehnologice cu țări terțe. Înainte de încheierea acestor acorduri, în cazul în care entitățile stabilite într-o țară terță care nu a încheiat un astfel de acord participă cu finanțare la o acțiune indirectă, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 să aplice măsuri alternative de protecție a intereselor Uniunii:
  cu excepția cazurilor proiectelor conduse de entități și țări africane,
  coordonatorul financiar al acțiunii trebuie să fie stabilit într-un stat membru sau într-o țară asociată, iar cuantumul prefinanțării, precum și dispozițiile privind răspunderea din acordul de grant trebuie să fie adaptate, pentru a se ține seama în mod adecvat de riscurile financiare. |
| --- | --- |

(65)

Pentru ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să asigure cu succes și să stimuleze participarea la parteneriat, este necesar ca finanțarea întreprinderii comune să fie limitată la entitățile juridice care sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programului Orizont Europa și care sunt stabilite în statele constitutive ale Asociației Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP). Entitățile stabilite în alte state membre ale Uniunii, țări asociate și țări din Africa Subsahariană ar trebui să poată participa în continuare la cererile de propuneri fără a primi finanțare. În plus, trebuie să fie posibil, de asemenea, ca entitățile stabilite în alte țări decât țările membre ale Asociației EDCTP3 să fie eligibile pentru finanțare în cadrul unor teme specifice ale cererilor sau în cazul unei cereri care abordează o urgență de sănătate publică, atunci când acest lucru este prevăzut în programul de lucru. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare, inclusiv contractuale, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Este necesar să se urmărească încheierea de acorduri științifice și tehnologice cu țări terțe. Înainte de încheierea acestor acorduri, în cazul în care entitățile stabilite într-o țară terță care nu a încheiat un astfel de acord participă cu finanțare la o acțiune indirectă, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 să aplice măsuri alternative de protecție a intereselor Uniunii:
  cu excepția cazurilor proiectelor conduse de entități și țări africane,
  coordonatorul financiar al acțiunii trebuie să fie stabilit într-un stat membru sau într-o țară asociată, iar cuantumul prefinanțării, precum și dispozițiile privind răspunderea din acordul de grant trebuie să fie adaptate, pentru a se ține seama în mod adecvat de riscurile financiare.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Considerentul 66

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (66) | În contextul priorităților „o economie în serviciul cetățenilor” și „o Europă pregătită pentru era digitală” ale Comisiei
  Europene
  , este necesar ca industria europeană, inclusiv IMM-urile, să devină într-o mai mare măsură
  ecologică
  , circulară și digitală, rămânând totodată competitivă la scară mondială. Comisia a subliniat rolul pe care îl au atât dispozitivele medicale și tehnologiile digitale care abordează provocările emergente, cât și serviciile de e-sănătate pentru furnizarea unei asistențe medicale de înaltă calitate, făcând apel, de asemenea, la asigurarea aprovizionării cu medicamente la prețuri convenabile pentru satisfacerea nevoilor
  Uniunii
  și la sprijinirea simultană a unei industrii farmaceutice europene inovatoare și cu statut de lider mondial. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” urmărește să contribuie la consolidarea competitivității industriei sănătății din Uniune
  , care reprezintă o piatră de temelie
  a
  economiei bazate pe cunoaștere a Uniunii
  ,
  și la intensificarea activității economice în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor
  medicale, în
  special a soluțiilor integrate în materie de sănătate
  , și să servească astfel drept instrument pentru creșterea
  suveranității
  tehnologice și pentru încurajarea transformării digitale a societăților noastre. Aceste priorități politice pot fi realizate prin reunirea actorilor esențiali: mediul academic, întreprinderi de diferite dimensiuni și utilizatorii finali ai inovațiilor din domeniul sănătății, sub egida unui parteneriat public-privat de cercetare și inovare în domeniul sănătății. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor Planului european de luptă împotriva cancerului (9) și ale Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10). Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să fie aliniată la noua Strategie industrială pentru Europa (11), la Strategia farmaceutică pentru Europa (12) și la Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (13). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(66)

În contextul priorităților „o economie în serviciul cetățenilor” și „o Europă pregătită pentru era digitală” ale Comisiei
  Europene
  , este necesar ca industria europeană, inclusiv IMM-urile, să devină într-o mai mare măsură
  ecologică
  , circulară și digitală, rămânând totodată competitivă la scară mondială. Comisia a subliniat rolul pe care îl au atât dispozitivele medicale și tehnologiile digitale care abordează provocările emergente, cât și serviciile de e-sănătate pentru furnizarea unei asistențe medicale de înaltă calitate, făcând apel, de asemenea, la asigurarea aprovizionării cu medicamente la prețuri convenabile pentru satisfacerea nevoilor
  Uniunii
  și la sprijinirea simultană a unei industrii farmaceutice europene inovatoare și cu statut de lider mondial. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” urmărește să contribuie la consolidarea competitivității industriei sănătății din Uniune
  , care reprezintă o piatră de temelie
  a
  economiei bazate pe cunoaștere a Uniunii
  ,
  și la intensificarea activității economice în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor
  medicale, în
  special a soluțiilor integrate în materie de sănătate
  , și să servească astfel drept instrument pentru creșterea
  suveranității
  tehnologice și pentru încurajarea transformării digitale a societăților noastre. Aceste priorități politice pot fi realizate prin reunirea actorilor esențiali: mediul academic, întreprinderi de diferite dimensiuni și utilizatorii finali ai inovațiilor din domeniul sănătății, sub egida unui parteneriat public-privat de cercetare și inovare în domeniul sănătății. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor Planului european de luptă împotriva cancerului (9) și ale Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10). Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să fie aliniată la noua Strategie industrială pentru Europa (11), la Strategia farmaceutică pentru Europa (12) și la Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (13).

| (66) | În contextul priorităților „o economie în serviciul cetățenilor” și „o Europă pregătită pentru era digitală” ale Comisiei, este necesar ca industria europeană, inclusiv IMM-urile
  și întreprinderile nou-înființate
  , să devină într-o mai mare măsură
  sustenabilă din perspectiva mediului
  , circulară și digitală, rămânând totodată competitivă la scară mondială. Comisia a subliniat rolul pe care îl au atât dispozitivele medicale
  , diagnosticările, tratamentele îmbunătățite
  și tehnologiile digitale care abordează provocările emergente
  în materie de sănătate
  , cât și serviciile de e-sănătate pentru furnizarea unei asistențe medicale de înaltă calitate, făcând apel, de asemenea, la asigurarea aprovizionării cu medicamente la prețuri convenabile pentru satisfacerea nevoilor
  pacienților
  și la sprijinirea simultană a unei industrii farmaceutice europene inovatoare și cu statut de lider mondial. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” urmărește să contribuie la consolidarea competitivității industriei sănătății din Uniune
  în dezvoltarea tehnologiilor medicale, în special
  a
  soluțiilor integrate în materie de sănătate
  ,
  îmbunătățind astfel calitatea și furnizarea de servicii
  medicale în
  întreaga Uniune
  , și să servească astfel drept instrument pentru creșterea
  dezvoltării
  tehnologice și
  a soluțiilor inovatoare și
  pentru încurajarea transformării digitale a societăților noastre. Aceste priorități politice pot fi realizate prin reunirea actorilor esențiali:
  sectorul public,
  mediul academic, întreprinderi de diferite dimensiuni și utilizatorii finali ai inovațiilor din domeniul sănătății, sub egida unui parteneriat public-privat de cercetare și inovare în domeniul sănătății. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor Planului european de luptă împotriva cancerului (9)

  , ale misiunii privind cancerul din cadrul programului Orizont Europa
  și ale Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10)

  , și ar trebui, de asemenea, să întărească colaborarea cu diferitele inițiative europene privind bolile rare
  . Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să fie aliniată la noua Strategie industrială pentru Europa (11)

  și la actualizarea ei
  , la Strategia farmaceutică pentru Europa (12) și la Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (13).
  Ar trebui căutate sinergii cu Autoritatea europeană de pregătire și reacție în situații de urgență în domeniul sănătății (HERA) pentru a oferi un sistem de colaborare structurală care să permită Uniunii să anticipeze și să abordeze mai eficient amenințările legate de sănătate. Mecanismele de cooperare și sinergiile cu programul „UE pentru sănătate” sunt, de asemenea, benefice pentru creșterea nivelului de pregătire a Uniunii pentru amenințările


  transfrontaliere la adresa sănătății, pentru consolidarea sistemelor de sănătate și pentru îmbunătățirea disponibilității și accesibilității produselor farmaceutice inovatoare. Întreprinderea comună ar trebui să dezvolte sinergii și cu inițiativele care vizează crearea unui spațiu european al datelor medicale, precum și cu inițiativele de cercetare în domeniul bolilor rare. |
| --- | --- |

(66)

În contextul priorităților „o economie în serviciul cetățenilor” și „o Europă pregătită pentru era digitală” ale Comisiei, este necesar ca industria europeană, inclusiv IMM-urile
  și întreprinderile nou-înființate
  , să devină într-o mai mare măsură
  sustenabilă din perspectiva mediului
  , circulară și digitală, rămânând totodată competitivă la scară mondială. Comisia a subliniat rolul pe care îl au atât dispozitivele medicale
  , diagnosticările, tratamentele îmbunătățite
  și tehnologiile digitale care abordează provocările emergente
  în materie de sănătate
  , cât și serviciile de e-sănătate pentru furnizarea unei asistențe medicale de înaltă calitate, făcând apel, de asemenea, la asigurarea aprovizionării cu medicamente la prețuri convenabile pentru satisfacerea nevoilor
  pacienților
  și la sprijinirea simultană a unei industrii farmaceutice europene inovatoare și cu statut de lider mondial. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” urmărește să contribuie la consolidarea competitivității industriei sănătății din Uniune
  în dezvoltarea tehnologiilor medicale, în special
  a
  soluțiilor integrate în materie de sănătate
  ,
  îmbunătățind astfel calitatea și furnizarea de servicii
  medicale în
  întreaga Uniune
  , și să servească astfel drept instrument pentru creșterea
  dezvoltării
  tehnologice și
  a soluțiilor inovatoare și
  pentru încurajarea transformării digitale a societăților noastre. Aceste priorități politice pot fi realizate prin reunirea actorilor esențiali:
  sectorul public,
  mediul academic, întreprinderi de diferite dimensiuni și utilizatorii finali ai inovațiilor din domeniul sănătății, sub egida unui parteneriat public-privat de cercetare și inovare în domeniul sănătății. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor Planului european de luptă împotriva cancerului (9)

  , ale misiunii privind cancerul din cadrul programului Orizont Europa
  și ale Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10)

  , și ar trebui, de asemenea, să întărească colaborarea cu diferitele inițiative europene privind bolile rare
  . Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să fie aliniată la noua Strategie industrială pentru Europa (11)

  și la actualizarea ei
  , la Strategia farmaceutică pentru Europa (12) și la Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (13).
  Ar trebui căutate sinergii cu Autoritatea europeană de pregătire și reacție în situații de urgență în domeniul sănătății (HERA) pentru a oferi un sistem de colaborare structurală care să permită Uniunii să anticipeze și să abordeze mai eficient amenințările legate de sănătate. Mecanismele de cooperare și sinergiile cu programul „UE pentru sănătate” sunt, de asemenea, benefice pentru creșterea nivelului de pregătire a Uniunii pentru amenințările


  transfrontaliere la adresa sănătății, pentru consolidarea sistemelor de sănătate și pentru îmbunătățirea disponibilității și accesibilității produselor farmaceutice inovatoare. Întreprinderea comună ar trebui să dezvolte sinergii și cu inițiativele care vizează crearea unui spațiu european al datelor medicale, precum și cu inițiativele de cercetare în domeniul bolilor rare.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Considerentul 67

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (67) | Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” se bazează pe experiența dobândită cu întreprinderea comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (întreprinderea comună IMI2), inclusiv pe activitatea desfășurată de această inițiativă pentru combaterea pandemiei de COVID-19. În conformitate cu recomandările din evaluarea intermediară a întreprinderii comune IMI2 (14), este necesar ca o eventuală inițiativă succesoare „să facă posibil dialogul activ al altor sectoare industriale cu industria farmaceutică, astfel încât să se valorifice cunoștințele și competențele de specialitate ale acestora în dezvoltarea de noi intervenții în domeniul asistenței medicale”. Prin urmare, este necesar ca sectoarele industriale să acopere sectoarele biofarmaciei, biotehnologiei și tehnologiei medicale, inclusiv întreprinderile care își desfășoară activitatea în domeniul digital. Domeniul de aplicare al inițiativei trebuie să includă prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și gestionarea bolilor și să fie stabilit luând în considerare, în mod corespunzător, sarcina considerabilă pentru pacienți și/sau societate, cauzată de gravitatea bolii și/sau de numărul de persoane afectate, precum și impactul economic ridicat al bolii asupra pacienților și asupra sistemelor de sănătate. Acțiunile finanțate trebuie să răspundă nevoilor Uniunii în materie de sănătate publică, sprijinind dezvoltarea în viitor a unor inovații în domeniul sănătății care să fie sigure, centrate pe oameni, eficace, eficiente din punctul de vedere al costurilor și convenabile ca preț pentru pacienți și pentru sistemele de sănătate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(67)

Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” se bazează pe experiența dobândită cu întreprinderea comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (întreprinderea comună IMI2), inclusiv pe activitatea desfășurată de această inițiativă pentru combaterea pandemiei de COVID-19. În conformitate cu recomandările din evaluarea intermediară a întreprinderii comune IMI2 (14), este necesar ca o eventuală inițiativă succesoare „să facă posibil dialogul activ al altor sectoare industriale cu industria farmaceutică, astfel încât să se valorifice cunoștințele și competențele de specialitate ale acestora în dezvoltarea de noi intervenții în domeniul asistenței medicale”. Prin urmare, este necesar ca sectoarele industriale să acopere sectoarele biofarmaciei, biotehnologiei și tehnologiei medicale, inclusiv întreprinderile care își desfășoară activitatea în domeniul digital. Domeniul de aplicare al inițiativei trebuie să includă prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și gestionarea bolilor și să fie stabilit luând în considerare, în mod corespunzător, sarcina considerabilă pentru pacienți și/sau societate, cauzată de gravitatea bolii și/sau de numărul de persoane afectate, precum și impactul economic ridicat al bolii asupra pacienților și asupra sistemelor de sănătate. Acțiunile finanțate trebuie să răspundă nevoilor Uniunii în materie de sănătate publică, sprijinind dezvoltarea în viitor a unor inovații în domeniul sănătății care să fie sigure, centrate pe oameni, eficace, eficiente din punctul de vedere al costurilor și convenabile ca preț pentru pacienți și pentru sistemele de sănătate.

| (67) | Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” se bazează pe experiența dobândită cu întreprinderea comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (întreprinderea comună IMI2), inclusiv pe activitatea desfășurată de această inițiativă pentru combaterea pandemiei de COVID-19. În conformitate cu recomandările din evaluarea intermediară a întreprinderii comune IMI2 (14), este necesar ca o eventuală inițiativă succesoare „să facă posibil dialogul activ al altor sectoare industriale cu industria farmaceutică, astfel încât să se valorifice cunoștințele și competențele de specialitate ale acestora în dezvoltarea de noi intervenții în domeniul asistenței medicale”. Prin urmare, este necesar ca sectoarele industriale să acopere sectoarele biofarmaciei, biotehnologiei și tehnologiei medicale, inclusiv întreprinderile care își desfășoară activitatea în domeniul digital.
  Noua inițiativă ar trebui să garanteze implicarea activă a societății civile și a organizațiilor pacienților.
  Domeniul de aplicare al inițiativei trebuie să includă prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și gestionarea bolilor și să fie stabilit luând în considerare, în mod corespunzător, sarcina considerabilă pentru pacienți
  , familiile lor
  și/sau societate, cauzată de gravitatea bolii și/sau de numărul de persoane afectate
  sau susceptibile de a fi afectate
  , precum și impactul economic ridicat al bolii asupra pacienților și asupra sistemelor de sănătate. Acțiunile finanțate trebuie să răspundă nevoilor Uniunii în materie de sănătate publică, sprijinind dezvoltarea în viitor a unor inovații în domeniul sănătății care să fie sigure, centrate pe oameni
  și pe pacienți
  , eficace, eficiente din punctul de vedere al costurilor
  , accesibile
  și convenabile ca preț pentru pacienți și pentru sistemele
  și serviciile de sănătate, pentru a îmbunătăți calitatea îngrijirilor
  de sănătate. |
| --- | --- |

(67)

Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” se bazează pe experiența dobândită cu întreprinderea comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (întreprinderea comună IMI2), inclusiv pe activitatea desfășurată de această inițiativă pentru combaterea pandemiei de COVID-19. În conformitate cu recomandările din evaluarea intermediară a întreprinderii comune IMI2 (14), este necesar ca o eventuală inițiativă succesoare „să facă posibil dialogul activ al altor sectoare industriale cu industria farmaceutică, astfel încât să se valorifice cunoștințele și competențele de specialitate ale acestora în dezvoltarea de noi intervenții în domeniul asistenței medicale”. Prin urmare, este necesar ca sectoarele industriale să acopere sectoarele biofarmaciei, biotehnologiei și tehnologiei medicale, inclusiv întreprinderile care își desfășoară activitatea în domeniul digital.
  Noua inițiativă ar trebui să garanteze implicarea activă a societății civile și a organizațiilor pacienților.
  Domeniul de aplicare al inițiativei trebuie să includă prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și gestionarea bolilor și să fie stabilit luând în considerare, în mod corespunzător, sarcina considerabilă pentru pacienți
  , familiile lor
  și/sau societate, cauzată de gravitatea bolii și/sau de numărul de persoane afectate
  sau susceptibile de a fi afectate
  , precum și impactul economic ridicat al bolii asupra pacienților și asupra sistemelor de sănătate. Acțiunile finanțate trebuie să răspundă nevoilor Uniunii în materie de sănătate publică, sprijinind dezvoltarea în viitor a unor inovații în domeniul sănătății care să fie sigure, centrate pe oameni
  și pe pacienți
  , eficace, eficiente din punctul de vedere al costurilor
  , accesibile
  și convenabile ca preț pentru pacienți și pentru sistemele
  și serviciile de sănătate, pentru a îmbunătăți calitatea îngrijirilor
  de sănătate.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Considerentul 68

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (68) | În scopul creării celei mai bune oportunități pentru generarea de noi idei științifice și activități de cercetare și inovare reușite, este necesar ca actorii-cheie din cadrul întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” să fie cercetători din diferite tipuri de entități, atât publice, cât și private. În același timp, utilizatorii finali,
  cum ar fi cetățenii Uniunii
  , profesioniștii din domeniul sănătății și furnizorii de servicii medicale, trebuie să contribuie la proiectarea strategică și la activitățile inițiativei
  , pentru a se asigura
  că
  aceasta răspunde nevoilor lor
  . Mai mult decât atât, este necesar ca și autoritățile de reglementare de la nivelul Uniunii și de la nivel național, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate să ofere contribuții timpurii la activitățile parteneriatului, asigurându-se totodată că nu există conflicte de interese, pentru a mări probabilitatea ca rezultatele acțiunilor finanțate să îndeplinească cerințele necesare pentru preluarea pe piață și, astfel, să obțină impacturile preconizate. Toate contribuțiile respective trebuie să contribuie la o mai bună direcționare a eforturilor de cercetare spre domeniile în care există nevoi nesatisfăcute. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(68)

În scopul creării celei mai bune oportunități pentru generarea de noi idei științifice și activități de cercetare și inovare reușite, este necesar ca actorii-cheie din cadrul întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” să fie cercetători din diferite tipuri de entități, atât publice, cât și private. În același timp, utilizatorii finali,
  cum ar fi cetățenii Uniunii
  , profesioniștii din domeniul sănătății și furnizorii de servicii medicale, trebuie să contribuie la proiectarea strategică și la activitățile inițiativei
  , pentru a se asigura
  că
  aceasta răspunde nevoilor lor
  . Mai mult decât atât, este necesar ca și autoritățile de reglementare de la nivelul Uniunii și de la nivel național, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate să ofere contribuții timpurii la activitățile parteneriatului, asigurându-se totodată că nu există conflicte de interese, pentru a mări probabilitatea ca rezultatele acțiunilor finanțate să îndeplinească cerințele necesare pentru preluarea pe piață și, astfel, să obțină impacturile preconizate. Toate contribuțiile respective trebuie să contribuie la o mai bună direcționare a eforturilor de cercetare spre domeniile în care există nevoi nesatisfăcute.

| (68) | În scopul creării celei mai bune oportunități pentru generarea de noi idei științifice și activități de cercetare și inovare reușite, este necesar ca actorii-cheie din cadrul întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” să fie cercetători din diferite tipuri de entități, atât publice, cât și private. În același timp, utilizatorii finali,
  familiile lor, grupurile de consumatori și de pacienți
  , profesioniștii din domeniul sănătății și furnizorii de servicii medicale
  și alte grupuri de interes public pertinente din întreaga Uniune,
  trebuie să contribuie la proiectarea strategică și la activitățile inițiativei
  . Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” ar trebui să garanteze
  că
  activitățile pe care le desfășoară răspund acestor nevoi
  . Mai mult decât atât, este necesar ca și autoritățile de reglementare de la nivelul Uniunii și de la nivel național, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate să ofere contribuții timpurii la activitățile parteneriatului, asigurându-se totodată că nu există conflicte de interese, pentru a mări probabilitatea ca rezultatele acțiunilor finanțate să îndeplinească
  nevoile pacienților și
  cerințele necesare pentru preluarea pe piață și, astfel, să obțină impacturile preconizate. Toate contribuțiile respective trebuie să contribuie la o mai bună direcționare a eforturilor de cercetare spre domeniile în care există nevoi nesatisfăcute
  sau nevoi insuficient finanțate
  . |
| --- | --- |

(68)

În scopul creării celei mai bune oportunități pentru generarea de noi idei științifice și activități de cercetare și inovare reușite, este necesar ca actorii-cheie din cadrul întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” să fie cercetători din diferite tipuri de entități, atât publice, cât și private. În același timp, utilizatorii finali,
  familiile lor, grupurile de consumatori și de pacienți
  , profesioniștii din domeniul sănătății și furnizorii de servicii medicale
  și alte grupuri de interes public pertinente din întreaga Uniune,
  trebuie să contribuie la proiectarea strategică și la activitățile inițiativei
  . Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” ar trebui să garanteze
  că
  activitățile pe care le desfășoară răspund acestor nevoi
  . Mai mult decât atât, este necesar ca și autoritățile de reglementare de la nivelul Uniunii și de la nivel național, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate să ofere contribuții timpurii la activitățile parteneriatului, asigurându-se totodată că nu există conflicte de interese, pentru a mări probabilitatea ca rezultatele acțiunilor finanțate să îndeplinească
  nevoile pacienților și
  cerințele necesare pentru preluarea pe piață și, astfel, să obțină impacturile preconizate. Toate contribuțiile respective trebuie să contribuie la o mai bună direcționare a eforturilor de cercetare spre domeniile în care există nevoi nesatisfăcute
  sau nevoi insuficient finanțate
  .

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Considerentul 70

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (70) | Obiectivele parteneriatului trebuie să fie axate pe domeniul preconcurențial, creând astfel un spațiu sigur pentru o colaborare eficientă între întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite domenii ale tehnologiilor medicale. Pentru a reflecta natura integratoare a inițiativei, pentru a contribui la eliminarea funcționării compartimentate a diferitelor sectoare ale industriei sănătății și pentru a consolida colaborarea dintre industrie și mediul academic, majoritatea proiectelor finanțate prin inițiativă trebuie să fie intersectoriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(70)

Obiectivele parteneriatului trebuie să fie axate pe domeniul preconcurențial, creând astfel un spațiu sigur pentru o colaborare eficientă între întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite domenii ale tehnologiilor medicale. Pentru a reflecta natura integratoare a inițiativei, pentru a contribui la eliminarea funcționării compartimentate a diferitelor sectoare ale industriei sănătății și pentru a consolida colaborarea dintre industrie și mediul academic, majoritatea proiectelor finanțate prin inițiativă trebuie să fie intersectoriale.

| (70) | Obiectivele parteneriatului trebuie să fie axate pe domeniul
  neconcurențial și
  preconcurențial, creând astfel un spațiu sigur pentru o colaborare eficientă
  și efectivă
  între întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite domenii ale tehnologiilor medicale. Pentru a reflecta natura integratoare a inițiativei, pentru a contribui la eliminarea funcționării compartimentate a diferitelor sectoare ale industriei sănătății și pentru a consolida colaborarea dintre industrie și mediul academic, majoritatea proiectelor finanțate prin inițiativă trebuie să fie intersectoriale. |
| --- | --- |

(70)

Obiectivele parteneriatului trebuie să fie axate pe domeniul
  neconcurențial și
  preconcurențial, creând astfel un spațiu sigur pentru o colaborare eficientă
  și efectivă
  între întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite domenii ale tehnologiilor medicale. Pentru a reflecta natura integratoare a inițiativei, pentru a contribui la eliminarea funcționării compartimentate a diferitelor sectoare ale industriei sănătății și pentru a consolida colaborarea dintre industrie și mediul academic, majoritatea proiectelor finanțate prin inițiativă trebuie să fie intersectoriale.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 71

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (71) | Termenul „tehnologii digitale esențiale” se referă la componente și sisteme electronice care stau la baza tuturor sectoarelor economice majore. Comisia a subliniat necesitatea de a stăpâni aceste tehnologii în Europa, în special în contextul îndeplinirii priorităților de politică europene, cum ar fi autonomia tehnologiei digitale (30). Importanța domeniului și provocările cu care se confruntă părțile interesate din Uniune justifică o acțiune urgentă, astfel încât să nu rămână nicio verigă slabă în lanțurile valorice și de inovare ale Europei. Prin urmare, este necesar să fie creat un mecanism la nivelul Uniunii, care să combine și să focalizeze sprijinul acordat de statele membre, de Uniune și de sectorul privat pentru cercetare și inovare în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(71)

Termenul „tehnologii digitale esențiale” se referă la componente și sisteme electronice care stau la baza tuturor sectoarelor economice majore. Comisia a subliniat necesitatea de a stăpâni aceste tehnologii în Europa, în special în contextul îndeplinirii priorităților de politică europene, cum ar fi autonomia tehnologiei digitale (30). Importanța domeniului și provocările cu care se confruntă părțile interesate din Uniune justifică o acțiune urgentă, astfel încât să nu rămână nicio verigă slabă în lanțurile valorice și de inovare ale Europei. Prin urmare, este necesar să fie creat un mecanism la nivelul Uniunii, care să combine și să focalizeze sprijinul acordat de statele membre, de Uniune și de sectorul privat pentru cercetare și inovare în domeniul componentelor și al sistemelor electronice.

| (71) | Termenul „tehnologii digitale esențiale” se referă la componente și sisteme electronice care stau la baza tuturor sectoarelor economice majore. Comisia a subliniat necesitatea de a stăpâni aceste tehnologii în Europa, în special în contextul îndeplinirii priorităților de politică europene, cum ar fi autonomia tehnologiei digitale (30). Importanța domeniului și provocările cu care se confruntă părțile interesate din Uniune justifică o acțiune urgentă, astfel încât să nu rămână nicio verigă slabă în lanțurile valorice și de inovare ale Europei. Prin urmare, este necesar să fie creat un mecanism la nivelul Uniunii, care să combine și să focalizeze sprijinul acordat de statele membre, de Uniune și de sectorul privat pentru cercetare și inovare în domeniul componentelor și al sistemelor electronice.
  Alianța pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și Alianța pentru date industriale, procesarea la margine (edge) și tehnologiile de tip cloud ar trebui, de asemenea, să completeze inițiativele întreprinderii comune. |
| --- | --- |

(71)

Termenul „tehnologii digitale esențiale” se referă la componente și sisteme electronice care stau la baza tuturor sectoarelor economice majore. Comisia a subliniat necesitatea de a stăpâni aceste tehnologii în Europa, în special în contextul îndeplinirii priorităților de politică europene, cum ar fi autonomia tehnologiei digitale (30). Importanța domeniului și provocările cu care se confruntă părțile interesate din Uniune justifică o acțiune urgentă, astfel încât să nu rămână nicio verigă slabă în lanțurile valorice și de inovare ale Europei. Prin urmare, este necesar să fie creat un mecanism la nivelul Uniunii, care să combine și să focalizeze sprijinul acordat de statele membre, de Uniune și de sectorul privat pentru cercetare și inovare în domeniul componentelor și al sistemelor electronice.
  Alianța pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și Alianța pentru date industriale, procesarea la margine (edge) și tehnologiile de tip cloud ar trebui, de asemenea, să completeze inițiativele întreprinderii comune.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 72

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (72) | Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să abordeze teme clar definite, care să permită industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. Este necesar un sprijin financiar structurat și coordonat la nivel european, prin care echipele de cercetare și industriile europene să fie ajutate să își mențină punctele forte actuale la un nivel de vârf într-un context internațional extrem de competitiv și să elimine decalajele din domeniul tehnologiilor care sunt esențiale pentru a realiza
  , în Europa,
  o transformare digitală care să reflecte valorile fundamentale ale Uniunii, inclusiv confidențialitatea
  și
  încrederea, securitatea și siguranța. Colaborarea dintre părțile interesate din ecosistem care reprezintă toate segmentele lanțurilor valorice este esențială pentru dezvoltarea de noi tehnologii și pentru preluarea rapidă pe piață a inovațiilor. La fel de vitale sunt deschiderea și flexibilitatea în ceea ce privește integrarea părților interesate relevante, în special a IMM-urilor, în domenii tehnologice emergente sau adiacente sau în ambele tipuri de domenii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(72)

Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să abordeze teme clar definite, care să permită industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. Este necesar un sprijin financiar structurat și coordonat la nivel european, prin care echipele de cercetare și industriile europene să fie ajutate să își mențină punctele forte actuale la un nivel de vârf într-un context internațional extrem de competitiv și să elimine decalajele din domeniul tehnologiilor care sunt esențiale pentru a realiza
  , în Europa,
  o transformare digitală care să reflecte valorile fundamentale ale Uniunii, inclusiv confidențialitatea
  și
  încrederea, securitatea și siguranța. Colaborarea dintre părțile interesate din ecosistem care reprezintă toate segmentele lanțurilor valorice este esențială pentru dezvoltarea de noi tehnologii și pentru preluarea rapidă pe piață a inovațiilor. La fel de vitale sunt deschiderea și flexibilitatea în ceea ce privește integrarea părților interesate relevante, în special a IMM-urilor, în domenii tehnologice emergente sau adiacente sau în ambele tipuri de domenii.

| (72) | Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să abordeze teme clar definite, care să permită industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. Este necesar un sprijin financiar structurat și coordonat la nivel european, prin care echipele de cercetare și industriile europene să fie ajutate să își mențină punctele forte actuale la un nivel de vârf într-un context internațional extrem de competitiv și să elimine decalajele din domeniul tehnologiilor care sunt esențiale pentru a realiza o transformare digitală
  a Uniunii și pentru poziția ei de lider tehnologic, și
  care să reflecte valorile fundamentale ale Uniunii, inclusiv confidențialitatea
  , protecția datelor,
  încrederea, securitatea și siguranța
  la toate nivelurile lanțurilor valorice
  . Colaborarea dintre părțile interesate din ecosistem care reprezintă toate segmentele lanțurilor valorice este esențială pentru dezvoltarea de noi tehnologii
  bazate pe confidențialitate și securitate prin design
  și pentru preluarea rapidă pe piață a inovațiilor. La fel de vitale sunt deschiderea și flexibilitatea în ceea ce privește integrarea
  organizaților societății civile și a
  părților interesate relevante, în special a IMM-urilor, în domenii tehnologice emergente sau adiacente sau în ambele tipuri de domenii.
  Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” ar mai trebui să dezvolte activități de cercetare în conformitate cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” din 9 martie 2021. |
| --- | --- |

(72)

Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să abordeze teme clar definite, care să permită industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. Este necesar un sprijin financiar structurat și coordonat la nivel european, prin care echipele de cercetare și industriile europene să fie ajutate să își mențină punctele forte actuale la un nivel de vârf într-un context internațional extrem de competitiv și să elimine decalajele din domeniul tehnologiilor care sunt esențiale pentru a realiza o transformare digitală
  a Uniunii și pentru poziția ei de lider tehnologic, și
  care să reflecte valorile fundamentale ale Uniunii, inclusiv confidențialitatea
  , protecția datelor,
  încrederea, securitatea și siguranța
  la toate nivelurile lanțurilor valorice
  . Colaborarea dintre părțile interesate din ecosistem care reprezintă toate segmentele lanțurilor valorice este esențială pentru dezvoltarea de noi tehnologii
  bazate pe confidențialitate și securitate prin design
  și pentru preluarea rapidă pe piață a inovațiilor. La fel de vitale sunt deschiderea și flexibilitatea în ceea ce privește integrarea
  organizaților societății civile și a
  părților interesate relevante, în special a IMM-urilor, în domenii tehnologice emergente sau adiacente sau în ambele tipuri de domenii.
  Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” ar mai trebui să dezvolte activități de cercetare în conformitate cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” din 9 martie 2021.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 73

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (73) | Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să combine mijloacele financiare și tehnice care sunt esențiale pentru a stăpâni ritmul tot mai intens al inovării în acest domeniu, pentru a genera efecte de propagare importante pentru societate și pentru a partaja asumarea riscurilor prin alinierea strategiilor și a investițiilor la un interes european comun. Prin urmare, este necesar ca membrii întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” să fie Uniunea, statele membre și țările asociate la Orizont 2020 în mod voluntar, precum și, în calitate de membri privați, asociațiile care reprezintă întreprinderile constitutive [și alte entități juridice care își desfășoară activitatea în domeniul componentelor și sistemelor electronice din Europa]. Participarea statelor membre va facilita, de asemenea, o aliniere coerentă la programele și strategiile naționale, reducând suprapunerea și fragmentarea eforturilor și asigurând totodată sinergii între părțile interesate și între activități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(73)

Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să combine mijloacele financiare și tehnice care sunt esențiale pentru a stăpâni ritmul tot mai intens al inovării în acest domeniu, pentru a genera efecte de propagare importante pentru societate și pentru a partaja asumarea riscurilor prin alinierea strategiilor și a investițiilor la un interes european comun. Prin urmare, este necesar ca membrii întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” să fie Uniunea, statele membre și țările asociate la Orizont 2020 în mod voluntar, precum și, în calitate de membri privați, asociațiile care reprezintă întreprinderile constitutive [și alte entități juridice care își desfășoară activitatea în domeniul componentelor și sistemelor electronice din Europa]. Participarea statelor membre va facilita, de asemenea, o aliniere coerentă la programele și strategiile naționale, reducând suprapunerea și fragmentarea eforturilor și asigurând totodată sinergii între părțile interesate și între activități.

| (73) | Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să combine mijloacele financiare și tehnice care sunt esențiale pentru a stăpâni ritmul tot mai intens al inovării în acest domeniu, pentru a genera efecte de propagare importante pentru societate prin alinierea strategiilor și a investițiilor la un interes european comun. Prin urmare, este necesar ca membrii întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” să fie Uniunea, statele membre și țările asociate la Orizont 2020 în mod voluntar, precum și, în calitate de membri privați, asociațiile care reprezintă întreprinderile constitutive [și alte entități juridice care își desfășoară activitatea în domeniul componentelor și sistemelor electronice din Europa]. Participarea statelor membre va facilita, de asemenea, o aliniere coerentă la programele și strategiile naționale, reducând suprapunerea și fragmentarea eforturilor și asigurând totodată sinergii între părțile interesate și între activități. |
| --- | --- |

(73)

Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să combine mijloacele financiare și tehnice care sunt esențiale pentru a stăpâni ritmul tot mai intens al inovării în acest domeniu, pentru a genera efecte de propagare importante pentru societate prin alinierea strategiilor și a investițiilor la un interes european comun. Prin urmare, este necesar ca membrii întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” să fie Uniunea, statele membre și țările asociate la Orizont 2020 în mod voluntar, precum și, în calitate de membri privați, asociațiile care reprezintă întreprinderile constitutive [și alte entități juridice care își desfășoară activitatea în domeniul componentelor și sistemelor electronice din Europa]. Participarea statelor membre va facilita, de asemenea, o aliniere coerentă la programele și strategiile naționale, reducând suprapunerea și fragmentarea eforturilor și asigurând totodată sinergii între părțile interesate și între activități.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 74

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (74) | În conformitate cu [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] Regulamentul privind programul Orizont Europa,
  statele participante
  trebuie să
  încredințeze întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” executarea contribuției destinate participanților lor naționali la acțiuni indirecte. Beneficiarii
  trebuie să
  semneze
  un acord
  unic de grant
  cu întreprinderea comună
  în baza normelor prevăzute
  în
  programul Orizont Europa, inclusiv cadrul aferent drepturilor de proprietate intelectuală, în funcție de programul Uniunii care sprijină activitatea de grant corespunzătoare. Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”
  trebuie să
  prelucreze cererile
  de
  decont și să efectueze plățile către beneficiari
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(74)

În conformitate cu [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] Regulamentul privind programul Orizont Europa,
  statele participante
  trebuie să
  încredințeze întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” executarea contribuției destinate participanților lor naționali la acțiuni indirecte. Beneficiarii
  trebuie să
  semneze
  un acord
  unic de grant
  cu întreprinderea comună
  în baza normelor prevăzute
  în
  programul Orizont Europa, inclusiv cadrul aferent drepturilor de proprietate intelectuală, în funcție de programul Uniunii care sprijină activitatea de grant corespunzătoare. Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”
  trebuie să
  prelucreze cererile
  de
  decont și să efectueze plățile către beneficiari
  .

| (74) | În conformitate cu [articolul 8 alineatul (1) litera (c)]
  din
  Regulamentul privind programul Orizont Europa,
  întreprinderile comune
  trebuie să
  instituie o gestiune centralizată a tuturor contribuțiilor financiare printr-o abordare bazată pe coordonare. În consecință, fiecare stat participant
  trebuie să
  încheie
  un acord
  administrativ
  cu întreprinderea comună
  , prin care se stabilește mecanismul de coordonare pentru plata contribuțiilor către solicitanții stabiliți
  în
  statul participant respectiv și informarea cu privire la aceste contribuții. Pentru a asigura coerența cu prioritățile lor strategice naționale și în cazuri justificate în mod corespunzător, statele participante
  trebuie să
  aibă drept
  de
  veto în ce privește utilizarea contribuțiilor lor financiare naționale pentru anumiți solicitanți
  . |
| --- | --- |

(74)

În conformitate cu [articolul 8 alineatul (1) litera (c)]
  din
  Regulamentul privind programul Orizont Europa,
  întreprinderile comune
  trebuie să
  instituie o gestiune centralizată a tuturor contribuțiilor financiare printr-o abordare bazată pe coordonare. În consecință, fiecare stat participant
  trebuie să
  încheie
  un acord
  administrativ
  cu întreprinderea comună
  , prin care se stabilește mecanismul de coordonare pentru plata contribuțiilor către solicitanții stabiliți
  în
  statul participant respectiv și informarea cu privire la aceste contribuții. Pentru a asigura coerența cu prioritățile lor strategice naționale și în cazuri justificate în mod corespunzător, statele participante
  trebuie să
  aibă drept
  de
  veto în ce privește utilizarea contribuțiilor lor financiare naționale pentru anumiți solicitanți
  .

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 77

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (77) | Cadrul juridic al Uniunii privind Cerul unic european (31) urmărește reformarea sistemului european de management al traficului aerian (ATM) prin acțiuni instituționale, operaționale, tehnologice și de reglementare cu scopul de a îmbunătăți performanța acestuia în ceea ce privește capacitatea, siguranța, eficiența și impactul asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(77)

Cadrul juridic al Uniunii privind Cerul unic european (31) urmărește reformarea sistemului european de management al traficului aerian (ATM) prin acțiuni instituționale, operaționale, tehnologice și de reglementare cu scopul de a îmbunătăți performanța acestuia în ceea ce privește capacitatea, siguranța, eficiența și impactul asupra mediului.

| (77) | Cadrul juridic al Uniunii privind Cerul unic european (31) urmărește reformarea sistemului european de management al traficului aerian (ATM) prin acțiuni instituționale, operaționale, tehnologice și de reglementare cu scopul de a îmbunătăți performanța acestuia în ceea ce privește capacitatea, siguranța, eficiența și impactul
  climatic și
  asupra mediului. |
| --- | --- |

(77)

Cadrul juridic al Uniunii privind Cerul unic european (31) urmărește reformarea sistemului european de management al traficului aerian (ATM) prin acțiuni instituționale, operaționale, tehnologice și de reglementare cu scopul de a îmbunătăți performanța acestuia în ceea ce privește capacitatea, siguranța, eficiența și impactul
  climatic și
  asupra mediului.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Considerentul 78

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (78) | Proiectul de cercetare și dezvoltare în domeniul managementului traficului aerian (ATM) în contextul Cerului unic european („proiectul SESAR”) (32) vizează modernizarea ATM și gruparea inovării tehnologice și operaționale în sprijinul Cerului unic european. Scopul proiectului este ca, până în 2035, să ofere soluții tehnologice pentru un ATM cu performanțe ridicate, cu scopul de a face posibilă funcționarea sectorului transportului aerian fără aglomerări, într-un mod încă și mai sigur și mai ecologic. Proiectul SESAR cuprinde trei procese de colaborare interconectate, continue și evolutive care definesc, dezvoltă și implementează sistemele tehnologice și procedurile operaționale inovatoare aflate la baza cerului digital european definit în Planul general european pentru ATM (33). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(78)

Proiectul de cercetare și dezvoltare în domeniul managementului traficului aerian (ATM) în contextul Cerului unic european („proiectul SESAR”) (32) vizează modernizarea ATM și gruparea inovării tehnologice și operaționale în sprijinul Cerului unic european. Scopul proiectului este ca, până în 2035, să ofere soluții tehnologice pentru un ATM cu performanțe ridicate, cu scopul de a face posibilă funcționarea sectorului transportului aerian fără aglomerări, într-un mod încă și mai sigur și mai ecologic. Proiectul SESAR cuprinde trei procese de colaborare interconectate, continue și evolutive care definesc, dezvoltă și implementează sistemele tehnologice și procedurile operaționale inovatoare aflate la baza cerului digital european definit în Planul general european pentru ATM (33).

| (78) | Proiectul de cercetare și dezvoltare în domeniul managementului traficului aerian (ATM) în contextul Cerului unic european („proiectul SESAR”) (32) vizează modernizarea ATM și gruparea inovării tehnologice și operaționale în sprijinul Cerului unic european. Scopul proiectului este ca, până în 2035, să ofere soluții tehnologice pentru un ATM cu performanțe ridicate, cu scopul de a face posibilă funcționarea sectorului transportului aerian fără aglomerări, într-un mod încă și mai sigur și mai ecologic
  și mai favorabil climei, în acord cu Pactul verde european și Legea europeană a climei
  . Proiectul SESAR cuprinde trei procese de colaborare interconectate, continue și evolutive care definesc, dezvoltă și implementează sistemele tehnologice și procedurile operaționale inovatoare aflate la baza cerului digital european definit în Planul general european pentru ATM (33). |
| --- | --- |

(78)

Proiectul de cercetare și dezvoltare în domeniul managementului traficului aerian (ATM) în contextul Cerului unic european („proiectul SESAR”) (32) vizează modernizarea ATM și gruparea inovării tehnologice și operaționale în sprijinul Cerului unic european. Scopul proiectului este ca, până în 2035, să ofere soluții tehnologice pentru un ATM cu performanțe ridicate, cu scopul de a face posibilă funcționarea sectorului transportului aerian fără aglomerări, într-un mod încă și mai sigur și mai ecologic
  și mai favorabil climei, în acord cu Pactul verde european și Legea europeană a climei
  . Proiectul SESAR cuprinde trei procese de colaborare interconectate, continue și evolutive care definesc, dezvoltă și implementează sistemele tehnologice și procedurile operaționale inovatoare aflate la baza cerului digital european definit în Planul general european pentru ATM (33).

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Considerentul 79

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (79) | „Planul general european pentru ATM” este instrumentul de planificare pentru modernizarea ATM în întreaga Europă, conectând activitățile de cercetare și inovare din domeniul ATM cu scenarii de activități de implementare, cu scopul de a atinge obiectivele de performanță ale Cerului unic european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(79)

„Planul general european pentru ATM” este instrumentul de planificare pentru modernizarea ATM în întreaga Europă, conectând activitățile de cercetare și inovare din domeniul ATM cu scenarii de activități de implementare, cu scopul de a atinge obiectivele de performanță ale Cerului unic european.

| (79) | „Planul general european pentru ATM” este instrumentul de planificare pentru modernizarea ATM în întreaga Europă, conectând activitățile de cercetare și inovare din domeniul ATM cu scenarii de activități de implementare, cu scopul de a atinge obiectivele de performanță ale Cerului unic european
  , nu numai îmbunătățind eficiența pe parcursul zborurilor individuale, ci și permițând adaptarea continuă a capacității sale generale în paralel cu progresul tehnologic
  . |
| --- | --- |

(79)

„Planul general european pentru ATM” este instrumentul de planificare pentru modernizarea ATM în întreaga Europă, conectând activitățile de cercetare și inovare din domeniul ATM cu scenarii de activități de implementare, cu scopul de a atinge obiectivele de performanță ale Cerului unic european
  , nu numai îmbunătățind eficiența pe parcursul zborurilor individuale, ci și permițând adaptarea continuă a capacității sale generale în paralel cu progresul tehnologic
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Considerentul 81

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (81) | Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să se bazeze pe experiența întreprinderii comune SESAR și să continue rolul acesteia de coordonare a cercetării în domeniul ATM în Uniune. Principalele obiective ale întreprinderii comune SESAR 3 trebuie să
  fie
  consolidarea și integrarea într-o mai mare măsură a capacității de cercetare și inovare din Europa,
  contribuind
  la accelerarea digitalizării sectorului și
  făcându-l
  mai rezilient și mai adaptabil la fluctuațiile traficului. Întreprinderea comună trebuie să
  consolideze
  , prin inovare,
  competitivitatea
  transportului aerian cu și fără pilot la bord și a serviciilor de ATM, pentru a sprijini redresarea și creșterea economică. Ea trebuie să
  dezvolte
  și să accelereze preluarea pe piață a soluțiilor inovatoare pentru a consacra spațiul aerian al Cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(81)

Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să se bazeze pe experiența întreprinderii comune SESAR și să continue rolul acesteia de coordonare a cercetării în domeniul ATM în Uniune. Principalele obiective ale întreprinderii comune SESAR 3 trebuie să
  fie
  consolidarea și integrarea într-o mai mare măsură a capacității de cercetare și inovare din Europa,
  contribuind
  la accelerarea digitalizării sectorului și
  făcându-l
  mai rezilient și mai adaptabil la fluctuațiile traficului. Întreprinderea comună trebuie să
  consolideze
  , prin inovare,
  competitivitatea
  transportului aerian cu și fără pilot la bord și a serviciilor de ATM, pentru a sprijini redresarea și creșterea economică. Ea trebuie să
  dezvolte
  și să accelereze preluarea pe piață a soluțiilor inovatoare pentru a consacra spațiul aerian al Cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume.

| (81) | Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să se bazeze pe experiența întreprinderii comune SESAR și să continue rolul acesteia de coordonare a cercetării în domeniul ATM în Uniune. Principalele obiective ale întreprinderii comune SESAR 3 trebuie să
  poată să sprijine acțiunile care vizează
  consolidarea și integrarea într-o mai mare măsură a capacității de cercetare și inovare din Europa
  care
  ,
  în schimb, ar contribui
  la accelerarea digitalizării sectorului și
  l-ar face
  mai rezilient și mai adaptabil la fluctuațiile traficului. Întreprinderea comună trebuie să
  contribuie la consolidarea
  , prin inovare,
  a competitivității
  transportului aerian cu și fără pilot la bord și a serviciilor de ATM, pentru a sprijini redresarea și creșterea
  socială și
  economică. Ea trebuie să
  sprijine dezvoltarea
  și să accelereze preluarea pe piață a soluțiilor inovatoare pentru a consacra spațiul aerian al Cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume. |
| --- | --- |

(81)

Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să se bazeze pe experiența întreprinderii comune SESAR și să continue rolul acesteia de coordonare a cercetării în domeniul ATM în Uniune. Principalele obiective ale întreprinderii comune SESAR 3 trebuie să
  poată să sprijine acțiunile care vizează
  consolidarea și integrarea într-o mai mare măsură a capacității de cercetare și inovare din Europa
  care
  ,
  în schimb, ar contribui
  la accelerarea digitalizării sectorului și
  l-ar face
  mai rezilient și mai adaptabil la fluctuațiile traficului. Întreprinderea comună trebuie să
  contribuie la consolidarea
  , prin inovare,
  a competitivității
  transportului aerian cu și fără pilot la bord și a serviciilor de ATM, pentru a sprijini redresarea și creșterea
  socială și
  economică. Ea trebuie să
  sprijine dezvoltarea
  și să accelereze preluarea pe piață a soluțiilor inovatoare pentru a consacra spațiul aerian al Cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Considerentul 83

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (83) | Participarea la întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie deschisă unei game și unei reprezentări cât mai largi a părților interesate din toate statele membre și țările asociate la programul Orizont Europa, inclusiv IMM-uri, prin diferite forme de participare. În special, participarea trebuie să asigure un echilibru corect între producătorii de echipamente atât pentru aviația cu pilot la bord, cât și pentru aviația fără pilot la bord, utilizatorii spațiului aerian, prestatorii de servicii de navigație aeriană, aeroporturi și asociațiile de personal militar și profesional și să ofere oportunități IMM-urilor, mediului academic și organizațiilor de cercetare. În vederea identificării celor mai promițătoare abordări și a entităților capabile să le aplice, Comisia a lansat o cerere de exprimare a interesului pentru potențialii membri. Consiliului de conducere trebuie să i se permită să selecteze membrii asociați pe baza rezultatelor cererii menționate, pentru a asigura o extindere rapidă a grupului de membri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(83)

Participarea la întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie deschisă unei game și unei reprezentări cât mai largi a părților interesate din toate statele membre și țările asociate la programul Orizont Europa, inclusiv IMM-uri, prin diferite forme de participare. În special, participarea trebuie să asigure un echilibru corect între producătorii de echipamente atât pentru aviația cu pilot la bord, cât și pentru aviația fără pilot la bord, utilizatorii spațiului aerian, prestatorii de servicii de navigație aeriană, aeroporturi și asociațiile de personal militar și profesional și să ofere oportunități IMM-urilor, mediului academic și organizațiilor de cercetare. În vederea identificării celor mai promițătoare abordări și a entităților capabile să le aplice, Comisia a lansat o cerere de exprimare a interesului pentru potențialii membri. Consiliului de conducere trebuie să i se permită să selecteze membrii asociați pe baza rezultatelor cererii menționate, pentru a asigura o extindere rapidă a grupului de membri.

| (83) | Participarea la întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie deschisă unei game și unei reprezentări cât mai largi a părților interesate din toate statele membre și țările asociate la programul Orizont Europa, inclusiv IMM-uri,
  experți științifici și organizații relevante ale societății civile inclusiv în domeniul mediului și al climei,
  prin diferite forme de participare. În special, participarea trebuie să asigure un echilibru corect între producătorii de echipamente atât pentru aviația cu pilot la bord, cât și pentru aviația fără pilot la bord, utilizatorii spațiului aerian, prestatorii de servicii de navigație aeriană, aeroporturi și asociațiile de personal militar și profesional și să ofere oportunități IMM-urilor, mediului academic și organizațiilor de cercetare. În vederea identificării celor mai promițătoare abordări și a entităților capabile să le aplice, Comisia a lansat o cerere de exprimare a interesului pentru potențialii membri. Consiliului de conducere trebuie să i se permită să selecteze membrii asociați pe baza rezultatelor cererii menționate, pentru a asigura o extindere rapidă a grupului de membri. |
| --- | --- |

(83)

Participarea la întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie deschisă unei game și unei reprezentări cât mai largi a părților interesate din toate statele membre și țările asociate la programul Orizont Europa, inclusiv IMM-uri,
  experți științifici și organizații relevante ale societății civile inclusiv în domeniul mediului și al climei,
  prin diferite forme de participare. În special, participarea trebuie să asigure un echilibru corect între producătorii de echipamente atât pentru aviația cu pilot la bord, cât și pentru aviația fără pilot la bord, utilizatorii spațiului aerian, prestatorii de servicii de navigație aeriană, aeroporturi și asociațiile de personal militar și profesional și să ofere oportunități IMM-urilor, mediului academic și organizațiilor de cercetare. În vederea identificării celor mai promițătoare abordări și a entităților capabile să le aplice, Comisia a lansat o cerere de exprimare a interesului pentru potențialii membri. Consiliului de conducere trebuie să i se permită să selecteze membrii asociați pe baza rezultatelor cererii menționate, pentru a asigura o extindere rapidă a grupului de membri.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Considerentul 86

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (86) | Agenția EUROCONTROL dispune de o infrastructură corespunzătoare și de serviciile necesare de sprijin în domeniul administrativ, informatic, logistic și al comunicațiilor. Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să beneficieze de astfel de infrastructuri și servicii din partea EUROCONTROL. În acest context există puține sinergii potențiale care ar putea fi obținute prin punerea în comun a resurselor administrative ale întreprinderii comune cu cele ale altor întreprinderi comune
  , prin intermediul unui birou administrativ comun
  . Din acest motiv, întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie scutită de îndeplinirea funcțiilor aferente biroului administrativ comun instituite prin prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(86)

Agenția EUROCONTROL dispune de o infrastructură corespunzătoare și de serviciile necesare de sprijin în domeniul administrativ, informatic, logistic și al comunicațiilor. Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să beneficieze de astfel de infrastructuri și servicii din partea EUROCONTROL. În acest context există puține sinergii potențiale care ar putea fi obținute prin punerea în comun a resurselor administrative ale întreprinderii comune cu cele ale altor întreprinderi comune
  , prin intermediul unui birou administrativ comun
  . Din acest motiv, întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie scutită de îndeplinirea funcțiilor aferente biroului administrativ comun instituite prin prezentul regulament.

| (86) | Agenția EUROCONTROL dispune de o infrastructură corespunzătoare și de serviciile necesare de sprijin în domeniul administrativ, informatic, logistic și al comunicațiilor. Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să beneficieze de astfel de infrastructuri și servicii din partea EUROCONTROL. În acest context există puține sinergii potențiale care ar putea fi obținute prin punerea în comun a resurselor administrative ale întreprinderii comune cu cele ale altor întreprinderi comune. Din acest motiv, întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie scutită de îndeplinirea funcțiilor aferente biroului administrativ comun instituite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(86)

Agenția EUROCONTROL dispune de o infrastructură corespunzătoare și de serviciile necesare de sprijin în domeniul administrativ, informatic, logistic și al comunicațiilor. Întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să beneficieze de astfel de infrastructuri și servicii din partea EUROCONTROL. În acest context există puține sinergii potențiale care ar putea fi obținute prin punerea în comun a resurselor administrative ale întreprinderii comune cu cele ale altor întreprinderi comune. Din acest motiv, întreprinderea comună SESAR 3 trebuie să fie scutită de îndeplinirea funcțiilor aferente biroului administrativ comun instituite prin prezentul regulament.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Considerentul 88

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (88) | În contextul priorităților Comisiei
  Europene
  pentru perioada 2019--2024, și anume „o Europă pregătită pentru era digitală”, „o economie în serviciul cetățenilor” și obiectivele de politică stabilite în contextul
  Comunicării
  Comisiei
  intitulată
  „Conturarea viitorului digital al Europei” , este necesar ca Europa să dezvolte infrastructurile digitale critice bazate pe rețele 5G și să își consolideze capacitățile tehnologice în direcția 6G în perspectiva anului 2030. În acest context, Comisia a subliniat importanța strategică a unui parteneriat european pentru rețele și servicii inteligente pentru furnizarea de servicii sigure, bazate pe conectivitate către consumatori și întreprinderi. Respectivele priorități pot fi îndeplinite prin reunirea actorilor-cheie, și anume a industriei, a mediului academic și a autorităților publice, sub egida unui parteneriat european bazat pe realizările inițiativei PPP pentru 5G, care a dezvoltat cu succes tehnologii și standarde în domeniul 5G. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(88)

În contextul priorităților Comisiei
  Europene
  pentru perioada 2019--2024, și anume „o Europă pregătită pentru era digitală”, „o economie în serviciul cetățenilor” și obiectivele de politică stabilite în contextul
  Comunicării
  Comisiei
  intitulată
  „Conturarea viitorului digital al Europei” , este necesar ca Europa să dezvolte infrastructurile digitale critice bazate pe rețele 5G și să își consolideze capacitățile tehnologice în direcția 6G în perspectiva anului 2030. În acest context, Comisia a subliniat importanța strategică a unui parteneriat european pentru rețele și servicii inteligente pentru furnizarea de servicii sigure, bazate pe conectivitate către consumatori și întreprinderi. Respectivele priorități pot fi îndeplinite prin reunirea actorilor-cheie, și anume a industriei, a mediului academic și a autorităților publice, sub egida unui parteneriat european bazat pe realizările inițiativei PPP pentru 5G, care a dezvoltat cu succes tehnologii și standarde în domeniul 5G.

| (88) | În contextul priorităților Comisiei pentru perioada 2019-2024, și anume „o Europă pregătită pentru era digitală”, „o economie în serviciul cetățenilor” și obiectivele de politică stabilite în contextul
  comunicărilor
  Comisiei
  intitulate
  „Conturarea viitorului digital al Europei”
  și „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”
  , este necesar ca Europa să dezvolte infrastructurile digitale critice bazate pe rețele 5G și să își consolideze
  baza de cunoștințe și
  capacitățile tehnologice în direcția 6G
  și a noilor tehnologii de comunicare relevante
  în perspectiva anului 2030. În acest context, Comisia a subliniat importanța strategică a unui parteneriat european pentru rețele și servicii inteligente pentru furnizarea de servicii sigure, bazate pe conectivitate către consumatori și întreprinderi. Respectivele priorități pot fi îndeplinite prin reunirea actorilor-cheie, și anume a industriei, a mediului academic
  , a organizațiilor societății civile
  și a autorităților publice, sub egida unui parteneriat european bazat pe realizările inițiativei PPP pentru 5G, care a dezvoltat cu succes tehnologii și standarde în domeniul 5G. |
| --- | --- |

(88)

În contextul priorităților Comisiei pentru perioada 2019-2024, și anume „o Europă pregătită pentru era digitală”, „o economie în serviciul cetățenilor” și obiectivele de politică stabilite în contextul
  comunicărilor
  Comisiei
  intitulate
  „Conturarea viitorului digital al Europei”
  și „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”
  , este necesar ca Europa să dezvolte infrastructurile digitale critice bazate pe rețele 5G și să își consolideze
  baza de cunoștințe și
  capacitățile tehnologice în direcția 6G
  și a noilor tehnologii de comunicare relevante
  în perspectiva anului 2030. În acest context, Comisia a subliniat importanța strategică a unui parteneriat european pentru rețele și servicii inteligente pentru furnizarea de servicii sigure, bazate pe conectivitate către consumatori și întreprinderi. Respectivele priorități pot fi îndeplinite prin reunirea actorilor-cheie, și anume a industriei, a mediului academic
  , a organizațiilor societății civile
  și a autorităților publice, sub egida unui parteneriat european bazat pe realizările inițiativei PPP pentru 5G, care a dezvoltat cu succes tehnologii și standarde în domeniul 5G.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Considerentul 89

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (89) | Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” este astfel concepută încât să abordeze aspecte de politică din domeniul infrastructurii digitale și să extindă domeniul de aplicare tehnologic al cercetării și inovării la rețelele 6G. Ea trebuie să consolideze, cu implicarea strânsă a statelor membre, răspunsul la nevoile de politică și sociale ale Uniunii în ceea ce privește eficiența energetică a rețelelor, securitatea cibernetică, suveranitatea tehnologică, viața privată și etica, urmând să extindă domeniul de aplicare al cercetării și inovării de la rețele la furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și la componente și dispozitive care să permită furnizarea de servicii pentru cetățeni și pentru o gamă largă de sectoare economice, cum ar fi sectorul medical, transporturile, industria prelucrătoare și mass-media. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(89)

Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” este astfel concepută încât să abordeze aspecte de politică din domeniul infrastructurii digitale și să extindă domeniul de aplicare tehnologic al cercetării și inovării la rețelele 6G. Ea trebuie să consolideze, cu implicarea strânsă a statelor membre, răspunsul la nevoile de politică și sociale ale Uniunii în ceea ce privește eficiența energetică a rețelelor, securitatea cibernetică, suveranitatea tehnologică, viața privată și etica, urmând să extindă domeniul de aplicare al cercetării și inovării de la rețele la furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și la componente și dispozitive care să permită furnizarea de servicii pentru cetățeni și pentru o gamă largă de sectoare economice, cum ar fi sectorul medical, transporturile, industria prelucrătoare și mass-media.

| (89) | Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” este astfel concepută încât să abordeze aspecte de politică din domeniul infrastructurii digitale și să extindă domeniul de aplicare tehnologic al cercetării și inovării la rețelele 6G
  și la alte rețele de comunicare
  . Ea trebuie să consolideze, cu implicarea strânsă a statelor membre, răspunsul la nevoile de politică și sociale ale Uniunii în ceea ce privește eficiența energetică a rețelelor, securitatea cibernetică, suveranitatea
  și reziliența
  tehnologică, viața privată și etica, urmând să extindă domeniul de aplicare al cercetării și inovării de la rețele la furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și la componente și dispozitive care să permită furnizarea de servicii pentru cetățeni și pentru o gamă largă de sectoare economice
  și sociale
  , cum ar fi sectorul medical, transporturile, industria prelucrătoare și mass-media. |
| --- | --- |

(89)

Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” este astfel concepută încât să abordeze aspecte de politică din domeniul infrastructurii digitale și să extindă domeniul de aplicare tehnologic al cercetării și inovării la rețelele 6G
  și la alte rețele de comunicare
  . Ea trebuie să consolideze, cu implicarea strânsă a statelor membre, răspunsul la nevoile de politică și sociale ale Uniunii în ceea ce privește eficiența energetică a rețelelor, securitatea cibernetică, suveranitatea
  și reziliența
  tehnologică, viața privată și etica, urmând să extindă domeniul de aplicare al cercetării și inovării de la rețele la furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și la componente și dispozitive care să permită furnizarea de servicii pentru cetățeni și pentru o gamă largă de sectoare economice
  și sociale
  , cum ar fi sectorul medical, transporturile, industria prelucrătoare și mass-media.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Considerentul 91

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (91) | Infrastructurile 5G avansate
  vor
  constitui baza dezvoltării ecosistemelor pentru tranziția digitală și tranziția verde și, în etapa următoare, a capacității Europei de a adopta tehnologia 6G. Programul digital al Mecanismului pentru interconectarea Europei – Sectorul digital (MIE – Digital), precum și programul Europa digitală și InvestEU oferă oportunități pentru dezvoltarea de ecosisteme digitale bazate pe tehnologia 5G și, ulterior, 6G. Ținând seama de gama largă de părți interesate din sectorul public și privat care sunt implicate în astfel de proiecte de implementare, este esențial să se
  coordoneze
  stabilirea unei agende strategice, contribuția la elaborarea programelor și activitățile de informare și implicare a părților interesate în legătură cu programele respective. Ca bază strategică pentru sarcinile respective, întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” trebuie să coordoneze elaborarea unor agende strategice de implementare pentru domeniile relevante de implementare, cum ar fi instalarea sistemelor 5G de-a lungul șoselelor și al căilor ferate. Respectivele agende trebuie să stabilească, printre altele, foi de parcurs pentru implementare, principalele opțiuni pentru modelele de cooperare și alte aspecte strategice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(91)

Infrastructurile 5G avansate
  vor
  constitui baza dezvoltării ecosistemelor pentru tranziția digitală și tranziția verde și, în etapa următoare, a capacității Europei de a adopta tehnologia 6G. Programul digital al Mecanismului pentru interconectarea Europei – Sectorul digital (MIE – Digital), precum și programul Europa digitală și InvestEU oferă oportunități pentru dezvoltarea de ecosisteme digitale bazate pe tehnologia 5G și, ulterior, 6G. Ținând seama de gama largă de părți interesate din sectorul public și privat care sunt implicate în astfel de proiecte de implementare, este esențial să se
  coordoneze
  stabilirea unei agende strategice, contribuția la elaborarea programelor și activitățile de informare și implicare a părților interesate în legătură cu programele respective. Ca bază strategică pentru sarcinile respective, întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” trebuie să coordoneze elaborarea unor agende strategice de implementare pentru domeniile relevante de implementare, cum ar fi instalarea sistemelor 5G de-a lungul șoselelor și al căilor ferate. Respectivele agende trebuie să stabilească, printre altele, foi de parcurs pentru implementare, principalele opțiuni pentru modelele de cooperare și alte aspecte strategice.

| (91) | Infrastructurile 5G avansate
  pot
  constitui baza dezvoltării ecosistemelor pentru tranziția digitală și tranziția verde și, în etapa următoare, a capacității Europei de a adopta tehnologia 6G
  într-un mod transparent și deschis, întrucât crearea de standarde mondiale și compatibile pentru 6G ar reduce costurile, ar crea lanțuri de aprovizionare digitale mai eficiente și ar consolida inovarea
  . Programul digital al Mecanismului pentru interconectarea Europei – Sectorul digital (MIE – Digital), precum și programul Europa digitală și InvestEU oferă oportunități pentru dezvoltarea de ecosisteme digitale bazate pe tehnologia 5G și, ulterior, 6G. Ținând seama de gama largă de părți interesate din sectorul public și privat care sunt implicate în astfel de proiecte de implementare, este esențial să se
  faciliteze
  stabilirea unei agende strategice, contribuția la elaborarea programelor și activitățile de informare și implicare a părților interesate în legătură cu programele respective. Ca bază strategică pentru sarcinile respective, întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” trebuie să coordoneze elaborarea unor agende strategice de implementare pentru domeniile relevante de implementare, cum ar fi instalarea sistemelor 5G de-a lungul șoselelor și al căilor ferate. Respectivele agende trebuie să stabilească, printre altele, foi de parcurs pentru implementare
  , recomandări tehnologice
  , principalele opțiuni pentru modelele de cooperare și alte aspecte strategice. |
| --- | --- |

(91)

Infrastructurile 5G avansate
  pot
  constitui baza dezvoltării ecosistemelor pentru tranziția digitală și tranziția verde și, în etapa următoare, a capacității Europei de a adopta tehnologia 6G
  într-un mod transparent și deschis, întrucât crearea de standarde mondiale și compatibile pentru 6G ar reduce costurile, ar crea lanțuri de aprovizionare digitale mai eficiente și ar consolida inovarea
  . Programul digital al Mecanismului pentru interconectarea Europei – Sectorul digital (MIE – Digital), precum și programul Europa digitală și InvestEU oferă oportunități pentru dezvoltarea de ecosisteme digitale bazate pe tehnologia 5G și, ulterior, 6G. Ținând seama de gama largă de părți interesate din sectorul public și privat care sunt implicate în astfel de proiecte de implementare, este esențial să se
  faciliteze
  stabilirea unei agende strategice, contribuția la elaborarea programelor și activitățile de informare și implicare a părților interesate în legătură cu programele respective. Ca bază strategică pentru sarcinile respective, întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” trebuie să coordoneze elaborarea unor agende strategice de implementare pentru domeniile relevante de implementare, cum ar fi instalarea sistemelor 5G de-a lungul șoselelor și al căilor ferate. Respectivele agende trebuie să stabilească, printre altele, foi de parcurs pentru implementare
  , recomandări tehnologice
  , principalele opțiuni pentru modelele de cooperare și alte aspecte strategice.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament instituie nouă întreprinderi comune, în sensul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru punerea în aplicare a parteneriatelor europene instituționalizate definite la [articolul 2 alineatul (3)] și menționate la [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. Prezentul regulament stabilește obiectivele și sarcinile, componența, organizarea și alte norme de funcționare ale acestor întreprinderi comune. | Prezentul regulament instituie nouă întreprinderi comune, în sensul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru punerea în aplicare a parteneriatelor europene instituționalizate definite la [articolul 2 alineatul (3)] și menționate la [articolul 8 alineatul (1) litera (c)]
  și la anexa III
  din Regulamentul privind programul Orizont Europa. Prezentul regulament stabilește obiectivele și sarcinile, componența, organizarea și alte norme de funcționare ale acestor întreprinderi comune
  , inclusiv privind transparența și asumarea răspunderii
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament instituie nouă întreprinderi comune, în sensul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru punerea în aplicare a parteneriatelor europene instituționalizate definite la [articolul 2 alineatul (3)] și menționate la [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. Prezentul regulament stabilește obiectivele și sarcinile, componența, organizarea și alte norme de funcționare ale acestor întreprinderi comune.

Prezentul regulament instituie nouă întreprinderi comune, în sensul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru punerea în aplicare a parteneriatelor europene instituționalizate definite la [articolul 2 alineatul (3)] și menționate la [articolul 8 alineatul (1) litera (c)]
  și la anexa III
  din Regulamentul privind programul Orizont Europa. Prezentul regulament stabilește obiectivele și sarcinile, componența, organizarea și alte norme de funcționare ale acestor întreprinderi comune
  , inclusiv privind transparența și asumarea răspunderii
  .

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | „entități afiliate” înseamnă entitățile definite la articolul 187 alineatul (1) din Regulamentul financiar; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9. | „activitate suplimentară” înseamnă o activitate care
  nu
  este
  prevăzută
  în partea principală a programului de lucru și care nu primește sprijin financiar din partea întreprinderii comune, dar care contribuie la obiectivele acesteia și este direct legată de preluarea pe piață a rezultatelor proiectelor desfășurate în cadrul întreprinderii comune respective sau al inițiativelor precedente ale acesteia sau care are o valoare adăugată europeană semnificativă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.

„activitate suplimentară” înseamnă o activitate care
  nu
  este
  prevăzută
  în partea principală a programului de lucru și care nu primește sprijin financiar din partea întreprinderii comune, dar care contribuie la obiectivele acesteia și este direct legată de preluarea pe piață a rezultatelor proiectelor desfășurate în cadrul întreprinderii comune respective sau al inițiativelor precedente ale acesteia sau care are o valoare adăugată europeană semnificativă;

| 9. | „activitate suplimentară” înseamnă o activitate care este
  inclusă
  în
  planul anual de activități suplimentare anexat la
  partea principală a programului de lucru și care nu primește sprijin financiar din partea întreprinderii comune, dar care contribuie
  în mod direct
  la obiectivele acesteia și este direct legată de preluarea pe piață a rezultatelor proiectelor desfășurate în cadrul întreprinderii comune respective sau al inițiativelor precedente ale acesteia sau care are o valoare adăugată europeană semnificativă
  și contribuie la politicile Uniunii
  ; |
| --- | --- |

9.

„activitate suplimentară” înseamnă o activitate care este
  inclusă
  în
  planul anual de activități suplimentare anexat la
  partea principală a programului de lucru și care nu primește sprijin financiar din partea întreprinderii comune, dar care contribuie
  în mod direct
  la obiectivele acesteia și este direct legată de preluarea pe piață a rezultatelor proiectelor desfășurate în cadrul întreprinderii comune respective sau al inițiativelor precedente ale acesteia sau care are o valoare adăugată europeană semnificativă
  și contribuie la politicile Uniunii
  ;

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Întreprinderile comune menționate la articolul 3 contribuie la obiectivele generale ale Regulamentului privind programul Orizont Europa, astfel cum sunt prevăzute la [articolul 3] din regulamentul menționat. | 1.   Întreprinderile comune menționate la articolul 3 contribuie la obiectivele generale
  și specifice
  ale Regulamentului privind programul Orizont Europa, astfel cum sunt prevăzute la [articolul 3] din regulamentul menționat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Întreprinderile comune menționate la articolul 3 contribuie la obiectivele generale ale Regulamentului privind programul Orizont Europa, astfel cum sunt prevăzute la [articolul 3] din regulamentul menționat.

1.   Întreprinderile comune menționate la articolul 3 contribuie la obiectivele generale
  și specifice
  ale Regulamentului privind programul Orizont Europa, astfel cum sunt prevăzute la [articolul 3] din regulamentul menționat.

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 4 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Prin implicarea și angajarea partenerilor în proiectarea și punerea în aplicare a unui program de activități de cercetare și inovare, întreprinderile
  comune îndeplinesc următoarele obiective generale: | 2.   
  Întreprinderile
  comune îndeplinesc următoarele obiective generale: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Prin implicarea și angajarea partenerilor în proiectarea și punerea în aplicare a unui program de activități de cercetare și inovare, întreprinderile
  comune îndeplinesc următoarele obiective generale:

2.   
  Întreprinderile
  comune îndeplinesc următoarele obiective generale:

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | consolidarea și integrarea capacităților științifice și tehnologice ale Uniunii de a sprijini crearea și difuzarea de noi cunoștințe de înaltă calitate, în special cu scopul de a răspunde provocărilor globale, de a asigura competitivitatea Uniunii și durabilitatea și de a contribui la consolidarea
  Spațiului
  european de cercetare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

consolidarea și integrarea capacităților științifice și tehnologice ale Uniunii de a sprijini crearea și difuzarea de noi cunoștințe de înaltă calitate, în special cu scopul de a răspunde provocărilor globale, de a asigura competitivitatea Uniunii și durabilitatea și de a contribui la consolidarea
  Spațiului
  european de cercetare;

Spațiului

| (a) | consolidarea și integrarea capacităților științifice
  , de inovare
  și tehnologice ale Uniunii
  , ale statelor membre și ale regiunilor,
  de a sprijini crearea și difuzarea de noi cunoștințe de înaltă calitate, în special cu scopul de a răspunde provocărilor
  societale
  globale, de a asigura
  și consolida
  competitivitatea Uniunii
  , valoare adăugată europeană, reziliența
  și durabilitatea și de a contribui la consolidarea
  unui Spațiu
  european de cercetare; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea și integrarea capacităților științifice
  , de inovare
  și tehnologice ale Uniunii
  , ale statelor membre și ale regiunilor,
  de a sprijini crearea și difuzarea de noi cunoștințe de înaltă calitate, în special cu scopul de a răspunde provocărilor
  societale
  globale, de a asigura
  și consolida
  competitivitatea Uniunii
  , valoare adăugată europeană, reziliența
  și durabilitatea și de a contribui la consolidarea
  unui Spațiu
  european de cercetare;

, de inovare

, ale statelor membre și ale regiunilor,

societale

și consolida

, valoare adăugată europeană, reziliența

unui Spațiu

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera b

Articolul 4 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | asigurarea, pentru lanțurile valorice ale Uniunii, a unei poziții de lider mondial bazate pe sustenabilitate și, pentru Uniune,
  a unei autonomii
  strategice
  deschise
  în ceea ce privește tehnologiile și industriile esențiale, în conformitate cu Strategia industrială pentru Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

asigurarea, pentru lanțurile valorice ale Uniunii, a unei poziții de lider mondial bazate pe sustenabilitate și, pentru Uniune,
  a unei autonomii
  strategice
  deschise
  în ceea ce privește tehnologiile și industriile esențiale, în conformitate cu Strategia industrială pentru Europa;

a unei autonomii

deschise

| (b) | asigurarea, pentru lanțurile valorice ale Uniunii, a unei poziții de lider mondial
  și a rezilienței
  bazate pe sustenabilitate și, pentru Uniune,
  protejarea autonomiei
  strategice
  , menținând în același timp o economie deschisă
  în ceea ce privește tehnologiile și industriile esențiale, în conformitate cu Strategia industrială
  și pentru IMM-uri
  pentru Europa
  , cu Pactul verde european și cu alte politici ale Uniunii și cu Planul european de redresare economică
  ; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea, pentru lanțurile valorice ale Uniunii, a unei poziții de lider mondial
  și a rezilienței
  bazate pe sustenabilitate și, pentru Uniune,
  protejarea autonomiei
  strategice
  , menținând în același timp o economie deschisă
  în ceea ce privește tehnologiile și industriile esențiale, în conformitate cu Strategia industrială
  și pentru IMM-uri
  pentru Europa
  , cu Pactul verde european și cu alte politici ale Uniunii și cu Planul european de redresare economică
  ;

și a rezilienței

protejarea autonomiei

, menținând în același timp o economie deschisă

și pentru IMM-uri

, cu Pactul verde european și cu alte politici ale Uniunii și cu Planul european de redresare economică

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera c

Articolul 4 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | dezvoltarea și accelerarea preluării, în toată Uniunea, a unor soluții inovatoare prin care se abordează provocările în materie de climă, de mediu și de sănătate, precum și alte provocări societale globale și care contribuie la prioritățile strategice ale Uniunii,
  în special pentru atingerea obiectivelor
  de
  dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și
  pentru realizarea neutralității climatice
  în Uniune până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

dezvoltarea și accelerarea preluării, în toată Uniunea, a unor soluții inovatoare prin care se abordează provocările în materie de climă, de mediu și de sănătate, precum și alte provocări societale globale și care contribuie la prioritățile strategice ale Uniunii,
  în special pentru atingerea obiectivelor
  de
  dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și
  pentru realizarea neutralității climatice
  în Uniune până în 2050.

în special pentru atingerea obiectivelor

dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite

pentru realizarea neutralității climatice

| (c) | dezvoltarea și accelerarea preluării, în toată Uniunea, a unor soluții inovatoare prin care se abordează provocările în materie de climă, de mediu și de sănătate,
  digitale,
  precum și alte provocări societale globale și care contribuie la prioritățile strategice ale Uniunii,
  accelerând creșterea economică a Uniunii și promovând ecosistemele
  de
  inovare, atingând în același timp ODD ale ONU
  și
  realizând neutralitatea climatică
  în Uniune până
  , cel târziu,
  în 2050
  , conform Acordului de la Paris
  . |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și accelerarea preluării, în toată Uniunea, a unor soluții inovatoare prin care se abordează provocările în materie de climă, de mediu și de sănătate,
  digitale,
  precum și alte provocări societale globale și care contribuie la prioritățile strategice ale Uniunii,
  accelerând creșterea economică a Uniunii și promovând ecosistemele
  de
  inovare, atingând în același timp ODD ale ONU
  și
  realizând neutralitatea climatică
  în Uniune până
  , cel târziu,
  în 2050
  , conform Acordului de la Paris
  .

digitale,

accelerând creșterea economică a Uniunii și promovând ecosistemele

inovare, atingând în același timp ODD ale ONU

realizând neutralitatea climatică

, cel târziu,

, conform Acordului de la Paris

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | mărirea masei critice și a capacităților științifice în domeniul cercetării și inovării intersectoriale și interdisciplinare în întreaga Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

mărirea masei critice și a capacităților științifice în domeniul cercetării și inovării intersectoriale și interdisciplinare în întreaga Uniune;

| (a) | mărirea masei critice și a capacităților științifice
  și tehnologice
  în domeniul cercetării și inovării
  în colaborare,
  intersectoriale și interdisciplinare în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(a)

mărirea masei critice și a capacităților științifice
  și tehnologice
  în domeniul cercetării și inovării
  în colaborare,
  intersectoriale și interdisciplinare în întreaga Uniune;

și tehnologice

în colaborare,

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera b

Articolul 4 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | accelerarea
  tranzițiilor sociale,
  ecologice și
  economice
  în domenii și sectoare de importanță strategică pentru prioritățile Uniunii, îndeosebi în scopul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, în conformitate cu obiectivele stabilite în concordanță cu Pactul verde european; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

accelerarea
  tranzițiilor sociale,
  ecologice și
  economice
  în domenii și sectoare de importanță strategică pentru prioritățile Uniunii, îndeosebi în scopul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, în conformitate cu obiectivele stabilite în concordanță cu Pactul verde european;

tranzițiilor sociale,

economice

| (b) | accelerarea
  tranziției
  ecologice și
  digitale
  în domenii și sectoare de importanță strategică pentru prioritățile Uniunii, îndeosebi în scopul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, în conformitate cu obiectivele
  climatice și energetice
  stabilite în concordanță cu Pactul verde european
  și Legea europeană a climei, precum și pentru a contribui la reducerea la zero a poluării și la un mediu fără substanțe toxice, conservând și restaurând totodată ecosistemele și biodiversitatea
  ; |
| --- | --- |

(b)

accelerarea
  tranziției
  ecologice și
  digitale
  în domenii și sectoare de importanță strategică pentru prioritățile Uniunii, îndeosebi în scopul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, în conformitate cu obiectivele
  climatice și energetice
  stabilite în concordanță cu Pactul verde european
  și Legea europeană a climei, precum și pentru a contribui la reducerea la zero a poluării și la un mediu fără substanțe toxice, conservând și restaurând totodată ecosistemele și biodiversitatea
  ;

tranziției

digitale

climatice și energetice

și Legea europeană a climei, precum și pentru a contribui la reducerea la zero a poluării și la un mediu fără substanțe toxice, conservând și restaurând totodată ecosistemele și biodiversitatea

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | mărirea capacităților și a performanței de inovare a lanțurilor valorice europene existente și noi
  din domeniul cercetării și inovării
  , inclusiv în ceea ce privește
  întreprinderile mici
  și
  mijlocii (IMM-uri)
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

mărirea capacităților și a performanței de inovare a lanțurilor valorice europene existente și noi
  din domeniul cercetării și inovării
  , inclusiv în ceea ce privește
  întreprinderile mici
  și
  mijlocii (IMM-uri)
  ;

din domeniul cercetării și inovării

întreprinderile mici

mijlocii (IMM-uri)

| (c) | mărirea capacităților și a performanței de
  cercetare și de
  inovare a
  ecosistemelor și
  lanțurilor valorice europene existente și noi, inclusiv în ceea ce privește
  IMM-urile
  și
  întreprinderile nou-înființate
  ; |
| --- | --- |

(c)

mărirea capacităților și a performanței de
  cercetare și de
  inovare a
  ecosistemelor și
  lanțurilor valorice europene existente și noi, inclusiv în ceea ce privește
  IMM-urile
  și
  întreprinderile nou-înființate
  ;

cercetare și de

ecosistemelor și

IMM-urile

întreprinderile nou-înființate

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | accelerarea implementării, a preluării pe piață și a difuzării soluțiilor inovatoare în ecosistemele europene consolidate de cercetare și inovare, inclusiv prin dialog și prin procese de creare în comun, pe scară largă și începând din primele etape, cu utilizatorii finali, cu cetățenii și cu organismele de reglementare și de standardizare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

accelerarea implementării, a preluării pe piață și a difuzării soluțiilor inovatoare în ecosistemele europene consolidate de cercetare și inovare, inclusiv prin dialog și prin procese de creare în comun, pe scară largă și începând din primele etape, cu utilizatorii finali, cu cetățenii și cu organismele de reglementare și de standardizare;

| (d) | accelerarea implementării, a preluării pe piață și a difuzării soluțiilor
  , tehnologiilor, serviciilor și abilităților
  inovatoare în ecosistemele europene consolidate de cercetare și inovare
  și industriale și în cele din urmă în societate
  , inclusiv prin dialog și prin procese de creare în comun, pe scară largă și începând din primele etape, cu utilizatorii finali
  , inclusiv cu IMM-urile, cu întreprinderile nou-înființate, cu organizațiile de consumatori
  , cu cetățenii și cu organismele de reglementare și de standardizare; |
| --- | --- |

(d)

accelerarea implementării, a preluării pe piață și a difuzării soluțiilor
  , tehnologiilor, serviciilor și abilităților
  inovatoare în ecosistemele europene consolidate de cercetare și inovare
  și industriale și în cele din urmă în societate
  , inclusiv prin dialog și prin procese de creare în comun, pe scară largă și începând din primele etape, cu utilizatorii finali
  , inclusiv cu IMM-urile, cu întreprinderile nou-înființate, cu organizațiile de consumatori
  , cu cetățenii și cu organismele de reglementare și de standardizare;

, tehnologiilor, serviciilor și abilităților

și industriale și în cele din urmă în societate

, inclusiv cu IMM-urile, cu întreprinderile nou-înființate, cu organizațiile de consumatori

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | reducerea deficitului de competențe specifice în întreaga Uniune prin acțiuni de sensibilizare și de ajutor la dezvoltarea de noi cunoștințe și capital uman, în domeniile lor de cercetare; accelerarea perfecționării și recalificării lucrătorilor europeni și a participării IMM-urilor la ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune; facilitarea integrării competențelor științifice și de inovare relevante în întreaga Uniune în ecosistemele de cercetare și inovare (C&I) și în lanțurile valorice europene; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

reducerea deficitului de competențe specifice în întreaga Uniune prin acțiuni de sensibilizare și de ajutor la dezvoltarea de noi cunoștințe și capital uman, în domeniile lor de cercetare; accelerarea perfecționării și recalificării lucrătorilor europeni și a participării IMM-urilor la ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune; facilitarea integrării competențelor științifice și de inovare relevante în întreaga Uniune în ecosistemele de cercetare și inovare (C&I) și în lanțurile valorice europene;

reducerea deficitului de competențe specifice în întreaga Uniune prin acțiuni de sensibilizare și de ajutor la dezvoltarea de noi cunoștințe și capital uman, în domeniile lor de cercetare; accelerarea perfecționării și recalificării lucrătorilor europeni și a participării IMM-urilor la ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune; facilitarea integrării competențelor științifice și de inovare relevante în întreaga Uniune în ecosistemele de cercetare și inovare (C&I) și în lanțurile valorice europene;

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | realizarea de îmbunătățiri în materie de mediu și de productivitate în cazul noilor produse și servicii
  datorită valorificării
  capacităților și resurselor Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

realizarea de îmbunătățiri în materie de mediu și de productivitate în cazul noilor produse și servicii
  datorită valorificării
  capacităților și resurselor Uniunii.

datorită valorificării

| (e) | realizarea de îmbunătățiri în materie de mediu
  , de economisire a energiei și a resurselor, de sustenabilitate, societale
  și de productivitate
  , de circularitate
  în cazul noilor produse
  , tehnologii, aplicații
  și servicii
  , prin interconectarea și utilizarea deplină a
  capacităților și resurselor Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

realizarea de îmbunătățiri în materie de mediu
  , de economisire a energiei și a resurselor, de sustenabilitate, societale
  și de productivitate
  , de circularitate
  în cazul noilor produse
  , tehnologii, aplicații
  și servicii
  , prin interconectarea și utilizarea deplină a
  capacităților și resurselor Uniunii.

, de economisire a energiei și a resurselor, de sustenabilitate, societale

, de circularitate

, tehnologii, aplicații

, prin interconectarea și utilizarea deplină a

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | contribuirea la reducerea disparității de gen în domeniul științelor, tehnologiilor, ingineriei și matematicii (STIM) în Europa, precum și la integrarea perspectivei de gen în rezultatele cercetării dezvoltate de parteneriatele europene, obținând astfel o mai bună aliniere a parteneriatelor europene la obiectivele Comisiei privind egalitatea de gen; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

contribuirea la reducerea disparității de gen în domeniul științelor, tehnologiilor, ingineriei și matematicii (STIM) în Europa, precum și la integrarea perspectivei de gen în rezultatele cercetării dezvoltate de parteneriatele europene, obținând astfel o mai bună aliniere a parteneriatelor europene la obiectivele Comisiei privind egalitatea de gen;

contribuirea la reducerea disparității de gen în domeniul științelor, tehnologiilor, ingineriei și matematicii (STIM) în Europa, precum și la integrarea perspectivei de gen în rezultatele cercetării dezvoltate de parteneriatele europene, obținând astfel o mai bună aliniere a parteneriatelor europene la obiectivele Comisiei privind egalitatea de gen;

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | căutarea unor posibilități de informare a studenților care ar putea dori să urmeze o carieră în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în alte domenii legate de activitățile operaționale ale întreprinderilor comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

căutarea unor posibilități de informare a studenților care ar putea dori să urmeze o carieră în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în alte domenii legate de activitățile operaționale ale întreprinderilor comune;

căutarea unor posibilități de informare a studenților care ar putea dori să urmeze o carieră în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în alte domenii legate de activitățile operaționale ale întreprinderilor comune;

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În desfășurarea activităților lor de cercetare, întreprinderile comune urmăresc crearea de sinergii cu fondurile structurale și de investiții europene, cu alte inițiative ale programului Orizont Europa, precum și cu toate programele de cercetare, de inovare și de competitivitate ale Uniunii. În plus, întreprinderile comune funcționează în strânsă colaborare cu Centrul Comun de Cercetare al Comisiei în domeniile lor științifice respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În desfășurarea activităților lor de cercetare, întreprinderile comune urmăresc crearea de sinergii cu fondurile structurale și de investiții europene, cu alte inițiative ale programului Orizont Europa, precum și cu toate programele de cercetare, de inovare și de competitivitate ale Uniunii. În plus, întreprinderile comune funcționează în strânsă colaborare cu Centrul Comun de Cercetare al Comisiei în domeniile lor științifice respective.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera a

Articolul 5 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | consolidarea și diseminarea excelenței, inclusiv prin încurajarea unei participări mai largi în întreaga Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

consolidarea și diseminarea excelenței, inclusiv prin încurajarea unei participări mai largi în întreaga Uniune;

| (a) | consolidarea și diseminarea excelenței, inclusiv prin încurajarea unei participări mai largi
  și a diversității geografice
  în întreaga Uniune
  , inclusiv participarea statelor membre care sunt considerate în prezent inovatoare modeste și moderate conform Tabloului de bord european privind inovarea
  ; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea și diseminarea excelenței, inclusiv prin încurajarea unei participări mai largi
  și a diversității geografice
  în întreaga Uniune
  , inclusiv participarea statelor membre care sunt considerate în prezent inovatoare modeste și moderate conform Tabloului de bord european privind inovarea
  ;

și a diversității geografice

, inclusiv participarea statelor membre care sunt considerate în prezent inovatoare modeste și moderate conform Tabloului de bord european privind inovarea

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera a a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | promovarea și recompensarea excelenței științifice, inclusiv prin asigurarea faptului că, la punerea în aplicare a activităților, se ține seama de rezultatele științifice de ultimă generație și ale cercetării fundamentale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

promovarea și recompensarea excelenței științifice, inclusiv prin asigurarea faptului că, la punerea în aplicare a activităților, se ține seama de rezultatele științifice de ultimă generație și ale cercetării fundamentale;

promovarea și recompensarea excelenței științifice, inclusiv prin asigurarea faptului că, la punerea în aplicare a activităților, se ține seama de rezultatele științifice de ultimă generație și ale cercetării fundamentale;

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | consolidarea legăturii dintre politicile din domeniul cercetării, al inovării și, dacă este cazul, al educației și din alte domenii, inclusiv a relațiilor de complementaritate cu politicile și activitățile de cercetare și inovare de la nivel național și regional și de la nivelul Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

consolidarea legăturii dintre politicile din domeniul cercetării, al inovării și, dacă este cazul, al educației și din alte domenii, inclusiv a relațiilor de complementaritate cu politicile și activitățile de cercetare și inovare de la nivel național și regional și de la nivelul Uniunii;

| (c) | consolidarea legăturii dintre politicile din domeniul cercetării, al inovării și, dacă este cazul, al
  egalității de gen, al
  educației și din alte domenii, inclusiv a relațiilor de complementaritate cu
  competențele,
  politicile și activitățile de cercetare și inovare de la nivel național și regional și de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea legăturii dintre politicile din domeniul cercetării, al inovării și, dacă este cazul, al
  egalității de gen, al
  educației și din alte domenii, inclusiv a relațiilor de complementaritate cu
  competențele,
  politicile și activitățile de cercetare și inovare de la nivel național și regional și de la nivelul Uniunii;

egalității de gen, al

competențele,

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | promovarea cercetării și inovării responsabile, ținând seama de principiul precauției; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

promovarea cercetării și inovării responsabile, ținând seama de principiul precauției;

promovarea cercetării și inovării responsabile, ținând seama de principiul precauției;

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c b (nouă)

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | consolidarea dimensiunii de gen în cercetare și inovare, inclusiv în întreprinderile comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

consolidarea dimensiunii de gen în cercetare și inovare, inclusiv în întreprinderile comune;

consolidarea dimensiunii de gen în cercetare și inovare, inclusiv în întreprinderile comune;

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera e

Articolul 5 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | consolidarea cooperării internaționale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

consolidarea cooperării internaționale;

| (e) | consolidarea cooperării internaționale
  , în conformitate cu obiectivele de politică externă și cu angajamentele internaționale ale Uniunii și promovarea competitivității europene și a poziției de lider în sectorul industrial, respectând în același timp autonomia strategică a Uniunii, dar menținând o economie deschisă
  ; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea cooperării internaționale
  , în conformitate cu obiectivele de politică externă și cu angajamentele internaționale ale Uniunii și promovarea competitivității europene și a poziției de lider în sectorul industrial, respectând în același timp autonomia strategică a Uniunii, dar menținând o economie deschisă
  ;

, în conformitate cu obiectivele de politică externă și cu angajamentele internaționale ale Uniunii și promovarea competitivității europene și a poziției de lider în sectorul industrial, respectând în același timp autonomia strategică a Uniunii, dar menținând o economie deschisă

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera f

Articolul 5 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la noile soluții, precum și a gradului de acceptare, de cerere și de preluare pe piață a acestora, prin implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare în comun și de creare în comun; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la noile soluții, precum și a gradului de acceptare, de cerere și de preluare pe piață a acestora, prin implicarea cetățenilor și a utilizatorilor finali în procesele de proiectare în comun și de creare în comun;

| (f) | creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la noile soluții, precum și a gradului de acceptare, de cerere și de preluare pe piață a acestora, prin implicarea cetățenilor
  , a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de consumatori
  și a utilizatorilor finali
  , inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate,
  în procesele de proiectare în comun și de creare în comun; |
| --- | --- |

(f)

creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la noile soluții, precum și a gradului de acceptare, de cerere și de preluare pe piață a acestora, prin implicarea cetățenilor
  , a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de consumatori
  și a utilizatorilor finali
  , inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate,
  în procesele de proiectare în comun și de creare în comun;

, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de consumatori

, inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate,

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera g

Articolul 5 – alineatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | încurajarea
  exploatării
  rezultatelor cercetării și inovării,
  precum și diseminarea
  și
  exploatarea activă a rezultatelor
  ,
  în special în vederea mobilizării
  de
  investiții private
  și
  a elaborării
  de
  politici
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

încurajarea
  exploatării
  rezultatelor cercetării și inovării,
  precum și diseminarea
  și
  exploatarea activă a rezultatelor
  ,
  în special în vederea mobilizării
  de
  investiții private
  și
  a elaborării
  de
  politici
  ;

exploatării

precum și diseminarea

exploatarea activă a rezultatelor

în special în vederea mobilizării

investiții private

a elaborării

politici

| (g) | încurajarea
  diseminării active, utilizarea
  rezultatelor cercetării și inovării
  și exploatarea lor
  ,
  inclusiv în vederea elaborării de politici, prin standardizare, achiziții publice de soluții inovatoare
  și
  achiziții publice înainte de comercializare
  ,
  cu scopul de a accelera procesul
  de
  introducere pe piață a rezultatelor
  și
  realizărilor cercetării în domeniile lor
  de
  cercetare respective
  ; |
| --- | --- |

(g)

încurajarea
  diseminării active, utilizarea
  rezultatelor cercetării și inovării
  și exploatarea lor
  ,
  inclusiv în vederea elaborării de politici, prin standardizare, achiziții publice de soluții inovatoare
  și
  achiziții publice înainte de comercializare
  ,
  cu scopul de a accelera procesul
  de
  introducere pe piață a rezultatelor
  și
  realizărilor cercetării în domeniile lor
  de
  cercetare respective
  ;

diseminării active, utilizarea

și exploatarea lor

inclusiv în vederea elaborării de politici, prin standardizare, achiziții publice de soluții inovatoare

achiziții publice înainte de comercializare

cu scopul de a accelera procesul

introducere pe piață a rezultatelor

realizărilor cercetării în domeniile lor

cercetare respective

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera h

Articolul 5 – alineatul 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | accelerarea transformării industriale, inclusiv prin îmbunătățirea competențelor pentru inovare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

accelerarea transformării industriale, inclusiv prin îmbunătățirea competențelor pentru inovare;

| (h) | accelerarea transformării industriale
  și a rezilienței în toate lanțurile valorice
  , inclusiv prin îmbunătățirea competențelor pentru inovare; |
| --- | --- |

(h)

accelerarea transformării industriale
  și a rezilienței în toate lanțurile valorice
  , inclusiv prin îmbunătățirea competențelor pentru inovare;

și a rezilienței în toate lanțurile valorice

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera h a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 1 – litera h a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ha) | îmbunătățirea nivelului de competențe și de experiență în întreaga Uniune în rândul studenților, cadrelor universitare și experților, încurajând dezvoltarea unor diplome universitare și programe educaționale specifice în diferite domenii, acordând o atenție deosebită perspectivelor de gen și asigurând cea mai largă acoperire geografică în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ha)

(ha)

îmbunătățirea nivelului de competențe și de experiență în întreaga Uniune în rândul studenților, cadrelor universitare și experților, încurajând dezvoltarea unor diplome universitare și programe educaționale specifice în diferite domenii, acordând o atenție deosebită perspectivelor de gen și asigurând cea mai largă acoperire geografică în Uniune;

îmbunătățirea nivelului de competențe și de experiență în întreaga Uniune în rândul studenților, cadrelor universitare și experților, încurajând dezvoltarea unor diplome universitare și programe educaționale specifice în diferite domenii, acordând o atenție deosebită perspectivelor de gen și asigurând cea mai largă acoperire geografică în Uniune;

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera i

Articolul 5 – alineatul 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | sprijinirea punerii în aplicare bazate pe dovezi a politicilor conexe ale Uniunii, precum și a activităților de reglementare, de standardizare și de investiții sustenabile la nivel european și mondial. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

sprijinirea punerii în aplicare bazate pe dovezi a politicilor conexe ale Uniunii, precum și a activităților de reglementare, de standardizare și de investiții sustenabile la nivel european și mondial.

| (i) | sprijinirea punerii în aplicare bazate pe dovezi
  științifice
  a politicilor conexe ale Uniunii, precum și a activităților de reglementare, de standardizare și de investiții sustenabile la nivel
  național,
  european și mondial. |
| --- | --- |

(i)

sprijinirea punerii în aplicare bazate pe dovezi
  științifice
  a politicilor conexe ale Uniunii, precum și a activităților de reglementare, de standardizare și de investiții sustenabile la nivel
  național,
  european și mondial.

științifice

național,

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera a

Articolul 5 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | acordă sprijin financiar, în principal sub formă de granturi, pentru acțiunile indirecte de cercetare și inovare, selectate în urma unor cereri de propuneri deschise și competitive,
  dacă nu se prevede altfel
  în programul lor de lucru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

acordă sprijin financiar, în principal sub formă de granturi, pentru acțiunile indirecte de cercetare și inovare, selectate în urma unor cereri de propuneri deschise și competitive,
  dacă nu se prevede altfel
  în programul lor de lucru;

dacă nu se prevede altfel

| (a) | acordă sprijin financiar, în principal sub formă de granturi, pentru acțiunile indirecte de cercetare și inovare, selectate în urma unor cereri de propuneri deschise,
  corecte, transparente și competitive, cu excepția unor cazuri justificate care trebuie indicate în programul lor de lucru; |
| --- | --- |

(a)

acordă sprijin financiar, în principal sub formă de granturi, pentru acțiunile indirecte de cercetare și inovare, selectate în urma unor cereri de propuneri deschise,
  corecte, transparente și competitive, cu excepția unor cazuri justificate care trebuie indicate în programul lor de lucru;

corecte, transparente și competitive, cu excepția unor cazuri justificate care trebuie indicate în programul lor de lucru;

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera b

Articolul 5 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | dezvoltă o cooperare strânsă și asigură coordonarea cu alte parteneriate europene, inclusiv prin alocarea, atunci când este cazul, a unei părți din bugetul întreprinderii comune pentru cererile comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

dezvoltă o cooperare strânsă și asigură coordonarea cu alte parteneriate europene, inclusiv prin alocarea, atunci când este cazul, a unei părți din bugetul întreprinderii comune pentru cererile comune;

| (b) | dezvoltă o cooperare strânsă și asigură coordonarea
  și sinergiile
  cu alte parteneriate europene, inclusiv prin alocarea, atunci când este cazul, a unei părți din bugetul întreprinderii comune pentru cererile comune; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltă o cooperare strânsă și asigură coordonarea
  și sinergiile
  cu alte parteneriate europene, inclusiv prin alocarea, atunci când este cazul, a unei părți din bugetul întreprinderii comune pentru cererile comune;

și sinergiile

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | urmăresc
  crearea de
  sinergii cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea
  de soluții
  inovatoare, educația și dezvoltarea regională, cum ar fi fondurile politicii de coeziune, în conformitate cu strategiile de specializare inteligentă, și,
  dacă este cazul, posibilități
  de
  finanțare suplimentară din acestea
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

urmăresc
  crearea de
  sinergii cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea
  de soluții
  inovatoare, educația și dezvoltarea regională, cum ar fi fondurile politicii de coeziune, în conformitate cu strategiile de specializare inteligentă, și,
  dacă este cazul, posibilități
  de
  finanțare suplimentară din acestea
  ;

crearea de

de soluții

dacă este cazul, posibilități

finanțare suplimentară din acestea

| (c) | urmăresc
  și asigură
  sinergii
  efective
  cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea
  și preluarea pe piață a soluțiilor
  inovatoare
  , formarea
  , educația și dezvoltarea regională, cum ar fi fondurile politicii de coeziune, în conformitate cu strategiile de specializare inteligentă,
  precum
  și
  cu instituțiile financiare europene
  ,
  cum ar fi Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană
  de
  Investiții, precum și cu alianțele industriale relevante și fundațiile caritabile și trusturile
  ; |
| --- | --- |

(c)

urmăresc
  și asigură
  sinergii
  efective
  cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea
  și preluarea pe piață a soluțiilor
  inovatoare
  , formarea
  , educația și dezvoltarea regională, cum ar fi fondurile politicii de coeziune, în conformitate cu strategiile de specializare inteligentă,
  precum
  și
  cu instituțiile financiare europene
  ,
  cum ar fi Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană
  de
  Investiții, precum și cu alianțele industriale relevante și fundațiile caritabile și trusturile
  ;

și asigură

efective

și preluarea pe piață a soluțiilor

, formarea

precum

cu instituțiile financiare europene

cum ar fi Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană

Investiții, precum și cu alianțele industriale relevante și fundațiile caritabile și trusturile

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | consolidează legătura dintre cercetare, inovare și acțiunile prevăzute în comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” („Agenda pentru competențe în Europa”), în special cele care vizează dezvoltarea competențelor pentru a sprijini tranziția verde și digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în special în ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

consolidează legătura dintre cercetare, inovare și acțiunile prevăzute în comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” („Agenda pentru competențe în Europa”), în special cele care vizează dezvoltarea competențelor pentru a sprijini tranziția verde și digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în special în ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune;

consolidează legătura dintre cercetare, inovare și acțiunile prevăzute în comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” („Agenda pentru competențe în Europa”), în special cele care vizează dezvoltarea competențelor pentru a sprijini tranziția verde și digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în special în ecosistemele industriale legate de operațiunile întreprinderilor comune;

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera d

Articolul 5 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | se asigură că operațiunile lor contribuie la acțiunile multianuale strategice de planificare, raportare, monitorizare și evaluare, precum și la alte cerințe ale programului Orizont Europa prevăzute la [articolele 45 și 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, cum ar fi punerea în aplicare a cadrului comun de feedback în materie de politici; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

se asigură că operațiunile lor contribuie la acțiunile multianuale strategice de planificare, raportare, monitorizare și evaluare, precum și la alte cerințe ale programului Orizont Europa prevăzute la [articolele 45 și 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, cum ar fi punerea în aplicare a cadrului comun de feedback în materie de politici;

| (d) | se asigură că operațiunile lor contribuie la acțiunile multianuale strategice de planificare, raportare, monitorizare și evaluare,
  fără a mări propria sarcină administrativă sau pe cea a beneficiarilor lor,
  precum și la alte cerințe ale programului Orizont Europa prevăzute la [articolele 45 și 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, cum ar fi punerea în aplicare a cadrului comun de feedback în materie de politici; |
| --- | --- |

(d)

se asigură că operațiunile lor contribuie la acțiunile multianuale strategice de planificare, raportare, monitorizare și evaluare,
  fără a mări propria sarcină administrativă sau pe cea a beneficiarilor lor,
  precum și la alte cerințe ale programului Orizont Europa prevăzute la [articolele 45 și 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, cum ar fi punerea în aplicare a cadrului comun de feedback în materie de politici;

fără a mări propria sarcină administrativă sau pe cea a beneficiarilor lor,

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | promovează implicarea IMM-urilor
  în activitățile lor
  și
  iau măsuri prin care
  asigură informarea IMM-urilor, în conformitate cu obiectivele programului Orizont Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

promovează implicarea IMM-urilor
  în activitățile lor
  și
  iau măsuri prin care
  asigură informarea IMM-urilor, în conformitate cu obiectivele programului Orizont Europa;

în activitățile lor

iau măsuri prin care

| (e) | promovează
  și garantează
  implicarea IMM-urilor
  , a întreprinderilor nou-înființate
  și
  a asociațiilor lor în activitățile întreprinderilor comune și
  asigură
  în timp util
  informarea IMM-urilor
  și a întreprinderilor nou-înființate
  , în conformitate cu obiectivele programului Orizont Europa;
  după caz, identifică cererile de propuneri dacă un rol de coordonare este rezervat IMM-urilor sau întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

(e)

promovează
  și garantează
  implicarea IMM-urilor
  , a întreprinderilor nou-înființate
  și
  a asociațiilor lor în activitățile întreprinderilor comune și
  asigură
  în timp util
  informarea IMM-urilor
  și a întreprinderilor nou-înființate
  , în conformitate cu obiectivele programului Orizont Europa;
  după caz, identifică cererile de propuneri dacă un rol de coordonare este rezervat IMM-urilor sau întreprinderilor nou-înființate;

și garantează

, a întreprinderilor nou-înființate

a asociațiilor lor în activitățile întreprinderilor comune și

în timp util

și a întreprinderilor nou-înființate

după caz, identifică cererile de propuneri dacă un rol de coordonare este rezervat IMM-urilor sau întreprinderilor nou-înființate;

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | elaborează măsuri de atragere a noilor veniți, inclusiv a IMM-urilor, către activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderilor comune și extind rețelele de colaborare, promovează o mai bună corelare a ecosistemelor și rețelelor naționale de cercetare și inovare existente între ele și cu nivelul european; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

elaborează măsuri de atragere a noilor veniți, inclusiv a IMM-urilor, către activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderilor comune și extind rețelele de colaborare, promovează o mai bună corelare a ecosistemelor și rețelelor naționale de cercetare și inovare existente între ele și cu nivelul european;

elaborează măsuri de atragere a noilor veniți, inclusiv a IMM-urilor, către activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderilor comune și extind rețelele de colaborare, promovează o mai bună corelare a ecosistemelor și rețelelor naționale de cercetare și inovare existente între ele și cu nivelul european;

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e b (nouă)

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | promovează și asigură implicarea tinerilor cercetători, a studenților doctoranzi și postdoctoranzi, în activitățile întreprinderii comune relevante, în strânsă sinergie cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

promovează și asigură implicarea tinerilor cercetători, a studenților doctoranzi și postdoctoranzi, în activitățile întreprinderii comune relevante, în strânsă sinergie cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie;

promovează și asigură implicarea tinerilor cercetători, a studenților doctoranzi și postdoctoranzi, în activitățile întreprinderii comune relevante, în strânsă sinergie cu acțiunile Marie Skłodowska-Curie;

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera f

Articolul 5 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | mobilizează resursele din sectorul public și din cel privat care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

mobilizează resursele din sectorul public și din cel privat care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezentul regulament;

| (f) | mobilizează resursele din sectorul public și din cel privat
  , precum și, atunci când este posibil, resurse suplimentare,
  care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(f)

mobilizează resursele din sectorul public și din cel privat
  , precum și, atunci când este posibil, resurse suplimentare,
  care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezentul regulament;

, precum și, atunci când este posibil, resurse suplimentare,

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera g

Articolul 5 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | monitorizează progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor stabilite în prezentul regulament, precum și în conformitate cu cele prevăzute la [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în
  [anexa
   V] la acesta; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

monitorizează progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor stabilite în prezentul regulament, precum și în conformitate cu cele prevăzute la [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în
  [anexa
   V] la acesta;

[anexa

| (g) | monitorizează progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor stabilite în prezentul regulament, precum și în conformitate cu cele prevăzute la [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în
  [anexele III și
   V] la acesta; |
| --- | --- |

(g)

monitorizează progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor stabilite în prezentul regulament, precum și în conformitate cu cele prevăzute la [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și în
  [anexele III și
   V] la acesta;

[anexele III și

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera h

Articolul 5 – alineatul 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | își
  definesc și pun în aplicare programul de lucru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

își
  definesc și pun în aplicare programul de lucru;

își

| (h) | elaborează și pun în aplicare o agendă strategică de cercetare și de inovare pe baza căreia își
  definesc și pun în aplicare programul de lucru; |
| --- | --- |

(h)

elaborează și pun în aplicare o agendă strategică de cercetare și de inovare pe baza căreia își
  definesc și pun în aplicare programul de lucru;

elaborează și pun în aplicare o agendă strategică de cercetare și de inovare pe baza căreia își

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera i

Articolul 5 – alineatul 2 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | creează legături cu o gamă cât mai largă de părți interesate, printre care se numără și agențiile descentralizate, organizațiile de cercetare și universitățile, utilizatorii finali și autoritățile publice, îndeosebi în scopul definirii priorităților și a activităților fiecărei inițiative, precum și în scopul asigurării incluziunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

creează legături cu o gamă cât mai largă de părți interesate, printre care se numără și agențiile descentralizate, organizațiile de cercetare și universitățile, utilizatorii finali și autoritățile publice, îndeosebi în scopul definirii priorităților și a activităților fiecărei inițiative, precum și în scopul asigurării incluziunii;

| (i) | creează legături cu o gamă cât mai largă de părți interesate, printre care se numără și agențiile descentralizate, organizațiile de cercetare și universitățile,
  organizațiile societății civile,
  utilizatorii finali
  , asociațiile de IMM-uri
  și autoritățile publice, îndeosebi în scopul definirii priorităților și a activităților fiecărei inițiative, precum și în scopul asigurării incluziunii
  , deschiderii și valorii adăugate societale
  ; |
| --- | --- |

(i)

creează legături cu o gamă cât mai largă de părți interesate, printre care se numără și agențiile descentralizate, organizațiile de cercetare și universitățile,
  organizațiile societății civile,
  utilizatorii finali
  , asociațiile de IMM-uri
  și autoritățile publice, îndeosebi în scopul definirii priorităților și a activităților fiecărei inițiative, precum și în scopul asigurării incluziunii
  , deschiderii și valorii adăugate societale
  ;

organizațiile societății civile,

, asociațiile de IMM-uri

, deschiderii și valorii adăugate societale

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera j

Articolul 5 – alineatul 2 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | se implică în activități de informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare prin aplicarea, mutatis mutandis, a
  [articolului 46] din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  , inclusiv prin asigurarea disponibilității
  și accesibilității
  informațiilor detaliate cu privire la rezultatele activităților de cercetare și inovare finanțate, într-o bază de date electronică comună a programului Orizont Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

se implică în activități de informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare prin aplicarea, mutatis mutandis, a
  [articolului 46] din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  , inclusiv prin asigurarea disponibilității
  și accesibilității
  informațiilor detaliate cu privire la rezultatele activităților de cercetare și inovare finanțate, într-o bază de date electronică comună a programului Orizont Europa;

[articolului 46] din Regulamentul privind programul Orizont Europa

și accesibilității

| (j) | se implică în activități de informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare prin aplicarea, mutatis mutandis, a
  articolelor 10 și 39 din acest regulament
  , inclusiv prin asigurarea disponibilității
  pentru publicul general a
  informațiilor detaliate cu privire la rezultatele activităților de cercetare și inovare finanțate, într-o bază de date electronică comună a programului Orizont Europa
  , într-un mod ușor de utilizat
  ; |
| --- | --- |

(j)

se implică în activități de informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare prin aplicarea, mutatis mutandis, a
  articolelor 10 și 39 din acest regulament
  , inclusiv prin asigurarea disponibilității
  pentru publicul general a
  informațiilor detaliate cu privire la rezultatele activităților de cercetare și inovare finanțate, într-o bază de date electronică comună a programului Orizont Europa
  , într-un mod ușor de utilizat
  ;

articolelor 10 și 39 din acest regulament

pentru publicul general a

, într-un mod ușor de utilizat

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

Articolul 5 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | promovează campanii de sensibilizare, activități educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoaștere, furnizează informații adecvate pe site-urile lor respective, inclusiv publicarea documentației pertinente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

promovează campanii de sensibilizare, activități educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoaștere, furnizează informații adecvate pe site-urile lor respective, inclusiv publicarea documentației pertinente;

promovează campanii de sensibilizare, activități educaționale și de diseminare, cu implicarea rețelelor universitare, științifice și de cunoaștere, furnizează informații adecvate pe site-urile lor respective, inclusiv publicarea documentației pertinente;

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera l

Articolul 5 – alineatul 2 – litera l

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (l) | contribuie la dezvoltarea unei interfețe mai eficace între știință și politică, la încurajarea științei deschise
  prin asigurarea unei mai bune exploatări a rezultatelor
  și la abordarea nevoilor în materie de politici, precum și la promovarea diseminării și
  a
  preluării mai rapide pe piață a rezultatelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(l)

contribuie la dezvoltarea unei interfețe mai eficace între știință și politică, la încurajarea științei deschise
  prin asigurarea unei mai bune exploatări a rezultatelor
  și la abordarea nevoilor în materie de politici, precum și la promovarea diseminării și
  a
  preluării mai rapide pe piață a rezultatelor;

prin asigurarea unei mai bune exploatări a rezultatelor

a

| (l) | contribuie la dezvoltarea unei interfețe mai eficace între știință și politică, la încurajarea științei deschise
  și la respectarea principiilor acesteia, astfel cum se prevede la articolele 14 și 39 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, precum
  și la abordarea nevoilor în materie de politici, precum și la promovarea
  exploatării,
  diseminării și preluării mai rapide pe piață a rezultatelor
  și la creșterea vizibilității, astfel cum se prevede la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  ;
  întreprinderile comune stabilesc reguli stricte pentru derogări de la aceste cerințe privind accesul deschis stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa și Comisia monitorizează practicile legate de accesul liber și orice derogare trebuie să fie publicată în mod transparent pe site-urile relevante. |
| --- | --- |

(l)

contribuie la dezvoltarea unei interfețe mai eficace între știință și politică, la încurajarea științei deschise
  și la respectarea principiilor acesteia, astfel cum se prevede la articolele 14 și 39 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, precum
  și la abordarea nevoilor în materie de politici, precum și la promovarea
  exploatării,
  diseminării și preluării mai rapide pe piață a rezultatelor
  și la creșterea vizibilității, astfel cum se prevede la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  ;
  întreprinderile comune stabilesc reguli stricte pentru derogări de la aceste cerințe privind accesul deschis stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa și Comisia monitorizează practicile legate de accesul liber și orice derogare trebuie să fie publicată în mod transparent pe site-urile relevante.

și la respectarea principiilor acesteia, astfel cum se prevede la articolele 14 și 39 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, precum

exploatării,

și la creșterea vizibilității, astfel cum se prevede la articolul 51 alineatul (1) din Regulamentul privind programul Orizont Europa

întreprinderile comune stabilesc reguli stricte pentru derogări de la aceste cerințe privind accesul deschis stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa și Comisia monitorizează practicile legate de accesul liber și orice derogare trebuie să fie publicată în mod transparent pe site-urile relevante.

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera n

Articolul 5 – alineatul 2 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | sprijină Comisia la elaborarea și punerea în aplicare a unor criterii tehnice de examinare solide, bazate pe știință, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852
  privind investițiile durabile, prin monitorizarea și evaluarea punerii
  în
  aplicare a acestora în sectorul economic
  în care
  își desfășoară activitatea, pentru a oferi feedback „ad-hoc”
  în
  procesul
  de
  elaborare a politicilor, atunci când este necesar
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(n)

sprijină Comisia la elaborarea și punerea în aplicare a unor criterii tehnice de examinare solide, bazate pe știință, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852
  privind investițiile durabile, prin monitorizarea și evaluarea punerii
  în
  aplicare a acestora în sectorul economic
  în care
  își desfășoară activitatea, pentru a oferi feedback „ad-hoc”
  în
  procesul
  de
  elaborare a politicilor, atunci când este necesar
  ;

privind investițiile durabile, prin monitorizarea și evaluarea punerii

aplicare a acestora în sectorul economic

își desfășoară activitatea, pentru a oferi feedback „ad-hoc”

procesul

elaborare a politicilor, atunci când este necesar

| (n) | sprijină Comisia la elaborarea și punerea în aplicare a unor criterii tehnice de examinare solide, bazate pe știință, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852 în
  cazul
  în care
  activitățile întreprinderilor comune intră
  în
  domeniul
  de
  aplicare al acestui regulament
  ; |
| --- | --- |

(n)

sprijină Comisia la elaborarea și punerea în aplicare a unor criterii tehnice de examinare solide, bazate pe știință, în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) 2020/852 în
  cazul
  în care
  activitățile întreprinderilor comune intră
  în
  domeniul
  de
  aplicare al acestui regulament
  ;

cazul

activitățile întreprinderilor comune intră

domeniul

aplicare al acestui regulament

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera o

Articolul 5 – alineatul 2 – litera o

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (o) | iau în considerare principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, și țin seama de dispozițiile regulamentului menționat, în vederea îmbunătățirii accesului la finanțarea sustenabilă, acolo unde este relevant; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(o)

iau în considerare principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, și țin seama de dispozițiile regulamentului menționat, în vederea îmbunătățirii accesului la finanțarea sustenabilă, acolo unde este relevant;

| (o) | iau în considerare principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852
  în cazul activităților care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv
  , și țin seama de dispozițiile regulamentului menționat, în vederea îmbunătățirii accesului la finanțarea sustenabilă, acolo unde este relevant; |
| --- | --- |

(o)

iau în considerare principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852
  în cazul activităților care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv
  , și țin seama de dispozițiile regulamentului menționat, în vederea îmbunătățirii accesului la finanțarea sustenabilă, acolo unde este relevant;

în cazul activităților care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În scopul punerii în aplicare a alineatului (2) litera (c), Comisia elaborează orientări clare, simple și concrete pentru ca întreprinderile comune să transpună în fapte diferitele tipuri de sinergii, ca transferul de resurse, finanțarea alternativă, finanțarea cumulativă și finanțarea integrată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În scopul punerii în aplicare a alineatului (2) litera (c), Comisia elaborează orientări clare, simple și concrete pentru ca întreprinderile comune să transpună în fapte diferitele tipuri de sinergii, ca transferul de resurse, finanțarea alternativă, finanțarea cumulativă și finanțarea integrată.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Întreprinderile comune
  pot lansa o cerere deschisă
  de exprimare a interesului în vederea selectării membrilor asociați
  . În
  cererea de exprimare a interesului se
  prevăd capacitățile
  esențiale
  necesare
  pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune. Toate cererile se publică pe site-ul întreprinderii comune și se comunică prin toate canalele corespunzătoare, inclusiv, atunci când este cazul, prin intermediul grupului de reprezentanți ai statelor, pentru a se asigura cea mai largă participare posibilă în interesul atingerii obiectivelor întreprinderii comune. | 1.   Întreprinderile comune
  lansează cereri deschise, echitabile și transparente
  de exprimare a interesului în vederea selectării membrilor asociați
  , contribuind totodată la lărgirea diversității geografice.
  Cererea de exprimare a interesului se
  face deschis și transparent și stabilește necesar estimativ de capacități
  esențiale
  și contribuții în natură și financiare
  pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune. Toate cererile se publică pe site-ul întreprinderii comune și se comunică prin toate canalele corespunzătoare, inclusiv, atunci când este cazul, prin intermediul grupului de reprezentanți ai statelor, pentru a se asigura cea mai largă participare posibilă în interesul atingerii obiectivelor întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Întreprinderile comune
  pot lansa o cerere deschisă
  de exprimare a interesului în vederea selectării membrilor asociați
  . În
  cererea de exprimare a interesului se
  prevăd capacitățile
  esențiale
  necesare
  pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune. Toate cererile se publică pe site-ul întreprinderii comune și se comunică prin toate canalele corespunzătoare, inclusiv, atunci când este cazul, prin intermediul grupului de reprezentanți ai statelor, pentru a se asigura cea mai largă participare posibilă în interesul atingerii obiectivelor întreprinderii comune.

1.   Întreprinderile comune
  lansează cereri deschise, echitabile și transparente
  de exprimare a interesului în vederea selectării membrilor asociați
  , contribuind totodată la lărgirea diversității geografice.
  Cererea de exprimare a interesului se
  face deschis și transparent și stabilește necesar estimativ de capacități
  esențiale
  și contribuții în natură și financiare
  pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune. Toate cererile se publică pe site-ul întreprinderii comune și se comunică prin toate canalele corespunzătoare, inclusiv, atunci când este cazul, prin intermediul grupului de reprezentanți ai statelor, pentru a se asigura cea mai largă participare posibilă în interesul atingerii obiectivelor întreprinderii comune.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Directorul executiv
  evaluează cererile de aderare cu ajutorul experților independenți și, dacă este cazul, al organismelor relevante ale întreprinderii comune, pe baza unor documente care
  dovedesc
  cunoștințele, experiența și valoarea adăugată potențială a solicitantului pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune, soliditatea financiară a solicitantului și angajamentul pe termen lung al acestuia de a efectua contribuții financiare și în natură la întreprinderea comună, ținând seama de potențialele conflicte de interese. | 2.   
  Consiliul de conducere
  evaluează cererile de aderare cu ajutorul experților independenți și, dacă este cazul, al organismelor relevante ale întreprinderii comune,
  inclusiv al organului consultativ științific,
  pe baza unor documente care
  să ateste
  cunoștințele, experiența și valoarea adăugată potențială a solicitantului pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune, soliditatea financiară a solicitantului și angajamentul pe termen lung al acestuia de a efectua contribuții financiare și în natură la întreprinderea comună, ținând seama de potențialele conflicte de interese. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Directorul executiv
  evaluează cererile de aderare cu ajutorul experților independenți și, dacă este cazul, al organismelor relevante ale întreprinderii comune, pe baza unor documente care
  dovedesc
  cunoștințele, experiența și valoarea adăugată potențială a solicitantului pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune, soliditatea financiară a solicitantului și angajamentul pe termen lung al acestuia de a efectua contribuții financiare și în natură la întreprinderea comună, ținând seama de potențialele conflicte de interese.

2.   
  Consiliul de conducere
  evaluează cererile de aderare cu ajutorul experților independenți și, dacă este cazul, al organismelor relevante ale întreprinderii comune,
  inclusiv al organului consultativ științific,
  pe baza unor documente care
  să ateste
  cunoștințele, experiența și valoarea adăugată potențială a solicitantului pentru atingerea obiectivelor întreprinderii comune, soliditatea financiară a solicitantului și angajamentul pe termen lung al acestuia de a efectua contribuții financiare și în natură la întreprinderea comună, ținând seama de potențialele conflicte de interese.

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 7 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Aderarea oricărei entități juridice stabilite într-o țară asociată la programul Orizont Europa nu atrage după sine o sarcină suplimentară pentru membrii fondatori și/sau asociați ai întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Aderarea oricărei entități juridice stabilite într-o țară asociată la programul Orizont Europa nu atrage după sine o sarcină suplimentară pentru membrii fondatori și/sau asociați ai întreprinderii comune.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Consiliul de conducere evaluează și
  , dacă este cazul, aprobă
  cererile de aderare. | 3.   Consiliul de conducere evaluează și
  aprobă sau respinge
  cererile de aderare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Consiliul de conducere evaluează și
  , dacă este cazul, aprobă
  cererile de aderare.

3.   Consiliul de conducere evaluează și
  aprobă sau respinge
  cererile de aderare.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Membrii asociați selectați și directorul executiv, acționând în calitate de reprezentant al întreprinderii comune, semnează o scrisoare de angajament în care se detaliază
  sfera calității
  de membru în ceea ce privește conținutul, activitățile și durata, contribuția membrilor asociați la întreprinderea comună, indicând inclusiv activitățile suplimentare avute în vedere, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatul (1) litera (b), precum și dispoziții referitoare la reprezentarea și drepturile de vot ale membrului asociat în cadrul consiliului de conducere. | 4.   Membrii asociați selectați și directorul executiv, acționând în calitate de reprezentant al întreprinderii comune, semnează o scrisoare de angajament în care se detaliază
  ce presupune calitatea
  de membru în ceea ce privește conținutul, activitățile și durata, contribuția
  , atât financiară, cât și în natură, a
  membrilor asociați la întreprinderea comună, indicând inclusiv activitățile suplimentare avute în vedere, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatul (1) litera (b), precum și dispoziții referitoare la reprezentarea și drepturile de vot ale membrului asociat în cadrul consiliului de conducere.
  Scrisorile de angajament ale membrilor asociați selectați sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul web al întreprinderii comune respective, având grijă să se respecte normele de confidențialitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Membrii asociați selectați și directorul executiv, acționând în calitate de reprezentant al întreprinderii comune, semnează o scrisoare de angajament în care se detaliază
  sfera calității
  de membru în ceea ce privește conținutul, activitățile și durata, contribuția membrilor asociați la întreprinderea comună, indicând inclusiv activitățile suplimentare avute în vedere, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatul (1) litera (b), precum și dispoziții referitoare la reprezentarea și drepturile de vot ale membrului asociat în cadrul consiliului de conducere.

4.   Membrii asociați selectați și directorul executiv, acționând în calitate de reprezentant al întreprinderii comune, semnează o scrisoare de angajament în care se detaliază
  ce presupune calitatea
  de membru în ceea ce privește conținutul, activitățile și durata, contribuția
  , atât financiară, cât și în natură, a
  membrilor asociați la întreprinderea comună, indicând inclusiv activitățile suplimentare avute în vedere, astfel cum sunt menționate la articolul 11 alineatul (1) litera (b), precum și dispoziții referitoare la reprezentarea și drepturile de vot ale membrului asociat în cadrul consiliului de conducere.
  Scrisorile de angajament ale membrilor asociați selectați sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul web al întreprinderii comune respective, având grijă să se respecte normele de confidențialitate.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Fiecare membru informează întreprinderea comună cu privire la orice fuziune sau achiziție între asociați care ar putea afecta întreprinderea comună sau orice preluare a unui membru de către o entitate care nu este membră a întreprinderii comune. | 2.   Fiecare membru informează întreprinderea comună
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice fuziune sau achiziție între asociați care ar putea afecta întreprinderea comună sau orice preluare a unui membru de către o entitate care nu este membră a întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Fiecare membru informează întreprinderea comună cu privire la orice fuziune sau achiziție între asociați care ar putea afecta întreprinderea comună sau orice preluare a unui membru de către o entitate care nu este membră a întreprinderii comune.

2.   Fiecare membru informează întreprinderea comună
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice fuziune sau achiziție între asociați care ar putea afecta întreprinderea comună sau orice preluare a unui membru de către o entitate care nu este membră a întreprinderii comune.

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Fiecare membru privat informează întreprinderea comună cu privire la orice alte modificări semnificative
  ale proprietății, controlului
  sau
  componenței sale
  . În cazul în care consideră că modificarea este de natură să afecteze interesul Uniunii sau al întreprinderii comune din motive de securitate sau de ordine publică, Comisia poate propune consiliului de conducere să îi retragă membrului privat în cauză calitatea de membru. Consiliul de conducere decide cu privire la retragerea calității de membru a membrului în cauză. Membrul privat în cauză nu poate să participe la votul consiliului de conducere. | 4.   Fiecare membru privat informează întreprinderea comună
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice alte modificări semnificative
  care intervin în structura sa de proprietate sau de control
  sau
  în componența sa
  . În cazul în care consideră că modificarea este de natură să afecteze interesul Uniunii sau al întreprinderii comune din motive de securitate sau de ordine publică, Comisia poate propune consiliului de conducere să îi retragă membrului privat în cauză calitatea de membru. Consiliul de conducere decide cu privire la retragerea calității de membru a membrului în cauză. Membrul privat în cauză nu poate să participe la votul consiliului de conducere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Fiecare membru privat informează întreprinderea comună cu privire la orice alte modificări semnificative
  ale proprietății, controlului
  sau
  componenței sale
  . În cazul în care consideră că modificarea este de natură să afecteze interesul Uniunii sau al întreprinderii comune din motive de securitate sau de ordine publică, Comisia poate propune consiliului de conducere să îi retragă membrului privat în cauză calitatea de membru. Consiliul de conducere decide cu privire la retragerea calității de membru a membrului în cauză. Membrul privat în cauză nu poate să participe la votul consiliului de conducere.

4.   Fiecare membru privat informează întreprinderea comună
  fără întârzieri nejustificate
  cu privire la orice alte modificări semnificative
  care intervin în structura sa de proprietate sau de control
  sau
  în componența sa
  . În cazul în care consideră că modificarea este de natură să afecteze interesul Uniunii sau al întreprinderii comune din motive de securitate sau de ordine publică, Comisia poate propune consiliului de conducere să îi retragă membrului privat în cauză calitatea de membru. Consiliul de conducere decide cu privire la retragerea calității de membru a membrului în cauză. Membrul privat în cauză nu poate să participe la votul consiliului de conducere.

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Orice partener contribuitor candidat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (7), transmite consiliului de conducere o scrisoare de aprobare. În scrisoarea de aprobare se precizează domeniul de aplicare al parteneriatului în ceea ce privește obiectul, activitățile și durata și se prezintă în detaliu contribuția solicitantului la întreprinderea comună. | 1.   Orice partener contribuitor candidat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (7), transmite consiliului de conducere o scrisoare de aprobare. În scrisoarea de aprobare se precizează domeniul de aplicare al parteneriatului în ceea ce privește obiectul, activitățile și durata și se prezintă în detaliu contribuția solicitantului la întreprinderea comună.
  Scrisoarea de aprobare se publică pe site-ul web al întreprinderii comune respective, având grijă să se respecte normele de confidențialitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Orice partener contribuitor candidat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (7), transmite consiliului de conducere o scrisoare de aprobare. În scrisoarea de aprobare se precizează domeniul de aplicare al parteneriatului în ceea ce privește obiectul, activitățile și durata și se prezintă în detaliu contribuția solicitantului la întreprinderea comună.

1.   Orice partener contribuitor candidat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (7), transmite consiliului de conducere o scrisoare de aprobare. În scrisoarea de aprobare se precizează domeniul de aplicare al parteneriatului în ceea ce privește obiectul, activitățile și durata și se prezintă în detaliu contribuția solicitantului la întreprinderea comună.
  Scrisoarea de aprobare se publică pe site-ul web al întreprinderii comune respective, având grijă să se respecte normele de confidențialitate.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Consiliul de conducere evaluează scrisoarea de aprobare și aprobă sau respinge cererea. | 2.   Consiliul de conducere evaluează scrisoarea de aprobare și
  ține cont de avizul științific al organismelor întreprinderilor comune, dar și de eventualele conflicte de interese și
  aprobă sau respinge cererea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Consiliul de conducere evaluează scrisoarea de aprobare și aprobă sau respinge cererea.

2.   Consiliul de conducere evaluează scrisoarea de aprobare și
  ține cont de avizul științific al organismelor întreprinderilor comune, dar și de eventualele conflicte de interese și
  aprobă sau respinge cererea.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderile comune, inclusiv creditele AELS, acoperă costurile administrative și operaționale până la cuantumurile maxime specificate în partea a doua. Contribuția Uniunii specificată în partea a doua
  poate fi majorată prin
  contribuții din partea țărilor terțe,
  dacă
  astfel de contribuții
  sunt
  disponibile. | 1.   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderile comune, inclusiv creditele AELS, acoperă costurile administrative și operaționale până la cuantumurile maxime specificate în partea a doua
  , cu condiția ca ceilalți membri în afara Uniunii, sau a entităților sale constitutive sau afiliate, să contribuie cu o sumă cel puțin echivalentă
  . Contribuția Uniunii specificată în partea a doua
  se majorează cu
  contribuții din partea țărilor terțe,
  în momentul în care când
  astfel de contribuții
  devin
  disponibile
  , în conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderile comune, inclusiv creditele AELS, acoperă costurile administrative și operaționale până la cuantumurile maxime specificate în partea a doua. Contribuția Uniunii specificată în partea a doua
  poate fi majorată prin
  contribuții din partea țărilor terțe,
  dacă
  astfel de contribuții
  sunt
  disponibile.

1.   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderile comune, inclusiv creditele AELS, acoperă costurile administrative și operaționale până la cuantumurile maxime specificate în partea a doua
  , cu condiția ca ceilalți membri în afara Uniunii, sau a entităților sale constitutive sau afiliate, să contribuie cu o sumă cel puțin echivalentă
  . Contribuția Uniunii specificată în partea a doua
  se majorează cu
  contribuții din partea țărilor terțe,
  în momentul în care când
  astfel de contribuții
  devin
  disponibile
  , în conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa
  .

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Contribuția financiară a Uniunii menționată la alineatul (2) din prezentul articol poate fi completată cu alocări din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, potrivit articolului 13 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, și cu amenzi, potrivit articolului 5 din Regulamentul CFM. Această contribuție mai poate fi completată cu dezangajări, așa cum prevede articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar. Contribuția Uniunii se ajustează în funcție de contribuțiile din partea țărilor asociate. Orice contribuție suplimentară a Uniunii este completată de contribuții echivalente din partea altor membri decât Uniunea. Trebuie să existe un echilibru între contribuțiile Uniunii și contribuțiile celorlalți membri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Contribuția financiară a Uniunii menționată la alineatul (2) din prezentul articol poate fi completată cu alocări din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, potrivit articolului 13 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, și cu amenzi, potrivit articolului 5 din Regulamentul CFM. Această contribuție mai poate fi completată cu dezangajări, așa cum prevede articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar. Contribuția Uniunii se ajustează în funcție de contribuțiile din partea țărilor asociate. Orice contribuție suplimentară a Uniunii este completată de contribuții echivalente din partea altor membri decât Uniunea. Trebuie să existe un echilibru între contribuțiile Uniunii și contribuțiile celorlalți membri.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 10 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Contribuțiile suplimentare din partea Uniunii în temeiul articolului 13 din Regulamentul privind Orizont Europa, articolul 15 din Regulamentul CFM și articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar se distribuie echitabil la clusterele de la Pilonul II al programului Orizont Europa, ținând seama de prioritățile de cercetare ale Uniunii, dar și de obiectivele sale politice. Distribuția echitabilă înseamnă ca contribuțiile să fie distribuite cu precădere către întreprinderile comune din sectoarele care au avut cel mai mult de suferit în timpul pandemiei de COVID-19 și din sectoarele cele mai importante pentru a realiza obiectivele Uniunii și redresarea socioeconomică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Contribuțiile suplimentare din partea Uniunii în temeiul articolului 13 din Regulamentul privind Orizont Europa, articolul 15 din Regulamentul CFM și articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar se distribuie echitabil la clusterele de la Pilonul II al programului Orizont Europa, ținând seama de prioritățile de cercetare ale Uniunii, dar și de obiectivele sale politice. Distribuția echitabilă înseamnă ca contribuțiile să fie distribuite cu precădere către întreprinderile comune din sectoarele care au avut cel mai mult de suferit în timpul pandemiei de COVID-19 și din sectoarele cele mai importante pentru a realiza obiectivele Uniunii și redresarea socioeconomică.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Contribuțiile financiare din programele cofinanțate de FEDR, FSE+, FEAMPA și FEADR, precum și de Mecanismul de redresare și reziliență, pot fi considerate o contribuție a statului participant la o întreprindere comună, cu condiția să se respecte dispozițiile aplicabile din Regulamentul privind dispozițiile comune și din regulamentele aferente fiecărui fond. Comisia întocmește orientări simple și practice ca să clarifice ce anume constituie o contribuție financiară a unui stat participant la o întreprindere comună. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Contribuțiile financiare din programele cofinanțate de FEDR, FSE+, FEAMPA și FEADR, precum și de Mecanismul de redresare și reziliență, pot fi considerate o contribuție a statului participant la o întreprindere comună, cu condiția să se respecte dispozițiile aplicabile din Regulamentul privind dispozițiile comune și din regulamentele aferente fiecărui fond. Comisia întocmește orientări simple și practice ca să clarifice ce anume constituie o contribuție financiară a unui stat participant la o întreprindere comună.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Dacă nu se prevede altfel în partea a doua, membrii privați raportează consiliului lor de conducere respectiv, până la data de
  31 martie
  a fiecărui an, valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (1) litera (b) pe care le-au efectuat în
  fiecare dintre exercițiile financiare anterioare
  . În scopul evaluării acestor contribuții, costurile se determină în conformitate cu practicile uzuale de contabilitate analitică ale entităților respective, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită fiecare entitate și cu Standardele Internaționale de Contabilitate și Standardele Internaționale de Raportare Financiară aplicabile. Costurile
  trebuie să fie
  certificate de un auditor extern independent desemnat de entitatea în cauză. În caz de incertitudine în ceea ce privește certificare, metoda de evaluare poate fi verificată de întreprinderea comună în cauză. În cazuri specificate în mod corespunzător, consiliul de conducere poate autoriza utilizarea sumelor forfetare sau a costurilor unitare pentru evaluarea contribuțiilor. | 2.   Dacă nu se prevede altfel în partea a doua, membrii privați raportează consiliului lor de conducere respectiv, până la data de
  30 iunie
  a fiecărui an, valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (1) litera (b) pe care le-au efectuat în
  exercițiul financiar anterior
  . În scopul evaluării acestor contribuții, costurile se determină în conformitate cu practicile uzuale de contabilitate analitică ale entităților respective, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită fiecare entitate și cu Standardele Internaționale de Contabilitate și Standardele Internaționale de Raportare Financiară aplicabile. Costurile
  nu sunt auditate de întreprinderea comună în cauză nici de vreun alt organism al Uniunii, ci sunt
  certificate de un auditor extern independent desemnat de entitatea în cauză. În caz de incertitudine în ceea ce privește certificare, metoda de evaluare poate fi verificată de întreprinderea comună în cauză. În cazuri specificate în mod corespunzător, consiliul de conducere poate autoriza utilizarea sumelor forfetare sau a costurilor unitare pentru evaluarea contribuțiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Dacă nu se prevede altfel în partea a doua, membrii privați raportează consiliului lor de conducere respectiv, până la data de
  31 martie
  a fiecărui an, valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (1) litera (b) pe care le-au efectuat în
  fiecare dintre exercițiile financiare anterioare
  . În scopul evaluării acestor contribuții, costurile se determină în conformitate cu practicile uzuale de contabilitate analitică ale entităților respective, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită fiecare entitate și cu Standardele Internaționale de Contabilitate și Standardele Internaționale de Raportare Financiară aplicabile. Costurile
  trebuie să fie
  certificate de un auditor extern independent desemnat de entitatea în cauză. În caz de incertitudine în ceea ce privește certificare, metoda de evaluare poate fi verificată de întreprinderea comună în cauză. În cazuri specificate în mod corespunzător, consiliul de conducere poate autoriza utilizarea sumelor forfetare sau a costurilor unitare pentru evaluarea contribuțiilor.

2.   Dacă nu se prevede altfel în partea a doua, membrii privați raportează consiliului lor de conducere respectiv, până la data de
  30 iunie
  a fiecărui an, valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (1) litera (b) pe care le-au efectuat în
  exercițiul financiar anterior
  . În scopul evaluării acestor contribuții, costurile se determină în conformitate cu practicile uzuale de contabilitate analitică ale entităților respective, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită fiecare entitate și cu Standardele Internaționale de Contabilitate și Standardele Internaționale de Raportare Financiară aplicabile. Costurile
  nu sunt auditate de întreprinderea comună în cauză nici de vreun alt organism al Uniunii, ci sunt
  certificate de un auditor extern independent desemnat de entitatea în cauză. În caz de incertitudine în ceea ce privește certificare, metoda de evaluare poate fi verificată de întreprinderea comună în cauză. În cazuri specificate în mod corespunzător, consiliul de conducere poate autoriza utilizarea sumelor forfetare sau a costurilor unitare pentru evaluarea contribuțiilor.

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  În scopurile prezentului regulament, costurile suportate în cadrul activităților suplimentare nu sunt auditate de întreprinderea comună sau de alt organ al Uniunii. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  În scopurile prezentului regulament, costurile suportate în cadrul activităților suplimentare nu sunt auditate de întreprinderea comună sau de alt organ al Uniunii.

eliminat

eliminat

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 7 – partea introductivă

Articolul 11 – alineatul 7 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   
  Comisia
  poate sista, reduce proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună sau poate declanșa procedura de lichidare menționată la articolul 43, în următoarele situații: | 7.   
  După activarea mecanismului de asigurare reciprocă prevăzut la articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul privind programul Orizont Europa, Comisia
  poate sista, reduce proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună sau poate declanșa procedura de lichidare menționată la articolul 43, în următoarele situații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   
  Comisia
  poate sista, reduce proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună sau poate declanșa procedura de lichidare menționată la articolul 43, în următoarele situații:

7.   
  După activarea mecanismului de asigurare reciprocă prevăzut la articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul privind programul Orizont Europa, Comisia
  poate sista, reduce proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună sau poate declanșa procedura de lichidare menționată la articolul 43, în următoarele situații:

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 11 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Orice modificare a contribuțiilor financiare ale Uniunii se comunică Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Orice modificare a contribuțiilor financiare ale Uniunii se comunică Parlamentului European.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a




  Înainte de adoptarea programului de lucru, fiecare stat participant anunță o sumă orientativă reprezentând contribuțiile financiare naționale pe care se angajează să le aducă la întreprinderea comună, dacă este cazul.




  Pe lângă criteriile prevăzute la articolul 22 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, programul de lucru poate cuprinde, într-o anexă, criterii de eligibilitate pentru entitățile juridice naționale.




  Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune evaluarea propunerilor în conformitate cu normele și criteriile programului Orizont Europa.




  Selecția propunerilor se bazează pe clasamentul furnizat de comisia de evaluare. Consiliul de conducere se poate abate de la clasamentul respectiv în cazuri temeinic justificate, pentru a asigura coerența globală a abordării bazate pe portofolii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11a

Înainte de adoptarea programului de lucru, fiecare stat participant anunță o sumă orientativă reprezentând contribuțiile financiare naționale pe care se angajează să le aducă la întreprinderea comună, dacă este cazul.

Pe lângă criteriile prevăzute la articolul 22 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, programul de lucru poate cuprinde, într-o anexă, criterii de eligibilitate pentru entitățile juridice naționale.

Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune evaluarea propunerilor în conformitate cu normele și criteriile programului Orizont Europa.

Selecția propunerilor se bazează pe clasamentul furnizat de comisia de evaluare. Consiliul de conducere se poate abate de la clasamentul respectiv în cazuri temeinic justificate, pentru a asigura coerența globală a abordării bazate pe portofolii.

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 12 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Întreprinderile comune
  încheie, în termen de un an
  de
  la adoptarea prezentului regulament,
  acorduri privind nivelul serviciilor
  pentru funcțiile biroului administrativ comun
  ,
  cu excepția cazului în care
  se prevede altfel în partea a doua și
  sub rezerva necesității
  de a garanta un nivel echivalent de protecție a intereselor financiare ale Uniunii
  atunci
  când se încredințează sarcini de execuție bugetară unor întreprinderi comune. Funcțiile respective
  includ
  următoarele domenii, sub rezerva confirmării viabilității
  și
  în urma examinării resurselor: | 1.   Întreprinderile comune
  pot îndeplini funcții comune
  de
  back office încheind
  acorduri privind nivelul serviciilor,
  dacă nu
  se prevede altfel în partea a doua și
  ținând cont de nevoia
  de a garanta un nivel echivalent de protecție a intereselor financiare ale Uniunii când se încredințează sarcini de execuție bugetară unor întreprinderi comune. Funcțiile respective
  pot include
  următoarele domenii, sub rezerva confirmării viabilității, în urma examinării resurselor
  și fără a aduce atingere domeniilor specifice de cercetare ale întreprinderilor comune
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Întreprinderile comune
  încheie, în termen de un an
  de
  la adoptarea prezentului regulament,
  acorduri privind nivelul serviciilor
  pentru funcțiile biroului administrativ comun
  ,
  cu excepția cazului în care
  se prevede altfel în partea a doua și
  sub rezerva necesității
  de a garanta un nivel echivalent de protecție a intereselor financiare ale Uniunii
  atunci
  când se încredințează sarcini de execuție bugetară unor întreprinderi comune. Funcțiile respective
  includ
  următoarele domenii, sub rezerva confirmării viabilității
  și
  în urma examinării resurselor:

1.   Întreprinderile comune
  pot îndeplini funcții comune
  de
  back office încheind
  acorduri privind nivelul serviciilor,
  dacă nu
  se prevede altfel în partea a doua și
  ținând cont de nevoia
  de a garanta un nivel echivalent de protecție a intereselor financiare ale Uniunii când se încredințează sarcini de execuție bugetară unor întreprinderi comune. Funcțiile respective
  pot include
  următoarele domenii, sub rezerva confirmării viabilității, în urma examinării resurselor
  și fără a aduce atingere domeniilor specifice de cercetare ale întreprinderilor comune
  :

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – litera g a (nouă)

Articolul 12 – alineatul 1 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | stimularea schimbului de bune practici între întreprinderile comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

stimularea schimbului de bune practici între întreprinderile comune.

stimularea schimbului de bune practici între întreprinderile comune.

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Funcțiile biroului administrativ comun menționate la alineatul (1)
  sunt
  asigurate de una sau mai multe întreprinderi comune selectate pentru toate celelalte întreprinderi comune. Funcțiile interconectate se păstrează în cadrul aceleiași întreprinderi comune, pentru a se asigura o structură organizațională coerentă. | 2.   Funcțiile biroului administrativ comun menționate la alineatul (1)
  pot fi
  asigurate de una sau mai multe întreprinderi comune selectate pentru toate celelalte întreprinderi comune. Funcțiile interconectate se păstrează în cadrul aceleiași întreprinderi comune, pentru a se asigura o structură organizațională coerentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Funcțiile biroului administrativ comun menționate la alineatul (1)
  sunt
  asigurate de una sau mai multe întreprinderi comune selectate pentru toate celelalte întreprinderi comune. Funcțiile interconectate se păstrează în cadrul aceleiași întreprinderi comune, pentru a se asigura o structură organizațională coerentă.

2.   Funcțiile biroului administrativ comun menționate la alineatul (1)
  pot fi
  asigurate de una sau mai multe întreprinderi comune selectate pentru toate celelalte întreprinderi comune. Funcțiile interconectate se păstrează în cadrul aceleiași întreprinderi comune, pentru a se asigura o structură organizațională coerentă.

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 4

Articolul 12 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Fără a
  aduce atingere reafectării către
  alte sarcini din cadrul întreprinderii comune sau altor acorduri administrative, care nu au impact asupra contractelor de muncă, personalul afectat funcțiilor
  transferate către biroul administrativ comun găzduit de
  o
  altă
  întreprindere comună poate fi transferat în respectiva întreprindere comună. În cazul în care un membru al personalului în cauză își exprimă refuzul în scris, contractul acestuia poate fi reziliat de întreprinderea comună în condițiile menționate la articolul 47 din Regimul aplicabil celorlalți agenți. | 4.   Fără a
  exclude posibilitatea de a-i încredința
  alte sarcini din cadrul întreprinderii comune sau
  posibilitatea
  altor acorduri administrative, care nu au impact asupra contractelor de muncă, personalul afectat funcțiilor
  comune de back office, transferate la
  o
  anumită
  întreprindere comună, poate fi transferat la respectiva întreprindere comună. În cazul în care un membru al personalului în cauză își exprimă refuzul în scris, contractul acestuia poate fi reziliat de întreprinderea comună în condițiile menționate la articolul 47 din Regimul aplicabil celorlalți agenți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Fără a
  aduce atingere reafectării către
  alte sarcini din cadrul întreprinderii comune sau altor acorduri administrative, care nu au impact asupra contractelor de muncă, personalul afectat funcțiilor
  transferate către biroul administrativ comun găzduit de
  o
  altă
  întreprindere comună poate fi transferat în respectiva întreprindere comună. În cazul în care un membru al personalului în cauză își exprimă refuzul în scris, contractul acestuia poate fi reziliat de întreprinderea comună în condițiile menționate la articolul 47 din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

4.   Fără a
  exclude posibilitatea de a-i încredința
  alte sarcini din cadrul întreprinderii comune sau
  posibilitatea
  altor acorduri administrative, care nu au impact asupra contractelor de muncă, personalul afectat funcțiilor
  comune de back office, transferate la
  o
  anumită
  întreprindere comună, poate fi transferat la respectiva întreprindere comună. În cazul în care un membru al personalului în cauză își exprimă refuzul în scris, contractul acestuia poate fi reziliat de întreprinderea comună în condițiile menționate la articolul 47 din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Personalul menționat la alineatul (4) care este transferat
  în
  întreprinderea comună care
  găzduiește biroul administrativ comun
  păstrează același tip de contract, aceeași grupă de funcții și același grad, considerându-se că și-a îndeplinit întregul serviciu în cadrul întreprinderii comune respective. | 5.   Personalul menționat la alineatul (4) care este transferat
  la
  întreprinderea comună care
  îndeplinește funcțiile administrative comune specifice
  păstrează același tip de contract, aceeași grupă de funcții și același grad, considerându-se că și-a îndeplinit întregul serviciu în cadrul întreprinderii comune respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Personalul menționat la alineatul (4) care este transferat
  în
  întreprinderea comună care
  găzduiește biroul administrativ comun
  păstrează același tip de contract, aceeași grupă de funcții și același grad, considerându-se că și-a îndeplinit întregul serviciu în cadrul întreprinderii comune respective.

5.   Personalul menționat la alineatul (4) care este transferat
  la
  întreprinderea comună care
  îndeplinește funcțiile administrative comune specifice
  păstrează același tip de contract, aceeași grupă de funcții și același grad, considerându-se că și-a îndeplinit întregul serviciu în cadrul întreprinderii comune respective.

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare întreprindere comună are un consiliu de conducere și un director executiv. | 1.   Fiecare întreprindere comună are un consiliu de conducere și un director executiv
  , dar și un organism care oferă consultanță științifică în conformitate cu articolul 19
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fiecare întreprindere comună are un consiliu de conducere și un director executiv.

1.   Fiecare întreprindere comună are un consiliu de conducere și un director executiv
  , dar și un organism care oferă consultanță științifică în conformitate cu articolul 19
  .

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Se depun toate eforturile pentru ca componența consiliilor de conducere să asigure o reprezentare echilibrată de gen, variată din punct de vedere geografic, precum și reprezentativă pentru diferite sectoare și domenii, ținând cont de situația membrilor în diversele lor arii de competență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Se depun toate eforturile pentru ca componența consiliilor de conducere să asigure o reprezentare echilibrată de gen, variată din punct de vedere geografic, precum și reprezentativă pentru diferite sectoare și domenii, ținând cont de situația membrilor în diversele lor arii de competență.

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

Articolul 15 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Președintele consiliului de conducere este numit anual prin rotație de Uniune și de ceilalți reprezentați, pe rând, cu excepția cazului în care se prevede altfel în partea a doua. | 3.   Președintele consiliului de conducere este numit
  din rândul membrilor săi
  anual prin rotație, de Uniune și de ceilalți reprezentați, pe rând, cu excepția cazului în care se prevede altfel în partea a doua. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Președintele consiliului de conducere este numit anual prin rotație de Uniune și de ceilalți reprezentați, pe rând, cu excepția cazului în care se prevede altfel în partea a doua.

3.   Președintele consiliului de conducere este numit
  din rândul membrilor săi
  anual prin rotație, de Uniune și de ceilalți reprezentați, pe rând, cu excepția cazului în care se prevede altfel în partea a doua.

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4

Articolul 15 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Consiliul de conducere ține reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. La cererea președintelui, a directorului executiv, a Comisiei ori a majorității reprezentanților membrilor, alții decât Uniunea, sau ai statelor participante se pot convoca reuniuni extraordinare. Reuniunile consiliului de conducere sunt convocate de către președinte și au loc la sediul întreprinderii comune în cauză, dacă consiliul de conducere nu decide altfel, în mod excepțional, în cazuri justificate în mod corespunzător. | 4.   Consiliul de conducere ține reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. La cererea președintelui, a directorului executiv, a Comisiei ori a majorității reprezentanților membrilor, alții decât Uniunea, sau ai statelor participante se pot convoca reuniuni extraordinare. Reuniunile consiliului de conducere sunt convocate de către președinte și au loc la sediul întreprinderii comune în cauză, dacă consiliul de conducere nu decide altfel, în mod excepțional, în cazuri justificate în mod corespunzător.
  Lista participanților, ordinea de zi și procesele-verbale ale reuniunilor sunt publicate în timp util pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Consiliul de conducere ține reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. La cererea președintelui, a directorului executiv, a Comisiei ori a majorității reprezentanților membrilor, alții decât Uniunea, sau ai statelor participante se pot convoca reuniuni extraordinare. Reuniunile consiliului de conducere sunt convocate de către președinte și au loc la sediul întreprinderii comune în cauză, dacă consiliul de conducere nu decide altfel, în mod excepțional, în cazuri justificate în mod corespunzător.

4.   Consiliul de conducere ține reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. La cererea președintelui, a directorului executiv, a Comisiei ori a majorității reprezentanților membrilor, alții decât Uniunea, sau ai statelor participante se pot convoca reuniuni extraordinare. Reuniunile consiliului de conducere sunt convocate de către președinte și au loc la sediul întreprinderii comune în cauză, dacă consiliul de conducere nu decide altfel, în mod excepțional, în cazuri justificate în mod corespunzător.
  Lista participanților, ordinea de zi și procesele-verbale ale reuniunilor sunt publicate în timp util pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 7

Articolul 15 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   
  Alte
  persoane, în special reprezentanții altor parteneriate europene, ai agențiilor executive sau de reglementare, ai autorităților regionale din
  cadrul Uniunii
  și ai platformelor tehnologice europene,
  pot fi, de asemenea, invitate de președinte
  să participe
  în calitate de
  observatori, de la caz la caz, sub rezerva normelor privind confidențialitatea și
  conflictul
  de interese. | 7.   
  Președintele poate invita și alte
  persoane, în special reprezentanții altor parteneriate europene, ai agențiilor executive sau de reglementare,
  reprezentanții statelor participante,
  ai autorităților
  naționale și
  regionale din
  Uniune
  și ai platformelor tehnologice europene, să participe
  ca
  observatori, de la caz la caz, sub rezerva normelor privind confidențialitatea și
  conflictele
  de interese. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   
  Alte
  persoane, în special reprezentanții altor parteneriate europene, ai agențiilor executive sau de reglementare, ai autorităților regionale din
  cadrul Uniunii
  și ai platformelor tehnologice europene,
  pot fi, de asemenea, invitate de președinte
  să participe
  în calitate de
  observatori, de la caz la caz, sub rezerva normelor privind confidențialitatea și
  conflictul
  de interese.

7.   
  Președintele poate invita și alte
  persoane, în special reprezentanții altor parteneriate europene, ai agențiilor executive sau de reglementare,
  reprezentanții statelor participante,
  ai autorităților
  naționale și
  regionale din
  Uniune
  și ai platformelor tehnologice europene, să participe
  ca
  observatori, de la caz la caz, sub rezerva normelor privind confidențialitatea și
  conflictele
  de interese.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 10

Articolul 15 – alineatul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   Consiliul de conducere își adoptă propriul regulament de procedură. | 10.   Consiliul de conducere își adoptă propriul regulament de procedură
  , care cuprinde măsuri pentru a evita orice conflict de interese în procesul decizional
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   Consiliul de conducere își adoptă propriul regulament de procedură.

10.   Consiliul de conducere își adoptă propriul regulament de procedură
  , care cuprinde măsuri pentru a evita orice conflict de interese în procesul decizional
  .

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 11

Articolul 15 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Reprezentanții membrilor sunt obligați să respecte dispozițiile unui cod de conduită. Codul de conduită stabilește obligațiile care le revin membrilor respectivi în ceea ce privește protecția integrității și a reputației întreprinderii comune în cauză și ale Uniunii. | 11.   Reprezentanții membrilor
  și observatorii
  sunt obligați să respecte dispozițiile unui cod de conduită. Codul de conduită stabilește obligațiile care le revin membrilor respectivi în ceea ce privește protecția integrității și a reputației întreprinderii comune în cauză și ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11.   Reprezentanții membrilor sunt obligați să respecte dispozițiile unui cod de conduită. Codul de conduită stabilește obligațiile care le revin membrilor respectivi în ceea ce privește protecția integrității și a reputației întreprinderii comune în cauză și ale Uniunii.

11.   Reprezentanții membrilor
  și observatorii
  sunt obligați să respecte dispozițiile unui cod de conduită. Codul de conduită stabilește obligațiile care le revin membrilor respectivi în ceea ce privește protecția integrității și a reputației întreprinderii comune în cauză și ale Uniunii.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Consiliul de conducere al fiecărei întreprinderi comune deține responsabilitatea generală pentru orientarea strategică și operațiunile întreprinderii comune și supraveghează
  punerea în aplicare a
  activităților acesteia. | Consiliul de conducere al fiecărei întreprinderi comune deține responsabilitatea generală pentru orientarea strategică
  , consecvența cu obiectivele și politicile generale ale Uniunii
  și operațiunile întreprinderii comune și supraveghează
  executarea
  activităților acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Consiliul de conducere al fiecărei întreprinderi comune deține responsabilitatea generală pentru orientarea strategică și operațiunile întreprinderii comune și supraveghează
  punerea în aplicare a
  activităților acesteia.

punerea în aplicare a

Consiliul de conducere al fiecărei întreprinderi comune deține responsabilitatea generală pentru orientarea strategică
  , consecvența cu obiectivele și politicile generale ale Uniunii
  și operațiunile întreprinderii comune și supraveghează
  executarea
  activităților acesteia.

, consecvența cu obiectivele și politicile generale ale Uniunii

executarea

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  cadrul
  rolului care îi revine în consiliul de conducere, Comisia urmărește să asigure coordonarea între activitățile întreprinderilor comune și activitățile relevante din
  cadrul programelor
  de finanțare ale Uniunii, cu scopul de a promova sinergiile și complementaritatea necesare
  în momentul identificării priorităților vizate de cercetarea în colaborare
  . | În
  virtutea
  rolului care îi revine în consiliul de conducere,
  atunci când identifică prioritățile vizate de cercetarea în colaborare,
  Comisia urmărește să asigure coordonarea între activitățile întreprinderilor comune și activitățile relevante din
  programele
  de finanțare ale Uniunii, cu scopul de a promova sinergiile și complementaritatea necesare
  , evitând totodată dublarea eforturilor
  .
  Comisia are grijă ca întreprinderile comune să dispună de un mandat adecvat, de orientări operaționale și de mecanisme eficace pentru a canaliza, gestiona și valorifica sinergiile cu temele de cercetare în colaborare și cu proiectele rezultate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În
  cadrul
  rolului care îi revine în consiliul de conducere, Comisia urmărește să asigure coordonarea între activitățile întreprinderilor comune și activitățile relevante din
  cadrul programelor
  de finanțare ale Uniunii, cu scopul de a promova sinergiile și complementaritatea necesare
  în momentul identificării priorităților vizate de cercetarea în colaborare
  .

cadrul

cadrul programelor

în momentul identificării priorităților vizate de cercetarea în colaborare

În
  virtutea
  rolului care îi revine în consiliul de conducere,
  atunci când identifică prioritățile vizate de cercetarea în colaborare,
  Comisia urmărește să asigure coordonarea între activitățile întreprinderilor comune și activitățile relevante din
  programele
  de finanțare ale Uniunii, cu scopul de a promova sinergiile și complementaritatea necesare
  , evitând totodată dublarea eforturilor
  .
  Comisia are grijă ca întreprinderile comune să dispună de un mandat adecvat, de orientări operaționale și de mecanisme eficace pentru a canaliza, gestiona și valorifica sinergiile cu temele de cercetare în colaborare și cu proiectele rezultate.

virtutea

atunci când identifică prioritățile vizate de cercetarea în colaborare,

programele

, evitând totodată dublarea eforturilor

Comisia are grijă ca întreprinderile comune să dispună de un mandat adecvat, de orientări operaționale și de mecanisme eficace pentru a canaliza, gestiona și valorifica sinergiile cu temele de cercetare în colaborare și cu proiectele rezultate.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – litera a

Articolul 16 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | asigură
  monitorizarea atentă și promptă a progreselor înregistrate de programul de cercetare și inovare al întreprinderii comune, precum și a acțiunilor individuale legate de prioritățile Comisiei și de agenda strategică de cercetare și inovare și ia măsuri corective,
  atunci când este necesar
  , pentru
  a se asigura că
  întreprinderea comună își
  atinge
  obiectivele; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

asigură
  monitorizarea atentă și promptă a progreselor înregistrate de programul de cercetare și inovare al întreprinderii comune, precum și a acțiunilor individuale legate de prioritățile Comisiei și de agenda strategică de cercetare și inovare și ia măsuri corective,
  atunci când este necesar
  , pentru
  a se asigura că
  întreprinderea comună își
  atinge
  obiectivele;

asigură

atunci când este necesar

a se asigura că

atinge

| (a) | ia măsuri pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor generale, specifice și operaționale ale întreprinderii comune, evaluează eficacitatea și impactul lor, asigură
  monitorizarea atentă și promptă a progreselor înregistrate de programul de cercetare și inovare al întreprinderii comune, precum și a acțiunilor individuale legate de prioritățile
  obiectivelor și politicilor primordiale ale
  Comisiei și de agenda strategică de cercetare și inovare și ia măsuri corective,
  la nevoie
  , pentru
  ca
  întreprinderea comună
  să
  își
  atingă
  obiectivele; |
| --- | --- |

(a)

ia măsuri pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor generale, specifice și operaționale ale întreprinderii comune, evaluează eficacitatea și impactul lor, asigură
  monitorizarea atentă și promptă a progreselor înregistrate de programul de cercetare și inovare al întreprinderii comune, precum și a acțiunilor individuale legate de prioritățile
  obiectivelor și politicilor primordiale ale
  Comisiei și de agenda strategică de cercetare și inovare și ia măsuri corective,
  la nevoie
  , pentru
  ca
  întreprinderea comună
  să
  își
  atingă
  obiectivele;

ia măsuri pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor generale, specifice și operaționale ale întreprinderii comune, evaluează eficacitatea și impactul lor, asigură

obiectivelor și politicilor primordiale ale

la nevoie

ca

să

atingă

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera b

Articolul 16 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | evaluează, acceptă sau respinge cererile de aderare, în conformitate cu articolul 7; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

evaluează, acceptă sau respinge cererile de aderare, în conformitate cu articolul 7;

| (b) | evaluează, acceptă sau respinge cererile de aderare, în conformitate cu articolul 7
  , ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese
  ; |
| --- | --- |

(b)

evaluează, acceptă sau respinge cererile de aderare, în conformitate cu articolul 7
  , ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese
  ;

, ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera c

Articolul 16 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | evaluează, acceptă sau respinge candidaturile potențialilor parteneri contribuitori, în conformitate cu articolul 9; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

evaluează, acceptă sau respinge candidaturile potențialilor parteneri contribuitori, în conformitate cu articolul 9;

| (c) | evaluează, acceptă sau respinge candidaturile potențialilor parteneri contribuitori, în conformitate cu articolul 9
  , ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese
  ; |
| --- | --- |

(c)

evaluează, acceptă sau respinge candidaturile potențialilor parteneri contribuitori, în conformitate cu articolul 9
  , ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese
  ;

, ținând seama de sfaturile date de organul consultativ științific în conformitate cu articolul 19 și de eventualele conflicte de interese

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera i

Articolul 16 – alineatul 2 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | numește
  directorul executiv, îl
  revocă
  , îi prelungește mandatul, îi oferă îndrumări și îi monitorizează performanța; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

numește
  directorul executiv, îl
  revocă
  , îi prelungește mandatul, îi oferă îndrumări și îi monitorizează performanța;

numește

revocă

| (i) | îl numește, printr-o procedură deschisă și transparentă, pe
  directorul executiv, îl
  demite
  , îi prelungește mandatul, îi oferă îndrumări și îi monitorizează performanța
  , inclusiv printr-un set de indicatori-cheie de performanță identificați anume pentru a-i evalua performanțele
  ; |
| --- | --- |

(i)

îl numește, printr-o procedură deschisă și transparentă, pe
  directorul executiv, îl
  demite
  , îi prelungește mandatul, îi oferă îndrumări și îi monitorizează performanța
  , inclusiv printr-un set de indicatori-cheie de performanță identificați anume pentru a-i evalua performanțele
  ;

îl numește, printr-o procedură deschisă și transparentă, pe

demite

, inclusiv printr-un set de indicatori-cheie de performanță identificați anume pentru a-i evalua performanțele

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera j

Articolul 16 – alineatul 2 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | adoptă, la începutul inițiativei, agenda strategică de cercetare și inovare și o modifică pe toată durata programului Orizont Europa, dacă este necesar. Agenda strategică de cercetare și inovare identifică impactul vizat al parteneriatului, portofoliul de activități prevăzut, rezultatele preconizate măsurabile, resursele, realizările avute în vedere și etapele intermediare într-un interval de timp definit. Agenda identifică, de asemenea, celelalte parteneriate europene cu care întreprinderea comună trebuie să
  stabilească
  o colaborare formală și periodică, precum și posibilitățile de a crea sinergii între acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale, pe baza informațiilor primite de statele participante sau de grupul reprezentanților statelor, precum și sinergii cu alte programe ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

adoptă, la începutul inițiativei, agenda strategică de cercetare și inovare și o modifică pe toată durata programului Orizont Europa, dacă este necesar. Agenda strategică de cercetare și inovare identifică impactul vizat al parteneriatului, portofoliul de activități prevăzut, rezultatele preconizate măsurabile, resursele, realizările avute în vedere și etapele intermediare într-un interval de timp definit. Agenda identifică, de asemenea, celelalte parteneriate europene cu care întreprinderea comună trebuie să
  stabilească
  o colaborare formală și periodică, precum și posibilitățile de a crea sinergii între acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale, pe baza informațiilor primite de statele participante sau de grupul reprezentanților statelor, precum și sinergii cu alte programe ale Uniunii;

stabilească

| (j) | adoptă, la începutul inițiativei, agenda strategică de cercetare și inovare și o modifică pe toată durata programului Orizont Europa, dacă este necesar
  , pe baza ideilor tuturor partenerilor, inclusiv sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile active în domeniul întreprinderii comune respective
  . Agenda strategică de cercetare și inovare identifică impactul vizat al parteneriatului, portofoliul de activități prevăzut, rezultatele preconizate măsurabile, resursele, realizările avute în vedere și etapele intermediare într-un interval de timp definit. Agenda identifică, de asemenea, celelalte parteneriate europene cu care întreprinderea comună trebuie să
  lege
  o colaborare formală și periodică, precum și posibilitățile de a crea sinergii între acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale, pe baza informațiilor primite de statele participante sau de grupul reprezentanților statelor, precum și sinergii
  , urmând orientările oferite de Comisie,
  cu alte programe
  și politici
  ale Uniunii
  , inclusiv cu acțiunile prevăzute de Agenda pentru competențe în Europa
  ; |
| --- | --- |

(j)

adoptă, la începutul inițiativei, agenda strategică de cercetare și inovare și o modifică pe toată durata programului Orizont Europa, dacă este necesar
  , pe baza ideilor tuturor partenerilor, inclusiv sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile active în domeniul întreprinderii comune respective
  . Agenda strategică de cercetare și inovare identifică impactul vizat al parteneriatului, portofoliul de activități prevăzut, rezultatele preconizate măsurabile, resursele, realizările avute în vedere și etapele intermediare într-un interval de timp definit. Agenda identifică, de asemenea, celelalte parteneriate europene cu care întreprinderea comună trebuie să
  lege
  o colaborare formală și periodică, precum și posibilitățile de a crea sinergii între acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale, pe baza informațiilor primite de statele participante sau de grupul reprezentanților statelor, precum și sinergii
  , urmând orientările oferite de Comisie,
  cu alte programe
  și politici
  ale Uniunii
  , inclusiv cu acțiunile prevăzute de Agenda pentru competențe în Europa
  ;

, pe baza ideilor tuturor partenerilor, inclusiv sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile active în domeniul întreprinderii comune respective

lege

, urmând orientările oferite de Comisie,

și politici

, inclusiv cu acțiunile prevăzute de Agenda pentru competențe în Europa

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera k

Articolul 16 – alineatul 2 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | adoptă programul de lucru și estimările aferente ale cheltuielilor,
  astfel cum au fost
  propuse de
  către
  directorul executiv pentru
  punerea în aplicare a Agendei strategice
  de cercetare și inovare,
  inclusiv
  activitățile administrative, conținutul cererilor de propuneri, domeniile de cercetare care
  fac obiectul cererilor
  comune de propuneri
  și al cooperării
  cu alte
  parteneriate
  , rata de finanțare aplicabilă pentru fiecare
  subiect de cerere
  de propuneri, precum și normele aferente pentru procedurile de depunere, evaluare, selecție, atribuire și reexaminare, acordând o atenție deosebită feedback-ului
  cu privire
  la cerințele de politică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(k)

adoptă programul de lucru și estimările aferente ale cheltuielilor,
  astfel cum au fost
  propuse de
  către
  directorul executiv pentru
  punerea în aplicare a Agendei strategice
  de cercetare și inovare,
  inclusiv
  activitățile administrative, conținutul cererilor de propuneri, domeniile de cercetare care
  fac obiectul cererilor
  comune de propuneri
  și al cooperării
  cu alte
  parteneriate
  , rata de finanțare aplicabilă pentru fiecare
  subiect de cerere
  de propuneri, precum și normele aferente pentru procedurile de depunere, evaluare, selecție, atribuire și reexaminare, acordând o atenție deosebită feedback-ului
  cu privire
  la cerințele de politică;

astfel cum au fost

către

punerea în aplicare a Agendei strategice

inclusiv

fac obiectul cererilor

și al cooperării

parteneriate

subiect de cerere

cu privire

| (k) | adoptă programul de lucru și estimările aferente ale cheltuielilor, propuse de directorul executiv pentru
  a implementa Agenda strategică
  de cercetare și inovare,
  aici fiind incluse
  activitățile administrative, conținutul cererilor de propuneri,
  având mare grijă ca o serie de cereri de propuneri deschise să acopere și nivelurile mai scăzute de maturitate tehnologică, criteriile pentru a încuraja participarea pe baza unui echilibru de gen și a unei diversități geografice,
  domeniile de cercetare care
  se pretează la cereri
  comune de propuneri
  , cooperare cu alte parteneriate și sinergii
  cu alte
  programe ale Uniunii
  , rata de finanțare aplicabilă pentru fiecare
  element al unei cereri
  de propuneri, precum și normele aferente pentru procedurile de depunere, evaluare, selecție, atribuire și reexaminare,
  inclusiv proceduri precise pentru a identifica și evita conflictele de interese,
  acordând o atenție deosebită feedback-ului
  primit
  la cerințele de politică; |
| --- | --- |

(k)

adoptă programul de lucru și estimările aferente ale cheltuielilor, propuse de directorul executiv pentru
  a implementa Agenda strategică
  de cercetare și inovare,
  aici fiind incluse
  activitățile administrative, conținutul cererilor de propuneri,
  având mare grijă ca o serie de cereri de propuneri deschise să acopere și nivelurile mai scăzute de maturitate tehnologică, criteriile pentru a încuraja participarea pe baza unui echilibru de gen și a unei diversități geografice,
  domeniile de cercetare care
  se pretează la cereri
  comune de propuneri
  , cooperare cu alte parteneriate și sinergii
  cu alte
  programe ale Uniunii
  , rata de finanțare aplicabilă pentru fiecare
  element al unei cereri
  de propuneri, precum și normele aferente pentru procedurile de depunere, evaluare, selecție, atribuire și reexaminare,
  inclusiv proceduri precise pentru a identifica și evita conflictele de interese,
  acordând o atenție deosebită feedback-ului
  primit
  la cerințele de politică;

a implementa Agenda strategică

aici fiind incluse

având mare grijă ca o serie de cereri de propuneri deschise să acopere și nivelurile mai scăzute de maturitate tehnologică, criteriile pentru a încuraja participarea pe baza unui echilibru de gen și a unei diversități geografice,

se pretează la cereri

, cooperare cu alte parteneriate și sinergii

programe ale Uniunii

element al unei cereri

inclusiv proceduri precise pentru a identifica și evita conflictele de interese,

primit

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera k a (nouă)

Articolul 16 – alineatul 2 – litera k a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ka) | sprijină vizibilitatea și caracterul deschis al activităților întreprinderilor comune și adoptă măsuri pentru a atrage noi parteneri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare, organizații ale societății civile, către activitățile și acțiunile întreprinderii comune, având totodată grijă ca populația și organizațiile societății civile să le poată țină sub observație; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ka)

(ka)

sprijină vizibilitatea și caracterul deschis al activităților întreprinderilor comune și adoptă măsuri pentru a atrage noi parteneri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare, organizații ale societății civile, către activitățile și acțiunile întreprinderii comune, având totodată grijă ca populația și organizațiile societății civile să le poată țină sub observație;

sprijină vizibilitatea și caracterul deschis al activităților întreprinderilor comune și adoptă măsuri pentru a atrage noi parteneri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare, organizații ale societății civile, către activitățile și acțiunile întreprinderii comune, având totodată grijă ca populația și organizațiile societății civile să le poată țină sub observație;

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera m a (nouă)

Articolul 16 – alineatul 2 – litera m a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (m a) | ia măsuri adecvate și corective pornind de la rezultatele evaluării intermediare făcute de Comisie în virtutea dispozițiilor de la articolul 171 și de la rezultatele auditului anual făcut de Curtea Europeană de Conturi; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(m a)

(m a)

ia măsuri adecvate și corective pornind de la rezultatele evaluării intermediare făcute de Comisie în virtutea dispozițiilor de la articolul 171 și de la rezultatele auditului anual făcut de Curtea Europeană de Conturi;

ia măsuri adecvate și corective pornind de la rezultatele evaluării intermediare făcute de Comisie în virtutea dispozițiilor de la articolul 171 și de la rezultatele auditului anual făcut de Curtea Europeană de Conturi;

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera n

Articolul 16 – alineatul 2 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | evaluează raportul anual de activitate consolidat, inclusiv cheltuielile aferente și bugetul consacrat cererilor de propuneri comune cu alte parteneriate europene; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(n)

evaluează raportul anual de activitate consolidat, inclusiv cheltuielile aferente și bugetul consacrat cererilor de propuneri comune cu alte parteneriate europene;

| (n) | evaluează
  și dă un aviz favorabil pentru
  raportul anual de activitate consolidat, inclusiv cheltuielile aferente și bugetul consacrat cererilor de propuneri comune cu alte parteneriate europene; |
| --- | --- |

(n)

evaluează
  și dă un aviz favorabil pentru
  raportul anual de activitate consolidat, inclusiv cheltuielile aferente și bugetul consacrat cererilor de propuneri comune cu alte parteneriate europene;

și dă un aviz favorabil pentru

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera s

Articolul 16 – alineatul 2 – litera s

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (s) | aprobă lista acțiunilor selectate pentru finanțare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(s)

aprobă lista acțiunilor selectate pentru finanțare;

| (s) | aprobă lista acțiunilor selectate pentru finanțare
  , după ce se consultă cu organul consultativ științific
  ; |
| --- | --- |

(s)

aprobă lista acțiunilor selectate pentru finanțare
  , după ce se consultă cu organul consultativ științific
  ;

, după ce se consultă cu organul consultativ științific

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera u

Articolul 16 – alineatul 2 – litera u

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (u) | adoptă norme privind detașarea experților naționali
  în
  întreprinderile comune sau
  recursul la
  stagiari; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(u)

adoptă norme privind detașarea experților naționali
  în
  întreprinderile comune sau
  recursul la
  stagiari;

în

recursul la

| (u) | adoptă norme privind detașarea experților naționali
  , inclusiv privind remunerarea acestora, la
  întreprinderile comune sau
  recrutarea de
  stagiari; |
| --- | --- |

(u)

adoptă norme privind detașarea experților naționali
  , inclusiv privind remunerarea acestora, la
  întreprinderile comune sau
  recrutarea de
  stagiari;

, inclusiv privind remunerarea acestora, la

recrutarea de

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera w

Articolul 16 – alineatul 2 – litera w

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (w) | înaintează
  Comisiei, dacă este cazul, orice
  fel de
  cerere de modificare a prezentului regulament
  propusă de un membru al întreprinderii comune
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(w)

înaintează
  Comisiei, dacă este cazul, orice
  fel de
  cerere de modificare a prezentului regulament
  propusă de un membru al întreprinderii comune
  ;

înaintează

fel de

propusă de un membru al întreprinderii comune

| (w) | colectează și înaintează
  Comisiei, dacă este cazul, orice cerere de modificare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(w)

colectează și înaintează
  Comisiei, dacă este cazul, orice cerere de modificare a prezentului regulament;

colectează și înaintează

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – litera y

Articolul 16 – alineatul 2 – litera y

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (y) | adoptă,
  până la sfârșitul anului 2022,
  un
  plan
  de
  eliminare treptată
  a
  întreprinderii comune de
  la finanțarea prin programul Orizont Europa, la recomandarea directorului executiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(y)

adoptă,
  până la sfârșitul anului 2022,
  un
  plan
  de
  eliminare treptată
  a
  întreprinderii comune de
  la finanțarea prin programul Orizont Europa, la recomandarea directorului executiv;

până la sfârșitul anului 2022,

plan

eliminare treptată

întreprinderii comune de

| (y) | adoptă,
  în termen de cel mult
  un
  an
  de
  la evaluarea intermediară
  a
  programului Orizont Europa, menționată
  la
  articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cel târziu până în 2025, un plan pentru a sista treptat
  finanțarea
  de care beneficiază întreprinderea comună
  prin programul Orizont Europa, la recomandarea directorului executiv; |
| --- | --- |

(y)

adoptă,
  în termen de cel mult
  un
  an
  de
  la evaluarea intermediară
  a
  programului Orizont Europa, menționată
  la
  articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cel târziu până în 2025, un plan pentru a sista treptat
  finanțarea
  de care beneficiază întreprinderea comună
  prin programul Orizont Europa, la recomandarea directorului executiv;

în termen de cel mult

an

la evaluarea intermediară

programului Orizont Europa, menționată

articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cel târziu până în 2025, un plan pentru a sista treptat

de care beneficiază întreprinderea comună

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Directorul executiv este numit de
  către
  consiliul de conducere pe baza meritelor și a
  competențelor,
  dintr-o listă de candidați propuși de Comisie,
  în urma unei proceduri
  de
  selecție deschise
  și
  transparente
  în cadrul căreia se respectă principiul echilibrului
  de gen
  . | 1.   Directorul executiv este numit de consiliul de conducere pe baza meritelor
  , competențelor
  și a
  experienței relevante
  dintr-o listă de candidați propuși de Comisie,
  după o cerere deschisă și transparentă
  de
  exprimare a interesului
  și
  procedura de selecție ulterioară
  în cadrul căreia se respectă principiul
  excelenței, al
  echilibrului
  între femei și bărbați și al diversității geografice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Directorul executiv este numit de
  către
  consiliul de conducere pe baza meritelor și a
  competențelor,
  dintr-o listă de candidați propuși de Comisie,
  în urma unei proceduri
  de
  selecție deschise
  și
  transparente
  în cadrul căreia se respectă principiul echilibrului
  de gen
  .

1.   Directorul executiv este numit de consiliul de conducere pe baza meritelor
  , competențelor
  și a
  experienței relevante
  dintr-o listă de candidați propuși de Comisie,
  după o cerere deschisă și transparentă
  de
  exprimare a interesului
  și
  procedura de selecție ulterioară
  în cadrul căreia se respectă principiul
  excelenței, al
  echilibrului
  între femei și bărbați și al diversității geografice
  .

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia propune o listă de candidați pentru funcția de director executiv, după ce s-a consultat cu membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea. În scopul unei astfel de consultări, membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, își numesc de comun acord reprezentanții, precum și un observator, în numele consiliului de conducere. | 2.   Comisia propune o listă de candidați pentru funcția de director executiv, după ce s-a consultat cu membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea.
  Lista de candidați conține cel puțin 50 % din candidați de gen diferit. Comisia depune toate eforturile pentru a asigura o reprezentare echilibrată a femeilor și bărbaților.
  În scopul unei astfel de consultări, membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, își numesc de comun acord reprezentanții, precum și un observator, în numele consiliului de conducere. |
| | Atunci când organizează procedura de selecție, Comisia respectă cele mai înalte standarde de transparență, ceea ce presupune inclusiv să ofere un calendar clar și informațiile relevante pentru candidați și să publice pentru fiecare întreprindere comună lista candidaților și rezultatele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia propune o listă de candidați pentru funcția de director executiv, după ce s-a consultat cu membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea. În scopul unei astfel de consultări, membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, își numesc de comun acord reprezentanții, precum și un observator, în numele consiliului de conducere.

2.   Comisia propune o listă de candidați pentru funcția de director executiv, după ce s-a consultat cu membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea.
  Lista de candidați conține cel puțin 50 % din candidați de gen diferit. Comisia depune toate eforturile pentru a asigura o reprezentare echilibrată a femeilor și bărbaților.
  În scopul unei astfel de consultări, membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, își numesc de comun acord reprezentanții, precum și un observator, în numele consiliului de conducere.

Atunci când organizează procedura de selecție, Comisia respectă cele mai înalte standarde de transparență, ceea ce presupune inclusiv să ofere un calendar clar și informațiile relevante pentru candidați și să publice pentru fiecare întreprindere comună lista candidaților și rezultatele.

Atunci când organizează procedura de selecție, Comisia respectă cele mai înalte standarde de transparență, ceea ce presupune inclusiv să ofere un calendar clar și informațiile relevante pentru candidați și să publice pentru fiecare întreprindere comună lista candidaților și rezultatele.

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Înainte de numire, directorul executiv selectat semnează o declarație prin care declară că nu intră sub incidența niciunui conflict de interese, precum și o declarație de interese financiare, în care să precizeze ocupațiile din cel puțin ultimii cinci ani înainte de a-și lua în primire funcția în întreprinderea comună, precum și dacă a făcut parte în această perioadă din vreun consiliu sau comitet în companii, ONG-uri, asociații sau alte organisme stabilite prin lege. Atât declarația privind conflictele de interese și declarația de interese financiare se pun la dispoziție într-un loc ușor de accesat pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Înainte de numire, directorul executiv selectat semnează o declarație prin care declară că nu intră sub incidența niciunui conflict de interese, precum și o declarație de interese financiare, în care să precizeze ocupațiile din cel puțin ultimii cinci ani înainte de a-și lua în primire funcția în întreprinderea comună, precum și dacă a făcut parte în această perioadă din vreun consiliu sau comitet în companii, ONG-uri, asociații sau alte organisme stabilite prin lege. Atât declarația privind conflictele de interese și declarația de interese financiare se pun la dispoziție într-un loc ușor de accesat pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 4

Articolul 17 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Mandatul directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul respectivei perioade
  , Comisia efectuează,
  după
  consultarea membrilor, alții decât Uniunea, o evaluare a performanțelor
  directorului executiv și
  a sarcinilor
  și
  misiunilor
  viitoare ale întreprinderii comune. | 4.   Mandatul directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul respectivei perioade
  și
  după
  ce se consultă cu membrii din afara Uniunii, Comisia evaluează performanțele
  directorului executiv și
  sarcinile
  și
  misiunile
  viitoare ale întreprinderii comune
  , evaluând inclusiv setul de indicatori-cheie de performanță, după cum se prevede la articolul 16 litera (i)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Mandatul directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul respectivei perioade
  , Comisia efectuează,
  după
  consultarea membrilor, alții decât Uniunea, o evaluare a performanțelor
  directorului executiv și
  a sarcinilor
  și
  misiunilor
  viitoare ale întreprinderii comune.

4.   Mandatul directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul respectivei perioade
  și
  după
  ce se consultă cu membrii din afara Uniunii, Comisia evaluează performanțele
  directorului executiv și
  sarcinile
  și
  misiunile
  viitoare ale întreprinderii comune
  , evaluând inclusiv setul de indicatori-cheie de performanță, după cum se prevede la articolul 16 litera (i)
  .

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera c

Articolul 18 – alineatul 4 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | pregătește și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, programul de lucru și estimările cheltuielilor aferente pentru întreprinderea comună, în vederea
  punerii în aplicare a
  agendei strategice de cercetare și inovare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

pregătește și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, programul de lucru și estimările cheltuielilor aferente pentru întreprinderea comună, în vederea
  punerii în aplicare a
  agendei strategice de cercetare și inovare;

punerii în aplicare a

| (c) | pregătește și înaintează consiliului de conducere spre adoptare programul de lucru
  pe baza contribuțiilor de la parteneri, inclusiv de la sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile din domeniul întreprinderii comune respective
  și estimările cheltuielilor aferente pentru întreprinderea comună, în vederea
  concretizării
  agendei strategice de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

(c)

pregătește și înaintează consiliului de conducere spre adoptare programul de lucru
  pe baza contribuțiilor de la parteneri, inclusiv de la sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile din domeniul întreprinderii comune respective
  și estimările cheltuielilor aferente pentru întreprinderea comună, în vederea
  concretizării
  agendei strategice de cercetare și inovare;

pe baza contribuțiilor de la parteneri, inclusiv de la sectorul privat, comunitatea științifică, reprezentanții statelor membre și organizațiile societății civile din domeniul întreprinderii comune respective

concretizării

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera f a (nouă)

Articolul 18 – alineatul 4 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (f a) | monitorizează punerea în practică a măsurilor menite să atragă noi membri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare și organizații ale societății civile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f a)

(f a)

monitorizează punerea în practică a măsurilor menite să atragă noi membri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare și organizații ale societății civile;

monitorizează punerea în practică a măsurilor menite să atragă noi membri, în special IMM-uri, universități, institute de cercetare și organizații ale societății civile;

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera n

Articolul 18 – alineatul 4 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | pune în aplicare
  politica de comunicare a întreprinderii comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(n)

pune în aplicare
  politica de comunicare a întreprinderii comune;

pune în aplicare

| (n) | concepe și derulează
  politica de comunicare a întreprinderii comune
  astfel încât să capteze interesul cetățenilor și IMM-urilor
  ; |
| --- | --- |

(n)

concepe și derulează
  politica de comunicare a întreprinderii comune
  astfel încât să capteze interesul cetățenilor și IMM-urilor
  ;

concepe și derulează

astfel încât să capteze interesul cetățenilor și IMM-urilor

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera q

Articolul 18 – alineatul 4 – litera q

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (q) | protejează interesele financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit, precum și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(q)

protejează interesele financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit, precum și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive;

| (q) | protejează interesele financiare ale Uniunii
  și ale membrilor întreprinderii comune din afara Uniunii,
  prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei
  , a conflictelor de interese
  , a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit, precum și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

(q)

protejează interesele financiare ale Uniunii
  și ale membrilor întreprinderii comune din afara Uniunii,
  prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei
  , a conflictelor de interese
  , a corupției și a altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit, precum și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive;

și ale membrilor întreprinderii comune din afara Uniunii,

, a conflictelor de interese

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 6 – litera b

Articolul 18 – alineatul 6 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | gestionează
  punerea în aplicare a
  programului de lucru al întreprinderii comune de-a lungul întregului ciclu de
  punere în aplicare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

gestionează
  punerea în aplicare a
  programului de lucru al întreprinderii comune de-a lungul întregului ciclu de
  punere în aplicare
  ;

punerea în aplicare a

punere în aplicare

| (b) | gestionează
  implementarea
  programului de lucru al întreprinderii comune de-a lungul întregului ciclu de
  implementare și are grijă să publice programul de lucru și orice modificare adusă acestuia
  ; |
| --- | --- |

(b)

gestionează
  implementarea
  programului de lucru al întreprinderii comune de-a lungul întregului ciclu de
  implementare și are grijă să publice programul de lucru și orice modificare adusă acestuia
  ;

implementarea

implementare și are grijă să publice programul de lucru și orice modificare adusă acestuia

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 6 – litera c

Articolul 18 – alineatul 6 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | furnizează membrilor și celorlalte organisme ale întreprinderii comune toate informațiile relevante
  și
  sprijinul necesar pentru
  ca acestea să își poată
  îndeplini atribuțiile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

furnizează membrilor și celorlalte organisme ale întreprinderii comune toate informațiile relevante
  și
  sprijinul necesar pentru
  ca acestea să își poată
  îndeplini atribuțiile;

și

ca acestea să își poată

| (c) | furnizează membrilor și celorlalte organisme ale întreprinderii comune
  în timp util
  toate informațiile relevante
  , oferindu-le
  sprijinul necesar pentru
  a-și putea
  îndeplini atribuțiile; |
| --- | --- |

(c)

furnizează membrilor și celorlalte organisme ale întreprinderii comune
  în timp util
  toate informațiile relevante
  , oferindu-le
  sprijinul necesar pentru
  a-și putea
  îndeplini atribuțiile;

în timp util

, oferindu-le

a-și putea

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Întreprinderile
  comune solicită consiliere științifică independentă: | 1.   
  Dacă nu se prevede altfel în partea a doua din prezentul regulament, întreprinderile
  comune solicită consiliere științifică independentă
  prin intermediul unui organ consultativ științific, care urmează să fie înființat de întreprinderea comună în conformitate cu dispozițiile relevante cuprinse în partea a doua din prezentul regulament și la prezentul articol. Dacă este cazul, întreprinderile comune pot solicita expertiză externă independentă ad-hoc pe anumite teme. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Întreprinderile
  comune solicită consiliere științifică independentă:

1.   
  Dacă nu se prevede altfel în partea a doua din prezentul regulament, întreprinderile
  comune solicită consiliere științifică independentă
  prin intermediul unui organ consultativ științific, care urmează să fie înființat de întreprinderea comună în conformitate cu dispozițiile relevante cuprinse în partea a doua din prezentul regulament și la prezentul articol. Dacă este cazul, întreprinderile comune pot solicita expertiză externă independentă ad-hoc pe anumite teme.

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | prin intermediul unui organ consultativ științific, care urmează să fie înființat de întreprinderea comună în conformitate cu dispozițiile relevante cuprinse în partea a doua și sub rezerva dispozițiilor prezentului articol, sau prin intermediul membrilor acestuia și/sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

prin intermediul unui organ consultativ științific, care urmează să fie înființat de întreprinderea comună în conformitate cu dispozițiile relevante cuprinse în partea a doua și sub rezerva dispozițiilor prezentului articol, sau prin intermediul membrilor acestuia și/sau

prin intermediul unui organ consultativ științific, care urmează să fie înființat de întreprinderea comună în conformitate cu dispozițiile relevante cuprinse în partea a doua și sub rezerva dispozițiilor prezentului articol, sau prin intermediul membrilor acestuia și/sau

eliminat

eliminat

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | prin intermediul cererilor ad-hoc de expertiză externă adresate de consiliul de conducere întreprinderii comune în chestiuni specifice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

prin intermediul cererilor ad-hoc de expertiză externă adresate de consiliul de conducere întreprinderii comune în chestiuni specifice.

prin intermediul cererilor ad-hoc de expertiză externă adresate de consiliul de conducere întreprinderii comune în chestiuni specifice.

eliminat

eliminat

Amendamentul 172

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 19 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, o parte din funcția de consiliere științifică poate fi îndeplinită de membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, cu condiția să nu existe niciun conflict de interese. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, o parte din funcția de consiliere științifică poate fi îndeplinită de membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, cu condiția să nu existe niciun conflict de interese.

În cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, o parte din funcția de consiliere științifică poate fi îndeplinită de membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, cu condiția să nu existe niciun conflict de interese.

eliminat

eliminat

Amendamentul 173

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2

Articolul 19 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Trebuie să existe o reprezentare echilibrată a experților în rândul membrilor organului consultativ științific,
  în sfera
  activităților întreprinderii comune, inclusiv în
  ceea
  ce privește
  echilibrul
  de
  gen
  . Împreună, membrii organului consultativ științific trebuie să dețină competențele și expertiza necesare în domeniul tehnic respectiv, astfel încât să poată
  putea formula
  recomandări științifice pentru întreprinderea comună, ținând seama de impactul
  socioeconomic
  al unor astfel de recomandări și de
  obiectivele întreprinderii comune
  . | 2.   Trebuie să existe o reprezentare echilibrată a experților în rândul membrilor organului consultativ științific,
  corespunzătoare
  activităților întreprinderii comune,
  păstrând echilibrul
  inclusiv în ce privește
  nivelul
  de
  excelență, echilibrul de gen și diversitatea geografică
  . Împreună, membrii organului consultativ științific trebuie să dețină competențele și expertiza necesare în domeniul tehnic respectiv, astfel încât să poată
  face
  recomandări științifice pentru întreprinderea comună, ținând seama de impactul
  asupra climei, mediului și sferei socioeconomice, inclusiv de impactul asupra competitivității și suveranității tehnologice
  al unor astfel de recomandări
  , de obiectivele urmărite de întreprinderea comună, precum
  și
  impactul cercetărilor efectuate
  de
  întreprinderea comună asupra chestiunilor de gen
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Trebuie să existe o reprezentare echilibrată a experților în rândul membrilor organului consultativ științific,
  în sfera
  activităților întreprinderii comune, inclusiv în
  ceea
  ce privește
  echilibrul
  de
  gen
  . Împreună, membrii organului consultativ științific trebuie să dețină competențele și expertiza necesare în domeniul tehnic respectiv, astfel încât să poată
  putea formula
  recomandări științifice pentru întreprinderea comună, ținând seama de impactul
  socioeconomic
  al unor astfel de recomandări și de
  obiectivele întreprinderii comune
  .

2.   Trebuie să existe o reprezentare echilibrată a experților în rândul membrilor organului consultativ științific,
  corespunzătoare
  activităților întreprinderii comune,
  păstrând echilibrul
  inclusiv în ce privește
  nivelul
  de
  excelență, echilibrul de gen și diversitatea geografică
  . Împreună, membrii organului consultativ științific trebuie să dețină competențele și expertiza necesare în domeniul tehnic respectiv, astfel încât să poată
  face
  recomandări științifice pentru întreprinderea comună, ținând seama de impactul
  asupra climei, mediului și sferei socioeconomice, inclusiv de impactul asupra competitivității și suveranității tehnologice
  al unor astfel de recomandări
  , de obiectivele urmărite de întreprinderea comună, precum
  și
  impactul cercetărilor efectuate
  de
  întreprinderea comună asupra chestiunilor de gen
  .

Amendamentul 174

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție pentru
  formarea
  organului consultativ științific al întreprinderii comune și îi numește pe membrii acestuia
  . Dacă este relevant, consiliul de conducere ține seama de candidații potențiali propuși de grupul de reprezentanți ai statelor. | 4.   Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție
  , pe baza unor cereri de exprimare a interesului transparente și deschise,
  pentru
  componența
  organului consultativ științific al întreprinderii comune și îi numește pe membrii acestuia
  pe o perioadă
  de
  maxim patru ani, care poate fi reînnoită o dată
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție pentru
  formarea
  organului consultativ științific al întreprinderii comune și îi numește pe membrii acestuia
  . Dacă este relevant, consiliul de conducere ține seama de candidații potențiali propuși de grupul de reprezentanți ai statelor.

4.   Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție
  , pe baza unor cereri de exprimare a interesului transparente și deschise,
  pentru
  componența
  organului consultativ științific al întreprinderii comune și îi numește pe membrii acestuia
  pe o perioadă
  de
  maxim patru ani, care poate fi reînnoită o dată
  .

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 6

Articolul 19 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Organul consultativ științific se întrunește cel puțin de două ori pe an, iar reuniunile sale sunt convocate de către președinte. Președintele poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori. Organul consultativ științific își adoptă propriul regulament de procedură. | 6.   Organul consultativ științific se întrunește cel puțin de două ori pe an, iar reuniunile sale sunt convocate de către președinte. Președintele poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori. Organul consultativ științific își adoptă propriul regulament de procedură
  , inclusiv măsurile de evitare a oricărui conflict de interese în procesul decizional
  .
  Ordinea de zi, participanții și procesele-verbale ale reuniunilor se publică în timp util pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Organul consultativ științific se întrunește cel puțin de două ori pe an, iar reuniunile sale sunt convocate de către președinte. Președintele poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori. Organul consultativ științific își adoptă propriul regulament de procedură.

6.   Organul consultativ științific se întrunește cel puțin de două ori pe an, iar reuniunile sale sunt convocate de către președinte. Președintele poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori. Organul consultativ științific își adoptă propriul regulament de procedură
  , inclusiv măsurile de evitare a oricărui conflict de interese în procesul decizional
  .
  Ordinea de zi, participanții și procesele-verbale ale reuniunilor se publică în timp util pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7 – litera a

Articolul 19 – alineatul 7 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | oferă consiliere cu privire la prioritățile științifice care trebuie abordate în
  programele
  de
  lucru, în conformitate cu agenda strategică
  de
  cercetare și inovare și
  cu planificarea strategică a programului Orizont Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

oferă consiliere cu privire la prioritățile științifice care trebuie abordate în
  programele
  de
  lucru, în conformitate cu agenda strategică
  de
  cercetare și inovare și
  cu planificarea strategică a programului Orizont Europa;

programele

lucru, în conformitate cu agenda strategică

cercetare și inovare și

| (a) | oferă consiliere cu privire la prioritățile științifice care trebuie abordate în
  agenda strategică
  de
  cercetare și inovare și în programele
  de
  lucru aferente, în conformitate
  cu planificarea strategică a programului Orizont Europa |
| --- | --- |

(a)

oferă consiliere cu privire la prioritățile științifice care trebuie abordate în
  agenda strategică
  de
  cercetare și inovare și în programele
  de
  lucru aferente, în conformitate
  cu planificarea strategică a programului Orizont Europa

agenda strategică

cercetare și inovare și în programele

lucru aferente, în conformitate

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7 – litera d

Articolul 19 – alineatul 7 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | furnizează o consiliere independentă
  și
  o
  analiză științifică
  cu privire la aspecte
  specifice, la cererea consiliului de conducere, în special
  în ceea ce privește
  evoluțiile din sectoarele adiacente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

furnizează o consiliere independentă
  și
  o
  analiză științifică
  cu privire la aspecte
  specifice, la cererea consiliului de conducere, în special
  în ceea ce privește
  evoluțiile din sectoarele adiacente;

furnizează o consiliere independentă

o

cu privire la aspecte

în ceea ce privește

| (d) | oferă sfaturi independente
  și analiză științifică
  pe teme
  specifice, la cererea consiliului de conducere, în special
  despre
  evoluțiile din sectoarele adiacente
  și despre impactul potențial al activităților întreprinderii comune mediului, societății și climei
  ; |
| --- | --- |

(d)

oferă sfaturi independente
  și analiză științifică
  pe teme
  specifice, la cererea consiliului de conducere, în special
  despre
  evoluțiile din sectoarele adiacente
  și despre impactul potențial al activităților întreprinderii comune mediului, societății și climei
  ;

oferă sfaturi independente

pe teme

despre

și despre impactul potențial al activităților întreprinderii comune mediului, societății și climei

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7 – litera f a (nouă)

Articolul 19 – alineatul 7 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (f a) | evaluează cererile potențialilor parteneri asociați și parteneri contribuitori și oferă sfaturi în privința lor consiliilor de conducere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f a)

(f a)

evaluează cererile potențialilor parteneri asociați și parteneri contribuitori și oferă sfaturi în privința lor consiliilor de conducere;

evaluează cererile potențialilor parteneri asociați și parteneri contribuitori și oferă sfaturi în privința lor consiliilor de conducere;

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 8

Articolul 19 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   După fiecare reuniune a organului consultativ științific, președintele acestuia înaintează consiliului de conducere un raport care conține opiniile organului și ale membrilor acestuia cu privire la aspectele discutate în cursul reuniunii. | 8.   După fiecare reuniune a organului consultativ științific, președintele acestuia înaintează consiliului de conducere un raport care conține opiniile organului și ale membrilor acestuia cu privire la aspectele discutate în cursul reuniunii.
  În măsura posibilităților, raportul se publică pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   După fiecare reuniune a organului consultativ științific, președintele acestuia înaintează consiliului de conducere un raport care conține opiniile organului și ale membrilor acestuia cu privire la aspectele discutate în cursul reuniunii.

8.   După fiecare reuniune a organului consultativ științific, președintele acestuia înaintează consiliului de conducere un raport care conține opiniile organului și ale membrilor acestuia cu privire la aspectele discutate în cursul reuniunii.
  În măsura posibilităților, raportul se publică pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 19 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Consiliul de conducere informează fără întârziere organismul științific despre acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor sau propunerilor sale sau explică de ce nu le-a dat curs și le dă publicității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Consiliul de conducere informează fără întârziere organismul științific despre acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor sau propunerilor sale sau explică de ce nu le-a dat curs și le dă publicității.

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 5

Articolul 20 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Președintele grupului de reprezentanți ai statelor poate invita alte persoane să participe în calitate de observatori la reuniunile acestuia, în special reprezentanți ai autorităților federale sau regionale relevante din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune. | 5.   Președintele grupului de reprezentanți ai statelor poate invita alte persoane să participe în calitate de observatori la reuniunile acestuia, în special reprezentanți ai autorităților federale sau regionale relevante din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri
  sau ai asociațiilor patronale, reprezentanți ai organizații ale societății civile
  și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Președintele grupului de reprezentanți ai statelor poate invita alte persoane să participe în calitate de observatori la reuniunile acestuia, în special reprezentanți ai autorităților federale sau regionale relevante din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune.

5.   Președintele grupului de reprezentanți ai statelor poate invita alte persoane să participe în calitate de observatori la reuniunile acestuia, în special reprezentanți ai autorităților federale sau regionale relevante din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri
  sau ai asociațiilor patronale, reprezentanți ai organizații ale societății civile
  și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune.

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 6

Articolul 20 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Ordinea de zi a reuniunilor grupului de reprezentanți ai statelor se transmite cu suficient timp înainte, pentru a se asigura reprezentarea corespunzătoare a fiecărui stat membru și a fiecărei țări asociate. Ordinea de zi se transmite și consiliului de conducere, spre informare. | 6.   Ordinea de zi a reuniunilor grupului de reprezentanți ai statelor se transmite cu suficient timp înainte, pentru a se asigura reprezentarea corespunzătoare a fiecărui stat membru și a fiecărei țări asociate. Ordinea de zi se transmite
  cu promptitudine
  și consiliului de conducere, spre informare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Ordinea de zi a reuniunilor grupului de reprezentanți ai statelor se transmite cu suficient timp înainte, pentru a se asigura reprezentarea corespunzătoare a fiecărui stat membru și a fiecărei țări asociate. Ordinea de zi se transmite și consiliului de conducere, spre informare.

6.   Ordinea de zi a reuniunilor grupului de reprezentanți ai statelor se transmite cu suficient timp înainte, pentru a se asigura reprezentarea corespunzătoare a fiecărui stat membru și a fiecărei țări asociate. Ordinea de zi se transmite
  cu promptitudine
  și consiliului de conducere, spre informare.

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 7 – litera b

Articolul 20 – alineatul 7 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | actualizarea orientării strategice în conformitate cu planificarea strategică a programului Orizont Europa și cu alte instrumente de finanțare ale Uniunii și ale statelor membre; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

actualizarea orientării strategice în conformitate cu planificarea strategică a programului Orizont Europa și cu alte instrumente de finanțare ale Uniunii și ale statelor membre;

| (b) | actualizarea orientării strategice în conformitate cu planificarea strategică a programului Orizont Europa
  , cu obiectivele și politicile generale ale UE
  și cu alte instrumente de finanțare ale Uniunii și ale statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

actualizarea orientării strategice în conformitate cu planificarea strategică a programului Orizont Europa
  , cu obiectivele și politicile generale ale UE
  și cu alte instrumente de finanțare ale Uniunii și ale statelor membre;

, cu obiectivele și politicile generale ale UE

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 7 – litera e

Articolul 20 – alineatul 7 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | implicarea IMM-urilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

implicarea IMM-urilor.

| (e) | implicarea IMM
  -urilor și start-up-urilor, a asociaților lor de întreprinderi, a universităților și a organizațiilor de cercetare, a organizațiilor
  societății civile și măsurile luate pentru a promova participarea noilor participanți. |
| --- | --- |

(e)

implicarea IMM
  -urilor și start-up-urilor, a asociaților lor de întreprinderi, a universităților și a organizațiilor de cercetare, a organizațiilor
  societății civile și măsurile luate pentru a promova participarea noilor participanți.

-urilor și start-up-urilor, a asociaților lor de întreprinderi, a universităților și a organizațiilor de cercetare, a organizațiilor

Amendamentul 185

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 7 – litera e a (nouă)

Articolul 20 – alineatul 7 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | efectele potențiale ale activităților întreprinderii comune asupra mediului și climei și beneficiile aduse societății. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

efectele potențiale ale activităților întreprinderii comune asupra mediului și climei și beneficiile aduse societății.

efectele potențiale ale activităților întreprinderii comune asupra mediului și climei și beneficiile aduse societății.

Amendamentul 186

Amendamentul 186

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 8 – litera a

Articolul 20 – alineatul 8 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | stadiul programelor naționale sau regionale de cercetare și inovare relevante și identificarea potențialelor domenii de cooperare, inclusiv acțiunile concrete întreprinse sau avute în vedere pentru implementarea tehnologiilor relevante și a soluțiilor inovatoare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

stadiul programelor naționale sau regionale de cercetare și inovare relevante și identificarea potențialelor domenii de cooperare, inclusiv acțiunile concrete întreprinse sau avute în vedere pentru implementarea tehnologiilor relevante și a soluțiilor inovatoare;

| (a) | stadiul programelor naționale sau regionale de cercetare și inovare relevante și identificarea potențialelor domenii de cooperare, inclusiv acțiunile concrete întreprinse sau avute în vedere
  (de exemplu, cereri coordonate între întreprinderi comune și programele lor de cercetare, inovare și investiții,
  pentru
  dezvoltarea,
  implementarea
  și preluarea pe piață a
  tehnologiilor relevante și a soluțiilor inovatoare; |
| --- | --- |

(a)

stadiul programelor naționale sau regionale de cercetare și inovare relevante și identificarea potențialelor domenii de cooperare, inclusiv acțiunile concrete întreprinse sau avute în vedere
  (de exemplu, cereri coordonate între întreprinderi comune și programele lor de cercetare, inovare și investiții,
  pentru
  dezvoltarea,
  implementarea
  și preluarea pe piață a
  tehnologiilor relevante și a soluțiilor inovatoare;

(de exemplu, cereri coordonate între întreprinderi comune și programele lor de cercetare, inovare și investiții,

dezvoltarea,

și preluarea pe piață a

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 9

Articolul 20 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Grupul de reprezentanți ai statelor prezintă, la sfârșitul fiecărui an calendaristic, un raport în care sunt descrise politicile naționale sau regionale din sfera de activitate a întreprinderii comune și în care sunt identificate moduri specifice de cooperare cu acțiunile finanțate de întreprinderea comună. | 9.   Grupul de reprezentanți ai statelor prezintă, la sfârșitul fiecărui an calendaristic, un raport în care sunt descrise politicile naționale sau regionale din sfera de activitate a întreprinderii comune și în care sunt identificate moduri specifice de cooperare cu acțiunile finanțate de întreprinderea comună.
  Raportul se publică pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Grupul de reprezentanți ai statelor prezintă, la sfârșitul fiecărui an calendaristic, un raport în care sunt descrise politicile naționale sau regionale din sfera de activitate a întreprinderii comune și în care sunt identificate moduri specifice de cooperare cu acțiunile finanțate de întreprinderea comună.

9.   Grupul de reprezentanți ai statelor prezintă, la sfârșitul fiecărui an calendaristic, un raport în care sunt descrise politicile naționale sau regionale din sfera de activitate a întreprinderii comune și în care sunt identificate moduri specifice de cooperare cu acțiunile finanțate de întreprinderea comună.
  Raportul se publică pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 13 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Atunci când își îndeplinește sarcinile, grupul de reprezentanți ai statelor respectă normele privind confidențialitatea și conflictul de interese, prevăzute la articolele 31 și 40. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13a.
     
  Atunci când își îndeplinește sarcinile, grupul de reprezentanți ai statelor respectă normele privind confidențialitatea și conflictul de interese, prevăzute la articolele 31 și 40.

Amendamentul 189

Amendamentul 189

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul părților interesate este deschis tuturor părților interesate din sectorul public și cel privat, inclusiv grupurilor organizate care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări. | 2.   Grupul părților interesate este deschis tuturor părților interesate din sectorul public și cel privat, inclusiv grupurilor organizate
  și organizațiilor societății civile
  care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul părților interesate este deschis tuturor părților interesate din sectorul public și cel privat, inclusiv grupurilor organizate care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări.

2.   Grupul părților interesate este deschis tuturor părților interesate din sectorul public și cel privat, inclusiv grupurilor organizate
  și organizațiilor societății civile
  care își desfășoară activitatea în domeniul întreprinderii comune și grupurilor de interese internaționale din statele membre, din țările asociate și din alte țări.

Amendamentul 190

Amendamentul 190

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 21 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție pentru componența grupului părților interesate și încearcă să asigure o reprezentare de gen echilibrată, variată din punct de vedere geografic și care reprezintă o varietate de sectoare și de profiluri. Dacă consideră de cuviință, consiliul de conducere ține seama de candidații potențiali propuși de grupul de reprezentanți ai statelor. Grupul părților interesate trebuie să rămână în permanență deschis pentru noi membri, iar la evaluarea intermediară ar trebui să se analizeze și, dacă este necesar, să se aprobe cooptarea lor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție pentru componența grupului părților interesate și încearcă să asigure o reprezentare de gen echilibrată, variată din punct de vedere geografic și care reprezintă o varietate de sectoare și de profiluri. Dacă consideră de cuviință, consiliul de conducere ține seama de candidații potențiali propuși de grupul de reprezentanți ai statelor. Grupul părților interesate trebuie să rămână în permanență deschis pentru noi membri, iar la evaluarea intermediară ar trebui să se analizeze și, dacă este necesar, să se aprobe cooptarea lor.

Amendamentul 191

Amendamentul 191

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 3

Articolul 21 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul părților interesate este informat cu regularitate cu privire la activitățile întreprinderii comune și
  este invitat să prezinte
  observații
  cu privire la
  inițiativele planificate ale întreprinderii comune. | 3.   Grupul părților interesate este informat cu regularitate cu privire la activitățile întreprinderii comune și
  prezintă
  observații
  despre
  inițiativele planificate ale întreprinderii comune
  dacă este invitat în acest sens sau din proprie inițiativă
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul părților interesate este informat cu regularitate cu privire la activitățile întreprinderii comune și
  este invitat să prezinte
  observații
  cu privire la
  inițiativele planificate ale întreprinderii comune.

3.   Grupul părților interesate este informat cu regularitate cu privire la activitățile întreprinderii comune și
  prezintă
  observații
  despre
  inițiativele planificate ale întreprinderii comune
  dacă este invitat în acest sens sau din proprie inițiativă
  .

Amendamentul 192

Amendamentul 192

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 4

Articolul 21 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Reuniunile grupului părților interesate sunt convocate de către directorul executiv. | 4.   Reuniunile grupului părților interesate sunt convocate de către directorul executiv
  cel puțin o dată pe an
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Reuniunile grupului părților interesate sunt convocate de către directorul executiv.

4.   Reuniunile grupului părților interesate sunt convocate de către directorul executiv
  cel puțin o dată pe an
  .

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 5

Articolul 21 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Directorul executiv poate recomanda consiliului de conducere să consulte grupul părților interesate cu privire la chestiuni specifice. În cazul în care are loc o astfel de consultare, după discuțiile relevante purtate în cadrul grupului părților interesate se înaintează un raport
  consiliului de conducere
  . | 5.   Directorul executiv poate recomanda consiliului de conducere să consulte grupul părților interesate cu privire la chestiuni specifice. În cazul în care are loc o astfel de consultare, după discuțiile relevante purtate în cadrul grupului părților interesate se înaintează
  consiliului de conducere
  un raport
  care se pune la dispoziția publicului pe site-ul întreprinderii comune respective
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Directorul executiv poate recomanda consiliului de conducere să consulte grupul părților interesate cu privire la chestiuni specifice. În cazul în care are loc o astfel de consultare, după discuțiile relevante purtate în cadrul grupului părților interesate se înaintează un raport
  consiliului de conducere
  .

5.   Directorul executiv poate recomanda consiliului de conducere să consulte grupul părților interesate cu privire la chestiuni specifice. În cazul în care are loc o astfel de consultare, după discuțiile relevante purtate în cadrul grupului părților interesate se înaintează
  consiliului de conducere
  un raport
  care se pune la dispoziția publicului pe site-ul întreprinderii comune respective
  .

Amendamentul 194

Amendamentul 194

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 21 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Atunci când își îndeplinește sarcinile, grupul părților interesate respectă normele privind confidențialitatea și conflictul de interese, astfel cum sunt prevăzute la articolele 31 și 40. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Atunci când își îndeplinește sarcinile, grupul părților interesate respectă normele privind confidențialitatea și conflictul de interese, astfel cum sunt prevăzute la articolele 31 și 40.

Amendamentul 195

Amendamentul 195

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și prin derogare de la articolul 34 din regulamentul respectiv, întreprinderile comune pot aplica rate de rambursare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant și de tipul de acțiune. Ratele de rambursare se indică în programul de lucru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și prin derogare de la articolul 34 din regulamentul respectiv, întreprinderile comune pot aplica rate de rambursare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant și de tipul de acțiune. Ratele de rambursare se indică în programul de lucru.

Amendamentul 196

Amendamentul 196

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Programul de lucru se adoptă până la sfârșitul anului anterior punerii sale în aplicare sale. Programul de lucru se publică pe site-ul întreprinderii comune și,
  în sprijinul coordonării
  cu strategia generală a programului Orizont Europa, este
  pus la dispoziția comitetelor
  de program
  ale clusterelor relevante
  , spre informare. | 2.   Programul de lucru se adoptă până la sfârșitul anului anterior punerii sale în aplicare sale. Programul de lucru se publică pe site-ul întreprinderii comune
  , pe site-ul dedicat programului Orizont Europa și în baza de date electronică comună
  și,
  pentru a susține coordonarea
  cu strategia generală a programului Orizont Europa, este
  trimis configurației relevante a comitetului
  de program, spre informare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Programul de lucru se adoptă până la sfârșitul anului anterior punerii sale în aplicare sale. Programul de lucru se publică pe site-ul întreprinderii comune și,
  în sprijinul coordonării
  cu strategia generală a programului Orizont Europa, este
  pus la dispoziția comitetelor
  de program
  ale clusterelor relevante
  , spre informare.

2.   Programul de lucru se adoptă până la sfârșitul anului anterior punerii sale în aplicare sale. Programul de lucru se publică pe site-ul întreprinderii comune
  , pe site-ul dedicat programului Orizont Europa și în baza de date electronică comună
  și,
  pentru a susține coordonarea
  cu strategia generală a programului Orizont Europa, este
  trimis configurației relevante a comitetului
  de program, spre informare.

Amendamentul 197

Amendamentul 197

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5

Articolul 23 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Bugetul anual este adaptat pentru a se ține seama de valoarea contribuției financiare a Uniunii,
  astfel cum este prevăzută
  în
  bugetul Uniunii
  . | 5.   Bugetul anual este adaptat pentru a se ține seama de valoarea contribuției financiare a Uniunii,
  prevăzută în bugetul Uniunii, precum și de contravaloarea contribuțiilor financiare și
  în
  natură din partea altor membri decât Uniunea
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Bugetul anual este adaptat pentru a se ține seama de valoarea contribuției financiare a Uniunii,
  astfel cum este prevăzută
  în
  bugetul Uniunii
  .

5.   Bugetul anual este adaptat pentru a se ține seama de valoarea contribuției financiare a Uniunii,
  prevăzută în bugetul Uniunii, precum și de contravaloarea contribuțiilor financiare și
  în
  natură din partea altor membri decât Uniunea
  .

Amendamentul 198

Amendamentul 198

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 1

Articolul 24 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Directorul executiv transmite consiliului de conducere un raport anual de activitate consolidat cu privire la îndeplinirea atribuțiilor sale în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune. | 1.   Directorul executiv transmite consiliului de conducere un raport anual de activitate consolidat cu privire la îndeplinirea atribuțiilor sale în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune.
  Raportul anual de activitate consolidat se publică în timp util pe site-ul întreprinderii comune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Directorul executiv transmite consiliului de conducere un raport anual de activitate consolidat cu privire la îndeplinirea atribuțiilor sale în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune.

1.   Directorul executiv transmite consiliului de conducere un raport anual de activitate consolidat cu privire la îndeplinirea atribuțiilor sale în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune.
  Raportul anual de activitate consolidat se publică în timp util pe site-ul întreprinderii comune.

Amendamentul 199

Amendamentul 199

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera b

Articolul 24 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | propunerile prezentate, cu includerea unei defalcări pe tipuri de participanți, inclusiv IMM-uri, și pe țări; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

propunerile prezentate, cu includerea unei defalcări pe tipuri de participanți, inclusiv IMM-uri, și pe țări;

| (b) | propunerile prezentate, cu includerea unei defalcări pe tipuri de participanți, inclusiv IMM-uri, și pe țări
  , indicând proporția de noi participanți
  ; |
| --- | --- |

(b)

propunerile prezentate, cu includerea unei defalcări pe tipuri de participanți, inclusiv IMM-uri, și pe țări
  , indicând proporția de noi participanți
  ;

, indicând proporția de noi participanți

Amendamentul 200

Amendamentul 200

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cererile comune, și sinergiile dintre acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cererile comune, și sinergiile dintre acțiunile întreprinderii comune și inițiativele și politicile naționale sau regionale.

| (e) | colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cererile comune, și sinergiile dintre acțiunile întreprinderii comune și
  alte programe ale Uniunii, precum și
  inițiativele și politicile naționale sau regionale. |
| --- | --- |

(e)

colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cererile comune, și sinergiile dintre acțiunile întreprinderii comune și
  alte programe ale Uniunii, precum și
  inițiativele și politicile naționale sau regionale.

alte programe ale Uniunii, precum și

Amendamentul 201

Amendamentul 201

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | progresele înregistrate în obținerea rezultatelor, realizărilor și țintelor de etapă preconizate măsurabile într-un interval de timp definit, astfel cum sunt stabilite în agenda strategică de cercetare și inovare și în programul de lucru al întreprinderii comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

progresele înregistrate în obținerea rezultatelor, realizărilor și țintelor de etapă preconizate măsurabile într-un interval de timp definit, astfel cum sunt stabilite în agenda strategică de cercetare și inovare și în programul de lucru al întreprinderii comune;

progresele înregistrate în obținerea rezultatelor, realizărilor și țintelor de etapă preconizate măsurabile într-un interval de timp definit, astfel cum sunt stabilite în agenda strategică de cercetare și inovare și în programul de lucru al întreprinderii comune;

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e b (nouă)

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | contravaloarea contribuțiilor financiare din partea altor membri decât Uniunea și a contribuției financiare a Uniunii efectiv prestate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

contravaloarea contribuțiilor financiare din partea altor membri decât Uniunea și a contribuției financiare a Uniunii efectiv prestate;

contravaloarea contribuțiilor financiare din partea altor membri decât Uniunea și a contribuției financiare a Uniunii efectiv prestate;

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e c (nouă)

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | contribuția întreprinderii comune la acțiunile Agendei pentru competențe în Europa, în special la cele care vizează dezvoltarea abilităților necesare pentru tranziția verde și tranziția digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în domeniile respective de activitate ale întreprinderii comune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ec)

(ec)

contribuția întreprinderii comune la acțiunile Agendei pentru competențe în Europa, în special la cele care vizează dezvoltarea abilităților necesare pentru tranziția verde și tranziția digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în domeniile respective de activitate ale întreprinderii comune;

contribuția întreprinderii comune la acțiunile Agendei pentru competențe în Europa, în special la cele care vizează dezvoltarea abilităților necesare pentru tranziția verde și tranziția digitală și creșterea numărului de absolvenți la disciplinele STIM, în domeniile respective de activitate ale întreprinderii comune;

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e d (nouă)

Articolul 24 – alineatul 2 – litera e d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ed) | orice acțiune legată de punerea în primplan a problematicii de gen, inclusiv acțiunile care vizează reducerea disparității între femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ed)

(ed)

orice acțiune legată de punerea în primplan a problematicii de gen, inclusiv acțiunile care vizează reducerea disparității între femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării.

orice acțiune legată de punerea în primplan a problematicii de gen, inclusiv acțiunile care vizează reducerea disparității între femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării.

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2

Articolul 26 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Membrii, alții decât Uniunea,
  convin asupra modului de repartizare a contribuției lor colective, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune
  . | 2.   Membrii, alții decât Uniunea,
  se înțeleg cum să își repartizeze între ei contribuția colectivă
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Membrii, alții decât Uniunea,
  convin asupra modului de repartizare a contribuției lor colective, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune
  .

2.   Membrii, alții decât Uniunea,
  se înțeleg cum să își repartizeze între ei contribuția colectivă
  .

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 26 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Atunci când decid cum să repartizeze între ei contribuția colectivă la o întreprindere comună, membrii, alții decât Uniunea, acționează în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune, fără să impună condiții împovărătoare IMM-urilor a căror participare la întreprinderea comună este, de asemenea, susținută de condiții favorabile care iau în considerare dimensiunea lor mai redusă, precum și puterea lor de negociere mai limitată în lanțul valoric în comparație cu actorii mai mari. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Atunci când decid cum să repartizeze între ei contribuția colectivă la o întreprindere comună, membrii, alții decât Uniunea, acționează în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune, fără să impună condiții împovărătoare IMM-urilor a căror participare la întreprinderea comună este, de asemenea, susținută de condiții favorabile care iau în considerare dimensiunea lor mai redusă, precum și puterea lor de negociere mai limitată în lanțul valoric în comparație cu actorii mai mari.

Amendamentul 207

Amendamentul 207

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 6

Articolul 26 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Dacă membrii, alții decât Uniunea, ai întreprinderii comune nu își îndeplinesc angajamentul privind contribuția lor financiară, directorul executiv îi informează în scris și stabilește un termen rezonabil în care această situație ar trebui să fie remediată. În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, membrul în cauză, altul decât Uniunea, tot nu și-a onorat obligația, directorul executiv informează Comisia, în vederea unor eventuale măsuri, și aduce la cunoștința membrului în cauză faptul că și-a pierdut dreptul de vot în consiliul de conducere, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9). | 6.   Dacă membrii, alții decât Uniunea, ai întreprinderii comune nu își îndeplinesc angajamentul privind contribuția lor financiară, directorul executiv îi informează în scris și stabilește un termen rezonabil în care această situație ar trebui să fie remediată. În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, membrul în cauză, altul decât Uniunea, tot nu și-a onorat obligația, directorul executiv informează Comisia
  și statele participante
  , în vederea unor eventuale măsuri, și aduce la cunoștința membrului în cauză faptul că și-a pierdut dreptul de vot în consiliul de conducere, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Dacă membrii, alții decât Uniunea, ai întreprinderii comune nu își îndeplinesc angajamentul privind contribuția lor financiară, directorul executiv îi informează în scris și stabilește un termen rezonabil în care această situație ar trebui să fie remediată. În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, membrul în cauză, altul decât Uniunea, tot nu și-a onorat obligația, directorul executiv informează Comisia, în vederea unor eventuale măsuri, și aduce la cunoștința membrului în cauză faptul că și-a pierdut dreptul de vot în consiliul de conducere, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9).

6.   Dacă membrii, alții decât Uniunea, ai întreprinderii comune nu își îndeplinesc angajamentul privind contribuția lor financiară, directorul executiv îi informează în scris și stabilește un termen rezonabil în care această situație ar trebui să fie remediată. În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, membrul în cauză, altul decât Uniunea, tot nu și-a onorat obligația, directorul executiv informează Comisia
  și statele participante
  , în vederea unor eventuale măsuri, și aduce la cunoștința membrului în cauză faptul că și-a pierdut dreptul de vot în consiliul de conducere, în conformitate cu articolul 11 alineatul (9).

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 4

Articolul 28 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În pofida alineatelor (1) și (3), acordurile, deciziile și contractele rezultând din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, întreprinderea comună respectivă, Curtea de Conturi, EPPO și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale la fața locului și investigații, în conformitate cu competențele respective ale acestora. | 4.   În pofida alineatelor (1) și (3), acordurile, deciziile și contractele rezultând din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, întreprinderea comună respectivă, Curtea de Conturi, EPPO și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale la fața locului și investigații, în conformitate cu competențele respective ale acestora
  fără să mărească sarcina administrativă suportată de întreprinderea comună
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În pofida alineatelor (1) și (3), acordurile, deciziile și contractele rezultând din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, întreprinderea comună respectivă, Curtea de Conturi, EPPO și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale la fața locului și investigații, în conformitate cu competențele respective ale acestora.

4.   În pofida alineatelor (1) și (3), acordurile, deciziile și contractele rezultând din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, întreprinderea comună respectivă, Curtea de Conturi, EPPO și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale la fața locului și investigații, în conformitate cu competențele respective ale acestora
  fără să mărească sarcina administrativă suportată de întreprinderea comună
  .

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 – paragraful 1

Articolul 29 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Auditurile cheltuielilor aferente acțiunilor indirecte se efectuează în conformitate cu [articolul 48] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, ca parte a acțiunilor indirecte ale programului Orizont Europa, în special în conformitate cu strategia de audit menționată la [articolul 48 alineatul (2)] din regulamentul menționat. | Auditurile cheltuielilor aferente acțiunilor indirecte se efectuează în conformitate cu [articolul 48] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, ca parte a acțiunilor indirecte ale programului Orizont Europa, în special în conformitate cu strategia de audit menționată la [articolul 48 alineatul (2)] din regulamentul menționat
  , fără să mărească sarcina administrativă suportată de întreprinderea comună
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Auditurile cheltuielilor aferente acțiunilor indirecte se efectuează în conformitate cu [articolul 48] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, ca parte a acțiunilor indirecte ale programului Orizont Europa, în special în conformitate cu strategia de audit menționată la [articolul 48 alineatul (2)] din regulamentul menționat.

Auditurile cheltuielilor aferente acțiunilor indirecte se efectuează în conformitate cu [articolul 48] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, ca parte a acțiunilor indirecte ale programului Orizont Europa, în special în conformitate cu strategia de audit menționată la [articolul 48 alineatul (2)] din regulamentul menționat
  , fără să mărească sarcina administrativă suportată de întreprinderea comună
  .

, fără să mărească sarcina administrativă suportată de întreprinderea comună

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – paragraful 1

Articolul 30 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Auditorul intern al Comisiei exercită în cadrul întreprinderilor comune aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei. | 1.   Auditorul intern al Comisiei exercită în cadrul întreprinderilor comune aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei
  și ia măsuri pentru a reduce sarcina administrativă a întreprinderilor comune
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Auditorul intern al Comisiei exercită în cadrul întreprinderilor comune aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei.

1.   Auditorul intern al Comisiei exercită în cadrul întreprinderilor comune aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei
  și ia măsuri pentru a reduce sarcina administrativă a întreprinderilor comune
  .

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1

Articolul 34 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Întreprinderea comună acordă instituțiilor Uniunii și organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii accesul la toate informațiile legate de acțiunile indirecte pe care le finanțează. Printre aceste informații se numără rezultatele beneficiarilor care participă la acțiunile indirecte ale întreprinderii comune sau orice altă informație considerată necesară pentru elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor sau programelor Uniunii. Aceste drepturi de acces sunt limitate la utilizări necomerciale și neconcurențiale și respectă normele aplicabile în materie de confidențialitate. | 1.   Întreprinderea comună acordă instituțiilor Uniunii și organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii accesul la toate informațiile legate de acțiunile indirecte pe care le finanțează. Printre aceste informații se numără rezultatele beneficiarilor care participă la acțiunile indirecte ale întreprinderii comune sau orice altă informație considerată necesară pentru elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor sau programelor Uniunii. Aceste drepturi de acces sunt limitate la utilizări necomerciale și neconcurențiale
  , fac obiectul unor standarde adecvate de securitate informatică și de securitate a informațiilor, sunt în conformitate cu principiile necesității și proporționalității
  și respectă normele aplicabile în materie
  de protecție a datelor personale și
  de confidențialitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Întreprinderea comună acordă instituțiilor Uniunii și organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii accesul la toate informațiile legate de acțiunile indirecte pe care le finanțează. Printre aceste informații se numără rezultatele beneficiarilor care participă la acțiunile indirecte ale întreprinderii comune sau orice altă informație considerată necesară pentru elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor sau programelor Uniunii. Aceste drepturi de acces sunt limitate la utilizări necomerciale și neconcurențiale și respectă normele aplicabile în materie de confidențialitate.

1.   Întreprinderea comună acordă instituțiilor Uniunii și organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii accesul la toate informațiile legate de acțiunile indirecte pe care le finanțează. Printre aceste informații se numără rezultatele beneficiarilor care participă la acțiunile indirecte ale întreprinderii comune sau orice altă informație considerată necesară pentru elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor sau programelor Uniunii. Aceste drepturi de acces sunt limitate la utilizări necomerciale și neconcurențiale
  , fac obiectul unor standarde adecvate de securitate informatică și de securitate a informațiilor, sunt în conformitate cu principiile necesității și proporționalității
  și respectă normele aplicabile în materie
  de protecție a datelor personale și
  de confidențialitate.

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2

Articolul 34 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În scopul elaborării, al punerii în aplicare, al monitorizării și al evaluării politicilor sau programelor Uniunii, întreprinderea comună furnizează Comisiei informațiile cuprinse în propunerile prezentate. | 2.   În scopul elaborării, al punerii în aplicare, al monitorizării și al evaluării politicilor sau programelor Uniunii, întreprinderea comună furnizează Comisiei informațiile cuprinse în propunerile prezentate.
  Toate datele relevante referitoare la proiectele depuse de întreprinderile comune sunt incluse în baza de date unică a programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În scopul elaborării, al punerii în aplicare, al monitorizării și al evaluării politicilor sau programelor Uniunii, întreprinderea comună furnizează Comisiei informațiile cuprinse în propunerile prezentate.

2.   În scopul elaborării, al punerii în aplicare, al monitorizării și al evaluării politicilor sau programelor Uniunii, întreprinderea comună furnizează Comisiei informațiile cuprinse în propunerile prezentate.
  Toate datele relevante referitoare la proiectele depuse de întreprinderile comune sunt incluse în baza de date unică a programului Orizont Europa.

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 2

Articolul 35 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Resursele de personal se stabilesc pe baza schemei de personal a fiecărei întreprinderi comune
  , în care se indică
  numărul de posturi
  temporare
  pentru
  fiecare
  grupă de funcții și grad, precum și numărul de agenți contractuali exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul anual al respectivei întreprinderi comune. | 2.   Resursele de personal se stabilesc pe baza schemei de personal a fiecărei întreprinderi comune
  și reflectă fidel
  numărul de posturi
  și nivelul de funcții necesare
  pentru
  a asigura standardele cele mai ridicate de recrutări în domeniu, indicându-se numărul de posturi temporare pe
  grupă de funcții și grad, precum și numărul de agenți contractuali exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul anual al respectivei întreprinderi comune
  și ținând cont de principiul echilibrului între numărul de bărbați și femei
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Resursele de personal se stabilesc pe baza schemei de personal a fiecărei întreprinderi comune
  , în care se indică
  numărul de posturi
  temporare
  pentru
  fiecare
  grupă de funcții și grad, precum și numărul de agenți contractuali exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul anual al respectivei întreprinderi comune.

2.   Resursele de personal se stabilesc pe baza schemei de personal a fiecărei întreprinderi comune
  și reflectă fidel
  numărul de posturi
  și nivelul de funcții necesare
  pentru
  a asigura standardele cele mai ridicate de recrutări în domeniu, indicându-se numărul de posturi temporare pe
  grupă de funcții și grad, precum și numărul de agenți contractuali exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul anual al respectivei întreprinderi comune
  și ținând cont de principiul echilibrului între numărul de bărbați și femei
  .

Amendamentul 214

Amendamentul 214

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 1

Articolul 40 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  În îndeplinirea activităților lor, întreprinderea
  comună, organismele sale și personalul său evită orice conflict de interese. | 1.   
  Întreprinderea
  comună, organismele sale și
  membrii săi, precum și
  personalul său evită orice conflict de interese
  în procesul de luare a deciziilor aferent activităților întreprinderii comune, precum și în punerea lor în practică
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  În îndeplinirea activităților lor, întreprinderea
  comună, organismele sale și personalul său evită orice conflict de interese.

1.   
  Întreprinderea
  comună, organismele sale și
  membrii săi, precum și
  personalul său evită orice conflict de interese
  în procesul de luare a deciziilor aferent activităților întreprinderii comune, precum și în punerea lor în practică
  .

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 2

Articolul 40 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Consiliul de conducere adoptă norme pentru prevenirea, evitarea și gestionarea conflictelor de interese în
  ceea ce privește
  personalul întreprinderii comune, membrii și alte persoane
  care își desfășoară activitatea în cadrul consiliului
  de conducere și
  al celorlalte
  organisme sau grupuri ale întreprinderii comune, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune și cu Statutul funcționarilor
  în ceea ce privește personalul
  . | 2.   Consiliul de conducere adoptă norme pentru prevenirea, evitarea și gestionarea conflictelor de interese în
  raport cu
  personalul întreprinderii comune, membrii și alte persoane
  din consiliul
  de conducere și
  celelalte
  organisme sau grupuri ale întreprinderii comune, în conformitate
  cu prezentul regulament,
  cu normele financiare ale întreprinderii comune și cu Statutul funcționarilor
  aplicabil personalului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Consiliul de conducere adoptă norme pentru prevenirea, evitarea și gestionarea conflictelor de interese în
  ceea ce privește
  personalul întreprinderii comune, membrii și alte persoane
  care își desfășoară activitatea în cadrul consiliului
  de conducere și
  al celorlalte
  organisme sau grupuri ale întreprinderii comune, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune și cu Statutul funcționarilor
  în ceea ce privește personalul
  .

2.   Consiliul de conducere adoptă norme pentru prevenirea, evitarea și gestionarea conflictelor de interese în
  raport cu
  personalul întreprinderii comune, membrii și alte persoane
  din consiliul
  de conducere și
  celelalte
  organisme sau grupuri ale întreprinderii comune, în conformitate
  cu prezentul regulament,
  cu normele financiare ale întreprinderii comune și cu Statutul funcționarilor
  aplicabil personalului
  .

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 40 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Membrii comitetului științific și directorii executivi își publică și își actualizează permanent declarația privind toate activitățile profesionale, interesele financiare și conflictele de interese. Declarațiile conțin și informații despre apartenența lor la diferite consilii și comitete, precum și informații despre orice participație la entități publice dacă există potențiale implicații de natură politică sau dacă participația respectivă îi conferă persoanei o influență semnificativă asupra afacerilor societății sau parteneriatului. Directorii executivi trebuie să aibă un profil profesional prin care să demonstreze că au experiență în sectorul în care operează întreprinderea comună respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Membrii comitetului științific și directorii executivi își publică și își actualizează permanent declarația privind toate activitățile profesionale, interesele financiare și conflictele de interese. Declarațiile conțin și informații despre apartenența lor la diferite consilii și comitete, precum și informații despre orice participație la entități publice dacă există potențiale implicații de natură politică sau dacă participația respectivă îi conferă persoanei o influență semnificativă asupra afacerilor societății sau parteneriatului. Directorii executivi trebuie să aibă un profil profesional prin care să demonstreze că au experiență în sectorul în care operează întreprinderea comună respectivă.

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 4

Articolul 43 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cursul procedurii de lichidare, activele întreprinderii comune sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor legate de lichidarea sa. Orice surplus se distribuie membrilor întreprinderii comune la momentul lichidării, proporțional cu contribuția financiară a fiecăruia la întreprinderea comună. Orice astfel de surplus distribuit Uniunii se restituie
  bugetului general al Uniunii
  . | 4.   În cursul procedurii de lichidare, activele întreprinderii comune sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor legate de lichidarea sa. Orice surplus se distribuie membrilor întreprinderii comune la momentul lichidării, proporțional cu contribuția financiară a fiecăruia la întreprinderea comună. Orice astfel de surplus distribuit Uniunii se restituie
  la bugetul programului Orizont Europa
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cursul procedurii de lichidare, activele întreprinderii comune sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor legate de lichidarea sa. Orice surplus se distribuie membrilor întreprinderii comune la momentul lichidării, proporțional cu contribuția financiară a fiecăruia la întreprinderea comună. Orice astfel de surplus distribuit Uniunii se restituie
  bugetului general al Uniunii
  .

4.   În cursul procedurii de lichidare, activele întreprinderii comune sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor legate de lichidarea sa. Orice surplus se distribuie membrilor întreprinderii comune la momentul lichidării, proporțional cu contribuția financiară a fiecăruia la întreprinderea comună. Orice astfel de surplus distribuit Uniunii se restituie
  la bugetul programului Orizont Europa
  .

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 1 – litera a

Articolul 44 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | accelerarea procesului de
  inovare
  și
  a
  dezvoltării de biosoluții inovatoare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

accelerarea procesului de
  inovare
  și
  a
  dezvoltării de biosoluții inovatoare;

inovare

a

| (a) | accelerarea procesului de
  cercetare
  și
  de inovare și
  dezvoltării de biosoluții inovatoare
  sustenabile
  ; |
| --- | --- |

(a)

accelerarea procesului de
  cercetare
  și
  de inovare și
  dezvoltării de biosoluții inovatoare
  sustenabile
  ;

cercetare

de inovare și

sustenabile

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 1 – litera b

Articolul 44 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | accelerarea introducerii pe piață a biosoluțiilor existente mature și inovatoare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

accelerarea introducerii pe piață a biosoluțiilor existente mature și inovatoare;

| (b) | accelerarea introducerii pe piață a biosoluțiilor existente
  sustenabile
  mature și inovatoare; |
| --- | --- |

(b)

accelerarea introducerii pe piață a biosoluțiilor existente
  sustenabile
  mature și inovatoare;

sustenabile

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 1 – litera c

Articolul 44 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | asigurarea unui nivel ridicat de performanță de mediu a biosistemelor industriale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

asigurarea unui nivel ridicat de performanță de mediu a biosistemelor industriale.

| (c) | asigurarea unui nivel ridicat de performanță de mediu a biosistemelor industriale
  sustenabile
  . |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unui nivel ridicat de performanță de mediu a biosistemelor industriale
  sustenabile
  .

sustenabile

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera a

Articolul 44 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | creșterea intensității activităților de cercetare și inovare interdisciplinare, în vederea valorificării progreselor înregistrate în științele vieții și în alte discipline științifice pentru dezvoltarea și demonstrarea unor biosoluții durabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

creșterea intensității activităților de cercetare și inovare interdisciplinare, în vederea valorificării progreselor înregistrate în științele vieții și în alte discipline științifice pentru dezvoltarea și demonstrarea unor biosoluții durabile;

| (a) | creșterea intensității activităților de cercetare și inovare interdisciplinare, în vederea valorificării progreselor înregistrate în științele vieții și în alte discipline științifice pentru dezvoltarea și demonstrarea unor biosoluții durabile
  din punct de vedere economic, ecologic și social
  ; |
| --- | --- |

(a)

creșterea intensității activităților de cercetare și inovare interdisciplinare, în vederea valorificării progreselor înregistrate în științele vieții și în alte discipline științifice pentru dezvoltarea și demonstrarea unor biosoluții durabile
  din punct de vedere economic, ecologic și social
  ;

din punct de vedere economic, ecologic și social

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera b

Articolul 44 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | creșterea și integrarea capacității de cercetare și inovare a părților interesate din întreaga Uniune,
  în vederea exploatării potențialului
  bioeconomiei locale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

creșterea și integrarea capacității de cercetare și inovare a părților interesate din întreaga Uniune,
  în vederea exploatării potențialului
  bioeconomiei locale;

în vederea exploatării potențialului

| (b) | creșterea și integrarea capacității de cercetare și inovare a părților interesate din întreaga Uniune,
  cu scopul de a valorifica potențialul
  bioeconomiei locale
  , în acord cu obiectivele Uniunii pentru climă, mediu și biodiversitate
  ; |
| --- | --- |

(b)

creșterea și integrarea capacității de cercetare și inovare a părților interesate din întreaga Uniune,
  cu scopul de a valorifica potențialul
  bioeconomiei locale
  , în acord cu obiectivele Uniunii pentru climă, mediu și biodiversitate
  ;

cu scopul de a valorifica potențialul

, în acord cu obiectivele Uniunii pentru climă, mediu și biodiversitate

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera c

Articolul 44 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | creșterea capacității de cercetare și inovare pentru
  abordarea provocărilor
  de mediu și dezvoltarea
  unor
  bioinovații mai durabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

creșterea capacității de cercetare și inovare pentru
  abordarea provocărilor
  de mediu și dezvoltarea
  unor
  bioinovații mai durabile;

abordarea provocărilor

unor

| (c) | creșterea capacității de cercetare și inovare pentru
  a găsi un răspuns la provocările economice, sociale și
  de mediu și dezvoltarea
  de
  bioinovații mai durabile; |
| --- | --- |

(c)

creșterea capacității de cercetare și inovare pentru
  a găsi un răspuns la provocările economice, sociale și
  de mediu și dezvoltarea
  de
  bioinovații mai durabile;

a găsi un răspuns la provocările economice, sociale și

de

Amendamentul 224

Amendamentul 224

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 44 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c a) | să contribuie la identificarea soluțiilor care apelează la tehnologii și abordări cu emisii negative și la sechestrarea carbonului în sistemele naturale și să aducă alte beneficii pentru mediu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c a)

(c a)

să contribuie la identificarea soluțiilor care apelează la tehnologii și abordări cu emisii negative și la sechestrarea carbonului în sistemele naturale și să aducă alte beneficii pentru mediu;

să contribuie la identificarea soluțiilor care apelează la tehnologii și abordări cu emisii negative și la sechestrarea carbonului în sistemele naturale și să aducă alte beneficii pentru mediu;

Amendamentul 225

Amendamentul 225

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera d

Articolul 44 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | consolidarea integrării bioproceselor
  de cercetare și inovare în lanțurile valorice industriale ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

consolidarea integrării bioproceselor
  de cercetare și inovare în lanțurile valorice industriale ale Uniunii;

consolidarea integrării bioproceselor

| (d) | mai buna integrare a proceselor
  de cercetare și inovare
  bazate pe soluții biologice
  în lanțurile valorice industriale ale Uniunii
  promovând, totodată, niveluri mai înalte de sustenabilitate și circularitate
  ; |
| --- | --- |

(d)

mai buna integrare a proceselor
  de cercetare și inovare
  bazate pe soluții biologice
  în lanțurile valorice industriale ale Uniunii
  promovând, totodată, niveluri mai înalte de sustenabilitate și circularitate
  ;

mai buna integrare a proceselor

bazate pe soluții biologice

promovând, totodată, niveluri mai înalte de sustenabilitate și circularitate

Amendamentul 226

Amendamentul 226

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera e

Articolul 44 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | reducerea riscului pentru investițiile în
  materie
  de
  cercetare
  și
  de inovare în bioîntreprinderi și bioproiecte
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

reducerea riscului pentru investițiile în
  materie
  de
  cercetare
  și
  de inovare în bioîntreprinderi și bioproiecte
  ;

materie

cercetare

de inovare în bioîntreprinderi și bioproiecte

| (e) | reducerea riscului pentru investițiile în
  cercetarea și inovarea derulată
  de
  întreprinderi
  și
  prin proiecte bazate pe soluții biologice
  ; |
| --- | --- |

(e)

reducerea riscului pentru investițiile în
  cercetarea și inovarea derulată
  de
  întreprinderi
  și
  prin proiecte bazate pe soluții biologice
  ;

cercetarea și inovarea derulată

întreprinderi

prin proiecte bazate pe soluții biologice

Amendamentul 227

Amendamentul 227

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2 – litera f

Articolul 44 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | asigurarea luării în considerare a aspectelor
  de mediu la
  dezvoltarea
  și punerea în
  aplicare
  a
  bioproiectelor
  de cercetare și inovare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

asigurarea luării în considerare a aspectelor
  de mediu la
  dezvoltarea
  și punerea în
  aplicare
  a
  bioproiectelor
  de cercetare și inovare.

asigurarea luării în considerare a aspectelor

dezvoltarea

aplicare

bioproiectelor

| (f) | să vegheze ca aspectele
  de mediu
  și atenuarea potențialelor efecte negative să fie luate în calcul
  la
  elaborarea
  și punerea în
  practică
  a
  proiectelor
  de cercetare și inovare
  bazate pe concepte bio, pentru a contribui la obiectivele Uniunii în materie de energie și climă
  . |
| --- | --- |

(f)

să vegheze ca aspectele
  de mediu
  și atenuarea potențialelor efecte negative să fie luate în calcul
  la
  elaborarea
  și punerea în
  practică
  a
  proiectelor
  de cercetare și inovare
  bazate pe concepte bio, pentru a contribui la obiectivele Uniunii în materie de energie și climă
  .

să vegheze ca aspectele

și atenuarea potențialelor efecte negative să fie luate în calcul

elaborarea

practică

proiectelor

bazate pe concepte bio, pentru a contribui la obiectivele Uniunii în materie de energie și climă

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera c

Articolul 45 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | sprijină proiectele multidisciplinare de cercetare și inovare cu impact ridicat care măresc gradul de inovare industrială în bioindustrii, în
  vederea îndeplinirii obiectivelor
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

sprijină proiectele multidisciplinare de cercetare și inovare cu impact ridicat care măresc gradul de inovare industrială în bioindustrii, în
  vederea îndeplinirii obiectivelor
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa;

vederea îndeplinirii obiectivelor

| (c) | sprijină proiectele multidisciplinare de cercetare și inovare cu impact ridicat care măresc gradul de inovare
  și sustenabilitate
  industrială în bioindustrii, în
  scopul de a îndeplini obiectivele
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa
  , în acord cu obiectivele UE în domeniul climei și al energiei
  ; |
| --- | --- |

(c)

sprijină proiectele multidisciplinare de cercetare și inovare cu impact ridicat care măresc gradul de inovare
  și sustenabilitate
  industrială în bioindustrii, în
  scopul de a îndeplini obiectivele
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa
  , în acord cu obiectivele UE în domeniul climei și al energiei
  ;

și sustenabilitate

scopul de a îndeplini obiectivele

, în acord cu obiectivele UE în domeniul climei și al energiei

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera d

Articolul 45 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | intensifică activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa de-a lungul întregului lanț de inovare, de la niveluri scăzute până la niveluri ridicate de maturitate tehnologică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

intensifică activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa de-a lungul întregului lanț de inovare, de la niveluri scăzute până la niveluri ridicate de maturitate tehnologică;

| (d) | intensifică activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa de-a lungul întregului lanț de inovare, de la niveluri scăzute până la niveluri ridicate de maturitate tehnologică;
  și atenuează potențialul lor impact negativ social și de mediu; |
| --- | --- |

(d)

intensifică activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa de-a lungul întregului lanț de inovare, de la niveluri scăzute până la niveluri ridicate de maturitate tehnologică;
  și atenuează potențialul lor impact negativ social și de mediu;

și atenuează potențialul lor impact negativ social și de mediu;

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera e

Articolul 45 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | mobilizează și integrează actori din domeniul cercetării și inovării din
  zonele
  rurale, costiere și urbane
  și din regiunile
  cu un potențial neexploatat de dezvoltare a bioindustriei, astfel încât aceștia să coopereze
  în cadrul activităților
  proiectului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

mobilizează și integrează actori din domeniul cercetării și inovării din
  zonele
  rurale, costiere și urbane
  și din regiunile
  cu un potențial neexploatat de dezvoltare a bioindustriei, astfel încât aceștia să coopereze
  în cadrul activităților
  proiectului;

zonele

și din regiunile

în cadrul activităților

| (e) | mobilizează și integrează actori din domeniul cercetării și inovării din
  zone și regiuni
  rurale, costiere și urbane cu un potențial neexploatat de dezvoltare a bioindustriei
  sustenabile la diferite niveluri geografice
  , astfel încât aceștia să coopereze
  la activitățile
  proiectului; |
| --- | --- |

(e)

mobilizează și integrează actori din domeniul cercetării și inovării din
  zone și regiuni
  rurale, costiere și urbane cu un potențial neexploatat de dezvoltare a bioindustriei
  sustenabile la diferite niveluri geografice
  , astfel încât aceștia să coopereze
  la activitățile
  proiectului;

zone și regiuni

sustenabile la diferite niveluri geografice

la activitățile

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera g

Articolul 45 – paragraful 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | promovează comunicarea și colaborarea dintre actorii din domeniul cercetării și inovării și părțile interesate din industrie în
  cadrul
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa,
  în vederea sensibilizării cu privire la
  evoluția rapidă a cunoștințelor și tehnologiilor
  , precum
  și
  în scopul facilitării colaborării intersectoriale
  și
  al preluării
  pe piață a biosoluțiilor inovatoare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

promovează comunicarea și colaborarea dintre actorii din domeniul cercetării și inovării și părțile interesate din industrie în
  cadrul
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa,
  în vederea sensibilizării cu privire la
  evoluția rapidă a cunoștințelor și tehnologiilor
  , precum
  și
  în scopul facilitării colaborării intersectoriale
  și
  al preluării
  pe piață a biosoluțiilor inovatoare;

cadrul

în vederea sensibilizării cu privire la

, precum

în scopul facilitării colaborării intersectoriale

al preluării

| (g) | promovează comunicarea și colaborarea dintre actorii din domeniul cercetării și inovării și părțile interesate din industrie
  , inclusiv IMM-uri, mici organizații din sectorul primar și organizații ale societății civile,
  în
  jurul
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa,
  pentru a difuza în cercuri largi informații despre
  evoluția rapidă a cunoștințelor și tehnologiilor și
  pentru a înlesni colaborarea intersectorială
  și
  preluarea
  pe piață a biosoluțiilor inovatoare
  sustenabile
  ; |
| --- | --- |

(g)

promovează comunicarea și colaborarea dintre actorii din domeniul cercetării și inovării și părțile interesate din industrie
  , inclusiv IMM-uri, mici organizații din sectorul primar și organizații ale societății civile,
  în
  jurul
  întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa,
  pentru a difuza în cercuri largi informații despre
  evoluția rapidă a cunoștințelor și tehnologiilor și
  pentru a înlesni colaborarea intersectorială
  și
  preluarea
  pe piață a biosoluțiilor inovatoare
  sustenabile
  ;

, inclusiv IMM-uri, mici organizații din sectorul primar și organizații ale societății civile,

jurul

pentru a difuza în cercuri largi informații despre

pentru a înlesni colaborarea intersectorială

preluarea

sustenabile

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera h

Articolul 45 – paragraful 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | mobilizează autoritățile naționale și regionale care sunt în măsură să creeze condiții mai favorabile pentru preluarea pe piață a bioinovațiilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

mobilizează autoritățile naționale și regionale care sunt în măsură să creeze condiții mai favorabile pentru preluarea pe piață a bioinovațiilor;

| (h) | mobilizează autoritățile naționale și regionale care sunt în măsură să creeze condiții mai favorabile pentru preluarea pe piață a bioinovațiilor
  sustenabile
  ; |
| --- | --- |

(h)

mobilizează autoritățile naționale și regionale care sunt în măsură să creeze condiții mai favorabile pentru preluarea pe piață a bioinovațiilor
  sustenabile
  ;

sustenabile

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – litera j

Articolul 45 – paragraful 1 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | comunică
  și
  promovează biosoluții inovatoare în rândul factorilor
  de
  decizie politică, al industriilor, al ONG-urilor
  și
  al consumatorilor în general
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

comunică
  și
  promovează biosoluții inovatoare în rândul factorilor
  de
  decizie politică, al industriilor, al ONG-urilor
  și
  al consumatorilor în general
  .

comunică

promovează biosoluții inovatoare în rândul factorilor

decizie politică, al industriilor, al ONG-urilor

al consumatorilor în general

| (j) | publică într-un mod transparent
  și
  accesibil constatările și rezultatele la care a ajuns, inclusiv cu privire la efectele sale sociale și
  de
  mediu în UE și în țările terțe și comunică
  și
  promovează biosoluții inovatoare sustenabile
  . |
| --- | --- |

(j)

publică într-un mod transparent
  și
  accesibil constatările și rezultatele la care a ajuns, inclusiv cu privire la efectele sale sociale și
  de
  mediu în UE și în țările terțe și comunică
  și
  promovează biosoluții inovatoare sustenabile
  .

publică într-un mod transparent

accesibil constatările și rezultatele la care a ajuns, inclusiv cu privire la efectele sale sociale și

mediu în UE și în țările terțe și comunică

promovează biosoluții inovatoare sustenabile

Amendamentul 234

Amendamentul 234

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – litera b

Articolul 46 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Bio-based Industries Consortium, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene, cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Bio-based Industries Consortium, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene, cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa prin intermediul unei scrisori de angajament;

| (b) | Bio-based Industries Consortium, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene, cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

Bio-based Industries Consortium, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene, cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii
  ;

, fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii

Amendamentul 235

Amendamentul 235

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 49 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  În pofida puterii
  de decizie
  cu privire la planul de activități suplimentare pe care consiliul
  de
  conducere o are
  în temeiul articolului 16 alineatul (2) litera (l) și în
  domeniul
  de
  aplicare al articolului
   2
  alineatele (
  9) și (10),
  Bio-based Industries Consortium sau entitățile constitutive ori afiliate ale acestuia
  prezintă în fiecare an o propunere de activități suplimentare. Activitățile suplimentare sunt cele direct legate de proiectele și activitățile întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa, cuprinzând în special: | 1.   
  Fără a afecta puterea
  de decizie
  pe care o are consiliul de conducere în privința planului
  de
  activități suplimentare
  în temeiul articolului 16 alineatul (2) litera (l) și
  menținându-se
  în
  limitele definițiilor
  de
  la articolul
   2
  punctele
  9 și 10,
  membrii, alții decât Uniunea,
  prezintă în fiecare an o propunere de activități suplimentare. Activitățile suplimentare sunt cele direct legate de proiectele și activitățile întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa, cuprinzând în special: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  În pofida puterii
  de decizie
  cu privire la planul de activități suplimentare pe care consiliul
  de
  conducere o are
  în temeiul articolului 16 alineatul (2) litera (l) și în
  domeniul
  de
  aplicare al articolului
   2
  alineatele (
  9) și (10),
  Bio-based Industries Consortium sau entitățile constitutive ori afiliate ale acestuia
  prezintă în fiecare an o propunere de activități suplimentare. Activitățile suplimentare sunt cele direct legate de proiectele și activitățile întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa, cuprinzând în special:

1.   
  Fără a afecta puterea
  de decizie
  pe care o are consiliul de conducere în privința planului
  de
  activități suplimentare
  în temeiul articolului 16 alineatul (2) litera (l) și
  menținându-se
  în
  limitele definițiilor
  de
  la articolul
   2
  punctele
  9 și 10,
  membrii, alții decât Uniunea,
  prezintă în fiecare an o propunere de activități suplimentare. Activitățile suplimentare sunt cele direct legate de proiectele și activitățile întreprinderii comune pentru bioeconomia circulară în Europa, cuprinzând în special:

Amendamentul 236

Amendamentul 236

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – litera b

Articolul 49 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | investiții într-o nouă instalație de producție sau o inițiativă emblematică inovatoare și sustenabilă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

investiții într-o nouă instalație de producție sau o inițiativă emblematică inovatoare și sustenabilă;

| (b) | investiții într-o nouă instalație de producție sau o inițiativă emblematică inovatoare și sustenabilă
  , inclusiv o instalație de demonstrație pilot inovatoare
  ; |
| --- | --- |

(b)

investiții într-o nouă instalație de producție sau o inițiativă emblematică inovatoare și sustenabilă
  , inclusiv o instalație de demonstrație pilot inovatoare
  ;

, inclusiv o instalație de demonstrație pilot inovatoare

Amendamentul 237

Amendamentul 237

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – litera e

Articolul 49 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | activități de comunicare, diseminare și
  sensibilizare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

activități de comunicare, diseminare și
  sensibilizare
  .

sensibilizare

| (e) | activități de comunicare, diseminare și
  conștientizare în rândul IMM-urilor și al publicului larg
  . |
| --- | --- |

(e)

activități de comunicare, diseminare și
  conștientizare în rândul IMM-urilor și al publicului larg
  .

conștientizare în rândul IMM-urilor și al publicului larg

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 52 – alineatul 2

Articolul 52 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Consiliul de conducere își alege președintele pentru un mandat de doi ani. | 2.   Consiliul de conducere își alege președintele
  din rândul membrilor săi,
  pentru un mandat de doi ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Consiliul de conducere își alege președintele pentru un mandat de doi ani.

2.   Consiliul de conducere își alege președintele
  din rândul membrilor săi,
  pentru un mandat de doi ani.

Amendamentul 239

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 52 – alineatul 4

Articolul 52 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Pe lângă reuniunile menționate la alineatul (
  2
  ), consiliul de conducere ține, de asemenea, o reuniune strategică cel puțin o dată pe an, cu obiectivul principal de a identifica provocările și oportunitățile pentru o bioindustrie sustenabilă și de a oferi o orientare strategică suplimentară pentru întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa. | 4.   Pe lângă reuniunile menționate la alineatul (
  3
  ), consiliul de conducere ține, de asemenea, o reuniune strategică cel puțin o dată pe an, cu obiectivul principal de a identifica provocările și oportunitățile pentru o bioindustrie sustenabilă și de a oferi o orientare strategică suplimentară pentru întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa
  , cu accent special pe valorificarea întregului potențial al actorilor de pe întreg teritoriul Europei
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Pe lângă reuniunile menționate la alineatul (
  2
  ), consiliul de conducere ține, de asemenea, o reuniune strategică cel puțin o dată pe an, cu obiectivul principal de a identifica provocările și oportunitățile pentru o bioindustrie sustenabilă și de a oferi o orientare strategică suplimentară pentru întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa.

4.   Pe lângă reuniunile menționate la alineatul (
  3
  ), consiliul de conducere ține, de asemenea, o reuniune strategică cel puțin o dată pe an, cu obiectivul principal de a identifica provocările și oportunitățile pentru o bioindustrie sustenabilă și de a oferi o orientare strategică suplimentară pentru întreprinderea comună pentru bioeconomia circulară în Europa
  , cu accent special pe valorificarea întregului potențial al actorilor de pe întreg teritoriul Europei
  .

Amendamentul 240

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 52 – alineatul 5

Articolul 52 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   La reuniunea strategică sunt invitate și alte cadre executive sau cadre cu putere de decizie ale bioîntreprinderilor europene de frunte și
  Comisia
  . Președinții respectivi ai grupului de reprezentanți ai statelor, ai comitetului științific și ai grupurilor de implementare
  pot fi
  invitați în calitate de observatori. | 5.   La reuniunea strategică sunt invitate și alte cadre executive sau cadre cu putere de decizie ale bioîntreprinderilor europene de frunte
  , Comisia, precum și, dacă este cazul, experți externi independenți
  și
  alte părți interesate relevante, inclusiv din societatea civilă și din comunitatea cercetătorilor
  . Președinții respectivi ai grupului de reprezentanți ai statelor, ai comitetului științific și ai grupurilor de implementare
  sunt
  invitați în calitate de observatori
  permanenți
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   La reuniunea strategică sunt invitate și alte cadre executive sau cadre cu putere de decizie ale bioîntreprinderilor europene de frunte și
  Comisia
  . Președinții respectivi ai grupului de reprezentanți ai statelor, ai comitetului științific și ai grupurilor de implementare
  pot fi
  invitați în calitate de observatori.

5.   La reuniunea strategică sunt invitate și alte cadre executive sau cadre cu putere de decizie ale bioîntreprinderilor europene de frunte
  , Comisia, precum și, dacă este cazul, experți externi independenți
  și
  alte părți interesate relevante, inclusiv din societatea civilă și din comunitatea cercetătorilor
  . Președinții respectivi ai grupului de reprezentanți ai statelor, ai comitetului științific și ai grupurilor de implementare
  sunt
  invitați în calitate de observatori
  permanenți
  .

Amendamentul 241

Amendamentul 241

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 53 – alineatul 3

Articolul 53 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Președintele comitetului științific este ales pentru un mandat de doi ani. | 3.   Președintele comitetului științific este ales
  din rândul membrilor săi
  pentru un mandat de doi ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Președintele comitetului științific este ales pentru un mandat de doi ani.

3.   Președintele comitetului științific este ales
  din rândul membrilor săi
  pentru un mandat de doi ani.

Amendamentul 242

Amendamentul 242

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 53 – alineatul 4

Articolul 53 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comitetul științific înființează un grup operativ format din membri care au profilurile corespunzătoare pentru a contribui la asigurarea unei atenții suficiente pentru toate aspectele de sustenabilitate ale programului de lucru.
  Ori de câte ori este posibil, consilierea acordată
  de comitetul științific
  cu privire la
  programul de lucru
  cuprinde
  și aspecte legate de circularitate,
  de durabilitatea mediului
  ,
  de prezervarea
  și
  îmbunătățirea biodiversității
  , precum și aspecte mai
  ample
  ale
  sustenabilității
  biosistemelor și
  ale
  lanțurilor valorice conexe. | 4.   Comitetul științific înființează un grup operativ format din membri care au profilurile corespunzătoare pentru a contribui la asigurarea unei atenții suficiente pentru toate aspectele de sustenabilitate ale programului de lucru.
  Sugestiile date
  de comitetul științific
  pentru
  programul de lucru
  se referă
  și
  la
  aspecte legate de
  disponibilitatea limitată a resurselor naturale,
  circularitate,
  sustenabilitatea ecologică, conservarea și îmbogățirea biodiversității
  ,
  calitatea terenurilor, solului
  și
  a apei
  , precum și
  la
  aspecte mai
  generale
  ale
  impactului social și ecologic, precum și aspecte legate de sustenabilitatea
  biosistemelor și
  a
  lanțurilor valorice conexe. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comitetul științific înființează un grup operativ format din membri care au profilurile corespunzătoare pentru a contribui la asigurarea unei atenții suficiente pentru toate aspectele de sustenabilitate ale programului de lucru.
  Ori de câte ori este posibil, consilierea acordată
  de comitetul științific
  cu privire la
  programul de lucru
  cuprinde
  și aspecte legate de circularitate,
  de durabilitatea mediului
  ,
  de prezervarea
  și
  îmbunătățirea biodiversității
  , precum și aspecte mai
  ample
  ale
  sustenabilității
  biosistemelor și
  ale
  lanțurilor valorice conexe.

4.   Comitetul științific înființează un grup operativ format din membri care au profilurile corespunzătoare pentru a contribui la asigurarea unei atenții suficiente pentru toate aspectele de sustenabilitate ale programului de lucru.
  Sugestiile date
  de comitetul științific
  pentru
  programul de lucru
  se referă
  și
  la
  aspecte legate de
  disponibilitatea limitată a resurselor naturale,
  circularitate,
  sustenabilitatea ecologică, conservarea și îmbogățirea biodiversității
  ,
  calitatea terenurilor, solului
  și
  a apei
  , precum și
  la
  aspecte mai
  generale
  ale
  impactului social și ecologic, precum și aspecte legate de sustenabilitatea
  biosistemelor și
  a
  lanțurilor valorice conexe.

Amendamentul 243

Amendamentul 243

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 1

Articolul 54 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În temeiul articolului 21 se instituie unul sau mai multe grupuri de implementare. Grupurile de implementare au rolul de a
  oferi consiliere
  consiliului de conducere în aspecte esențiale pentru preluarea pe piață a
  bioinovării
  și de a promova implementarea unor biosoluții sustenabile. | 1.   În temeiul articolului 21 se instituie unul sau mai multe grupuri de implementare. Grupurile de implementare au rolul de a
  da sfaturi
  consiliului de conducere în aspecte esențiale pentru preluarea pe piață a
  inovațiilor sustenabile bazate pe soluții biologice
  și de a promova implementarea unor biosoluții sustenabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În temeiul articolului 21 se instituie unul sau mai multe grupuri de implementare. Grupurile de implementare au rolul de a
  oferi consiliere
  consiliului de conducere în aspecte esențiale pentru preluarea pe piață a
  bioinovării
  și de a promova implementarea unor biosoluții sustenabile.

1.   În temeiul articolului 21 se instituie unul sau mai multe grupuri de implementare. Grupurile de implementare au rolul de a
  da sfaturi
  consiliului de conducere în aspecte esențiale pentru preluarea pe piață a
  inovațiilor sustenabile bazate pe soluții biologice
  și de a promova implementarea unor biosoluții sustenabile.

Amendamentul 244

Amendamentul 244

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 2

Articolul 54 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Componența grupurilor de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și reprezentativitatea corespunzătoare a părților interesate din domeniul bioinovării. Orice parte interesată,
  diferită
  de membrii consorțiului bioindustriilor și de entitățile constitutive sau afiliate ale acestora, își poate exprima interesul de a deveni membră într-un grup de implementare. Consiliul de conducere stabilește
  dimensiunea
  și componența preconizată a grupurilor de implementare, durata mandatelor membrilor
  acestora
  și posibilitatea de
  reînnoire
  a
  acestora
  și selectează membrii grupurilor respective. Lista membrilor este publică. | 2.   Componența grupurilor de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și reprezentativitatea corespunzătoare a părților interesate din domeniul bioinovării. Orice parte interesată,
  în afară
  de membrii consorțiului bioindustriilor și de entitățile constitutive sau afiliate ale acestora, își poate exprima interesul de a deveni membră într-un grup de implementare
  , asigurându-se participarea IMM-urilor și organizațiilor societății civile. În grupurile de implementare se va urmări să fie reprezentată o gamă cât mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni blocajele pieței și bioprocesele nesustenabile.
  Consiliul de conducere stabilește
  mărimea
  și componența preconizată a grupurilor de implementare, durata mandatelor membrilor și posibilitatea de a
  le reînnoi
  și selectează membrii grupurilor respective
  în conformitate cu articolul 21 din prezentul regulament
  . Lista membrilor este publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Componența grupurilor de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și reprezentativitatea corespunzătoare a părților interesate din domeniul bioinovării. Orice parte interesată,
  diferită
  de membrii consorțiului bioindustriilor și de entitățile constitutive sau afiliate ale acestora, își poate exprima interesul de a deveni membră într-un grup de implementare. Consiliul de conducere stabilește
  dimensiunea
  și componența preconizată a grupurilor de implementare, durata mandatelor membrilor
  acestora
  și posibilitatea de
  reînnoire
  a
  acestora
  și selectează membrii grupurilor respective. Lista membrilor este publică.

2.   Componența grupurilor de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și reprezentativitatea corespunzătoare a părților interesate din domeniul bioinovării. Orice parte interesată,
  în afară
  de membrii consorțiului bioindustriilor și de entitățile constitutive sau afiliate ale acestora, își poate exprima interesul de a deveni membră într-un grup de implementare
  , asigurându-se participarea IMM-urilor și organizațiilor societății civile. În grupurile de implementare se va urmări să fie reprezentată o gamă cât mai largă de părți interesate, inclusiv sectorul primar (agricultură, acvacultură, pescuit și silvicultură), precum și furnizori de deșeuri, reziduuri și fluxuri secundare, autorități regionale și investitori, pentru a preveni blocajele pieței și bioprocesele nesustenabile.
  Consiliul de conducere stabilește
  mărimea
  și componența preconizată a grupurilor de implementare, durata mandatelor membrilor și posibilitatea de a
  le reînnoi
  și selectează membrii grupurilor respective
  în conformitate cu articolul 21 din prezentul regulament
  . Lista membrilor este publică.

Amendamentul 245

Amendamentul 245

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 3

Articolul 54 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupurile de implementare se întrunesc cel puțin o dată pe an, în cadrul unei reuniuni fizice sau virtuale. În cadrul primei reuniuni, grupurile de implementare își adoptă regulamentul de procedură. Respectivul regulament de procedură se aprobă de către consiliul de conducere. Reuniunile extraordinare ale grupurilor de implementare sunt convocate la cererea consiliului de conducere. Consiliul de conducere poate solicita participarea unor persoane suplimentare la reuniunile extraordinare. Lista persoanelor care participă la respectivele reuniuni extraordinare
  este
  publică. | 3.   Grupurile de implementare se întrunesc cel puțin o dată pe an, în cadrul unei reuniuni fizice sau virtuale. În cadrul primei reuniuni, grupurile de implementare își adoptă regulamentul de procedură. Respectivul regulament de procedură se aprobă de către consiliul de conducere. Reuniunile extraordinare ale grupurilor de implementare sunt convocate la cererea consiliului de conducere. Consiliul de conducere poate solicita participarea unor persoane suplimentare la reuniunile extraordinare.
  Ordinea de zi, procesele-verbale și
  lista persoanelor care participă la respectivele reuniuni extraordinare
  se
  publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupurile de implementare se întrunesc cel puțin o dată pe an, în cadrul unei reuniuni fizice sau virtuale. În cadrul primei reuniuni, grupurile de implementare își adoptă regulamentul de procedură. Respectivul regulament de procedură se aprobă de către consiliul de conducere. Reuniunile extraordinare ale grupurilor de implementare sunt convocate la cererea consiliului de conducere. Consiliul de conducere poate solicita participarea unor persoane suplimentare la reuniunile extraordinare. Lista persoanelor care participă la respectivele reuniuni extraordinare
  este
  publică.

3.   Grupurile de implementare se întrunesc cel puțin o dată pe an, în cadrul unei reuniuni fizice sau virtuale. În cadrul primei reuniuni, grupurile de implementare își adoptă regulamentul de procedură. Respectivul regulament de procedură se aprobă de către consiliul de conducere. Reuniunile extraordinare ale grupurilor de implementare sunt convocate la cererea consiliului de conducere. Consiliul de conducere poate solicita participarea unor persoane suplimentare la reuniunile extraordinare.
  Ordinea de zi, procesele-verbale și
  lista persoanelor care participă la respectivele reuniuni extraordinare
  se
  publică.

Amendamentul 246

Amendamentul 246

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 5

Articolul 54 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Grupurile de implementare formulează, la
  cererea consiliului de conducere, recomandări cu privire la aspectele legate de implementarea
  bioinovării
  . De asemenea, grupurile de implementare pot să adreseze recomandări consiliului de conducere în orice moment, din proprie inițiativă. | 5.   
  La
  cererea consiliului de conducere,
  Grupul de implementare face
  recomandări cu privire la aspectele legate de implementarea
  bioinovațiilor sustenabile
  . De asemenea, grupurile de implementare pot să adreseze recomandări consiliului de conducere în orice moment, din proprie inițiativă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  Grupurile de implementare formulează, la
  cererea consiliului de conducere, recomandări cu privire la aspectele legate de implementarea
  bioinovării
  . De asemenea, grupurile de implementare pot să adreseze recomandări consiliului de conducere în orice moment, din proprie inițiativă.

5.   
  La
  cererea consiliului de conducere,
  Grupul de implementare face
  recomandări cu privire la aspectele legate de implementarea
  bioinovațiilor sustenabile
  . De asemenea, grupurile de implementare pot să adreseze recomandări consiliului de conducere în orice moment, din proprie inițiativă.

Amendamentul 247

Amendamentul 247

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera a

Articolul 55 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să contribuie la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la realizarea obiectivelor generale ale Pactului verde european (47), îndeosebi în legătură cu reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și înscrierea într-o evoluție către atingerea neutralității climatice până în 2050; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să contribuie la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la realizarea obiectivelor generale ale Pactului verde european (47), îndeosebi în legătură cu reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și înscrierea într-o evoluție către atingerea neutralității climatice până în 2050;

47

| (a) | să contribuie la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la realizarea obiectivelor generale ale Pactului verde european (47), îndeosebi în legătură cu reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și înscrierea într-o evoluție către atingerea neutralității climatice până
  cel mai târziu
  în 2050; |
| --- | --- |

(a)

să contribuie la reducerea amprentei ecologice a aviației prin accelerarea dezvoltării de tehnologii aviatice neutre din punct de vedere climatic, în vederea implementării lor cât mai rapide, ceea ce reprezintă un aport semnificativ la realizarea obiectivelor generale ale Pactului verde european (47), îndeosebi în legătură cu reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990, și înscrierea într-o evoluție către atingerea neutralității climatice până
  cel mai târziu
  în 2050;

47

cel mai târziu

Amendamentul 248

Amendamentul 248

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera b

Articolul 55 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să
  asigure faptul că
  activitățile de cercetare și inovare în domeniul aeronauticii își
  aduc
  contribuția la competitivitatea sustenabilă la nivel mondial a industriei aviatice din Uniune și
  faptul că
  tehnologiile aviatice neutre
  din punct de vedere climatic
  îndeplinesc cerințele
  relevante în materie
  de siguranță a aviației (48) și rămân un mijloc sigur, fiabil, rentabil și eficient pentru transportul de pasageri și de mărfuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să
  asigure faptul că
  activitățile de cercetare și inovare în domeniul aeronauticii își
  aduc
  contribuția la competitivitatea sustenabilă la nivel mondial a industriei aviatice din Uniune și
  faptul că
  tehnologiile aviatice neutre
  din punct de vedere climatic
  îndeplinesc cerințele
  relevante în materie
  de siguranță a aviației (48) și rămân un mijloc sigur, fiabil, rentabil și eficient pentru transportul de pasageri și de mărfuri;

asigure faptul că

aduc

faptul că

din punct de vedere climatic

relevante în materie

48

| (b) | să
  vegheze ca
  activitățile de cercetare și inovare în domeniul aeronauticii
  să
  își
  aducă
  contribuția la competitivitatea sustenabilă la nivel mondial a industriei aviatice din Uniune și
  ca
  tehnologiile aviatice neutre
  ca impact asupra climei
  îndeplinesc cerințele
  aplicabile
  de siguranță a aviației (48) și rămân un mijloc
  competitiv,
  sigur, fiabil
  , sustenabil, nu foarte costisitor
  , rentabil și eficient pentru transportul de pasageri și de mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

să
  vegheze ca
  activitățile de cercetare și inovare în domeniul aeronauticii
  să
  își
  aducă
  contribuția la competitivitatea sustenabilă la nivel mondial a industriei aviatice din Uniune și
  ca
  tehnologiile aviatice neutre
  ca impact asupra climei
  îndeplinesc cerințele
  aplicabile
  de siguranță a aviației (48) și rămân un mijloc
  competitiv,
  sigur, fiabil
  , sustenabil, nu foarte costisitor
  , rentabil și eficient pentru transportul de pasageri și de mărfuri;

vegheze ca

să

aducă

ca

ca impact asupra climei

aplicabile

48

competitiv,

, sustenabil, nu foarte costisitor

Amendamentul 249

Amendamentul 249

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 – litera a

Articolul 55 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să integreze și să demonstreze inovații tehnologice disruptive în domeniul aeronavelor, capabile să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 30 % până în 2030, în comparație cu tehnologia de vârf din 2020, pregătind în același timp terenul pentru
  realizarea unei aviații neutre din punct de vedere
  climatic până în 2050; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să integreze și să demonstreze inovații tehnologice disruptive în domeniul aeronavelor, capabile să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 30 % până în 2030, în comparație cu tehnologia de vârf din 2020, pregătind în același timp terenul pentru
  realizarea unei aviații neutre din punct de vedere
  climatic până în 2050;

realizarea unei aviații neutre din punct de vedere

| (a) | să integreze și să demonstreze inovații tehnologice disruptive în domeniul aeronavelor, capabile să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră
  , inclusiv efectele care nu au legătură cu emisiile de CO2,
  cu cel puțin 30 % până în 2030, în comparație cu tehnologia de vârf din 2020, pregătind în același timp terenul pentru
  o aviație neutră
  climatic până în 2050; |
| --- | --- |

(a)

să integreze și să demonstreze inovații tehnologice disruptive în domeniul aeronavelor, capabile să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră
  , inclusiv efectele care nu au legătură cu emisiile de CO2,
  cu cel puțin 30 % până în 2030, în comparație cu tehnologia de vârf din 2020, pregătind în același timp terenul pentru
  o aviație neutră
  climatic până în 2050;

, inclusiv efectele care nu au legătură cu emisiile de CO2

o aviație neutră

Amendamentul 250

Amendamentul 250

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 – litera b

Articolul 55 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să
  asigure faptul că pregătirea tehnologică
  și
  potențiala pregătire industrială a inovațiilor pot
  sprijini lansarea de noi produse și servicii disruptive până în 2035, scopul fiind acela de a se înlocui 75 % din flota operațională până în 2050 și de a
  se
  dezvolta un sistem aviatic european inovator, fiabil, sigur și
  eficient din punctul de vedere al costurilor
  , capabil să îndeplinească obiectivul de
  atingere
  a
  neutralității climatice
  până în 2050; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să
  asigure faptul că pregătirea tehnologică
  și
  potențiala pregătire industrială a inovațiilor pot
  sprijini lansarea de noi produse și servicii disruptive până în 2035, scopul fiind acela de a se înlocui 75 % din flota operațională până în 2050 și de a
  se
  dezvolta un sistem aviatic european inovator, fiabil, sigur și
  eficient din punctul de vedere al costurilor
  , capabil să îndeplinească obiectivul de
  atingere
  a
  neutralității climatice
  până în 2050;

asigure faptul că pregătirea tehnologică

potențiala pregătire industrială a inovațiilor pot

se

eficient din punctul de vedere al costurilor

atingere

neutralității climatice

| (b) | să
  facă în așa fel încât inovațiile să fie pregătite tehnologic
  și
  pentru o potențială introducere în industrie pentru a
  sprijini lansarea de noi produse și servicii disruptive până în 2035, scopul fiind acela de a se înlocui 75 % din flota operațională până în 2050 și de a dezvolta un sistem aviatic european inovator, fiabil, sigur și
  rentabil
  , capabil să îndeplinească obiectivul de a
  atinge neutralitatea climatică
  până
  cel mai târziu
  în 2050; |
| --- | --- |

(b)

să
  facă în așa fel încât inovațiile să fie pregătite tehnologic
  și
  pentru o potențială introducere în industrie pentru a
  sprijini lansarea de noi produse și servicii disruptive până în 2035, scopul fiind acela de a se înlocui 75 % din flota operațională până în 2050 și de a dezvolta un sistem aviatic european inovator, fiabil, sigur și
  rentabil
  , capabil să îndeplinească obiectivul de a
  atinge neutralitatea climatică
  până
  cel mai târziu
  în 2050;

facă în așa fel încât inovațiile să fie pregătite tehnologic

pentru o potențială introducere în industrie pentru a

rentabil

atinge neutralitatea climatică

cel mai târziu

Amendamentul 251

Amendamentul 251

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 – litera c

Articolul 55 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să extindă și să încurajeze integrarea lanțurilor valorice ale cercetării și inovării în domeniul aviației neutre
  din punct de vedere
  climatic,
  inclusiv a mediului
  academic,
  a organizațiilor
  de cercetare,
  a industriei
  și
  a IMM-urilor
  , valorificând, de asemenea, sinergiile cu alte programe naționale și europene
  conexe
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

să extindă și să încurajeze integrarea lanțurilor valorice ale cercetării și inovării în domeniul aviației neutre
  din punct de vedere
  climatic,
  inclusiv a mediului
  academic,
  a organizațiilor
  de cercetare,
  a industriei
  și
  a IMM-urilor
  , valorificând, de asemenea, sinergiile cu alte programe naționale și europene
  conexe
  .

din punct de vedere

inclusiv a mediului

a organizațiilor

a industriei

a IMM-urilor

conexe

| (c) | să extindă și să încurajeze integrarea lanțurilor valorice ale cercetării și inovării în domeniul aviației neutre climatic,
  cooptând inclusiv mediul
  academic,
  organizațiile
  de cercetare,
  industria, IMM-urile și start-up-urile, dar
  și
  organizațiile societății civile și partenerii sociali
  , valorificând, de asemenea, sinergiile cu alte programe naționale și europene
  înrudite și sprijinind atragerea de competențe necesare în industrie de-a lungul lanțului valoric
  . |
| --- | --- |

(c)

să extindă și să încurajeze integrarea lanțurilor valorice ale cercetării și inovării în domeniul aviației neutre climatic,
  cooptând inclusiv mediul
  academic,
  organizațiile
  de cercetare,
  industria, IMM-urile și start-up-urile, dar
  și
  organizațiile societății civile și partenerii sociali
  , valorificând, de asemenea, sinergiile cu alte programe naționale și europene
  înrudite și sprijinind atragerea de competențe necesare în industrie de-a lungul lanțului valoric
  .

cooptând inclusiv mediul

organizațiile

industria, IMM-urile și start-up-urile, dar

organizațiile societății civile și partenerii sociali

înrudite și sprijinind atragerea de competențe necesare în industrie de-a lungul lanțului valoric

Amendamentul 252

Amendamentul 252

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 55 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | să promoveze locuri de muncă de calitate în sectorul aviației și să restabilească și să genereze creștere economică, având în vedere importanța sa deosebită pentru redresarea economică și socială a Uniunii și pentru atingerea obiectivelor sale pentru climă și mediu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

să promoveze locuri de muncă de calitate în sectorul aviației și să restabilească și să genereze creștere economică, având în vedere importanța sa deosebită pentru redresarea economică și socială a Uniunii și pentru atingerea obiectivelor sale pentru climă și mediu.

să promoveze locuri de muncă de calitate în sectorul aviației și să restabilească și să genereze creștere economică, având în vedere importanța sa deosebită pentru redresarea economică și socială a Uniunii și pentru atingerea obiectivelor sale pentru climă și mediu.

Amendamentul 253

Amendamentul 253

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – paragraful 1 – litera a

Articolul 56 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | publică pe site-urile relevante toate informațiile necesare pentru pregătirea și prezentarea propunerilor pentru întreprinderea comună pentru o aviație curată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

publică pe site-urile relevante toate informațiile necesare pentru pregătirea și prezentarea propunerilor pentru întreprinderea comună pentru o aviație curată;

| (a) | publică pe site-urile relevante toate informațiile necesare pentru pregătirea și prezentarea propunerilor pentru întreprinderea comună pentru o aviație curată
  într-un mod transparent și ușor de utilizat
  ; |
| --- | --- |

(a)

publică pe site-urile relevante toate informațiile necesare pentru pregătirea și prezentarea propunerilor pentru întreprinderea comună pentru o aviație curată
  într-un mod transparent și ușor de utilizat
  ;

într-un mod transparent și ușor de utilizat

Amendamentul 254

Amendamentul 254

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – paragraful 1 – litera b

Articolul 56 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | monitorizează și evaluează progresele tehnologice în direcția realizării obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 55 și facilitează accesul deplin la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației
  , efectuată sub supravegherea directă a Comisiei
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

monitorizează și evaluează progresele tehnologice în direcția realizării obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 55 și facilitează accesul deplin la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației
  , efectuată sub supravegherea directă a Comisiei
  ;

, efectuată sub supravegherea directă a Comisiei

| (b) | monitorizează și evaluează progresele tehnologice în direcția realizării obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 55 și facilitează accesul deplin la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării
  derulate
  în domeniul aviației; |
| --- | --- |

(b)

monitorizează și evaluează progresele tehnologice în direcția realizării obiectivelor generale și specifice prevăzute la articolul 55 și facilitează accesul deplin la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării
  derulate
  în domeniul aviației;

derulate

Amendamentul 255

Amendamentul 255

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | sprijină Comisia
  , la cererea acesteia, în stabilirea și dezvoltarea de reglementări și standarde care să sprijine preluarea pe piață a soluțiilor în materie de aviație curată, în special prin realizarea de studii și simulări și prin furnizarea de consiliere tehnică, ținând seama, în același timp, de necesitatea eliminării barierelor
  din calea intrării
  pe piață. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

sprijină Comisia
  , la cererea acesteia, în stabilirea și dezvoltarea de reglementări și standarde care să sprijine preluarea pe piață a soluțiilor în materie de aviație curată, în special prin realizarea de studii și simulări și prin furnizarea de consiliere tehnică, ținând seama, în același timp, de necesitatea eliminării barierelor
  din calea intrării
  pe piață.

sprijină Comisia

din calea intrării

| (c) | oferă asistență și feedback Comisiei
  , la cererea acesteia, în stabilirea și dezvoltarea de reglementări și standarde care să sprijine preluarea pe piață a soluțiilor în materie de aviație curată, în special prin realizarea de studii și simulări și prin furnizarea de consiliere tehnică, ținând seama, în același timp, de necesitatea eliminării barierelor
  la intrarea
  pe piață. |
| --- | --- |

(c)

oferă asistență și feedback Comisiei
  , la cererea acesteia, în stabilirea și dezvoltarea de reglementări și standarde care să sprijine preluarea pe piață a soluțiilor în materie de aviație curată, în special prin realizarea de studii și simulări și prin furnizarea de consiliere tehnică, ținând seama, în același timp, de necesitatea eliminării barierelor
  la intrarea
  pe piață.

oferă asistență și feedback Comisiei

la intrarea

Amendamentul 256

Amendamentul 256

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c a) | dezvoltă mecanisme pentru o mai bună coordonare și aliniere între activitățile întreprinderii comune pentru o aviație curată și procesul de implementare a planurilor naționale de redresare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c a)

(c a)

dezvoltă mecanisme pentru o mai bună coordonare și aliniere între activitățile întreprinderii comune pentru o aviație curată și procesul de implementare a planurilor naționale de redresare;

dezvoltă mecanisme pentru o mai bună coordonare și aliniere între activitățile întreprinderii comune pentru o aviație curată și procesul de implementare a planurilor naționale de redresare;

Amendamentul 257

Amendamentul 257

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

Articolul 56 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c b) | promovează coordonarea cu programele naționale de cercetare și inovare, concretizată printr-o foaie de parcurs pentru colaborarea cu sectorul din amonte și derularea în comun a unor activități având drept scop să obțină un efect de multiplicare maxim prin sincronizarea programelor de cercetare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c b)

(c b)

promovează coordonarea cu programele naționale de cercetare și inovare, concretizată printr-o foaie de parcurs pentru colaborarea cu sectorul din amonte și derularea în comun a unor activități având drept scop să obțină un efect de multiplicare maxim prin sincronizarea programelor de cercetare.

promovează coordonarea cu programele naționale de cercetare și inovare, concretizată printr-o foaie de parcurs pentru colaborarea cu sectorul din amonte și derularea în comun a unor activități având drept scop să obțină un efect de multiplicare maxim prin sincronizarea programelor de cercetare.

Amendamentul 258

Amendamentul 258

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 1 – litera b

Articolul 57 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | membrii fondatori enumerați în anexa I, în urma notificării deciziei acestora de a adera
  necondiționat
  la întreprinderea comună pentru o aviație curată, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

membrii fondatori enumerați în anexa I, în urma notificării deciziei acestora de a adera
  necondiționat
  la întreprinderea comună pentru o aviație curată, prin intermediul unei scrisori de angajament;

necondiționat

| (b) | membrii fondatori enumerați în anexa I, în urma notificării deciziei acestora de a adera la întreprinderea comună pentru o aviație curată, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , a căror calitate de membri se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate și fără a afecta drepturile altor membri, îndeosebi IMM-uri, după cum se precizează în prezentul regulament și în alte acte legislative aplicabile ale Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

membrii fondatori enumerați în anexa I, în urma notificării deciziei acestora de a adera la întreprinderea comună pentru o aviație curată, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , a căror calitate de membri se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate și fără a afecta drepturile altor membri, îndeosebi IMM-uri, după cum se precizează în prezentul regulament și în alte acte legislative aplicabile ale Uniunii
  ;

, a căror calitate de membri se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate și fără a afecta drepturile altor membri, îndeosebi IMM-uri, după cum se precizează în prezentul regulament și în alte acte legislative aplicabile ale Uniunii

Amendamentul 259

Amendamentul 259

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – litera a

Articolul 60 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | activități care
  se desfășoară în cadrul acțiunilor indirecte ale
  întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  dar
  care
  nu sunt finanțate în cadrul unor astfel de acțiuni indirecte
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

activități care
  se desfășoară în cadrul acțiunilor indirecte ale
  întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  dar
  care
  nu sunt finanțate în cadrul unor astfel de acțiuni indirecte
  ;

se desfășoară în cadrul acțiunilor indirecte ale

dar

nu sunt finanțate în cadrul unor astfel de acțiuni indirecte

| (a) | activități care
  acoperă întreaga parte nefinanțată de Uniune a proiectelor
  întreprinderii comune pentru o aviație curată, care
  contribuie la realizarea programului de lucru convenit al întreprinderii comune
  ; |
| --- | --- |

(a)

activități care
  acoperă întreaga parte nefinanțată de Uniune a proiectelor
  întreprinderii comune pentru o aviație curată, care
  contribuie la realizarea programului de lucru convenit al întreprinderii comune
  ;

acoperă întreaga parte nefinanțată de Uniune a proiectelor

contribuie la realizarea programului de lucru convenit al întreprinderii comune

Amendamentul 260

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – litera d

Articolul 60 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | proiecte private de cercetare și inovare care completează proiectele prevăzute în agenda strategică de cercetare și inovare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

proiecte private de cercetare și inovare care completează proiectele prevăzute în agenda strategică de cercetare și inovare;

| (d) | proiecte private de cercetare și inovare care completează proiectele prevăzute în agenda strategică de cercetare și inovare
  , precum și activități care contribuie la atragerea de competențe specifice industriei în tot lanțul valoric
  ; |
| --- | --- |

(d)

proiecte private de cercetare și inovare care completează proiectele prevăzute în agenda strategică de cercetare și inovare
  , precum și activități care contribuie la atragerea de competențe specifice industriei în tot lanțul valoric
  ;

, precum și activități care contribuie la atragerea de competențe specifice industriei în tot lanțul valoric

Amendamentul 261

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – paragraful 1 – litera d

Articolul 61 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | organul consultativ european pentru o aviație curată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

organul consultativ european pentru o aviație curată;

| (d) | organul consultativ
  științific
  european pentru o aviație curată; |
| --- | --- |

(d)

organul consultativ
  științific
  european pentru o aviație curată;

științific

Amendamentul 262

Amendamentul 262

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 62 – paragraful 1 – litera b

Articolul 62 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | nouă
  reprezentanți ai membrilor, alții decât Uniunea, aleși de către și dintre membrii fondatori și membrii asociați, asigurându-se o reprezentare echilibrată a lanțului valoric aeronautic, cum ar fi
  integratorii
  de aeronave, producătorii de motoare și producătorii de echipamente. Consiliul de conducere stabilește, în regulamentul său de procedură, un mecanism de rotație pentru alocarea mandatelor membrilor, alții decât Uniunea. Printre reprezentanții selectați se numără cel puțin un reprezentant al
  IMM-urilor europene
  , un reprezentant al organizațiilor de cercetare și un reprezentant al instituțiilor academice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

nouă
  reprezentanți ai membrilor, alții decât Uniunea, aleși de către și dintre membrii fondatori și membrii asociați, asigurându-se o reprezentare echilibrată a lanțului valoric aeronautic, cum ar fi
  integratorii
  de aeronave, producătorii de motoare și producătorii de echipamente. Consiliul de conducere stabilește, în regulamentul său de procedură, un mecanism de rotație pentru alocarea mandatelor membrilor, alții decât Uniunea. Printre reprezentanții selectați se numără cel puțin un reprezentant al
  IMM-urilor europene
  , un reprezentant al organizațiilor de cercetare și un reprezentant al instituțiilor academice.

nouă

integratorii

IMM-urilor europene

| (b) | 12
  reprezentanți ai membrilor, alții decât Uniunea, aleși de către și dintre membrii fondatori și membrii asociați, asigurându-se o reprezentare echilibrată a lanțului valoric aeronautic, cum ar fi
  producătorii
  de aeronave, producătorii de motoare și producătorii de echipamente. Consiliul de conducere stabilește, în regulamentul său de procedură, un mecanism de rotație pentru alocarea mandatelor membrilor, alții decât Uniunea
  , ținând seama de echilibrul de gen
  . Printre reprezentanții selectați se numără cel puțin
  doi reprezentanți ai IMM-urilor europene,
  un reprezentant al
  membrilor asociați
  , un reprezentant al organizațiilor de cercetare și un reprezentant al instituțiilor academice. |
| --- | --- |

(b)

12
  reprezentanți ai membrilor, alții decât Uniunea, aleși de către și dintre membrii fondatori și membrii asociați, asigurându-se o reprezentare echilibrată a lanțului valoric aeronautic, cum ar fi
  producătorii
  de aeronave, producătorii de motoare și producătorii de echipamente. Consiliul de conducere stabilește, în regulamentul său de procedură, un mecanism de rotație pentru alocarea mandatelor membrilor, alții decât Uniunea
  , ținând seama de echilibrul de gen
  . Printre reprezentanții selectați se numără cel puțin
  doi reprezentanți ai IMM-urilor europene,
  un reprezentant al
  membrilor asociați
  , un reprezentant al organizațiilor de cercetare și un reprezentant al instituțiilor academice.

12

producătorii

, ținând seama de echilibrul de gen

doi reprezentanți ai IMM-urilor europene,

membrilor asociați

Amendamentul 263

Amendamentul 263

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 1 – litera b

Articolul 64 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | promovează preluarea pe piață a tehnologiilor și a soluțiilor
  prin care se
  contribuie la
  realizarea obiectivelor Pactului verde și asigură
  îndeplinirea obiectivelor specifice ale întreprinderii comune, prevăzute la articolul 55; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

promovează preluarea pe piață a tehnologiilor și a soluțiilor
  prin care se
  contribuie la
  realizarea obiectivelor Pactului verde și asigură
  îndeplinirea obiectivelor specifice ale întreprinderii comune, prevăzute la articolul 55;

prin care se

realizarea obiectivelor Pactului verde și asigură

| (b) | promovează preluarea pe piață a tehnologiilor și a soluțiilor
  cu ajutorul cărora
  contribuie la îndeplinirea obiectivelor specifice ale întreprinderii comune, prevăzute la articolul 55
  , în conformitate cu obiectivele Pactului verde
  ; |
| --- | --- |

(b)

promovează preluarea pe piață a tehnologiilor și a soluțiilor
  cu ajutorul cărora
  contribuie la îndeplinirea obiectivelor specifice ale întreprinderii comune, prevăzute la articolul 55
  , în conformitate cu obiectivele Pactului verde
  ;

cu ajutorul cărora

, în conformitate cu obiectivele Pactului verde

Amendamentul 264

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 64 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Consiliul de conducere
  decide cu privire la punerea
  în
  aplicare a
  programului și
  la
  îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune pentru o aviație curată, inclusiv cu privire la: | 2.   Consiliul de conducere
  evaluează programul și decide
  în
  chestiuni legate de implementarea
  programului și
  de
  îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune pentru o aviație curată, inclusiv cu privire la: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Consiliul de conducere
  decide cu privire la punerea
  în
  aplicare a
  programului și
  la
  îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune pentru o aviație curată, inclusiv cu privire la:

2.   Consiliul de conducere
  evaluează programul și decide
  în
  chestiuni legate de implementarea
  programului și
  de
  îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune pentru o aviație curată, inclusiv cu privire la:

Amendamentul 265

Amendamentul 265

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 2 – litera a

Articolul 64 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | agenda strategică de cercetare și inovare, inclusiv posibilele modificări ale acesteia, și programul de lucru, inclusiv
  în ceea
  ce
  privește cererile deschise de propuneri
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

agenda strategică de cercetare și inovare, inclusiv posibilele modificări ale acesteia, și programul de lucru, inclusiv
  în ceea
  ce
  privește cererile deschise de propuneri
  ;

în ceea

privește cererile deschise de propuneri

| (a) | agenda strategică de cercetare și inovare, inclusiv posibilele modificări ale acesteia, și programul de lucru, inclusiv
  cererile deschise de propuneri, după
  ce
  se consultă cu organul consultativ științific european pentru o aviație curată
  ; |
| --- | --- |

(a)

agenda strategică de cercetare și inovare, inclusiv posibilele modificări ale acesteia, și programul de lucru, inclusiv
  cererile deschise de propuneri, după
  ce
  se consultă cu organul consultativ științific european pentru o aviație curată
  ;

cererile deschise de propuneri, după

se consultă cu organul consultativ științific european pentru o aviație curată

Amendamentul 266

Amendamentul 266

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 2 – litera b

Articolul 64 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | planificarea multianuală strategică a cererilor de propuneri pentru o aviație curată și alinierea acestora la obiectivele programului Orizont Europa și
  ale
  programelor de lucru aferente
  , precum
  și la prioritățile tehnice și la acțiunile de cercetare, inclusiv
  în ceea ce privește
  cererile deschise de propuneri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

planificarea multianuală strategică a cererilor de propuneri pentru o aviație curată și alinierea acestora la obiectivele programului Orizont Europa și
  ale
  programelor de lucru aferente
  , precum
  și la prioritățile tehnice și la acțiunile de cercetare, inclusiv
  în ceea ce privește
  cererile deschise de propuneri;

ale

, precum

în ceea ce privește

| (b) | planificarea multianuală strategică a cererilor de propuneri pentru o aviație curată și alinierea acestora la
  prioritățile și obiectivele generale ale Uniunii, la
  obiectivele programului Orizont Europa și programelor de lucru aferente și la prioritățile tehnice și la acțiunile de cercetare, inclusiv cererile deschise de propuneri; |
| --- | --- |

(b)

planificarea multianuală strategică a cererilor de propuneri pentru o aviație curată și alinierea acestora la
  prioritățile și obiectivele generale ale Uniunii, la
  obiectivele programului Orizont Europa și programelor de lucru aferente și la prioritățile tehnice și la acțiunile de cercetare, inclusiv cererile deschise de propuneri;

prioritățile și obiectivele generale ale Uniunii, la

Amendamentul 267

Amendamentul 267

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 1 – litera a

Articolul 65 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | un număr corespunzător de
  reprezentanți ai Comisiei și
  de
  organisme ale Uniunii,
  astfel
  cum
  este decis de
  reprezentanții Uniunii în
  cadrul consiliului
  de conducere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

un număr corespunzător de
  reprezentanți ai Comisiei și
  de
  organisme ale Uniunii,
  astfel
  cum
  este decis de
  reprezentanții Uniunii în
  cadrul consiliului
  de conducere;

un număr corespunzător de

de

astfel

este decis de

cadrul consiliului

| (a) | doi
  reprezentanți ai Comisiei și organisme ale Uniunii,
  după
  cum
  decid
  reprezentanții Uniunii în
  consiliul
  de conducere; |
| --- | --- |

(a)

doi
  reprezentanți ai Comisiei și organisme ale Uniunii,
  după
  cum
  decid
  reprezentanții Uniunii în
  consiliul
  de conducere;

doi

după

decid

consiliul

Amendamentul 268

Amendamentul 268

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 1 – litera c

Articolul 65 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | doi reprezentanți
  la nivel înalt
  ai întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  astfel cum au fost
  delegați de
  către
  directorul executiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

doi reprezentanți
  la nivel înalt
  ai întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  astfel cum au fost
  delegați de
  către
  directorul executiv;

la nivel înalt

astfel cum au fost

către

| (c) | doi reprezentanți
  cu experiență recunoscută
  ai întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  în calitate de observatori,
  delegați de directorul executiv; |
| --- | --- |

(c)

doi reprezentanți
  cu experiență recunoscută
  ai întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  în calitate de observatori,
  delegați de directorul executiv;

cu experiență recunoscută

în calitate de observatori,

Amendamentul 269

Amendamentul 269

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 5

Articolul 65 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comitetul tehnic
  elaborează
  și
  menține
  foaia de parcurs tehnologică și strategia programului. Comitetul tehnic propune și pregătește, în vederea adoptării de către consiliul de conducere, după caz, sfera și programarea acțiunilor de cercetare, strategia tehnică și foaia de parcurs generală privind cercetarea a întreprinderii comune pentru o aviație curată. Un membru al consiliului de conducere poate fi delegat pentru a urmări activitățile desfășurate în cadrul acestui comitet. | 5.   Comitetul tehnic
  actualizează
  și
  dezvoltă
  foaia de parcurs tehnologică și strategia programului
  în funcție de progresul tehnic
  . Comitetul tehnic propune și pregătește, în vederea adoptării de către consiliul de conducere, după caz, sfera și programarea acțiunilor de cercetare, strategia tehnică și foaia de parcurs generală privind cercetarea a întreprinderii comune pentru o aviație curată. Un membru al consiliului de conducere poate fi delegat pentru a urmări activitățile desfășurate în cadrul acestui comitet. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comitetul tehnic
  elaborează
  și
  menține
  foaia de parcurs tehnologică și strategia programului. Comitetul tehnic propune și pregătește, în vederea adoptării de către consiliul de conducere, după caz, sfera și programarea acțiunilor de cercetare, strategia tehnică și foaia de parcurs generală privind cercetarea a întreprinderii comune pentru o aviație curată. Un membru al consiliului de conducere poate fi delegat pentru a urmări activitățile desfășurate în cadrul acestui comitet.

5.   Comitetul tehnic
  actualizează
  și
  dezvoltă
  foaia de parcurs tehnologică și strategia programului
  în funcție de progresul tehnic
  . Comitetul tehnic propune și pregătește, în vederea adoptării de către consiliul de conducere, după caz, sfera și programarea acțiunilor de cercetare, strategia tehnică și foaia de parcurs generală privind cercetarea a întreprinderii comune pentru o aviație curată. Un membru al consiliului de conducere poate fi delegat pentru a urmări activitățile desfășurate în cadrul acestui comitet.

Amendamentul 270

Amendamentul 270

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 6 – litera a

Articolul 65 – alineatul 6 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pregătește
  propuneri de modificare a agendei strategice de cercetare și inovare care sunt necesare pentru deliberare și pentru
  luarea unei decizii finale de către consiliul de conducere
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

pregătește
  propuneri de modificare a agendei strategice de cercetare și inovare care sunt necesare pentru deliberare și pentru
  luarea unei decizii finale de către consiliul de conducere
  ;

pregătește

luarea unei decizii finale de către consiliul de conducere

| (a) | pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește
  propuneri de modificare a agendei strategice de cercetare și inovare care sunt necesare pentru deliberare și pentru
  ca consiliul de conducere să ia o decizie finală
  ; |
| --- | --- |

(a)

pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește
  propuneri de modificare a agendei strategice de cercetare și inovare care sunt necesare pentru deliberare și pentru
  ca consiliul de conducere să ia o decizie finală
  ;

pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește

ca consiliul de conducere să ia o decizie finală

Amendamentul 271

Amendamentul 271

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 6 – litera b

Articolul 65 – alineatul 6 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pregătește
  propuneri de priorități tehnice și de acțiuni de cercetare care urmează să fie incluse în programul de lucru, inclusiv temele de cercetare pentru cererile de propuneri deschise; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

pregătește
  propuneri de priorități tehnice și de acțiuni de cercetare care urmează să fie incluse în programul de lucru, inclusiv temele de cercetare pentru cererile de propuneri deschise;

pregătește

| (b) | pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește
  propuneri de priorități tehnice și de acțiuni de cercetare care urmează să fie incluse în programul de lucru, inclusiv temele de cercetare pentru cererile de propuneri deschise; |
| --- | --- |

(b)

pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește
  propuneri de priorități tehnice și de acțiuni de cercetare care urmează să fie incluse în programul de lucru, inclusiv temele de cercetare pentru cererile de propuneri deschise;

pe baza unui dialog cu o gamă largă de părți interesate, pregătește

Amendamentul 272

Amendamentul 272

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 6 – litera d

Articolul 65 – alineatul 6 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | propune,
  în vederea deliberării
  și
  a adoptării unei decizii finale de către consiliul de conducere
  , revizuirea sau optimizarea domeniului tehnic de aplicare a programului, în
  vederea alinierii
  programului de lucru
  și a obiectivelor
  întreprinderii comune pentru o aviație curată
  la programele de lucru
  generale ale programului Orizont Europa și ale altor parteneriate europene; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

propune,
  în vederea deliberării
  și
  a adoptării unei decizii finale de către consiliul de conducere
  , revizuirea sau optimizarea domeniului tehnic de aplicare a programului, în
  vederea alinierii
  programului de lucru
  și a obiectivelor
  întreprinderii comune pentru o aviație curată
  la programele de lucru
  generale ale programului Orizont Europa și ale altor parteneriate europene;

în vederea deliberării

a adoptării unei decizii finale de către consiliul de conducere

vederea alinierii

și a obiectivelor

la programele de lucru

| (d) | propune,
  pentru ca consiliul de conducere să delibereze
  și
  să ia o decizie finală, pe baza unor evaluări independente ale performanței și a unei analize a impactului potențial al programului
  , revizuirea sau optimizarea
  agendei strategice de cercetare și inovare și a
  domeniului tehnic de aplicare a programului,
  pentru a asigura
  în
  continuare alinierea
  programului de lucru
  cu obiectivele
  întreprinderii comune pentru o aviație curată
  , cu obiectivele
  generale ale programului Orizont Europa și
  cu programele de lucru
  ale altor parteneriate europene; |
| --- | --- |

(d)

propune,
  pentru ca consiliul de conducere să delibereze
  și
  să ia o decizie finală, pe baza unor evaluări independente ale performanței și a unei analize a impactului potențial al programului
  , revizuirea sau optimizarea
  agendei strategice de cercetare și inovare și a
  domeniului tehnic de aplicare a programului,
  pentru a asigura
  în
  continuare alinierea
  programului de lucru
  cu obiectivele
  întreprinderii comune pentru o aviație curată
  , cu obiectivele
  generale ale programului Orizont Europa și
  cu programele de lucru
  ale altor parteneriate europene;

pentru ca consiliul de conducere să delibereze

să ia o decizie finală, pe baza unor evaluări independente ale performanței și a unei analize a impactului potențial al programului

agendei strategice de cercetare și inovare și a

pentru a asigura

continuare alinierea

cu obiectivele

, cu obiectivele

cu programele de lucru

Amendamentul 273

Amendamentul 273

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 66 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini: | Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini
  , sub îndrumarea și sub autoritatea consiliului de conducere
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini:

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune pentru o aviație curată îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini
  , sub îndrumarea și sub autoritatea consiliului de conducere
  :

, sub îndrumarea și sub autoritatea consiliului de conducere

Amendamentul 274

Amendamentul 274

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – paragraful 1 – litera d

Articolul 66 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | facilitează coordonarea de către Comisie,
  în conformitate cu avizul comitetului tehnic,
  a activităților
  întreprinderii comune pentru o aviație curată și
  a activităților
  de cercetare și inovare relevante din
  cadrul programului
  Orizont Europa, în
  vederea evitării suprapunerilor
  și a
  promovării sinergiilor
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

facilitează coordonarea de către Comisie,
  în conformitate cu avizul comitetului tehnic,
  a activităților
  întreprinderii comune pentru o aviație curată și
  a activităților
  de cercetare și inovare relevante din
  cadrul programului
  Orizont Europa, în
  vederea evitării suprapunerilor
  și a
  promovării sinergiilor
  ;

facilitează coordonarea de către Comisie,

a activităților

a activităților

cadrul programului

vederea evitării suprapunerilor

promovării sinergiilor

| (d) | este responsabil, în strânsă cooperare cu Comisia și
  în conformitate cu avizul comitetului tehnic,
  cu coordonarea între activitățile
  întreprinderii comune pentru o aviație curată și
  activitățile
  de cercetare și inovare relevante din
  programul
  Orizont Europa,
  pentru a le îndruma
  în
  direcția bună și a le pune în practică, a evita dublarea eforturilor
  și a
  promova sinergiile, tot el ocupându-se și de definirea mecanismelor operaționale adecvate pentru a conecta temele de cercetare colaborativă și proiectele rezultate din agenda strategică de cercetare și inovare
  ; |
| --- | --- |

(d)

este responsabil, în strânsă cooperare cu Comisia și
  în conformitate cu avizul comitetului tehnic,
  cu coordonarea între activitățile
  întreprinderii comune pentru o aviație curată și
  activitățile
  de cercetare și inovare relevante din
  programul
  Orizont Europa,
  pentru a le îndruma
  în
  direcția bună și a le pune în practică, a evita dublarea eforturilor
  și a
  promova sinergiile, tot el ocupându-se și de definirea mecanismelor operaționale adecvate pentru a conecta temele de cercetare colaborativă și proiectele rezultate din agenda strategică de cercetare și inovare
  ;

este responsabil, în strânsă cooperare cu Comisia și

cu coordonarea între activitățile

activitățile

programul

pentru a le îndruma

direcția bună și a le pune în practică, a evita dublarea eforturilor

promova sinergiile, tot el ocupându-se și de definirea mecanismelor operaționale adecvate pentru a conecta temele de cercetare colaborativă și proiectele rezultate din agenda strategică de cercetare și inovare

Amendamentul 275

Amendamentul 275

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – paragraful 1 – litera g

Articolul 66 – paragraful 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | se asigură că
  întreprinderea comună
  facilitează
  accesul
  deplin
  la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației
  desfășurate sub directa supraveghere a Comisiei
  și ia toate măsurile corespunzătoare
  care sunt
  necesare pentru
  asigurarea independenței
  acestui proces față de întreprinderea comună pentru o aviație curată, de exemplu prin
  intermediul achizițiilor publice
  ,
  al evaluărilor independente
  ,
  al reexaminărilor sau al analizelor ad-hoc
  . Raportul de monitorizare și evaluare a programului este prezentat consiliului de conducere o dată pe an; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

se asigură că
  întreprinderea comună
  facilitează
  accesul
  deplin
  la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației
  desfășurate sub directa supraveghere a Comisiei
  și ia toate măsurile corespunzătoare
  care sunt
  necesare pentru
  asigurarea independenței
  acestui proces față de întreprinderea comună pentru o aviație curată, de exemplu prin
  intermediul achizițiilor publice
  ,
  al evaluărilor independente
  ,
  al reexaminărilor sau al analizelor ad-hoc
  . Raportul de monitorizare și evaluare a programului este prezentat consiliului de conducere o dată pe an;

se asigură că

facilitează

deplin

desfășurate sub directa supraveghere a Comisiei

care sunt

asigurarea independenței

intermediul achizițiilor publice

al evaluărilor independente

al reexaminărilor sau al analizelor ad-hoc

| (g) | are grijă ca
  întreprinderea comună
  să permită
  accesul
  neîngrădit
  la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației și ia toate măsurile corespunzătoare necesare pentru
  a garanta independența
  acestui proces față de întreprinderea comună pentru o aviație curată, de exemplu prin
  achiziții publice, evaluări independente
  ,
  reexaminări sau analize ad-hoc
  ,
  fără a mări sarcina administrativă a întreprinderii comune
  . Raportul de monitorizare și evaluare a programului este prezentat consiliului de conducere o dată pe an; |
| --- | --- |

(g)

are grijă ca
  întreprinderea comună
  să permită
  accesul
  neîngrădit
  la date și informații pentru monitorizarea independentă a impactului cercetării și inovării în domeniul aviației și ia toate măsurile corespunzătoare necesare pentru
  a garanta independența
  acestui proces față de întreprinderea comună pentru o aviație curată, de exemplu prin
  achiziții publice, evaluări independente
  ,
  reexaminări sau analize ad-hoc
  ,
  fără a mări sarcina administrativă a întreprinderii comune
  . Raportul de monitorizare și evaluare a programului este prezentat consiliului de conducere o dată pe an;

are grijă ca

să permită

neîngrădit

a garanta independența

achiziții publice, evaluări independente

reexaminări sau analize ad-hoc

fără a mări sarcina administrativă a întreprinderii comune

Amendamentul 276

Amendamentul 276

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – titlu

Articolul 68 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Organul consultativ european pentru o aviație curată | Organul consultativ
  științific
  european pentru o aviație curată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Organul consultativ european pentru o aviație curată

Organul consultativ
  științific
  european pentru o aviație curată;

științific

Amendamentul 277

Amendamentul 277

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 1

Articolul 68 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Organul consultativ european pentru o aviație curată este
  organul consultativ științific al întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  înființat în conformitate cu articolul 19
  alineatul (1) litera (a)
  . | 1.   Organul consultativ european
  științific
  pentru o aviație curată este înființat în conformitate cu articolul 19. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Organul consultativ european pentru o aviație curată este
  organul consultativ științific al întreprinderii comune pentru o aviație curată,
  înființat în conformitate cu articolul 19
  alineatul (1) litera (a)
  .

1.   Organul consultativ european
  științific
  pentru o aviație curată este înființat în conformitate cu articolul 19.

Amendamentul 278

Amendamentul 278

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 2

Articolul 68 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Organul consultativ european pentru o aviație curată poate avea cel mult 15 membri permanenți. | 2.   Organul consultativ european
  științific
  pentru o aviație curată poate avea cel mult 15 membri permanenți
  , care nu sunt membri ai niciunuia dintre celelalte organe ale întreprinderii comune
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Organul consultativ european pentru o aviație curată poate avea cel mult 15 membri permanenți.

2.   Organul consultativ european
  științific
  pentru o aviație curată poate avea cel mult 15 membri permanenți
  , care nu sunt membri ai niciunuia dintre celelalte organe ale întreprinderii comune
  .

Amendamentul 279

Amendamentul 279

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 3

Articolul 68 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Președintele organului consultativ european pentru aviație este ales pentru un mandat de doi ani. | 3.   Președintele organului consultativ european
  științific
  pentru
  o
  aviație
  curată
  este ales
  din rândul membrilor săi permanenți
  pentru un mandat de doi ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Președintele organului consultativ european pentru aviație este ales pentru un mandat de doi ani.

3.   Președintele organului consultativ european
  științific
  pentru
  o
  aviație
  curată
  este ales
  din rândul membrilor săi permanenți
  pentru un mandat de doi ani.

Amendamentul 280

Amendamentul 280

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 4

Articolul 68 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Un reprezentant al Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) este membru permanent al organului consultativ european pentru aviație. | 4.   Un reprezentant al Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) este membru permanent al organului consultativ
  științific
  european pentru
  o
  aviație
  curată
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Un reprezentant al Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) este membru permanent al organului consultativ european pentru aviație.

4.   Un reprezentant al Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) este membru permanent al organului consultativ
  științific
  european pentru
  o
  aviație
  curată
  .

Amendamentul 281

Amendamentul 281

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 68 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Cel puțin un expert științific trebuie să aibă experiență în științele mediului și climei în contextul aviației. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Cel puțin un expert științific trebuie să aibă experiență în științele mediului și climei în contextul aviației.

Amendamentul 282

Amendamentul 282

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 1 – litera a

Articolul 71 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să contribuie la
  obiectivele
  stabilite în Planul privind obiectivul climatic pentru
  2030

   (51)

  și
  în Pactul verde european (52), prin
  sporirea
  nivelului de ambiție a UE
  în ceea ce privește
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  cu
  cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și realizarea neutralității climatice până în 2050; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să contribuie la
  obiectivele
  stabilite în Planul privind obiectivul climatic pentru
  2030

   (51)

  și
  în Pactul verde european (52), prin
  sporirea
  nivelului de ambiție a UE
  în ceea ce privește
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  cu
  cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și realizarea neutralității climatice până în 2050;

obiectivele

2030

51

și

52

sporirea

în ceea ce privește

cu

| (a) | să contribuie la
  îndeplinirea obiectivelor
  stabilite în Planul privind obiectivul climatic pentru
  2030

   (51) în Pactul verde european (52)

  , și în Legea europeană a climei
  , prin
  mărirea
  nivelului de ambiție a UE
  față de economiile de energie obținute prin eficiență energetică și proliferarea surselor regenerabile de energie, precum și
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  până la
  cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și realizarea neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050; |
| --- | --- |

(a)

să contribuie la
  îndeplinirea obiectivelor
  stabilite în Planul privind obiectivul climatic pentru
  2030

   (51) în Pactul verde european (52)

  , și în Legea europeană a climei
  , prin
  mărirea
  nivelului de ambiție a UE
  față de economiile de energie obținute prin eficiență energetică și proliferarea surselor regenerabile de energie, precum și
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  până la
  cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030 și realizarea neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050;

îndeplinirea obiectivelor

2030

51

52

, și în Legea europeană a climei

mărirea

față de economiile de energie obținute prin eficiență energetică și proliferarea surselor regenerabile de energie, precum și

până la

cel târziu

Amendamentul 283

Amendamentul 283

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 1 – litera b

Articolul 71 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei din 2020 a Comisiei Europene privind hidrogenul pentru o Europă neutră climatic (53); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei din 2020 a Comisiei Europene privind hidrogenul pentru o Europă neutră climatic (53);

53

| (b) | să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei din 2020 a Comisiei Europene privind hidrogenul pentru o Europă neutră climatic (53)

  , a Strategiei UE pentru integrarea sistemului energetic și a Rezoluției Parlamentului European din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen
  ; |
| --- | --- |

(b)

să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei din 2020 a Comisiei Europene privind hidrogenul pentru o Europă neutră climatic (53)

  , a Strategiei UE pentru integrarea sistemului energetic și a Rezoluției Parlamentului European din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen
  ;

53

, a Strategiei UE pentru integrarea sistemului energetic și a Rezoluției Parlamentului European din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen

Amendamentul 284

Amendamentul 284

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 1 – litera c

Articolul 71 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să
  consolideze competitivitatea lanțului
  valoric al hidrogenului curat din Uniune, cu scopul de a sprijini
  , în special prin intermediul IMM-urilor
  implicate,
  accelerarea intrării
  pe piață a unor soluții curate
  și
  competitive
  inovatoare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

să
  consolideze competitivitatea lanțului
  valoric al hidrogenului curat din Uniune, cu scopul de a sprijini
  , în special prin intermediul IMM-urilor
  implicate,
  accelerarea intrării
  pe piață a unor soluții curate
  și
  competitive
  inovatoare
  ;

consolideze competitivitatea lanțului

, în special prin intermediul IMM-urilor

accelerarea intrării

și

inovatoare

| (c) | să
  dezvolte lanțul
  valoric al hidrogenului curat din Uniune
  și să întărească poziția de lider și competitivitatea Uniunii în acest domeniu
  , cu scopul de a sprijini
  mai ales IMM-urile și întreprinderile nou-înființate
  implicate
  și a accelera cercetarea
  ,
  dezvoltarea și pătrunderea
  pe piață a unor soluții curate
  inovatoare
  competitive
  și eficiente energetic
  ; |
| --- | --- |

(c)

să
  dezvolte lanțul
  valoric al hidrogenului curat din Uniune
  și să întărească poziția de lider și competitivitatea Uniunii în acest domeniu
  , cu scopul de a sprijini
  mai ales IMM-urile și întreprinderile nou-înființate
  implicate
  și a accelera cercetarea
  ,
  dezvoltarea și pătrunderea
  pe piață a unor soluții curate
  inovatoare
  competitive
  și eficiente energetic
  ;

dezvolte lanțul

și să întărească poziția de lider și competitivitatea Uniunii în acest domeniu

mai ales IMM-urile și întreprinderile nou-înființate

și a accelera cercetarea

dezvoltarea și pătrunderea

inovatoare

și eficiente energetic

Amendamentul 285

Amendamentul 285

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 1 – litera d

Articolul 71 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să stimuleze producția, distribuția, stocarea și aplicațiile finale ale hidrogenului curat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

să stimuleze producția, distribuția, stocarea și aplicațiile finale ale hidrogenului curat.

| (d) | să stimuleze producția, distribuția,
  transportul,
  stocarea și aplicațiile finale ale hidrogenului curat. |
| --- | --- |

(d)

să stimuleze producția, distribuția,
  transportul,
  stocarea și aplicațiile finale ale hidrogenului curat.

transportul,

Amendamentul 286

Amendamentul 286

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

Articolul 71 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | să accelereze activitățile de cercetare și inovare pentru producerea de hidrogen din surse de energie regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

să accelereze activitățile de cercetare și inovare pentru producerea de hidrogen din surse de energie regenerabile;

să accelereze activitățile de cercetare și inovare pentru producerea de hidrogen din surse de energie regenerabile;

Amendamentul 287

Amendamentul 287

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 12 – litera a

Articolul 71 – alineatul 12 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să îmbunătățească, prin cercetare și inovare, eficiența
  din punctul de vedere al costurilor
  , fiabilitatea, cantitatea și calitatea soluțiilor
  în materie
  de hidrogen curat, inclusiv
  în ceea ce privește
  producția, distribuția, stocarea și utilizările finale dezvoltate în Uniune, cum ar fi electrolizoare de hidrogen mai eficiente și mai ieftine
  și aplicații
  de transport și industriale mai ieftine; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să îmbunătățească, prin cercetare și inovare, eficiența
  din punctul de vedere al costurilor
  , fiabilitatea, cantitatea și calitatea soluțiilor
  în materie
  de hidrogen curat, inclusiv
  în ceea ce privește
  producția, distribuția, stocarea și utilizările finale dezvoltate în Uniune, cum ar fi electrolizoare de hidrogen mai eficiente și mai ieftine
  și aplicații
  de transport și industriale mai ieftine;

din punctul de vedere al costurilor

în materie

în ceea ce privește

și aplicații

| (a) | să îmbunătățească, prin cercetare și inovare, eficiența
  costurilor, raportul calitate-preț
  , fiabilitatea, cantitatea și calitatea soluțiilor
  pe bază
  de hidrogen curat, inclusiv producția, distribuția
  transportul
  , stocarea și utilizările finale dezvoltate în Uniune, cum ar fi electrolizoare de hidrogen mai eficiente și mai ieftine
  , reducerea pierderilor de energie și
  de
  conversie și un
  transport
  aerian, maritim
  și
  rutier cu vehicule grele și feroviar și aplicații
  industriale mai ieftine
  , tehnologii bazate pe hidrogen inovatoare și nepoluante, precum și siguranța și disponibilitatea producției, transportului și stocării de hidrogen
  ; |
| --- | --- |

(a)

să îmbunătățească, prin cercetare și inovare, eficiența
  costurilor, raportul calitate-preț
  , fiabilitatea, cantitatea și calitatea soluțiilor
  pe bază
  de hidrogen curat, inclusiv producția, distribuția
  transportul
  , stocarea și utilizările finale dezvoltate în Uniune, cum ar fi electrolizoare de hidrogen mai eficiente și mai ieftine
  , reducerea pierderilor de energie și
  de
  conversie și un
  transport
  aerian, maritim
  și
  rutier cu vehicule grele și feroviar și aplicații
  industriale mai ieftine
  , tehnologii bazate pe hidrogen inovatoare și nepoluante, precum și siguranța și disponibilitatea producției, transportului și stocării de hidrogen
  ;

costurilor, raportul calitate-preț

pe bază

transportul

, reducerea pierderilor de energie și

conversie și un

aerian, maritim

rutier cu vehicule grele și feroviar și aplicații

, tehnologii bazate pe hidrogen inovatoare și nepoluante, precum și siguranța și disponibilitatea producției, transportului și stocării de hidrogen

Amendamentul 288

Amendamentul 288

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 2 – litera b

Articolul 71 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să
  consolideze
  cunoștințele și
  capacitatea
  actorilor științifici și industriali din cadrul lanțului valoric al hidrogenului din Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să
  consolideze
  cunoștințele și
  capacitatea
  actorilor științifici și industriali din cadrul lanțului valoric al hidrogenului din Uniune;

consolideze

capacitatea

| (b) | să
  îmbogățească
  cunoștințele și
  să dezvolte capacitățile
  actorilor științifici și industriali din cadrul lanțului valoric al hidrogenului din Uniune
  , sprijinind în același timp atragerea de competențe necesare în industrie
  ; |
| --- | --- |

(b)

să
  îmbogățească
  cunoștințele și
  să dezvolte capacitățile
  actorilor științifici și industriali din cadrul lanțului valoric al hidrogenului din Uniune
  , sprijinind în același timp atragerea de competențe necesare în industrie
  ;

îmbogățească

să dezvolte capacitățile

, sprijinind în același timp atragerea de competențe necesare în industrie

Amendamentul 289

Amendamentul 289

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 2 – litera c

Articolul 71 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să efectueze demonstrații ale soluțiilor
  în materie
  de hidrogen
  curat
  în vederea implementării lor la nivel local și regional și la nivelul Uniunii,
  abordând
  producția, distribuția,
  stocarea
  și
  utilizarea
  energiei din surse regenerabile
  pentru transporturi
  și industriile mari consumatoare de energie, precum și pentru alte aplicații; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

să efectueze demonstrații ale soluțiilor
  în materie
  de hidrogen
  curat
  în vederea implementării lor la nivel local și regional și la nivelul Uniunii,
  abordând
  producția, distribuția,
  stocarea
  și
  utilizarea
  energiei din surse regenerabile
  pentru transporturi
  și industriile mari consumatoare de energie, precum și pentru alte aplicații;

în materie

curat

abordând

stocarea

utilizarea

pentru transporturi

| (c) | să efectueze demonstrații ale soluțiilor
  de producție
  de hidrogen
  din surse regenerabile de energie
  în vederea implementării lor la nivel local și regional și la nivelul Uniunii,
  luând în calcul
  producția, distribuția,
  transportul
  și
  stocarea
  energiei din surse regenerabile
  , tehnologiile cu emisii negative și utilizarea în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus, ca transportul maritim, aerian, feroviar
  și
  rutier cu vehicule grele,
  industriile mari consumatoare de energie, precum și pentru alte aplicații; |
| --- | --- |

(c)

să efectueze demonstrații ale soluțiilor
  de producție
  de hidrogen
  din surse regenerabile de energie
  în vederea implementării lor la nivel local și regional și la nivelul Uniunii,
  luând în calcul
  producția, distribuția,
  transportul
  și
  stocarea
  energiei din surse regenerabile
  , tehnologiile cu emisii negative și utilizarea în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus, ca transportul maritim, aerian, feroviar
  și
  rutier cu vehicule grele,
  industriile mari consumatoare de energie, precum și pentru alte aplicații;

de producție

din surse regenerabile de energie

luând în calcul

transportul

stocarea

, tehnologiile cu emisii negative și utilizarea în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus, ca transportul maritim, aerian, feroviar

rutier cu vehicule grele,

Amendamentul 290

Amendamentul 290

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 71 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | majorarea investițiilor inovatoare în sectoarele destinate consumatorilor finali, cu un accent deosebit pe sectorul transporturilor, sprijinind soluțiile și tehnologiile revoluționare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

majorarea investițiilor inovatoare în sectoarele destinate consumatorilor finali, cu un accent deosebit pe sectorul transporturilor, sprijinind soluțiile și tehnologiile revoluționare;

majorarea investițiilor inovatoare în sectoarele destinate consumatorilor finali, cu un accent deosebit pe sectorul transporturilor, sprijinind soluțiile și tehnologiile revoluționare;

Amendamentul 291

Amendamentul 291

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 2 – litera d

Articolul 71 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | creșterea gradului de
  sensibilizare
  , acceptare și
  preluare
  de către
  sfera publică
  și
  privată
  a soluțiilor
  în materie
  de hidrogen curat, în special prin cooperarea cu alte parteneriate europene din cadrul programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

creșterea gradului de
  sensibilizare
  , acceptare și
  preluare
  de către
  sfera publică
  și
  privată
  a soluțiilor
  în materie
  de hidrogen curat, în special prin cooperarea cu alte parteneriate europene din cadrul programului Orizont Europa.

sensibilizare

preluare

sfera publică

privată

în materie

| (d) | creșterea gradului de
  conștientizare
  , acceptare și
  adoptare
  de către
  entități publice
  și
  persoane particulare
  a soluțiilor
  și infrastructurilor pe bază
  de hidrogen curat, în special prin cooperarea cu alte parteneriate europene din cadrul programului Orizont Europa
  , precum și cu inițiative precum Alianța europeană pentru hidrogen curat, aceasta și pentru a contribui la îmbunătățirea siguranței și standardelor tehnice ale UE, sporind securitatea și gestionarea în condiții de siguranță a tehnologiilor și aplicațiilor conexe
  . |
| --- | --- |

(d)

creșterea gradului de
  conștientizare
  , acceptare și
  adoptare
  de către
  entități publice
  și
  persoane particulare
  a soluțiilor
  și infrastructurilor pe bază
  de hidrogen curat, în special prin cooperarea cu alte parteneriate europene din cadrul programului Orizont Europa
  , precum și cu inițiative precum Alianța europeană pentru hidrogen curat, aceasta și pentru a contribui la îmbunătățirea siguranței și standardelor tehnice ale UE, sporind securitatea și gestionarea în condiții de siguranță a tehnologiilor și aplicațiilor conexe
  .

conștientizare

adoptare

entități publice

persoane particulare

și infrastructurilor pe bază

, precum și cu inițiative precum Alianța europeană pentru hidrogen curat, aceasta și pentru a contribui la îmbunătățirea siguranței și standardelor tehnice ale UE, sporind securitatea și gestionarea în condiții de siguranță a tehnologiilor și aplicațiilor conexe

Amendamentul 292

Amendamentul 292

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – paragraful 1 – litera a

Articolul 72 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | evaluează și monitorizează progresele tehnologice și barierele tehnologice, economice și societale din calea
  intrării
  pe piață; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

evaluează și monitorizează progresele tehnologice și barierele tehnologice, economice și societale din calea
  intrării
  pe piață;

intrării

| (a) | evaluează și monitorizează progresele tehnologice
  , progresele în materie de infrastructură necesară, precum
  și barierele tehnologice, economice
  de reglementare
  și societale din calea
  introducerii
  pe piață
  și impactul asupra mediului
  ; |
| --- | --- |

(a)

evaluează și monitorizează progresele tehnologice
  , progresele în materie de infrastructură necesară, precum
  și barierele tehnologice, economice
  de reglementare
  și societale din calea
  introducerii
  pe piață
  și impactul asupra mediului
  ;

, progresele în materie de infrastructură necesară, precum

de reglementare

introducerii

și impactul asupra mediului

Amendamentul 293

Amendamentul 293

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – paragraful 1 – litera b

Articolul 72 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | în pofida prerogativelor
  de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei
  în materie
  de politici, contribuie la elaborarea de reglementări și standarde
  în vederea eliminării barierelor din calea intrării
  pe piață
  și în vederea sprijinirii interschimbabilității
  , a
  interoperabilității
  și
  a comerțului
  în
  cadrul pieței interne
  și
  la nivel mondial
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

în pofida prerogativelor
  de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei
  în materie
  de politici, contribuie la elaborarea de reglementări și standarde
  în vederea eliminării barierelor din calea intrării
  pe piață
  și în vederea sprijinirii interschimbabilității
  , a
  interoperabilității
  și
  a comerțului
  în
  cadrul pieței interne
  și
  la nivel mondial
  ;

în pofida prerogativelor

în materie

în vederea eliminării barierelor din calea intrării

și în vederea sprijinirii interschimbabilității

interoperabilității

a comerțului

cadrul pieței interne

la nivel mondial

| (b) | fără a afecta prerogativele
  de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei
  pe partea
  de politici, contribuie la elaborarea de reglementări și standarde
  pentru a elimina barierele la intrarea
  pe piață
  , mai ales pentru IMM-uri și start-up-uri
  , a
  reduce la minimum efectele negative asupra mediului, climei
  și
  societății, inclusiv
  în
  țări terțe, și a susține transparența, interșanjabilitatea, interoperabilitatea
  și
  comerțul pe piața internă și în lume
  ; |
| --- | --- |

(b)

fără a afecta prerogativele
  de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei
  pe partea
  de politici, contribuie la elaborarea de reglementări și standarde
  pentru a elimina barierele la intrarea
  pe piață
  , mai ales pentru IMM-uri și start-up-uri
  , a
  reduce la minimum efectele negative asupra mediului, climei
  și
  societății, inclusiv
  în
  țări terțe, și a susține transparența, interșanjabilitatea, interoperabilitatea
  și
  comerțul pe piața internă și în lume
  ;

fără a afecta prerogativele

pe partea

pentru a elimina barierele la intrarea

, mai ales pentru IMM-uri și start-up-uri

reduce la minimum efectele negative asupra mediului, climei

societății, inclusiv

țări terțe, și a susține transparența, interșanjabilitatea, interoperabilitatea

comerțul pe piața internă și în lume

Amendamentul 294

Amendamentul 294

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – paragraful 1 – litera c

Articolul 72 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | sprijină
  Comisia în inițiativele sale internaționale privind strategia pentru hidrogen, cum ar fi Parteneriatul internațional pentru o economie bazată pe hidrogen (IPHE), Misiunea inovare și Inițiativa privind hidrogenul din cadrul Conferinței ministeriale privind energia curată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

sprijină
  Comisia în inițiativele sale internaționale privind strategia pentru hidrogen, cum ar fi Parteneriatul internațional pentru o economie bazată pe hidrogen (IPHE), Misiunea inovare și Inițiativa privind hidrogenul din cadrul Conferinței ministeriale privind energia curată.

sprijină

| (c) | fără a afecta prerogativele de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei pe partea de politici, sprijină
  Comisia
  și îi oferă expertiză tehnică, inclusiv în timpul reuniunilor,
  în inițiativele sale internaționale privind strategia pentru hidrogen, cum ar fi Parteneriatul internațional pentru o economie bazată pe hidrogen (IPHE), Misiunea inovare și Inițiativa privind hidrogenul din cadrul Conferinței ministeriale privind energia curată. |
| --- | --- |

(c)

fără a afecta prerogativele de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei pe partea de politici, sprijină
  Comisia
  și îi oferă expertiză tehnică, inclusiv în timpul reuniunilor,
  în inițiativele sale internaționale privind strategia pentru hidrogen, cum ar fi Parteneriatul internațional pentru o economie bazată pe hidrogen (IPHE), Misiunea inovare și Inițiativa privind hidrogenul din cadrul Conferinței ministeriale privind energia curată.

fără a afecta prerogativele de politică ale Comisiei, sub îndrumarea și supravegherea Comisiei pe partea de politici, sprijină

și îi oferă expertiză tehnică, inclusiv în timpul reuniunilor,

Amendamentul 295

Amendamentul 295

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – paragraful 1 – litera b

Articolul 73 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Hydrogen Europe AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 890 025 478) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea industrială”), în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Hydrogen Europe AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 890 025 478) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea industrială”), în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament;

| (b) | Hydrogen Europe AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 890 025 478) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea industrială”), în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

Hydrogen Europe AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 890 025 478) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea industrială”), în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii
  ;

, fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii

Amendamentul 296

Amendamentul 296

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – paragraful 1 – litera c

Articolul 73 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 0897 679 372) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea științifică”), în urma notificării deciziei sale de aderare
  necondiționată
  la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 0897 679 372) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea științifică”), în urma notificării deciziei sale de aderare
  necondiționată
  la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament.

necondiționată

| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 0897 679 372) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea științifică”), în urma notificării deciziei sale de aderare la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, organizație non-profit constituită în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 0897 679 372) cu sediul permanent la Bruxelles, în Belgia (denumită în continuare „gruparea științifică”), în urma notificării deciziei sale de aderare la întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii;

, fără a afecta drepturile membrilor, mai ales IMM-uri, după cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte legislative ale Uniunii;

Amendamentul 297

Amendamentul 297

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

Articolul 73 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7, sub rezerva unei decizii a consiliului de conducere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7, sub rezerva unei decizii a consiliului de conducere.

membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7, sub rezerva unei decizii a consiliului de conducere.

Amendamentul 298

Amendamentul 298

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 76 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 76 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În sensul articolului 11 alineatul (1) litera (b), activitățile suplimentare pot include activități direct legate de activitățile întreprinderii comune pentru un hidrogen curat care contribuie la obiectivele
  acesteia
  , inclusiv următoarele: | 1.   În sensul articolului 11 alineatul (1) litera (b), activitățile suplimentare pot include activități direct legate de activitățile întreprinderii comune pentru un hidrogen curat care
  au o legătură directă cu agenda strategică de cercetare și inovare, sunt finanțate în temeiul programelor naționale sau regionale și
  contribuie la obiectivele
  întreprinderii comune
  , inclusiv următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În sensul articolului 11 alineatul (1) litera (b), activitățile suplimentare pot include activități direct legate de activitățile întreprinderii comune pentru un hidrogen curat care contribuie la obiectivele
  acesteia
  , inclusiv următoarele:

1.   În sensul articolului 11 alineatul (1) litera (b), activitățile suplimentare pot include activități direct legate de activitățile întreprinderii comune pentru un hidrogen curat care
  au o legătură directă cu agenda strategică de cercetare și inovare, sunt finanțate în temeiul programelor naționale sau regionale și
  contribuie la obiectivele
  întreprinderii comune
  , inclusiv următoarele:

Amendamentul 299

Amendamentul 299

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 76 – alineatul 1 – litera e

Articolul 76 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | activități de
  sensibilizare
  privind tehnologiile pe bază de hidrogen și măsurile de siguranță aferente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

activități de
  sensibilizare
  privind tehnologiile pe bază de hidrogen și măsurile de siguranță aferente;

sensibilizare

| (e) | activități de
  conștientizare
  privind tehnologiile pe bază de hidrogen
  curat
  și măsurile de siguranță aferente
  , inclusiv de-a lungul lanțului valoric
  ; |
| --- | --- |

(e)

activități de
  conștientizare
  privind tehnologiile pe bază de hidrogen
  curat
  și măsurile de siguranță aferente
  , inclusiv de-a lungul lanțului valoric
  ;

conștientizare

curat

, inclusiv de-a lungul lanțului valoric

Amendamentul 300

Amendamentul 300

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

Articolul 77 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | Consiliul științific consultativ independent |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

Consiliul științific consultativ independent

Consiliul științific consultativ independent

Amendamentul 301

Amendamentul 301

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 78 – paragraful 1 – litera b

Articolul 78 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | șase reprezentanți ai grupării Hydrogen Europe, cu respectarea
  reprezentării
  geografice, de
  gen
  și
  sectoriale
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

șase reprezentanți ai grupării Hydrogen Europe, cu respectarea
  reprezentării
  geografice, de
  gen
  și
  sectoriale
  ;

reprezentării

gen

sectoriale

| (b) | șase reprezentanți ai grupării Hydrogen Europe, cu respectarea
  diversității
  geografice
  și a echilibrului între bărbați și femei
  ,
  care reprezintă diferite părți ale lanțului valoric, din care cel puțin unul din partea unui IMM
  și
  unul de la o organizație a societății civile
  ; |
| --- | --- |

(b)

șase reprezentanți ai grupării Hydrogen Europe, cu respectarea
  diversității
  geografice
  și a echilibrului între bărbați și femei
  ,
  care reprezintă diferite părți ale lanțului valoric, din care cel puțin unul din partea unui IMM
  și
  unul de la o organizație a societății civile
  ;

diversității

și a echilibrului între bărbați și femei

care reprezintă diferite părți ale lanțului valoric, din care cel puțin unul din partea unui IMM

unul de la o organizație a societății civile

Amendamentul 302

Amendamentul 302

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 80 – paragraful 1 – litera a

Articolul 80 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | încurajează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții de cercetare și inovare, infrastructura, educația și dezvoltarea regională în
  ceea ce privește utilizarea hidrogenului curat
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

încurajează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții de cercetare și inovare, infrastructura, educația și dezvoltarea regională în
  ceea ce privește utilizarea hidrogenului curat
  ;

ceea ce privește utilizarea hidrogenului curat

| (a) | încurajează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții de cercetare și inovare, infrastructura, educația și dezvoltarea regională
  pentru utilizarea hidrogenului curat, punând un accent deosebit pe sectoarele
  în
  care emisiile sunt greu de redus, cum ar fi unele sectoare industriale și transportul aerian, maritim și rutier cu vehicule grele
  ; |
| --- | --- |

(a)

încurajează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional, în special cu cele care sprijină implementarea de soluții de cercetare și inovare, infrastructura, educația și dezvoltarea regională
  pentru utilizarea hidrogenului curat, punând un accent deosebit pe sectoarele
  în
  care emisiile sunt greu de redus, cum ar fi unele sectoare industriale și transportul aerian, maritim și rutier cu vehicule grele
  ;

pentru utilizarea hidrogenului curat, punând un accent deosebit pe sectoarele

care emisiile sunt greu de redus, cum ar fi unele sectoare industriale și transportul aerian, maritim și rutier cu vehicule grele

Amendamentul 303

Amendamentul 303

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 80 – paragraful 1 – litera b

Articolul 80 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | furnizează, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) și al articolului 16 litera (l), orientări strategice
  în ceea ce privește
  colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cu parteneriatele privind
  transport
  rutier cu emisii zero,
  transport
  naval cu emisii zero,
  căile ferate ale
  Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat, în
  conformitate
  cu agendele strategice de cercetare și inovare ale respectivelor parteneriate
  sau
  cu alte documente echivalente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

furnizează, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) și al articolului 16 litera (l), orientări strategice
  în ceea ce privește
  colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cu parteneriatele privind
  transport
  rutier cu emisii zero,
  transport
  naval cu emisii zero,
  căile ferate ale
  Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat, în
  conformitate
  cu agendele strategice de cercetare și inovare ale respectivelor parteneriate
  sau
  cu alte documente echivalente;

în ceea ce privește

transport

transport

căile ferate ale

conformitate

sau

| (b) | furnizează, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) și al articolului 16 litera (l), orientări strategice
  pentru
  colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cu parteneriatele privind
  transportul
  rutier cu emisii zero,
  transportul
  naval cu emisii zero,
  transportul feroviar al
  Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat, în
  acord
  cu agendele strategice de cercetare și inovare ale respectivelor parteneriate
  și
  cu
  Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic și inițiativele conexe privind eficiența energetică, electrificarea și sursele regenerabile de energie sau
  alte documente echivalente; |
| --- | --- |

(b)

furnizează, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) și al articolului 16 litera (l), orientări strategice
  pentru
  colaborarea cu alte parteneriate europene, inclusiv cu parteneriatele privind
  transportul
  rutier cu emisii zero,
  transportul
  naval cu emisii zero,
  transportul feroviar al
  Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat, în
  acord
  cu agendele strategice de cercetare și inovare ale respectivelor parteneriate
  și
  cu
  Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic și inițiativele conexe privind eficiența energetică, electrificarea și sursele regenerabile de energie sau
  alte documente echivalente;

pentru

transportul

transportul

transportul feroviar al

acord

și

Strategia UE pentru integrarea sistemului energetic și inițiativele conexe privind eficiența energetică, electrificarea și sursele regenerabile de energie sau

Amendamentul 304

Amendamentul 304

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 80 – paragraful 1 – litera c

Articolul 80 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | încurajează pătrunderea pe piață a tehnologiilor și soluțiilor
  pentru atingerea obiectivelor
  Pactului verde european. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

încurajează pătrunderea pe piață a tehnologiilor și soluțiilor
  pentru atingerea obiectivelor
  Pactului verde european.

pentru atingerea obiectivelor

| (c) | încurajează pătrunderea pe piață a tehnologiilor și soluțiilor
  sustenabile în ton cu obiectivele
  Pactului verde european
  și dezvoltarea ecosistemului european de hidrogen curat
  . |
| --- | --- |

(c)

încurajează pătrunderea pe piață a tehnologiilor și soluțiilor
  sustenabile în ton cu obiectivele
  Pactului verde european
  și dezvoltarea ecosistemului european de hidrogen curat
  .

sustenabile în ton cu obiectivele

și dezvoltarea ecosistemului european de hidrogen curat

Amendamentul 305

Amendamentul 305

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 81 – paragraful 1 – litera a

Articolul 81 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | propune activități care favorizează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

propune activități care favorizează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional;

| (a) | propune
  și pune în aplicare, împreună cu actorii relevanți,
  activități care favorizează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional; |
| --- | --- |

(a)

propune
  și pune în aplicare, împreună cu actorii relevanți,
  activități care favorizează sinergiile cu activitățile și programele relevante de la nivelul Uniunii și de la nivel național și regional;

și pune în aplicare, împreună cu actorii relevanți,

Amendamentul 306

Amendamentul 306

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 81 – paragraful 1 – litera b

Articolul 81 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | sprijină alte inițiative ale Uniunii legate de hidrogen
  și contribuie la acestea, sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

sprijină alte inițiative ale Uniunii legate de hidrogen
  și contribuie la acestea, sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere
  ;

și contribuie la acestea, sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere

| (b) | sprijină alte inițiative ale Uniunii legate de hidrogen
  , inclusiv Alianța europeană pentru hidrogen curat și PIIEC, și contribuie la acestea
  ; |
| --- | --- |

(b)

sprijină alte inițiative ale Uniunii legate de hidrogen
  , inclusiv Alianța europeană pentru hidrogen curat și PIIEC, și contribuie la acestea
  ;

, inclusiv Alianța europeană pentru hidrogen curat și PIIEC, și contribuie la acestea

Amendamentul 307

Amendamentul 307

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 81 – paragraful 1 – litera c

Articolul 81 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | convoacă un forum anual al parteneriatului european pentru un hidrogen curat, care
  , atunci când este posibil,
  are loc în comun și în paralel cu Forumul european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

convoacă un forum anual al parteneriatului european pentru un hidrogen curat, care
  , atunci când este posibil,
  are loc în comun și în paralel cu Forumul european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat.

, atunci când este posibil,

| (c) | convoacă un forum anual al parteneriatului european pentru un hidrogen curat, care are loc în comun și în paralel cu Forumul european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat. |
| --- | --- |

(c)

convoacă un forum anual al parteneriatului european pentru un hidrogen curat, care are loc în comun și în paralel cu Forumul european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat.

Amendamentul 308

Amendamentul 308

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 2

Articolul 82 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul părților interesate este format din reprezentanți ai sectoarelor din întreaga Uniune care generează, distribuie, stochează, necesită sau utilizează hidrogen curat, inclusiv reprezentanți ai altor parteneriate europene relevante, precum și reprezentanți ai parteneriatului interregional european al văilor de hidrogen. | 2.   Grupul părților interesate este format din reprezentanți ai sectoarelor din întreaga Uniune care generează, distribuie,
  transportă,
  stochează, necesită sau utilizează hidrogen curat, inclusiv reprezentanți ai altor parteneriate europene relevante, precum și reprezentanți ai parteneriatului interregional european al văilor de hidrogen
  , reprezentanți ai sectorului energiei electrice din surse regenerabile, ai organizațiilor societății civile și ai comunității științifice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul părților interesate este format din reprezentanți ai sectoarelor din întreaga Uniune care generează, distribuie, stochează, necesită sau utilizează hidrogen curat, inclusiv reprezentanți ai altor parteneriate europene relevante, precum și reprezentanți ai parteneriatului interregional european al văilor de hidrogen.

2.   Grupul părților interesate este format din reprezentanți ai sectoarelor din întreaga Uniune care generează, distribuie,
  transportă,
  stochează, necesită sau utilizează hidrogen curat, inclusiv reprezentanți ai altor parteneriate europene relevante, precum și reprezentanți ai parteneriatului interregional european al văilor de hidrogen
  , reprezentanți ai sectorului energiei electrice din surse regenerabile, ai organizațiilor societății civile și ai comunității științifice
  .

Amendamentul 309

Amendamentul 309

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 3 – litera a

Articolul 82 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | își aduce contribuția cu privire la prioritățile strategice și tehnologice care urmează să fie abordate de întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, astfel cum se prevede în agenda strategică de cercetare și inovare sau în orice alt document echivalent și în foile de parcurs tehnologice detaliate aferente, ținând seama în mod corespunzător de progresele și de nevoile din sectoarele adiacente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

își aduce contribuția cu privire la prioritățile strategice și tehnologice care urmează să fie abordate de întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, astfel cum se prevede în agenda strategică de cercetare și inovare sau în orice alt document echivalent și în foile de parcurs tehnologice detaliate aferente, ținând seama în mod corespunzător de progresele și de nevoile din sectoarele adiacente;

| (a) | își aduce contribuția cu privire la prioritățile strategice
  , de infrastructură
  și tehnologice care urmează să fie abordate de întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, astfel cum se prevede în agenda strategică de cercetare și inovare sau în orice alt document echivalent și în foile de parcurs tehnologice detaliate aferente, ținând seama în mod corespunzător de progresele și de nevoile din sectoarele adiacente
  , cum ar fi sectoarele unde emisiile sunt greu de redus, inclusiv unele sectoare industriale, transportul aviatic, maritim și cu vehicule grele
  ; |
| --- | --- |

(a)

își aduce contribuția cu privire la prioritățile strategice
  , de infrastructură
  și tehnologice care urmează să fie abordate de întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, astfel cum se prevede în agenda strategică de cercetare și inovare sau în orice alt document echivalent și în foile de parcurs tehnologice detaliate aferente, ținând seama în mod corespunzător de progresele și de nevoile din sectoarele adiacente
  , cum ar fi sectoarele unde emisiile sunt greu de redus, inclusiv unele sectoare industriale, transportul aviatic, maritim și cu vehicule grele
  ;

, de infrastructură

, cum ar fi sectoarele unde emisiile sunt greu de redus, inclusiv unele sectoare industriale, transportul aviatic, maritim și cu vehicule grele

Amendamentul 310

Amendamentul 310

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 3 – litera b

Articolul 82 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | transmite sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună pentru un hidrogen curat și sectoarele adiacente sau orice sector în cazul căruia se consideră că sinergiile cu întreprinderea comună ar avea o valoare adăugată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

transmite sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună pentru un hidrogen curat și sectoarele adiacente sau orice sector în cazul căruia se consideră că sinergiile cu întreprinderea comună ar avea o valoare adăugată;

| (b) | transmite sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună pentru un hidrogen curat și sectoarele adiacente sau orice sector în cazul căruia se consideră că sinergiile cu întreprinderea comună ar avea o valoare adăugată
  , luând în considerare mai ales principiul „eficiența energetică înainte de toate” și integrarea sistemului energetic
  ; |
| --- | --- |

(b)

transmite sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună pentru un hidrogen curat și sectoarele adiacente sau orice sector în cazul căruia se consideră că sinergiile cu întreprinderea comună ar avea o valoare adăugată
  , luând în considerare mai ales principiul „eficiența energetică înainte de toate” și integrarea sistemului energetic
  ;

, luând în considerare mai ales principiul „eficiența energetică înainte de toate” și integrarea sistemului energetic

Amendamentul 311

Amendamentul 311

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 3 – litera c

Articolul 82 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | își aduce contribuția în cadrul Forumului european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat, care se desfășoară anual. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

își aduce contribuția în cadrul Forumului european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat, care se desfășoară anual.

| (c) | își aduce contribuția în cadrul forumului
  Parteneriatului european pentru hidrogen curat și al Forumului
  european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat, care se desfășoară anual. |
| --- | --- |

(c)

își aduce contribuția în cadrul forumului
  Parteneriatului european pentru hidrogen curat și al Forumului
  european pentru hidrogen al Alianței pentru hidrogen curat, care se desfășoară anual.

Parteneriatului european pentru hidrogen curat și al Forumului

Amendamentul 312

Amendamentul 312

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 82 a (nou)

Articolul 82 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 82a




  Consiliul științific consultativ





  1.
     
  Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 77, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.






  2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.






  3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale Întreprinderii comune pentru un hidrogen curat sau din proprie inițiativă.






  4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 82a

Consiliul științific consultativ

1.
     
  Întreprinderea comună pentru un hidrogen curat instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 77, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.

2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.

3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale Întreprinderii comune pentru un hidrogen curat sau din proprie inițiativă.

4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa.

Amendamentul 313

Amendamentul 313

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 1 – litera b

Articolul 83 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | asigurarea unei tranziții rapide către un sistem feroviar european mai atractiv, mai ușor de utilizat, mai competitiv, mai convenabil ca preț, mai eficient și mai sustenabil, integrat în sistemul de mobilitate mai larg; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

asigurarea unei tranziții rapide către un sistem feroviar european mai atractiv, mai ușor de utilizat, mai competitiv, mai convenabil ca preț, mai eficient și mai sustenabil, integrat în sistemul de mobilitate mai larg;

| (b) | asigurarea unei tranziții rapide către un sistem feroviar european mai
  sigur, mai
  atractiv, mai ușor de utilizat, mai competitiv, mai convenabil ca preț, mai eficient
  , mai incluziv, mai digital
  și mai sustenabil, integrat în sistemul de mobilitate mai larg; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea unei tranziții rapide către un sistem feroviar european mai
  sigur, mai
  atractiv, mai ușor de utilizat, mai competitiv, mai convenabil ca preț, mai eficient
  , mai incluziv, mai digital
  și mai sustenabil, integrat în sistemul de mobilitate mai larg;

sigur, mai

, mai incluziv, mai digital

Amendamentul 314

Amendamentul 314

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera a

Articolul 83 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | realizarea unei rețele feroviare europene integrate încă din faza de proiectare, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea de soluții de integrare deplină, prin includerea gestionării traficului, a vehiculelor, a infrastructurii și a serviciilor și prin oferirea unui răspuns optim la nevoile călătorilor și ale întreprinderilor, prin accelerarea adoptării de soluții inovatoare în sprijinul spațiului feroviar unic european și, în același timp, prin sporirea capacității și a fiabilității și prin reducerea costurilor transportului feroviar; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

realizarea unei rețele feroviare europene integrate încă din faza de proiectare, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea de soluții de integrare deplină, prin includerea gestionării traficului, a vehiculelor, a infrastructurii și a serviciilor și prin oferirea unui răspuns optim la nevoile călătorilor și ale întreprinderilor, prin accelerarea adoptării de soluții inovatoare în sprijinul spațiului feroviar unic european și, în același timp, prin sporirea capacității și a fiabilității și prin reducerea costurilor transportului feroviar;

| (a) | realizarea unei rețele feroviare europene integrate încă din faza de proiectare, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea de soluții de integrare deplină, prin includerea gestionării traficului, a vehiculelor, a infrastructurii și a serviciilor
  , inclusiv prin emiterea de bilete directe
  și prin oferirea unui răspuns optim la nevoile
  și drepturile
  călătorilor
  , ale lucrătorilor feroviari
  și ale întreprinderilor, prin accelerarea adoptării de soluții inovatoare în sprijinul spațiului feroviar unic european și, în același timp, prin sporirea capacității și a fiabilității și prin reducerea costurilor transportului feroviar; |
| --- | --- |

(a)

realizarea unei rețele feroviare europene integrate încă din faza de proiectare, prin eliminarea barierelor din calea interoperabilității și prin furnizarea de soluții de integrare deplină, prin includerea gestionării traficului, a vehiculelor, a infrastructurii și a serviciilor
  , inclusiv prin emiterea de bilete directe
  și prin oferirea unui răspuns optim la nevoile
  și drepturile
  călătorilor
  , ale lucrătorilor feroviari
  și ale întreprinderilor, prin accelerarea adoptării de soluții inovatoare în sprijinul spațiului feroviar unic european și, în același timp, prin sporirea capacității și a fiabilității și prin reducerea costurilor transportului feroviar;

, inclusiv prin emiterea de bilete directe

și drepturile

, ale lucrătorilor feroviari

Amendamentul 315

Amendamentul 315

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera c

Articolul 83 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | dezvoltarea, prin intermediul pilonului său de sistem, a unui concept operațional unificat și a unei arhitecturi de sistem funcționale pentru sistemele europene integrate de gestionare, comandă, control și semnalizare a traficului feroviar, inclusiv operarea automatizată a trenurilor, prin care să se asigure că cercetarea și inovarea sunt orientate către cerințele clienților și nevoile operaționale stabilite de comun acord și împărtășite și că sunt deschise la evoluție; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

dezvoltarea, prin intermediul pilonului său de sistem, a unui concept operațional unificat și a unei arhitecturi de sistem funcționale pentru sistemele europene integrate de gestionare, comandă, control și semnalizare a traficului feroviar, inclusiv operarea automatizată a trenurilor, prin care să se asigure că cercetarea și inovarea sunt orientate către cerințele clienților și nevoile operaționale stabilite de comun acord și împărtășite și că sunt deschise la evoluție;

| (c) | dezvoltarea, prin intermediul pilonului său de sistem, a unui concept operațional unificat și a unei arhitecturi de sistem funcționale pentru sistemele europene integrate de gestionare, comandă, control și semnalizare a traficului feroviar, inclusiv operarea automatizată a trenurilor, prin care să se asigure că cercetarea și inovarea sunt orientate către cerințele clienților și nevoile operaționale stabilite de comun acord și împărtășite și că sunt deschise la evoluție;
  conceptul operațional unificat și arhitectura funcțională a gestionării integrate a traficului feroviar european trebuie să fie interoperabile pentru întreaga rețea feroviară (rețeaua centrală și globală TEN-T, liniile principale și liniile regionale neincluse în TEN-T). |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea, prin intermediul pilonului său de sistem, a unui concept operațional unificat și a unei arhitecturi de sistem funcționale pentru sistemele europene integrate de gestionare, comandă, control și semnalizare a traficului feroviar, inclusiv operarea automatizată a trenurilor, prin care să se asigure că cercetarea și inovarea sunt orientate către cerințele clienților și nevoile operaționale stabilite de comun acord și împărtășite și că sunt deschise la evoluție;
  conceptul operațional unificat și arhitectura funcțională a gestionării integrate a traficului feroviar european trebuie să fie interoperabile pentru întreaga rețea feroviară (rețeaua centrală și globală TEN-T, liniile principale și liniile regionale neincluse în TEN-T).

conceptul operațional unificat și arhitectura funcțională a gestionării integrate a traficului feroviar european trebuie să fie interoperabile pentru întreaga rețea feroviară (rețeaua centrală și globală TEN-T, liniile principale și liniile regionale neincluse în TEN-T).

Amendamentul 316

Amendamentul 316

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera e

Articolul 83 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | elaborarea de proiecte demonstrative în statele membre interesate, inclusiv în cele care nu dispun în prezent de un sistem feroviar pe teritoriul lor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

elaborarea de proiecte demonstrative în statele membre interesate, inclusiv în cele care nu dispun în prezent de un sistem feroviar pe teritoriul lor;

| (e) | elaborarea de proiecte demonstrative în statele membre interesate, inclusiv în cele care nu dispun în prezent de un sistem feroviar pe teritoriul lor;
  Astfel de proiecte, inclusiv proiectele demonstrative de anvergură, acoperă Uniunea pe o scară cât mai largă, într-un mod cât mai transparent și variat din punct de vedere geografic. |
| --- | --- |

(e)

elaborarea de proiecte demonstrative în statele membre interesate, inclusiv în cele care nu dispun în prezent de un sistem feroviar pe teritoriul lor;
  Astfel de proiecte, inclusiv proiectele demonstrative de anvergură, acoperă Uniunea pe o scară cât mai largă, într-un mod cât mai transparent și variat din punct de vedere geografic.

Astfel de proiecte, inclusiv proiectele demonstrative de anvergură, acoperă Uniunea pe o scară cât mai largă, într-un mod cât mai transparent și variat din punct de vedere geografic.

Amendamentul 317

Amendamentul 317

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | aducerea unei contribuții la dezvoltarea unei industrii feroviare europene puternice și competitive la nivel mondial. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

aducerea unei contribuții la dezvoltarea unei industrii feroviare europene puternice și competitive la nivel mondial.

| (f) | aducerea unei contribuții la dezvoltarea unei industrii feroviare europene puternice și competitive la nivel mondial
  , prin lanțul său puternic de aprovizionare și ecosistemul extrem de inovator, incluzând IMM-uri de înaltă tehnologie
  . |
| --- | --- |

(f)

aducerea unei contribuții la dezvoltarea unei industrii feroviare europene puternice și competitive la nivel mondial
  , prin lanțul său puternic de aprovizionare și ecosistemul extrem de inovator, incluzând IMM-uri de înaltă tehnologie
  .

, prin lanțul său puternic de aprovizionare și ecosistemul extrem de inovator, incluzând IMM-uri de înaltă tehnologie

Amendamentul 318

Amendamentul 318

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f a (nouă)

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | aducerea unei contribuții la eliminarea barierelor care împiedică în prezent incluziunea deplină a transportului feroviar, cu referire specifică la persoanele cu dizabilități; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

aducerea unei contribuții la eliminarea barierelor care împiedică în prezent incluziunea deplină a transportului feroviar, cu referire specifică la persoanele cu dizabilități;

aducerea unei contribuții la eliminarea barierelor care împiedică în prezent incluziunea deplină a transportului feroviar, cu referire specifică la persoanele cu dizabilități;

Amendamentul 319

Amendamentul 319

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f b (nouă)

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | dezvoltarea tehnicilor de construcție de căi ferate de generație următoare care să includă toate componentele, de la substructură, la șine și suprastructură; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fb)

(fb)

dezvoltarea tehnicilor de construcție de căi ferate de generație următoare care să includă toate componentele, de la substructură, la șine și suprastructură;

dezvoltarea tehnicilor de construcție de căi ferate de generație următoare care să includă toate componentele, de la substructură, la șine și suprastructură;

Amendamentul 320

Amendamentul 320

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f c (nouă)

Articolul 83 – alineatul 2 – litera f c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fc) | sprijinirea dezvoltării de soluții inovatoare benefice navetiștilor feroviari, inclusiv celor care locuiesc în zone slab populate și subpopulate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fc)

(fc)

sprijinirea dezvoltării de soluții inovatoare benefice navetiștilor feroviari, inclusiv celor care locuiesc în zone slab populate și subpopulate.

sprijinirea dezvoltării de soluții inovatoare benefice navetiștilor feroviari, inclusiv celor care locuiesc în zone slab populate și subpopulate.

Amendamentul 321

Amendamentul 321

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 1

Articolul 84 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 5, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei pregătește, împreună cu Comisa, și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, planul general, elaborat în consultare cu toate părțile interesate relevante din sistemul feroviar și din industria feroviară. | 1.   Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 5, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei pregătește, împreună cu Comisa, și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, planul general, elaborat în consultare cu toate părțile interesate relevante din sistemul feroviar și din industria feroviară
  , inclusiv la nivel local, regional și național
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 5, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei pregătește, împreună cu Comisa, și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, planul general, elaborat în consultare cu toate părțile interesate relevante din sistemul feroviar și din industria feroviară.

1.   Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 5, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei pregătește, împreună cu Comisa, și înaintează consiliului de conducere, spre adoptare, planul general, elaborat în consultare cu toate părțile interesate relevante din sistemul feroviar și din industria feroviară
  , inclusiv la nivel local, regional și național
  .

Amendamentul 322

Amendamentul 322

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 5 – litera a – partea introductivă

Articolul 84 – alineatul 5 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | dezvoltarea, în cadrul pilonului său de sistem, a unei viziuni sistemice care reunește industria prelucrătoare feroviară, comunitatea operatorilor feroviari și alte părți interesate private și publice din sectorul feroviar, inclusiv organismele care reprezintă clienții, cum ar fi călătorii, mărfurile, și
  personalul, precum
  și
  actorii
  relevanți din afara sectorului feroviar tradițional. „Viziunea sistemică” include: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

dezvoltarea, în cadrul pilonului său de sistem, a unei viziuni sistemice care reunește industria prelucrătoare feroviară, comunitatea operatorilor feroviari și alte părți interesate private și publice din sectorul feroviar, inclusiv organismele care reprezintă clienții, cum ar fi călătorii, mărfurile, și
  personalul, precum
  și
  actorii
  relevanți din afara sectorului feroviar tradițional. „Viziunea sistemică” include:

personalul, precum

actorii

| (a) | dezvoltarea, în cadrul pilonului său de sistem, a unei viziuni sistemice
  interoperabile
  care reunește industria prelucrătoare feroviară, comunitatea operatorilor feroviari și alte părți interesate private și publice din sectorul feroviar, inclusiv
  reprezentanții statelor membre și
  organismele care reprezintă clienții, cum ar fi călătorii, mărfurile,
  precum
  și
  lucrătorii
  și
  alți actori
  relevanți din afara sectorului feroviar tradițional. „Viziunea sistemică” include: |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea, în cadrul pilonului său de sistem, a unei viziuni sistemice
  interoperabile
  care reunește industria prelucrătoare feroviară, comunitatea operatorilor feroviari și alte părți interesate private și publice din sectorul feroviar, inclusiv
  reprezentanții statelor membre și
  organismele care reprezintă clienții, cum ar fi călătorii, mărfurile,
  precum
  și
  lucrătorii
  și
  alți actori
  relevanți din afara sectorului feroviar tradițional. „Viziunea sistemică” include:

interoperabile

reprezentanții statelor membre și

precum

lucrătorii

alți actori

Amendamentul 323

Amendamentul 323

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 5 – litera a – litera iv

Articolul 84 – alineatul 5 – litera a – litera iv

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| iv. | asigurarea evaluării și a validării interfețelor necesare cu alte moduri de transport, în special în cazul fluxurilor de mărfuri și de călători. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

iv.

asigurarea evaluării și a validării interfețelor necesare cu alte moduri de transport, în special în cazul fluxurilor de mărfuri și de călători.

| iv. | asigurarea evaluării și a validării interfețelor necesare cu alte moduri de transport,
  precum și cu sistemele feroviare urbane și regionale,
  în special în cazul fluxurilor de mărfuri și de călători. |
| --- | --- |

iv.

asigurarea evaluării și a validării interfețelor necesare cu alte moduri de transport,
  precum și cu sistemele feroviare urbane și regionale,
  în special în cazul fluxurilor de mărfuri și de călători.

precum și cu sistemele feroviare urbane și regionale,

Amendamentul 324

Amendamentul 324

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 85 – alineatul 5 – litera b

Articolul 85 – alineatul 5 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | membrii fondatori enumerați în anexa II, în urma notificării deciziei acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

membrii fondatori enumerați în anexa II, în urma notificării deciziei acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună, prin intermediul unei scrisori de angajament;

| (b) | membrii fondatori enumerați în anexa II, în urma notificării deciziei acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile angajate; fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte legislative relevante ale Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

membrii fondatori enumerați în anexa II, în urma notificării deciziei acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile angajate; fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte legislative relevante ale Uniunii;

, care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile angajate; fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte legislative relevante ale Uniunii;

Amendamentul 325

Amendamentul 325

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 85 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 85 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prin derogare de la articolul 7 alineatul (2), evaluarea cererilor de aderare din partea oricărei entități juridice stabilite într-o țară asociată la programul Orizont Europa face obiectul creșterii proporționale a contribuției Uniunii de la programul Orizont Europa la întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei prin intermediul contribuțiilor țării respective asociate la programul Orizont Program Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Prin derogare de la articolul 7 alineatul (2), evaluarea cererilor de aderare din partea oricărei entități juridice stabilite într-o țară asociată la programul Orizont Europa face obiectul creșterii proporționale a contribuției Uniunii de la programul Orizont Europa la întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei prin intermediul contribuțiilor țării respective asociate la programul Orizont Program Europa.

Amendamentul 326

Amendamentul 326

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 88 – alineatul 1 – litera d

Articolul 88 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | asimilarea rezultatelor activităților finanțate în cadrul întreprinderii comune Shift2Rail, continuarea exploatării, desfășurarea de activități demonstrative și standardizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

asimilarea rezultatelor activităților finanțate în cadrul întreprinderii comune Shift2Rail, continuarea exploatării, desfășurarea de activități demonstrative și standardizare.

| (d) | asimilarea rezultatelor
  și desfășurarea
  activităților finanțate în cadrul întreprinderii comune Shift2Rail
  , inclusiv actualizarea specificațiilor tehnice de interoperabilitate
  , continuarea exploatării, desfășurarea de activități demonstrative și standardizare. |
| --- | --- |

(d)

asimilarea rezultatelor
  și desfășurarea
  activităților finanțate în cadrul întreprinderii comune Shift2Rail
  , inclusiv actualizarea specificațiilor tehnice de interoperabilitate
  , continuarea exploatării, desfășurarea de activități demonstrative și standardizare.

și desfășurarea

, inclusiv actualizarea specificațiilor tehnice de interoperabilitate

Amendamentul 327

Amendamentul 327

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 88 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

Articolul 88 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (d a) | activități europene de autorizare și certificare legate de soluțiile în materie de transport feroviar, obținute în cadrul proiectelor întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei sau al inițiativelor anterioare ale acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d a)

(d a)

activități europene de autorizare și certificare legate de soluțiile în materie de transport feroviar, obținute în cadrul proiectelor întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei sau al inițiativelor anterioare ale acesteia.

activități europene de autorizare și certificare legate de soluțiile în materie de transport feroviar, obținute în cadrul proiectelor întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei sau al inițiativelor anterioare ale acesteia.

Amendamentul 328

Amendamentul 328

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 89 – alineatul 1 – litera e a (nouă)

Articolul 89 – alineatul 1 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | Consiliul științific consultativ. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

Consiliul științific consultativ.

Consiliul științific consultativ.

Amendamentul 329

Amendamentul 329

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 89 – alineatul 2

Articolul 89 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  În plus, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei poate înființa un grup științific de coordonare sau poate solicita consiliere științifică din partea unor experți universitari independenți sau din partea unor organe consultative științifice comune. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  În plus, întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei poate înființa un grup științific de coordonare sau poate solicita consiliere științifică din partea unor experți universitari independenți sau din partea unor organe consultative științifice comune.

eliminat

eliminat

Amendamentul 330

Amendamentul 330

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 91 – alineatul 2

Articolul 91 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Președintele
  sau
  vicepreședintele grupului de reprezentanți ai statelor este invitat permanent să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observator și ia parte la deliberările acestuia, dar nu are drept de vot. Reprezentanții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate și ai Consiliului consultativ european pentru cercetare în domeniul feroviar sunt invitați să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observatori și să ia parte la deliberările acestuia, dar nu au drept de vot. | 2.   Președintele
  și
  vicepreședintele grupului de reprezentanți ai statelor este invitat permanent să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observator și ia parte la deliberările acestuia, dar nu are drept de vot. Reprezentanții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate și ai Consiliului consultativ european pentru cercetare în domeniul feroviar sunt invitați să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observatori și să ia parte la deliberările acestuia, dar nu au drept de vot. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Președintele
  sau
  vicepreședintele grupului de reprezentanți ai statelor este invitat permanent să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observator și ia parte la deliberările acestuia, dar nu are drept de vot. Reprezentanții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate și ai Consiliului consultativ european pentru cercetare în domeniul feroviar sunt invitați să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observatori și să ia parte la deliberările acestuia, dar nu au drept de vot.

2.   Președintele
  și
  vicepreședintele grupului de reprezentanți ai statelor este invitat permanent să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observator și ia parte la deliberările acestuia, dar nu are drept de vot. Reprezentanții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate și ai Consiliului consultativ european pentru cercetare în domeniul feroviar sunt invitați să participe la reuniunile consiliului de conducere în calitate de observatori și să ia parte la deliberările acestuia, dar nu au drept de vot.

Amendamentul 331

Amendamentul 331

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 91 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 91 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În conformitate cu articolul 15 alineatul (2), Uniunea deține 50 % din drepturile de vot în cadrul consiliului de conducere, iar votul Uniunii este indivizibil. Drepturile de vot rămase se distribuie între alți membri ai consiliului de conducere, proporțional cu contribuția membrilor pe care aceștia îi reprezintă la fondurile întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În conformitate cu articolul 15 alineatul (2), Uniunea deține 50 % din drepturile de vot în cadrul consiliului de conducere, iar votul Uniunii este indivizibil. Drepturile de vot rămase se distribuie între alți membri ai consiliului de conducere, proporțional cu contribuția membrilor pe care aceștia îi reprezintă la fondurile întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei.

Amendamentul 332

Amendamentul 332

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 92 – paragraful 1 – litera b

Articolul 92 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | adoptă programele de lucru, inclusiv bugetul, ale pilonului de sistem și modificările acestora pe baza recomandărilor formulate de grupul de coordonare pentru pilonul de sistem și pe baza propunerilor directorului executiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

adoptă programele de lucru, inclusiv bugetul, ale pilonului de sistem și modificările acestora pe baza recomandărilor formulate de grupul de coordonare pentru pilonul de sistem și pe baza propunerilor directorului executiv.

| (b) | adoptă programele de lucru, inclusiv bugetul, ale pilonului de sistem și modificările acestora pe baza recomandărilor formulate de grupul de coordonare pentru pilonul de sistem și
  de organele consultative ale întreprinderii comune și
  pe baza propunerilor directorului executiv. |
| --- | --- |

(b)

adoptă programele de lucru, inclusiv bugetul, ale pilonului de sistem și modificările acestora pe baza recomandărilor formulate de grupul de coordonare pentru pilonul de sistem și
  de organele consultative ale întreprinderii comune și
  pe baza propunerilor directorului executiv.

de organele consultative ale întreprinderii comune și

Amendamentul 333

Amendamentul 333

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 93 – alineatul 1

Articolul 93 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Grupul de coordonare pentru pilonul de sistem este format din reprezentanți ai Comisiei, reprezentanți ai sectorului feroviar, ai sectorului mobilității și ai organizațiilor relevante, directorul executiv al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei și reprezentanți ai Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate. Decizia finală cu privire la componența grupului îi aparține Comisiei. În cazuri justificate, Comisia poate invita experți și părți interesate relevante suplimentare să participe la reuniunile grupului de coordonare pentru pilonul de sistem, în calitate de observatori. | 1.   Grupul de coordonare pentru pilonul de sistem este format din reprezentanți ai Comisiei, reprezentanți ai sectorului feroviar, ai sectorului mobilității și ai organizațiilor relevante, directorul executiv al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei și reprezentanți ai Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate. Decizia finală cu privire la componența grupului îi aparține Comisiei
  , ținând seama, de asemenea, de echilibrul de gen și de varietatea geografică
  . În cazuri justificate, Comisia poate invita experți și părți interesate relevante suplimentare să participe la reuniunile grupului de coordonare pentru pilonul de sistem, în calitate de observatori. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Grupul de coordonare pentru pilonul de sistem este format din reprezentanți ai Comisiei, reprezentanți ai sectorului feroviar, ai sectorului mobilității și ai organizațiilor relevante, directorul executiv al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei și reprezentanți ai Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate. Decizia finală cu privire la componența grupului îi aparține Comisiei. În cazuri justificate, Comisia poate invita experți și părți interesate relevante suplimentare să participe la reuniunile grupului de coordonare pentru pilonul de sistem, în calitate de observatori.

1.   Grupul de coordonare pentru pilonul de sistem este format din reprezentanți ai Comisiei, reprezentanți ai sectorului feroviar, ai sectorului mobilității și ai organizațiilor relevante, directorul executiv al întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei și reprezentanți ai Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate. Decizia finală cu privire la componența grupului îi aparține Comisiei
  , ținând seama, de asemenea, de echilibrul de gen și de varietatea geografică
  . În cazuri justificate, Comisia poate invita experți și părți interesate relevante suplimentare să participe la reuniunile grupului de coordonare pentru pilonul de sistem, în calitate de observatori.

Amendamentul 334

Amendamentul 334

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 94 – alineatul 2

Articolul 94 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul de implementare, la fel ca grupul de coordonare pentru pilonul de sistem, este deschis tuturor părților interesate. Consiliul de conducere selectează membrii grupului de implementare și stabilește în special dimensiunea și componența acestuia, durata mandatului său și condițiile de reînnoire a membrilor săi. Componența grupului de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și o reprezentativitate corespunzătoare. Lista membrilor se publică pe site-ul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei. | 2.   Grupul de implementare, la fel ca grupul de coordonare pentru pilonul de sistem, este deschis tuturor părților interesate. Consiliul de conducere selectează membrii grupului de implementare și stabilește în special dimensiunea și componența acestuia, durata mandatului său și condițiile de reînnoire a membrilor săi. Componența grupului de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și o reprezentativitate corespunzătoare
  , inclusiv cu referire la asociațiile de utilizatori finali și de pasageri, precum și la reprezentanții lucrătorilor
  . Lista membrilor se publică pe site-ul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul de implementare, la fel ca grupul de coordonare pentru pilonul de sistem, este deschis tuturor părților interesate. Consiliul de conducere selectează membrii grupului de implementare și stabilește în special dimensiunea și componența acestuia, durata mandatului său și condițiile de reînnoire a membrilor săi. Componența grupului de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și o reprezentativitate corespunzătoare. Lista membrilor se publică pe site-ul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei.

2.   Grupul de implementare, la fel ca grupul de coordonare pentru pilonul de sistem, este deschis tuturor părților interesate. Consiliul de conducere selectează membrii grupului de implementare și stabilește în special dimensiunea și componența acestuia, durata mandatului său și condițiile de reînnoire a membrilor săi. Componența grupului de implementare asigură o concentrare tematică adecvată și o reprezentativitate corespunzătoare
  , inclusiv cu referire la asociațiile de utilizatori finali și de pasageri, precum și la reprezentanții lucrătorilor
  . Lista membrilor se publică pe site-ul întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei.

Amendamentul 335

Amendamentul 335

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 96 a (nou)

Articolul 96 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 96a




  Consiliul științific consultativ





  1.
     
  Întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 89, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.






  2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.






  3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei sau din proprie inițiativă.






  4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 96a

Consiliul științific consultativ

1.
     
  Întreprinderea comună pentru căile ferate ale Europei instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 89, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.

2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.

3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune pentru căile ferate ale Europei sau din proprie inițiativă.

4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa.

Amendamentul 336

Amendamentul 336

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 1 – litera a

Articolul 97 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | reducerea problemelor socioeconomice cauzate de bolile infecțioase în Africa Subsahariană, prin promovarea dezvoltării și a adoptării unor tehnologii medicale noi sau îmbunătățite; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

reducerea problemelor socioeconomice cauzate de bolile infecțioase în Africa Subsahariană, prin promovarea dezvoltării și a adoptării unor tehnologii medicale noi sau îmbunătățite;

| (a) | reducerea problemelor socioeconomice cauzate de bolile infecțioase
  , în special de bolile neglijate și de bolile legate de sărăcie,
  în Africa Subsahariană, prin promovarea dezvoltării și a adoptării unor tehnologii medicale
  , a unor instrumente de diagnosticare și a unor tratamente
  noi sau îmbunătățite
  care să fie convenabile ca preț, accesibile și adecvate pentru mediile cu resurse reduse
  ; |
| --- | --- |

(a)

reducerea problemelor socioeconomice cauzate de bolile infecțioase
  , în special de bolile neglijate și de bolile legate de sărăcie,
  în Africa Subsahariană, prin promovarea dezvoltării și a adoptării unor tehnologii medicale
  , a unor instrumente de diagnosticare și a unor tratamente
  noi sau îmbunătățite
  care să fie convenabile ca preț, accesibile și adecvate pentru mediile cu resurse reduse
  ;

, în special de bolile neglijate și de bolile legate de sărăcie,

, a unor instrumente de diagnosticare și a unor tratamente

care să fie convenabile ca preț, accesibile și adecvate pentru mediile cu resurse reduse

Amendamentul 337

Amendamentul 337

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 2 – litera b

Articolul 97 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | consolidarea capacității de cercetare și inovare și întărirea sistemelor naționale de cercetare în domeniul sănătății din Africa Subsahariană în scopul combaterii bolilor infecțioase; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

consolidarea capacității de cercetare și inovare și întărirea sistemelor naționale de cercetare în domeniul sănătății din Africa Subsahariană în scopul combaterii bolilor infecțioase;

| (b) | consolidarea
  și creșterea
  capacității de cercetare și inovare și întărirea sistemelor naționale de cercetare în domeniul sănătății din Africa Subsahariană în scopul combaterii bolilor infecțioase; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea
  și creșterea
  capacității de cercetare și inovare și întărirea sistemelor naționale de cercetare în domeniul sănătății din Africa Subsahariană în scopul combaterii bolilor infecțioase;

și creșterea

Amendamentul 338

Amendamentul 338

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 2 – litera b a (nouă)

Articolul 97 – alineatul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (b a) | creșterea proporției proiectelor în care conducerea este asigurată de parteneri africani; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b a)

(b a)

creșterea proporției proiectelor în care conducerea este asigurată de parteneri africani;

creșterea proporției proiectelor în care conducerea este asigurată de parteneri africani;

Amendamentul 339

Amendamentul 339

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 98 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

Articolul 98 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (d a) | promovează sinergiile, colaborarea și acțiunile desfășurate în comun cu Fondul european de dezvoltare și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, în special pentru consolidarea capacităților și utilizarea în comun a instalațiilor și infrastructurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d a)

(d a)

promovează sinergiile, colaborarea și acțiunile desfășurate în comun cu Fondul european de dezvoltare și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, în special pentru consolidarea capacităților și utilizarea în comun a instalațiilor și infrastructurilor.

promovează sinergiile, colaborarea și acțiunile desfășurate în comun cu Fondul european de dezvoltare și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, în special pentru consolidarea capacităților și utilizarea în comun a instalațiilor și infrastructurilor.

Amendamentul 340

Amendamentul 340

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 99 – paragraful 1 – litera b

Articolul 99 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Asociația EDCTP, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației neerlandeze, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună
  EDCPT
  3 „Sănătatea la nivel mondial”, prin intermediul unei scrisori de angajament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Asociația EDCTP, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației neerlandeze, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună
  EDCPT
  3 „Sănătatea la nivel mondial”, prin intermediul unei scrisori de angajament.

EDCPT

| (b) | Asociația EDCTP, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației neerlandeze, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună
  EDCTP
  3 „Sănătatea la nivel mondial”, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  . |
| --- | --- |

(b)

Asociația EDCTP, o organizație non-profit constituită în temeiul legislației neerlandeze, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună
  EDCTP
  3 „Sănătatea la nivel mondial”, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  .

EDCTP

, fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum se prevede în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii

Amendamentul 341

Amendamentul 341

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 102 – alineatul 2 – litera a

Articolul 102 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | activități ale entităților constitutive ale Asociației EDCTP aliniate la activități similare ale altor entități constitutive ale Asociației EDCTP și gestionate independent în conformitate cu normele naționale de finanțare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

activități ale entităților constitutive ale Asociației EDCTP aliniate la activități similare ale altor entități constitutive ale Asociației EDCTP și gestionate independent în conformitate cu normele naționale de finanțare;

| (a) | activități ale entităților constitutive ale Asociației EDCTP
  în mod demonstrabil
  aliniate la activități similare ale altor entități constitutive ale Asociației EDCTP și gestionate independent în conformitate cu normele naționale de finanțare
  , precum și coordonate sau co-programate cu acestea
  ; |
| --- | --- |

(a)

activități ale entităților constitutive ale Asociației EDCTP
  în mod demonstrabil
  aliniate la activități similare ale altor entități constitutive ale Asociației EDCTP și gestionate independent în conformitate cu normele naționale de finanțare
  , precum și coordonate sau co-programate cu acestea
  ;

în mod demonstrabil

, precum și coordonate sau co-programate cu acestea

Amendamentul 342

Amendamentul 342

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 106 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 106 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Comitetul științific este instituit în conformitate cu articolul 19, și este compus din părți interesate echilibrate ca gen și variate din punct de vedere geografic și tematic și asigură mai ales includerea expertizei științifice din țările africane. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Comitetul științific este instituit în conformitate cu articolul 19, și este compus din părți interesate echilibrate ca gen și variate din punct de vedere geografic și tematic și asigură mai ales includerea expertizei științifice din țările africane.

Amendamentul 343

Amendamentul 343

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 106 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

Articolul 106 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | evaluează cererile partenerilor care contribuie la întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial” și sfătuiește consiliul de conducere în legătură cu decizia de a respinge sau accepta cererile și cu domeniul de aplicare al unei eventuale colaborări. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

evaluează cererile partenerilor care contribuie la întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial” și sfătuiește consiliul de conducere în legătură cu decizia de a respinge sau accepta cererile și cu domeniul de aplicare al unei eventuale colaborări.

evaluează cererile partenerilor care contribuie la întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial” și sfătuiește consiliul de conducere în legătură cu decizia de a respinge sau accepta cererile și cu domeniul de aplicare al unei eventuale colaborări.

Amendamentul 344

Amendamentul 344

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 107 – alineatul - 1 (nou)

Articolul 107 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1. | Grupul părților interesate are o reprezentare de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic și tematic, incluzând în special expertiză științifică din țările africane, și vizează participarea și implicarea substanțială a societății civile, în special a ONG-urilor care lucrează cu comunitățile cele mai afectate de bolile asociate sărăciei și bolile infecțioase neglijate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1.

-1.

Grupul părților interesate are o reprezentare de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic și tematic, incluzând în special expertiză științifică din țările africane, și vizează participarea și implicarea substanțială a societății civile, în special a ONG-urilor care lucrează cu comunitățile cele mai afectate de bolile asociate sărăciei și bolile infecțioase neglijate.

Amendamentul 345

Amendamentul 345

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 107 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 107 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 21, grupul părților interesate îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini: | 2.
     Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 21, grupul părților interesate îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 21, grupul părților interesate îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini:

2.
     Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 21, grupul părților interesate îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini:

Amendamentul 346

Amendamentul 346

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 111 – titlu

Articolul 111 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Colaborarea cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor | Colaborarea cu Agenția
  Africană pentru Medicamente, Agenția
  Europeană pentru Medicamente, și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor
  și cu alte agenții și organizații relevante |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Colaborarea cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor

Colaborarea cu Agenția
  Africană pentru Medicamente, Agenția
  Europeană pentru Medicamente, și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor
  și cu alte agenții și organizații relevante

Africană pentru Medicamente, Agenția

și cu alte agenții și organizații relevante

Amendamentul 347

Amendamentul 347

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 111 – paragraful 1

Articolul 111 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” asigură o colaborare strânsă cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor. | Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” asigură o colaborare strânsă cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor
  , precum și cu agențiile și organizațiile africane relevante, inclusiv cu Centrele africane de prevenire și control al bolilor, cu comunitățile economice regionale ale Uniunii Africane, cu AUDA-NEPAD și cu Academia africană de științe
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” asigură o colaborare strânsă cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor.

Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” asigură o colaborare strânsă cu Agenția Europeană pentru Medicamente și cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor
  , precum și cu agențiile și organizațiile africane relevante, inclusiv cu Centrele africane de prevenire și control al bolilor, cu comunitățile economice regionale ale Uniunii Africane, cu AUDA-NEPAD și cu Academia africană de științe
  .

, precum și cu agențiile și organizațiile africane relevante, inclusiv cu Centrele africane de prevenire și control al bolilor, cu comunitățile economice regionale ale Uniunii Africane, cu AUDA-NEPAD și cu Academia africană de științe

Amendamentul 348

Amendamentul 348

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 112 – paragraful 1

Articolul 112 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună EDCPT3 „Sănătatea la nivel mondial” se asigură că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe rezultatele acțiunii indirecte sunt disponibile și
  accesibile publicului
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop
  , acolo unde este relevant
  , programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare aplicabile acțiunilor indirecte specifice. | Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună EDCPT3 „Sănătatea la nivel mondial” se asigură că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe rezultatele acțiunii indirecte sunt disponibile
  , accesibile
  și
  la un preț rezonabil pentru categoriile vulnerabile și populație în general, îndeosebi în contexte cu resurse limitate,
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare aplicabile acțiunilor indirecte specifice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună EDCPT3 „Sănătatea la nivel mondial” se asigură că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe rezultatele acțiunii indirecte sunt disponibile și
  accesibile publicului
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop
  , acolo unde este relevant
  , programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare aplicabile acțiunilor indirecte specifice.

accesibile publicului

, acolo unde este relevant

Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună EDCPT3 „Sănătatea la nivel mondial” se asigură că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe rezultatele acțiunii indirecte sunt disponibile
  , accesibile
  și
  la un preț rezonabil pentru categoriile vulnerabile și populație în general, îndeosebi în contexte cu resurse limitate,
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare aplicabile acțiunilor indirecte specifice.

, accesibile

la un preț rezonabil pentru categoriile vulnerabile și populație în general, îndeosebi în contexte cu resurse limitate,

Amendamentul 349

Amendamentul 349

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 1 – litera b

Articolul 113 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să încurajeze dezvoltarea unor inovații sigure, eficace, centrate pe oameni și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să răspundă nevoilor strategice nesatisfăcute în materie de sănătate publică, prin prezentarea a cel puțin cinci exemple de fezabilitate a integrării produselor sau serviciilor medicale, cu o adecvare demonstrată pentru adoptarea de către sistemele de sănătate. Proiectele conexe ar trebui să abordeze prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și/sau gestionarea bolilor care afectează populația Uniunii, inclusiv
  contribuția la
  planul european de luptă împotriva cancerului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să încurajeze dezvoltarea unor inovații sigure, eficace, centrate pe oameni și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să răspundă nevoilor strategice nesatisfăcute în materie de sănătate publică, prin prezentarea a cel puțin cinci exemple de fezabilitate a integrării produselor sau serviciilor medicale, cu o adecvare demonstrată pentru adoptarea de către sistemele de sănătate. Proiectele conexe ar trebui să abordeze prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și/sau gestionarea bolilor care afectează populația Uniunii, inclusiv
  contribuția la
  planul european de luptă împotriva cancerului;

contribuția la

| (b) | să încurajeze dezvoltarea unor inovații
  , produse și tratamente
  sigure, eficace, centrate pe oameni
  , la un preț accesibil pentru pacienți și sistemele de sănătate, precum
  și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să răspundă nevoilor strategice nesatisfăcute în materie de sănătate publică, prin prezentarea a cel puțin cinci exemple de fezabilitate a integrării produselor sau serviciilor medicale, cu o adecvare demonstrată pentru adoptarea de către sistemele de sănătate. Proiectele conexe ar trebui să abordeze
  supravegherea,
  prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și/sau gestionarea bolilor care afectează populația Uniunii, inclusiv
  combaterea cancerului în sinergie cu
  planul european de luptă împotriva cancerului
  și prin sprijinirea înființării Institutului european al cancerului și a Planului de acțiune european „O singură sănătate” împotriva rezistenței la antimicrobiene
  ; |
| --- | --- |

(b)

să încurajeze dezvoltarea unor inovații
  , produse și tratamente
  sigure, eficace, centrate pe oameni
  , la un preț accesibil pentru pacienți și sistemele de sănătate, precum
  și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să răspundă nevoilor strategice nesatisfăcute în materie de sănătate publică, prin prezentarea a cel puțin cinci exemple de fezabilitate a integrării produselor sau serviciilor medicale, cu o adecvare demonstrată pentru adoptarea de către sistemele de sănătate. Proiectele conexe ar trebui să abordeze
  supravegherea,
  prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și/sau gestionarea bolilor care afectează populația Uniunii, inclusiv
  combaterea cancerului în sinergie cu
  planul european de luptă împotriva cancerului
  și prin sprijinirea înființării Institutului european al cancerului și a Planului de acțiune european „O singură sănătate” împotriva rezistenței la antimicrobiene
  ;

, produse și tratamente

, la un preț accesibil pentru pacienți și sistemele de sănătate, precum

supravegherea,

combaterea cancerului în sinergie cu

și prin sprijinirea înființării Institutului european al cancerului și a Planului de acțiune european „O singură sănătate” împotriva rezistenței la antimicrobiene

Amendamentul 350

Amendamentul 350

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 1 – litera c

Articolul 113 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să stimuleze inovarea intersectorială în domeniul sănătății pentru o industrie europeană a sănătății competitivă la nivel mondial și să contribuie la atingerea obiectivelor noii strategii industriale pentru Europa și ale strategiei farmaceutice pentru Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

să stimuleze inovarea intersectorială în domeniul sănătății pentru o industrie europeană a sănătății competitivă la nivel mondial și să contribuie la atingerea obiectivelor noii strategii industriale pentru Europa și ale strategiei farmaceutice pentru Europa.

| (c) | să stimuleze inovarea intersectorială în domeniul sănătății pentru o industrie europeană a sănătății competitivă la nivel mondial și să contribuie la atingerea obiectivelor noii strategii industriale pentru Europa
  , inclusiv la actualizarea sa,
  și ale strategiei farmaceutice pentru Europa. |
| --- | --- |

(c)

să stimuleze inovarea intersectorială în domeniul sănătății pentru o industrie europeană a sănătății competitivă la nivel mondial și să contribuie la atingerea obiectivelor noii strategii industriale pentru Europa
  , inclusiv la actualizarea sa,
  și ale strategiei farmaceutice pentru Europa.

, inclusiv la actualizarea sa,

Amendamentul 351

Amendamentul 351

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 2 – litera a

Articolul 113 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să contribuie la o mai bună înțelegere a determinanților sănătății și a domeniilor de boli prioritare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să contribuie la o mai bună înțelegere a determinanților sănătății și a domeniilor de boli prioritare;

| (a) | să contribuie la o mai bună înțelegere a determinanților sănătății
  , a nevoilor medicale nesatisfăcute, a pregătirii pentru situații de urgență, a bolilor infecțioase și rare, inclusiv a factorilor socioeconomici și de mediu care influențează starea de sănătate a unei persoane,
  și a domeniilor de boli prioritare; |
| --- | --- |

(a)

să contribuie la o mai bună înțelegere a determinanților sănătății
  , a nevoilor medicale nesatisfăcute, a pregătirii pentru situații de urgență, a bolilor infecțioase și rare, inclusiv a factorilor socioeconomici și de mediu care influențează starea de sănătate a unei persoane,
  și a domeniilor de boli prioritare;

, a nevoilor medicale nesatisfăcute, a pregătirii pentru situații de urgență, a bolilor infecțioase și rare, inclusiv a factorilor socioeconomici și de mediu care influențează starea de sănătate a unei persoane,

Amendamentul 352

Amendamentul 352

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 2 – litera b

Articolul 113 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să integreze eforturile fragmentate de cercetare și inovare în domeniul sănătății, prin reunirea sectoarelor industriei sănătății și a altor părți interesate, cu accent pe nevoile nesatisfăcute în materie de sănătate publică, în scopul creării posibilității de dezvoltare a unor instrumente, date, platforme, tehnologii și procese pentru îmbunătățirea predicției, a prevenirii, a interceptării, a diagnosticării, a tratării și a gestionării bolilor, răspunzând nevoilor utilizatorilor finali; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să integreze eforturile fragmentate de cercetare și inovare în domeniul sănătății, prin reunirea sectoarelor industriei sănătății și a altor părți interesate, cu accent pe nevoile nesatisfăcute în materie de sănătate publică, în scopul creării posibilității de dezvoltare a unor instrumente, date, platforme, tehnologii și procese pentru îmbunătățirea predicției, a prevenirii, a interceptării, a diagnosticării, a tratării și a gestionării bolilor, răspunzând nevoilor utilizatorilor finali;

| (b) | să integreze eforturile fragmentate de cercetare și inovare în domeniul sănătății, prin reunirea sectoarelor industriei sănătății și a altor părți interesate, cu accent pe nevoile nesatisfăcute în materie de sănătate publică, în scopul creării posibilității de dezvoltare a unor instrumente, date, platforme, tehnologii și procese pentru îmbunătățirea predicției, a prevenirii, a interceptării, a diagnosticării, a tratării și a gestionării bolilor, răspunzând nevoilor
  pacienților și
  utilizatorilor finali
  și depășind eșecul pieței în ceea ce privește nevoile medicale nesatisfăcute
  ; |
| --- | --- |

(b)

să integreze eforturile fragmentate de cercetare și inovare în domeniul sănătății, prin reunirea sectoarelor industriei sănătății și a altor părți interesate, cu accent pe nevoile nesatisfăcute în materie de sănătate publică, în scopul creării posibilității de dezvoltare a unor instrumente, date, platforme, tehnologii și procese pentru îmbunătățirea predicției, a prevenirii, a interceptării, a diagnosticării, a tratării și a gestionării bolilor, răspunzând nevoilor
  pacienților și
  utilizatorilor finali
  și depășind eșecul pieței în ceea ce privește nevoile medicale nesatisfăcute
  ;

pacienților și

și depășind eșecul pieței în ceea ce privește nevoile medicale nesatisfăcute

Amendamentul 353

Amendamentul 353

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 2 – litera d

Articolul 113 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să exploateze întregul potențial al digitalizării și al schimbului de date în sectorul sănătății; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

să exploateze întregul potențial al digitalizării și al schimbului de date în sectorul sănătății;

| (d) | să exploateze întregul potențial al digitalizării și al schimbului de date în sectorul sănătății
  , implementând sinergii cu inițiative precum Spațiul european al datelor privind sănătatea, respectând în același timp principiile protecției datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a); |
| --- | --- |

(d)

să exploateze întregul potențial al digitalizării și al schimbului de date în sectorul sănătății
  , implementând sinergii cu inițiative precum Spațiul european al datelor privind sănătatea, respectând în același timp principiile protecției datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a);

, implementând sinergii cu inițiative precum Spațiul european al datelor privind sănătatea, respectând în același timp principiile protecției datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului

1a

Amendamentul 354

Amendamentul 354

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 113 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

Articolul 113 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | să intensifice cercetarea europeană privind bolile rare și să dezvolte sinergii cu alte inițiative în domeniu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

să intensifice cercetarea europeană privind bolile rare și să dezvolte sinergii cu alte inițiative în domeniu.

să intensifice cercetarea europeană privind bolile rare și să dezvolte sinergii cu alte inițiative în domeniu.

Amendamentul 355

Amendamentul 355

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera a

Articolul 114 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | încurajează o cooperare strânsă și pe termen lung între Uniune, alți membri, partenerii contribuitori și alte părți interesate implicate în sectorul sănătății, cum ar fi alte industrii relevante, autoritățile din domeniul sănătății (precum organismele de reglementare, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate), organizațiile de pacienți, personalul medico-sanitar și furnizorii de servicii medicale, precum și mediul academic; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

încurajează o cooperare strânsă și pe termen lung între Uniune, alți membri, partenerii contribuitori și alte părți interesate implicate în sectorul sănătății, cum ar fi alte industrii relevante, autoritățile din domeniul sănătății (precum organismele de reglementare, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate), organizațiile de pacienți, personalul medico-sanitar și furnizorii de servicii medicale, precum și mediul academic;

| (a) | încurajează o cooperare strânsă și pe termen lung între Uniune, alți membri, partenerii contribuitori și alte părți interesate implicate în sectorul sănătății, cum ar fi alte industrii relevante, autoritățile din domeniul sănătății (precum organismele de reglementare, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate), organizațiile de pacienți, personalul medico-sanitar și furnizorii de servicii medicale, precum și mediul academic
  și organizațiile societății civile
  ; |
| --- | --- |

(a)

încurajează o cooperare strânsă și pe termen lung între Uniune, alți membri, partenerii contribuitori și alte părți interesate implicate în sectorul sănătății, cum ar fi alte industrii relevante, autoritățile din domeniul sănătății (precum organismele de reglementare, organismele de evaluare a tehnologiilor medicale și contribuabilii la sistemele de sănătate), organizațiile de pacienți, personalul medico-sanitar și furnizorii de servicii medicale, precum și mediul academic
  și organizațiile societății civile
  ;

și organizațiile societății civile

Amendamentul 356

Amendamentul 356

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera c

Articolul 114 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | se asigură că toate părțile interesate au posibilitatea de a propune domenii pentru viitoarele cereri de propuneri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

se asigură că toate părțile interesate au posibilitatea de a propune domenii pentru viitoarele cereri de propuneri;

| (c) | se asigură că toate părțile interesate au posibilitatea de a propune domenii pentru viitoarele cereri de propuneri
  pe baza consultărilor deschise periodice și a organizării unei reuniuni anuale a forumului părților interesate
  ; |
| --- | --- |

(c)

se asigură că toate părțile interesate au posibilitatea de a propune domenii pentru viitoarele cereri de propuneri
  pe baza consultărilor deschise periodice și a organizării unei reuniuni anuale a forumului părților interesate
  ;

pe baza consultărilor deschise periodice și a organizării unei reuniuni anuale a forumului părților interesate

Amendamentul 357

Amendamentul 357

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

Articolul 114 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | se asigură că beneficiarii respectă principiile accesului, eficacității, prețului accesibil și disponibilității; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

se asigură că beneficiarii respectă principiile accesului, eficacității, prețului accesibil și disponibilității;

se asigură că beneficiarii respectă principiile accesului, eficacității, prețului accesibil și disponibilității;

Amendamentul 358

Amendamentul 358

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera d

Articolul 114 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | revizuiește cu regularitate și ajustează după cum este necesar agenda strategică de cercetare și inovare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, ținând seama de evoluțiile științifice înregistrate în decursul punerii sale în aplicare sau de nevoile emergente din domeniul sănătății publice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

revizuiește cu regularitate și ajustează după cum este necesar agenda strategică de cercetare și inovare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, ținând seama de evoluțiile științifice înregistrate în decursul punerii sale în aplicare sau de nevoile emergente din domeniul sănătății publice;

| (d) | revizuiește cu regularitate și ajustează după cum este necesar agenda strategică de cercetare și inovare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, ținând seama de evoluțiile științifice înregistrate în decursul punerii sale în aplicare sau de nevoile
  și urgențele
  emergente din domeniul sănătății publice
  , în colaborare cu profesioniștii din domeniul sănătății și asociațiile de pacienți, precum și cu comisia de inovare
  ; |
| --- | --- |

(d)

revizuiește cu regularitate și ajustează după cum este necesar agenda strategică de cercetare și inovare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, ținând seama de evoluțiile științifice înregistrate în decursul punerii sale în aplicare sau de nevoile
  și urgențele
  emergente din domeniul sănătății publice
  , în colaborare cu profesioniștii din domeniul sănătății și asociațiile de pacienți, precum și cu comisia de inovare
  ;

și urgențele

, în colaborare cu profesioniștii din domeniul sănătății și asociațiile de pacienți, precum și cu comisia de inovare

Amendamentul 359

Amendamentul 359

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera e

Articolul 114 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | publică informații cu privire la proiecte, inclusiv la entitățile participante și la cuantumul contribuției financiare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” și al contribuțiilor în natură angajate pentru fiecare participant; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

publică informații cu privire la proiecte, inclusiv la entitățile participante și la cuantumul contribuției financiare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” și al contribuțiilor în natură angajate pentru fiecare participant;

| (e) | publică
  , în timp util,
  informații cu privire la proiecte, inclusiv la entitățile participante și la cuantumul contribuției financiare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” și al contribuțiilor în natură angajate pentru fiecare participant; |
| --- | --- |

(e)

publică
  , în timp util,
  informații cu privire la proiecte, inclusiv la entitățile participante și la cuantumul contribuției financiare a întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” și al contribuțiilor în natură angajate pentru fiecare participant;

, în timp util,

Amendamentul 360

Amendamentul 360

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 114 – paragraful 1 – litera f

Articolul 114 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | organizează comunicări periodice, printre care și cel puțin o reuniune anuală cu grupurile de interes și cu părțile sale interesate, pentru a asigura caracterul deschis și transparent al activităților de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

organizează comunicări periodice, printre care și cel puțin o reuniune anuală cu grupurile de interes și cu părțile sale interesate, pentru a asigura caracterul deschis și transparent al activităților de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”;

| (f) | organizează comunicări periodice, printre care și cel puțin o reuniune anuală cu grupurile de interes și cu părțile sale interesate, pentru a asigura caracterul
  incluziv,
  deschis și transparent al activităților de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”; |
| --- | --- |

(f)

organizează comunicări periodice, printre care și cel puțin o reuniune anuală cu grupurile de interes și cu părțile sale interesate, pentru a asigura caracterul
  incluziv,
  deschis și transparent al activităților de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”;

incluziv,

Amendamentul 361

Amendamentul 361

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 115 – paragraful 1 – litera b

Articolul 115 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | COCIR (Comitetul european de coordonare al industriei informatice din domeniul radiologiei, electromedicinei și asistenței medicale), Federația Europeană a Industriei și a Asociațiilor Farmaceutice, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, în urma notificării deciziilor respective ale acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

COCIR (Comitetul european de coordonare al industriei informatice din domeniul radiologiei, electromedicinei și asistenței medicale), Federația Europeană a Industriei și a Asociațiilor Farmaceutice, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, în urma notificării deciziilor respective ale acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, prin intermediul unei scrisori de angajament;

| (b) | COCIR (Comitetul european de coordonare al industriei informatice din domeniul radiologiei, electromedicinei și asistenței medicale), Federația Europeană a Industriei și a Asociațiilor Farmaceutice, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, în urma notificării deciziilor respective ale acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

COCIR (Comitetul european de coordonare al industriei informatice din domeniul radiologiei, electromedicinei și asistenței medicale), Federația Europeană a Industriei și a Asociațiilor Farmaceutice, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, în urma notificării deciziilor respective ale acestora de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  ;

, fără a aduce atingere drepturilor membrilor, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii

Amendamentul 362

Amendamentul 362

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 117 – paragraful 5

Articolul 117 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Costurile suportate în cadrul acțiunilor indirecte din țări terțe, altele decât țările asociate la programul Orizont Europa, trebuie să fie justificate și relevante pentru obiectivele stabilite la articolul 113. Ele nu depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale furnizate de membri, alții decât Uniunea, și de partenerii contribuitori la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății. Costurile care depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății nu sunt considerate contribuții în natură la costurile operaționale. | 5.   Costurile suportate în cadrul acțiunilor indirecte din țări terțe, altele decât țările asociate la programul Orizont Europa, trebuie să fie justificate și relevante pentru obiectivele stabilite la articolul 113
  și să aibă externalități pozitive asupra Uniunii
  . Ele nu depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale furnizate de membri, alții decât Uniunea, și de partenerii contribuitori la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății. Costurile care depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății nu sunt considerate contribuții în natură la costurile operaționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Costurile suportate în cadrul acțiunilor indirecte din țări terțe, altele decât țările asociate la programul Orizont Europa, trebuie să fie justificate și relevante pentru obiectivele stabilite la articolul 113. Ele nu depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale furnizate de membri, alții decât Uniunea, și de partenerii contribuitori la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății. Costurile care depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății nu sunt considerate contribuții în natură la costurile operaționale.

5.   Costurile suportate în cadrul acțiunilor indirecte din țări terțe, altele decât țările asociate la programul Orizont Europa, trebuie să fie justificate și relevante pentru obiectivele stabilite la articolul 113
  și să aibă externalități pozitive asupra Uniunii
  . Ele nu depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale furnizate de membri, alții decât Uniunea, și de partenerii contribuitori la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății. Costurile care depășesc 20 % din contribuțiile în natură la costurile operaționale la nivelul programului Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății nu sunt considerate contribuții în natură la costurile operaționale.

Amendamentul 363

Amendamentul 363

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 118 – alineatul 2

Articolul 118 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Acolo unde este relevant, propunerile de proiecte cuprind și un plan
  pentru activitățile
  lor suplimentare conexe. Costurile asociate unor astfel de activități suplimentare specifice proiectului trebuie să fie suportate în intervalul cuprins între data prezentării propunerii și maximum
  doi
  ani de la data încheierii acțiunii indirecte. | 2.   Acolo unde este relevant, propunerile de proiecte cuprind și un plan
  de cuantificare a activităților
  lor suplimentare conexe. Costurile asociate unor astfel de activități suplimentare specifice proiectului trebuie să fie suportate în intervalul cuprins între data prezentării propunerii și maximum
  trei
  ani de la data încheierii acțiunii indirecte. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Acolo unde este relevant, propunerile de proiecte cuprind și un plan
  pentru activitățile
  lor suplimentare conexe. Costurile asociate unor astfel de activități suplimentare specifice proiectului trebuie să fie suportate în intervalul cuprins între data prezentării propunerii și maximum
  doi
  ani de la data încheierii acțiunii indirecte.

2.   Acolo unde este relevant, propunerile de proiecte cuprind și un plan
  de cuantificare a activităților
  lor suplimentare conexe. Costurile asociate unor astfel de activități suplimentare specifice proiectului trebuie să fie suportate în intervalul cuprins între data prezentării propunerii și maximum
  trei
  ani de la data încheierii acțiunii indirecte.

Amendamentul 364

Amendamentul 364

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 119 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

Articolul 119 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c a) | Consiliul științific consultativ independent |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c a)

(c a)

Consiliul științific consultativ independent

Consiliul științific consultativ independent

Amendamentul 365

Amendamentul 365

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 1

Articolul 122 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Comisia
  de inovare
  oferă
  consiliere consiliului de conducere cu privire la aspecte relevante pentru activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  , în aplicarea articolului 19
  . | 1.   
  Pe baza avizelor Consiliului științific consultativ menționat la articolul 19, Comisia
  de inovare
  poate oferi ulterior
  consiliere consiliului de conducere cu privire la aspecte relevante pentru activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  și la alte chestiuni strategice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Comisia
  de inovare
  oferă
  consiliere consiliului de conducere cu privire la aspecte relevante pentru activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  , în aplicarea articolului 19
  .

1.   
  Pe baza avizelor Consiliului științific consultativ menționat la articolul 19, Comisia
  de inovare
  poate oferi ulterior
  consiliere consiliului de conducere cu privire la aspecte relevante pentru activitățile de cercetare și inovare ale întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  și la alte chestiuni strategice
  .

Amendamentul 366

Amendamentul 366

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 122 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia de inovare este formată din următorii membri
  permanenți
  : | 2.   Comisia de inovare este formată din următorii membri: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia de inovare este formată din următorii membri
  permanenți
  :

2.   Comisia de inovare este formată din următorii membri:

Amendamentul 367

Amendamentul 367

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 2 – litera d

Articolul 122 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | doi
  reprezentanți ai comunității științifice
  , numiți de consiliul de conducere în urma unui proces de selecție deschis, în aplicarea articolului 19 alineatul (4)
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

doi
  reprezentanți ai comunității științifice
  , numiți de consiliul de conducere în urma unui proces de selecție deschis, în aplicarea articolului 19 alineatul (4)
  ;

doi

, numiți de consiliul de conducere în urma unui proces de selecție deschis, în aplicarea articolului 19 alineatul (4)

| (d) | patru
  reprezentanți ai comunității științifice; |
| --- | --- |

(d)

patru
  reprezentanți ai comunității științifice;

patru

Amendamentul 368

Amendamentul 368

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 2 – litera e

Articolul 122 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | maximum șase membri permanenți, numiți de consiliul de conducere
  în
  urma unui proces de selecție deschis
  , în
  aplicarea articolului 19 alineatul (4)
  ,
  cu asigurarea, în special
  , a
  reprezentării corespunzătoare
  a
  părților interesate implicate
  în
  sectorul sănătății și cu includerea
  , în
  special, a sectorului public
  ,
  a pacienților și a utilizatorilor finali în general
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

maximum șase membri permanenți, numiți de consiliul de conducere
  în
  urma unui proces de selecție deschis
  , în
  aplicarea articolului 19 alineatul (4)
  ,
  cu asigurarea, în special
  , a
  reprezentării corespunzătoare
  a
  părților interesate implicate
  în
  sectorul sănătății și cu includerea
  , în
  special, a sectorului public
  ,
  a pacienților și a utilizatorilor finali în general
  ;

maximum șase membri permanenți, numiți de consiliul de conducere

urma unui proces de selecție deschis

aplicarea articolului 19 alineatul (4)

cu asigurarea, în special

reprezentării corespunzătoare

părților interesate implicate

sectorul sănătății și cu includerea

special, a sectorului public

a pacienților și a utilizatorilor finali în general

| (e) | șase reprezentanți ai părților interesate implicate
  în
  sectorul sănătății și cu includerea
  , în
  special
  ,
  a sectorului public
  , a
  pacienților și
  a
  utilizatorilor finali
  în
  general, numiți de consiliul de conducere
  , în
  urma unui proces de selecție deschis și transparent
  ,
  în aplicarea articolului 19 alineatele (2) și (4)
  ; |
| --- | --- |

(e)

șase reprezentanți ai părților interesate implicate
  în
  sectorul sănătății și cu includerea
  , în
  special
  ,
  a sectorului public
  , a
  pacienților și
  a
  utilizatorilor finali
  în
  general, numiți de consiliul de conducere
  , în
  urma unui proces de selecție deschis și transparent
  ,
  în aplicarea articolului 19 alineatele (2) și (4)
  ;

șase reprezentanți ai părților interesate implicate

sectorul sănătății și cu includerea

special

a sectorului public

pacienților și

utilizatorilor finali

general, numiți de consiliul de conducere

urma unui proces de selecție deschis și transparent

în aplicarea articolului 19 alineatele (2) și (4)

Amendamentul 369

Amendamentul 369

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 122 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  pot numi membri ad-hoc, atunci când este cazul, pentru a discuta subiecte specifice. Ei pot numi în comun cel mult șase membri ad-hoc pentru fiecare reuniune. | Membrii comisiei de inovare pot numi membri ad-hoc, atunci când este cazul, pentru a discuta subiecte specifice. Ei pot numi în comun cel mult șase membri ad-hoc pentru fiecare reuniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  pot numi membri ad-hoc, atunci când este cazul, pentru a discuta subiecte specifice. Ei pot numi în comun cel mult șase membri ad-hoc pentru fiecare reuniune.

care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”

Membrii comisiei de inovare pot numi membri ad-hoc, atunci când este cazul, pentru a discuta subiecte specifice. Ei pot numi în comun cel mult șase membri ad-hoc pentru fiecare reuniune.

Amendamentul 370

Amendamentul 370

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 3 – paragraful 3

Articolul 122 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  numesc, prin consens, membri ad-hoc
  ai comisiei
  pentru o perioadă determinată. Ei își comunică deciziile biroului programului și celorlalți membri permanenți. | Membrii comisiei de inovare numesc, prin consens, membri ad-hoc pentru o perioadă determinată. Ei își comunică deciziile biroului programului și celorlalți membri permanenți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  numesc, prin consens, membri ad-hoc
  ai comisiei
  pentru o perioadă determinată. Ei își comunică deciziile biroului programului și celorlalți membri permanenți.

care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”

ai comisiei

Membrii comisiei de inovare numesc, prin consens, membri ad-hoc pentru o perioadă determinată. Ei își comunică deciziile biroului programului și celorlalți membri permanenți.

Amendamentul 371

Amendamentul 371

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 122 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia de inovare este asistată de un consiliu științific consultativ independent, îndeosebi în legătură cu prioritățile științifice, strategice și tehnologice legate de obiectivele întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia de inovare este asistată de un consiliu științific consultativ independent, îndeosebi în legătură cu prioritățile științifice, strategice și tehnologice legate de obiectivele întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”.

Amendamentul 372

Amendamentul 372

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 4 – litera a

Articolul 122 – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | prioritățile științifice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

prioritățile științifice;

| (a) | prioritățile științifice
  , pe baza avizelor primite de Consiliul științific consultativ independent
  ; |
| --- | --- |

(a)

prioritățile științifice
  , pe baza avizelor primite de Consiliul științific consultativ independent
  ;

, pe baza avizelor primite de Consiliul științific consultativ independent

Amendamentul 373

Amendamentul 373

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 4 – litera e

Articolul 122 – alineatul 4 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | crearea de sinergii cu alte activități ale programului Orizont Europa, inclusiv cu alte parteneriate europene, precum și cu alte programe de finanțare ale Uniunii și programe naționale de finanțare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

crearea de sinergii cu alte activități ale programului Orizont Europa, inclusiv cu alte parteneriate europene, precum și cu alte programe de finanțare ale Uniunii și programe naționale de finanțare.

| (e) | crearea de sinergii cu alte activități ale programului Orizont Europa, inclusiv cu alte parteneriate
  și misiuni
  europene
  , în special cu întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial”
  , precum și cu alte programe de finanțare ale Uniunii și programe naționale de finanțare. |
| --- | --- |

(e)

crearea de sinergii cu alte activități ale programului Orizont Europa, inclusiv cu alte parteneriate
  și misiuni
  europene
  , în special cu întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial”
  , precum și cu alte programe de finanțare ale Uniunii și programe naționale de finanțare.

și misiuni

, în special cu întreprinderea comună „Sănătatea la nivel mondial”

Amendamentul 374

Amendamentul 374

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 4 – litera e a (nouă)

Articolul 122 – alineatul 4 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | asimilarea la nivelul societății, accesibilitatea și caracterul abordabil al rezultatelor proiectelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

asimilarea la nivelul societății, accesibilitatea și caracterul abordabil al rezultatelor proiectelor;

asimilarea la nivelul societății, accesibilitatea și caracterul abordabil al rezultatelor proiectelor;

Amendamentul 375

Amendamentul 375

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 5

Articolul 122 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Comisia
  de inovare
  este prezidată de directorul executiv
  . În cazuri justificate în mod corespunzător,
  directorul executiv
  poate numi
  un membru de rang superior
  al
  personalului biroului
  de
  program al întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  care să prezideze comisia de inovare în numele său. | 5.   
  Reprezentanții permanenți ai comisiei
  de inovare
  își aleg președintele din rândul propriilor membri, în conformitate cu articolul 19 alineatul (5)
  . În cazuri justificate în mod corespunzător,
  președintele comisiei de inovare
  poate numi
  , în mod excepțional, un alt membru
  al
  comisiei
  de
  inovare dintre cei care reprezintă comunitatea științifică
  care să prezideze comisia de inovare în numele său. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  Comisia
  de inovare
  este prezidată de directorul executiv
  . În cazuri justificate în mod corespunzător,
  directorul executiv
  poate numi
  un membru de rang superior
  al
  personalului biroului
  de
  program al întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  care să prezideze comisia de inovare în numele său.

5.   
  Reprezentanții permanenți ai comisiei
  de inovare
  își aleg președintele din rândul propriilor membri, în conformitate cu articolul 19 alineatul (5)
  . În cazuri justificate în mod corespunzător,
  președintele comisiei de inovare
  poate numi
  , în mod excepțional, un alt membru
  al
  comisiei
  de
  inovare dintre cei care reprezintă comunitatea științifică
  care să prezideze comisia de inovare în numele său.

Amendamentul 376

Amendamentul 376

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 6

Articolul 122 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În cadrul raportului menționat la articolul 19 alineatul (8), membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  adoptă moțiuni referitoare la chestiunile menționate la alineatul (4) prin consens, după
  ce au purtat
  discuții cu toți membrii
  comisiei de inovare
  prezenți la reuniune. În lipsa unui consens, președintele raportează situația consiliului de conducere. Fiecare membru al comisiei de inovare poate exprima o opinie divergentă în raport. | 6.   În cadrul raportului menționat la articolul 19 alineatul (8), membrii comisiei de inovare adoptă moțiuni referitoare la chestiunile menționate la alineatul (4) prin consens, după discuții cu toți membrii prezenți la reuniune. În lipsa unui consens, președintele raportează situația consiliului de conducere. Fiecare membru al comisiei de inovare poate exprima o opinie divergentă în raport. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În cadrul raportului menționat la articolul 19 alineatul (8), membrii comisiei de inovare
  care îi reprezintă pe membrii întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”
  adoptă moțiuni referitoare la chestiunile menționate la alineatul (4) prin consens, după
  ce au purtat
  discuții cu toți membrii
  comisiei de inovare
  prezenți la reuniune. În lipsa unui consens, președintele raportează situația consiliului de conducere. Fiecare membru al comisiei de inovare poate exprima o opinie divergentă în raport.

6.   În cadrul raportului menționat la articolul 19 alineatul (8), membrii comisiei de inovare adoptă moțiuni referitoare la chestiunile menționate la alineatul (4) prin consens, după discuții cu toți membrii prezenți la reuniune. În lipsa unui consens, președintele raportează situația consiliului de conducere. Fiecare membru al comisiei de inovare poate exprima o opinie divergentă în raport.

Amendamentul 377

Amendamentul 377

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 7

Articolul 122 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Comisia de inovare desfășoară reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. Ea poate desfășura reuniuni extraordinare la cererea membrilor săi care reprezintă Comisia sau
  la cererea majorității membrilor săi care reprezintă
  membrii, alții decât Uniunea. | 7.   Comisia de inovare desfășoară reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. Ea poate desfășura reuniuni extraordinare la cererea membrilor săi care reprezintă Comisia sau
  a cel puțin un sfert din
  membrii
  săi
  , alții decât Uniunea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Comisia de inovare desfășoară reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. Ea poate desfășura reuniuni extraordinare la cererea membrilor săi care reprezintă Comisia sau
  la cererea majorității membrilor săi care reprezintă
  membrii, alții decât Uniunea.

7.   Comisia de inovare desfășoară reuniuni ordinare de cel puțin două ori pe an. Ea poate desfășura reuniuni extraordinare la cererea membrilor săi care reprezintă Comisia sau
  a cel puțin un sfert din
  membrii
  săi
  , alții decât Uniunea.

Amendamentul 378

Amendamentul 378

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 8

Articolul 122 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Membrii comisiei de inovare fac schimb de informații relevante de orice fel și își discută ideile înainte de reuniuni, în orice formă corespunzătoare. Ei își coordonează activitățile cu cele ale oricărui alt grup consultativ, după caz. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Membrii comisiei de inovare fac schimb de informații relevante de orice fel și își discută ideile înainte de reuniuni, în orice formă corespunzătoare. Ei își coordonează activitățile cu cele ale oricărui alt grup consultativ, după caz.

(Nu privește versiunea în limba română.)

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 379

Amendamentul 379

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 122 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Membrii comisiei de inovare sunt numiți pe baza propriilor competențelor și experiențe în vederea furnizării unor recomandări științifice și bazate pe necesitățile medicale pentru întreprinderea comună. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  Membrii comisiei de inovare sunt numiți pe baza propriilor competențelor și experiențe în vederea furnizării unor recomandări științifice și bazate pe necesitățile medicale pentru întreprinderea comună.

Amendamentul 380

Amendamentul 380

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 8 b (nou)

Articolul 122 – alineatul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Grupul părților interesate organizează periodic consultări publice deschise, inclusiv cu privire la inițiativele planificate, promovează colaborarea internațională, încurajează exploatarea rezultatelor cercetării și inovării și promovează cooperarea și crearea de sinergii cu alte inițiative la nivelul Uniunii și la nivel mondial. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8b.
     
  Grupul părților interesate organizează periodic consultări publice deschise, inclusiv cu privire la inițiativele planificate, promovează colaborarea internațională, încurajează exploatarea rezultatelor cercetării și inovării și promovează cooperarea și crearea de sinergii cu alte inițiative la nivelul Uniunii și la nivel mondial.

Amendamentul 381

Amendamentul 381

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 122 a (nou)

Articolul 122 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 122a |
| | Consiliul științific consultativ independent |
| | Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 19, Consiliul științific consultativ independent mai îndeplinește și următoarele sarcini: |
| | (a) | furnizează contribuții cu privire la prioritățile științifice, strategice și tehnologice și de inovare de care urmează să se ocupe întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate”, după cum se prevede în Agenda strategică de cercetare și inovare și în programele de lucru ulterioare sau în orice alt document echivalent și ținând seama de nevoile sectoarelor adiacente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 122a

Articolul 122a

Consiliul științific consultativ independent

Consiliul științific consultativ independent

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 19, Consiliul științific consultativ independent mai îndeplinește și următoarele sarcini:

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 19, Consiliul științific consultativ independent mai îndeplinește și următoarele sarcini:

(a)

(a)

furnizează contribuții cu privire la prioritățile științifice, strategice și tehnologice și de inovare de care urmează să se ocupe întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate”, după cum se prevede în Agenda strategică de cercetare și inovare și în programele de lucru ulterioare sau în orice alt document echivalent și ținând seama de nevoile sectoarelor adiacente;

furnizează contribuții cu privire la prioritățile științifice, strategice și tehnologice și de inovare de care urmează să se ocupe întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate”, după cum se prevede în Agenda strategică de cercetare și inovare și în programele de lucru ulterioare sau în orice alt document echivalent și ținând seama de nevoile sectoarelor adiacente;

| (b) | face sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate” și programele, politicile și sectoarele cu care există sinergii care se consideră că aduc beneficii; |
| --- | --- |

(b)

(b)

face sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate” și programele, politicile și sectoarele cu care există sinergii care se consideră că aduc beneficii;

face sugestii pentru a permite crearea unor sinergii concrete între întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în sănătate” și programele, politicile și sectoarele cu care există sinergii care se consideră că aduc beneficii;

| (c) | oferă recomandări consiliului de conducere privind strategiile de promovare a excelenței științifice; |
| --- | --- |

(c)

(c)

oferă recomandări consiliului de conducere privind strategiile de promovare a excelenței științifice;

oferă recomandări consiliului de conducere privind strategiile de promovare a excelenței științifice;

| (d) | transmite contribuții comisiei de inovare. |
| --- | --- |

(d)

(d)

transmite contribuții comisiei de inovare.

transmite contribuții comisiei de inovare.

Consiliul științific consultativ independent este format din opt reprezentanți independenți numiți printr-un proces de selecție deschis, în conformitate cu articolul 19 alineatul (4). Consiliul științific consultativ independent are o componență de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic.

Consiliul științific consultativ independent este format din opt reprezentanți independenți numiți printr-un proces de selecție deschis, în conformitate cu articolul 19 alineatul (4). Consiliul științific consultativ independent are o componență de gen echilibrată și variată din punct de vedere geografic.

Consiliul științific consultativ independent își adoptă propriul regulament de procedură.

Consiliul științific consultativ independent își adoptă propriul regulament de procedură.

Amendamentul 382

Amendamentul 382

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 123 – alineatul 1

Articolul 123 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În sensul prezentului regulament, o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică înseamnă o necesitate neabordată actualmente de sistemele de sănătate din motive de disponibilitate sau
  de
  accesibilitate, de exemplu în cazul în care nu există o metodă satisfăcătoare de diagnosticare, prevenire sau tratament pentru o anumită afecțiune sau dacă accesul persoanelor la asistența medicală este limitat din cauza costurilor, a distanței față de unitățile medicale sau a timpului de așteptare. Asistența medicală centrată pe oameni înseamnă o abordare în materie de asistență medicală care adoptă în mod conștient perspectivele pacienților, ale îngrijitorilor, ale familiilor și ale comunităților, acestea fiind considerate atât participante, cât și beneficiare ale unor sisteme de sănătate organizate mai degrabă în funcție de nevoile și preferințele lor decât în funcție de anumite boli. | 1.   În sensul prezentului regulament, o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică înseamnă o necesitate
  legată de sănătate
  neabordată actualmente de sistemele de sănătate din motive de disponibilitate
  , preț
  sau accesibilitate, de exemplu în cazul în care nu există o metodă satisfăcătoare de diagnosticare, prevenire sau tratament pentru o anumită
  provocare legată de sănătatea publică, atât boli transmisibile, cât și netransmisibile, sau pentru o anumită
  afecțiune sau dacă accesul persoanelor la asistența medicală este limitat din cauza costurilor,
  inclusiv a plăților directe,
  a distanței față de unitățile medicale sau a timpului de așteptare
  . Definiția nevoilor nesatisfăcute în materie de sănătate publică ține seama, de asemenea, de provocările enumerate în rapoartele recente care se bazează pe surse fiabile, cum ar fi agențiile și organismele europene și Organizația Mondială a Sănătății, acordând o atenție deosebită indicatorilor și listei de medicamente prioritare elaborate de OMS Europa
  . Asistența medicală centrată pe oameni înseamnă o abordare în materie de asistență medicală care adoptă în mod conștient perspectivele pacienților, ale îngrijitorilor, ale familiilor și ale comunităților, acestea fiind considerate atât participante, cât și beneficiare ale unor sisteme de sănătate organizate mai degrabă în funcție de nevoile și preferințele lor decât în funcție de anumite boli. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În sensul prezentului regulament, o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică înseamnă o necesitate neabordată actualmente de sistemele de sănătate din motive de disponibilitate sau
  de
  accesibilitate, de exemplu în cazul în care nu există o metodă satisfăcătoare de diagnosticare, prevenire sau tratament pentru o anumită afecțiune sau dacă accesul persoanelor la asistența medicală este limitat din cauza costurilor, a distanței față de unitățile medicale sau a timpului de așteptare. Asistența medicală centrată pe oameni înseamnă o abordare în materie de asistență medicală care adoptă în mod conștient perspectivele pacienților, ale îngrijitorilor, ale familiilor și ale comunităților, acestea fiind considerate atât participante, cât și beneficiare ale unor sisteme de sănătate organizate mai degrabă în funcție de nevoile și preferințele lor decât în funcție de anumite boli.

1.   În sensul prezentului regulament, o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică înseamnă o necesitate
  legată de sănătate
  neabordată actualmente de sistemele de sănătate din motive de disponibilitate
  , preț
  sau accesibilitate, de exemplu în cazul în care nu există o metodă satisfăcătoare de diagnosticare, prevenire sau tratament pentru o anumită
  provocare legată de sănătatea publică, atât boli transmisibile, cât și netransmisibile, sau pentru o anumită
  afecțiune sau dacă accesul persoanelor la asistența medicală este limitat din cauza costurilor,
  inclusiv a plăților directe,
  a distanței față de unitățile medicale sau a timpului de așteptare
  . Definiția nevoilor nesatisfăcute în materie de sănătate publică ține seama, de asemenea, de provocările enumerate în rapoartele recente care se bazează pe surse fiabile, cum ar fi agențiile și organismele europene și Organizația Mondială a Sănătății, acordând o atenție deosebită indicatorilor și listei de medicamente prioritare elaborate de OMS Europa
  . Asistența medicală centrată pe oameni înseamnă o abordare în materie de asistență medicală care adoptă în mod conștient perspectivele pacienților, ale îngrijitorilor, ale familiilor și ale comunităților, acestea fiind considerate atât participante, cât și beneficiare ale unor sisteme de sănătate organizate mai degrabă în funcție de nevoile și preferințele lor decât în funcție de anumite boli.

Amendamentul 383

Amendamentul 383

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 123 – alineatul 2

Articolul 123 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” pot include și studii clinice, atunci când zona vizată sau utilizarea preconizată reprezintă o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică, care afectează sau amenință
  în mod semnificativ
  populația Uniunii. | 2.   Acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” pot include și studii clinice, atunci când zona vizată sau utilizarea preconizată reprezintă o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică, care afectează sau amenință populația Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” pot include și studii clinice, atunci când zona vizată sau utilizarea preconizată reprezintă o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică, care afectează sau amenință
  în mod semnificativ
  populația Uniunii.

2.   Acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” pot include și studii clinice, atunci când zona vizată sau utilizarea preconizată reprezintă o nevoie nesatisfăcută în materie de sănătate publică, care afectează sau amenință populația Uniunii.

Amendamentul 384

Amendamentul 384

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 123 – alineatul 3

Articolul 123 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să se asigure că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe
  rezultatelor
  acțiunilor indirecte sunt disponibile și accesibile publicului în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, acolo unde este relevant, programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare
  aplicabile acțiunilor indirecte specifice
  . | 3.   Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să se asigure că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe
  rezultatele
  acțiunilor indirecte sunt disponibile și accesibile publicului
  , la un preț abordabil,
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, acolo unde este relevant, programul de lucru specifică
  de la început dacă acțiunea este o acțiune desemnată căreia i se aplică aceste
  obligații suplimentare de exploatare
  , iar acest lucru se precizează în cererile de propuneri sau în apelurile la licitații
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să se asigure că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe
  rezultatelor
  acțiunilor indirecte sunt disponibile și accesibile publicului în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, acolo unde este relevant, programul de lucru specifică obligații suplimentare de exploatare
  aplicabile acțiunilor indirecte specifice
  .

3.   Participanții la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să se asigure că produsele și serviciile dezvoltate care se bazează integral sau parțial pe
  rezultatele
  acțiunilor indirecte sunt disponibile și accesibile publicului
  , la un preț abordabil,
  în condiții echitabile și rezonabile. În acest scop, acolo unde este relevant, programul de lucru specifică
  de la început dacă acțiunea este o acțiune desemnată căreia i se aplică aceste
  obligații suplimentare de exploatare
  , iar acest lucru se precizează în cererile de propuneri sau în apelurile la licitații
  .

Amendamentul 385

Amendamentul 385

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 1 – litera a

Articolul 124 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | consolidarea autonomiei tehnologice deschise a Uniunii în ceea ce privește componentele și sistemele electronice, în sprijinul viitoarelor nevoi ale industriilor verticale și ale economiei în general. Obiectivul general este acela de a contribui la dublarea valorii proiectării și a producției de componente și sisteme electronice în Europa până în 2030, în concordanță cu ponderea Uniunii în sectorul produselor și serviciilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

consolidarea autonomiei tehnologice deschise a Uniunii în ceea ce privește componentele și sistemele electronice, în sprijinul viitoarelor nevoi ale industriilor verticale și ale economiei în general. Obiectivul general este acela de a contribui la dublarea valorii proiectării și a producției de componente și sisteme electronice în Europa până în 2030, în concordanță cu ponderea Uniunii în sectorul produselor și serviciilor;

| (a) | consolidarea autonomiei
  și a rezilienței
  tehnologice deschise a Uniunii în ceea ce privește componentele și sistemele electronice, în sprijinul viitoarelor nevoi ale industriilor verticale și ale economiei în general. Obiectivul general este acela de a contribui la dublarea valorii proiectării și a producției de componente și sisteme electronice în Europa până în 2030, în concordanță cu ponderea Uniunii în sectorul produselor și serviciilor; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea autonomiei
  și a rezilienței
  tehnologice deschise a Uniunii în ceea ce privește componentele și sistemele electronice, în sprijinul viitoarelor nevoi ale industriilor verticale și ale economiei în general. Obiectivul general este acela de a contribui la dublarea valorii proiectării și a producției de componente și sisteme electronice în Europa până în 2030, în concordanță cu ponderea Uniunii în sectorul produselor și serviciilor;

și a rezilienței

Amendamentul 386

Amendamentul 386

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 1 – litera c

Articolul 124 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | asigurarea faptului că tehnologiile pentru componente și sisteme abordează provocările societale și de mediu ale Europei. Se urmărește alinierea la politica Uniunii în domeniul eficienței energetice și
  aducerea unei contribuții la reducerea cu
  32,5  
  % a consumului
  de
  energie până în 2030
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

asigurarea faptului că tehnologiile pentru componente și sisteme abordează provocările societale și de mediu ale Europei. Se urmărește alinierea la politica Uniunii în domeniul eficienței energetice și
  aducerea unei contribuții la reducerea cu
  32,5  
  % a consumului
  de
  energie până în 2030
  .

aducerea unei contribuții la reducerea cu

% a consumului

energie până în 2030

| (c) | asigurarea faptului că tehnologiile pentru componente și sisteme abordează provocările societale și de mediu ale Europei
  , inclusiv utilizarea eficientă a resurselor
  . Se urmărește alinierea la politica Uniunii în domeniul eficienței energetice și
  circularității
  ,
  inclusiv principiile
  de
  proiectare ecologică
  . |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că tehnologiile pentru componente și sisteme abordează provocările societale și de mediu ale Europei
  , inclusiv utilizarea eficientă a resurselor
  . Se urmărește alinierea la politica Uniunii în domeniul eficienței energetice și
  circularității
  ,
  inclusiv principiile
  de
  proiectare ecologică
  .

, inclusiv utilizarea eficientă a resurselor

circularității

inclusiv principiile

proiectare ecologică

Amendamentul 387

Amendamentul 387

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera a

Articolul 124 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | stabilirea
  capacităților de proiectare și producție în Europa pentru domenii strategice de aplicare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

stabilirea
  capacităților de proiectare și producție în Europa pentru domenii strategice de aplicare;

stabilirea

| (a) | sprijinirea cercetării și inovării în vederea stabilirii
  capacităților de proiectare și producție în Europa pentru domenii strategice de aplicare; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea cercetării și inovării în vederea stabilirii
  capacităților de proiectare și producție în Europa pentru domenii strategice de aplicare;

sprijinirea cercetării și inovării în vederea stabilirii

Amendamentul 388

Amendamentul 388

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera b

Articolul 124 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | lansarea unui portofoliu echilibrat de proiecte mari și mici care să sprijine transferul rapid de tehnologii din mediul de cercetare în mediul industrial; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

lansarea unui portofoliu echilibrat de proiecte mari și mici care să sprijine transferul rapid de tehnologii din mediul de cercetare în mediul industrial;

| (b) | lansarea unui portofoliu echilibrat de proiecte mari și mici care să sprijine transferul rapid de tehnologii din mediul de cercetare în mediul industrial
  , inclusiv IMM-uri
  ; |
| --- | --- |

(b)

lansarea unui portofoliu echilibrat de proiecte mari și mici care să sprijine transferul rapid de tehnologii din mediul de cercetare în mediul industrial
  , inclusiv IMM-uri
  ;

, inclusiv IMM-uri

Amendamentul 389

Amendamentul 389

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera c

Articolul 124 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | crearea unui ecosistem dinamic la nivelul întregii Uniuni, bazat pe lanțuri valorice digitale, cu acces simplificat pentru nou-veniți; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

crearea unui ecosistem dinamic la nivelul întregii Uniuni, bazat pe lanțuri valorice digitale, cu acces simplificat pentru nou-veniți;

| (c) | crearea unui ecosistem dinamic la nivelul întregii Uniuni, bazat pe lanțuri valorice digitale, cu acces simplificat pentru nou-veniți
  , întreprinderi nou-înființate și IMM-uri, precum și organizații ale societății civile
  ; |
| --- | --- |

(c)

crearea unui ecosistem dinamic la nivelul întregii Uniuni, bazat pe lanțuri valorice digitale, cu acces simplificat pentru nou-veniți
  , întreprinderi nou-înființate și IMM-uri, precum și organizații ale societății civile
  ;

, întreprinderi nou-înființate și IMM-uri, precum și organizații ale societății civile

Amendamentul 390

Amendamentul 390

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 124 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | contribuirea la realizarea obiectivelor stabilite în Comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (martie 2011), îndeosebi a celor care se referă la semiconductori, specialiștii IT și digitalizarea modelelor de afaceri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

contribuirea la realizarea obiectivelor stabilite în Comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (martie 2011), îndeosebi a celor care se referă la semiconductori, specialiștii IT și digitalizarea modelelor de afaceri.

contribuirea la realizarea obiectivelor stabilite în Comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (martie 2011), îndeosebi a celor care se referă la semiconductori, specialiștii IT și digitalizarea modelelor de afaceri.

Amendamentul 391

Amendamentul 391

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera d

Articolul 124 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | îmbunătățirea tehnologiilor pentru componente care garantează securitatea, încrederea și eficiența energetică a infrastructurilor și sectoarelor critice din Europa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

îmbunătățirea tehnologiilor pentru componente care garantează securitatea, încrederea și eficiența energetică a infrastructurilor și sectoarelor critice din Europa;

| (d) | îmbunătățirea tehnologiilor pentru componente care garantează securitatea, încrederea
  , performanța sporită
  și eficiența energetică a infrastructurilor și sectoarelor critice din Europa; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea tehnologiilor pentru componente care garantează securitatea, încrederea
  , performanța sporită
  și eficiența energetică a infrastructurilor și sectoarelor critice din Europa;

, performanța sporită

Amendamentul 392

Amendamentul 392

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 124 – alineatul 2 – litera f

Articolul 124 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | stabilirea coerenței agendei strategice de cercetare și inovare a inițiativei cu politicile UE, astfel încât tehnologiile pentru componente și sisteme electronice să contribuie în mod eficient. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

stabilirea coerenței agendei strategice de cercetare și inovare a inițiativei cu politicile UE, astfel încât tehnologiile pentru componente și sisteme electronice să contribuie în mod eficient.

| (f) | stabilirea coerenței agendei strategice de cercetare și inovare a inițiativei cu politicile UE, astfel încât tehnologiile pentru componente și sisteme electronice să contribuie în mod eficient
  , inclusiv prin soluții cu sursă deschisă
  . |
| --- | --- |

(f)

stabilirea coerenței agendei strategice de cercetare și inovare a inițiativei cu politicile UE, astfel încât tehnologiile pentru componente și sisteme electronice să contribuie în mod eficient
  , inclusiv prin soluții cu sursă deschisă
  .

, inclusiv prin soluții cu sursă deschisă

Amendamentul 393

Amendamentul 393

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 1 – litera b

Articolul 126 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | membrii privați, și anume următoarele asociații industriale
  și
  entitățile constitutive ale acestora: asociația AENEAS, înregistrată în temeiul legislației franceze, cu sediul social la Paris, în Franța, ARTEMIS Industry Association (ARTEMIS-IA), înregistrată în temeiul legislației neerlandeze, cu sediul social la Eindhoven, în Țările de Jos și asociația EPoSS e.V., înregistrată în temeiul legislației germane, cu sediul social la Berlin, în Germania. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

membrii privați, și anume următoarele asociații industriale
  și
  entitățile constitutive ale acestora: asociația AENEAS, înregistrată în temeiul legislației franceze, cu sediul social la Paris, în Franța, ARTEMIS Industry Association (ARTEMIS-IA), înregistrată în temeiul legislației neerlandeze, cu sediul social la Eindhoven, în Țările de Jos și asociația EPoSS e.V., înregistrată în temeiul legislației germane, cu sediul social la Berlin, în Germania.

și

| (b) | membrii privați, și anume următoarele asociații industriale
  care reprezintă
  entitățile constitutive ale acestora: asociația AENEAS, înregistrată în temeiul legislației franceze, cu sediul social la Paris, în Franța, ARTEMIS Industry Association (ARTEMIS-IA), înregistrată în temeiul legislației neerlandeze, cu sediul social la Eindhoven, în Țările de Jos și asociația EPoSS e.V., înregistrată în temeiul legislației germane, cu sediul social la Berlin, în Germania. |
| --- | --- |

(b)

membrii privați, și anume următoarele asociații industriale
  care reprezintă
  entitățile constitutive ale acestora: asociația AENEAS, înregistrată în temeiul legislației franceze, cu sediul social la Paris, în Franța, ARTEMIS Industry Association (ARTEMIS-IA), înregistrată în temeiul legislației neerlandeze, cu sediul social la Eindhoven, în Țările de Jos și asociația EPoSS e.V., înregistrată în temeiul legislației germane, cu sediul social la Berlin, în Germania.

care reprezintă

Amendamentul 394

Amendamentul 394

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

Articolul 126 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7.

membrii asociați selectați în conformitate cu articolul 7.

Amendamentul 395

Amendamentul 395

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 128 – alineatul 1

Articolul 128 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În perioada prevăzută la articolul 3, statele participante la întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” efectuează o contribuție totală
  cel puțin egală
  cu cuantumul contribuției Uniunii la costurile operaționale, astfel cum se menționează la articolul 127. | 1.   În perioada prevăzută la articolul 3, statele participante la întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” efectuează o contribuție totală
  proporțională
  cu cuantumul contribuției Uniunii la costurile operaționale, astfel cum se menționează la articolul 127. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În perioada prevăzută la articolul 3, statele participante la întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” efectuează o contribuție totală
  cel puțin egală
  cu cuantumul contribuției Uniunii la costurile operaționale, astfel cum se menționează la articolul 127.

1.   În perioada prevăzută la articolul 3, statele participante la întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” efectuează o contribuție totală
  proporțională
  cu cuantumul contribuției Uniunii la costurile operaționale, astfel cum se menționează la articolul 127.

Amendamentul 396

Amendamentul 396

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 128 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 128 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În conformitate cu articolul 26 alineatul (2), membrii privați se înțeleg între ei cum să își împartă contribuțiile colective atât la costurile operaționale, cât și la costurile administrative ale întreprinderii comune pentru tehnologiile digitale esențiale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În conformitate cu articolul 26 alineatul (2), membrii privați se înțeleg între ei cum să își împartă contribuțiile colective atât la costurile operaționale, cât și la costurile administrative ale întreprinderii comune pentru tehnologiile digitale esențiale.

Amendamentul 397

Amendamentul 397

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 128 – alineatul 4

Articolul 128 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Contribuțiile menționate la alineatul (1) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4). Contribuțiile menționate la alineatul (2) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1)
  , inclusiv contribuțiile de cel puțin 2 489 074 000  EUR prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (a)
  . Contribuțiile menționate la alineatul (3) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (c). | 4.   Contribuțiile menționate la alineatul (1) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4). Contribuțiile menționate la alineatul (2) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1). Contribuțiile menționate la alineatul (3) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (c). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Contribuțiile menționate la alineatul (1) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4). Contribuțiile menționate la alineatul (2) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1)
  , inclusiv contribuțiile de cel puțin 2 489 074 000  EUR prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (a)
  . Contribuțiile menționate la alineatul (3) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (c).

4.   Contribuțiile menționate la alineatul (1) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (4). Contribuțiile menționate la alineatul (2) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1). Contribuțiile menționate la alineatul (3) constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (c).

Amendamentul 398

Amendamentul 398

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 128 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 128 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Fiecare stat participant are drept de veto pentru toate aspectele legate de utilizarea propriilor contribuții financiare naționale la întreprinderea comună, pe baza priorităților strategice naționale și a cazurilor justificate în mod corespunzător. Justificarea este pusă la dispoziția publicului pentru a garanta că dreptul de veto este exercitat în mod transparent, justificat și proporțional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Fiecare stat participant are drept de veto pentru toate aspectele legate de utilizarea propriilor contribuții financiare naționale la întreprinderea comună, pe baza priorităților strategice naționale și a cazurilor justificate în mod corespunzător. Justificarea este pusă la dispoziția publicului pentru a garanta că dreptul de veto este exercitat în mod transparent, justificat și proporțional.

Amendamentul 399

Amendamentul 399

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 129

Articolul 129

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 129 | eliminat |
| Contribuții din partea statelor participante | |
| 1.
     
  Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” execuția contribuțiilor lor destinate participanților la acțiuni indirecte stabiliți în statul participant respectiv, prin intermediul acordurilor de grant încheiate de întreprinderea comună. Statele participante încredințează întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” și executarea plății contribuțiilor lor către participanți. Ele precizează cuantumurile alocate acțiunilor indirecte. | |
| 2.
     
  Beneficiarii acțiunilor indirecte ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” semnează un acord de grant unic cu întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Normele detaliate ale acordului de grant, inclusiv cadrul corespunzător pentru drepturile de proprietate intelectuală, respectă normele programului Orizont Europa. | |
| 3.
     
  Statele participante se angajează să plătească întregul cuantum al contribuțiilor lor prin intermediul unor acorduri obligatorii din punct de vedere juridic între entitățile desemnate de fiecare dintre statele participante în acest scop și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Astfel de acorduri se încheie înainte de adoptarea programului de lucru. | |
| 4.
     
  Consiliul de conducere ține seama în mod corespunzător de acordurile menționate la alineatul (3) atunci când adoptă estimările cheltuielilor aferente activităților de cercetare și inovare conexe, pentru a asigura principiul echilibrului bugetului întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”. | |
| 5.
     
  Directorul executiv transmite consiliului de conducere acordurile menționate la alineatul (3), care sprijină estimarea cheltuielilor aferente activităților de cercetare și inovare conexe. | |
| 6.
     
  Alte măsuri referitoare la cooperarea dintre statele participante și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”, precum și la angajamentele privind contribuțiile menționate la alineatul (1) se stabilesc prin intermediul unor acorduri care urmează să fie încheiate între entitățile desemnate în acest scop de fiecare dintre statele participante și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 129

Articolul 129

eliminat

eliminat

Contribuții din partea statelor participante

Contribuții din partea statelor participante

1.
     
  Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” execuția contribuțiilor lor destinate participanților la acțiuni indirecte stabiliți în statul participant respectiv, prin intermediul acordurilor de grant încheiate de întreprinderea comună. Statele participante încredințează întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” și executarea plății contribuțiilor lor către participanți. Ele precizează cuantumurile alocate acțiunilor indirecte.

2.
     
  Beneficiarii acțiunilor indirecte ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” semnează un acord de grant unic cu întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Normele detaliate ale acordului de grant, inclusiv cadrul corespunzător pentru drepturile de proprietate intelectuală, respectă normele programului Orizont Europa.

3.
     
  Statele participante se angajează să plătească întregul cuantum al contribuțiilor lor prin intermediul unor acorduri obligatorii din punct de vedere juridic între entitățile desemnate de fiecare dintre statele participante în acest scop și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Astfel de acorduri se încheie înainte de adoptarea programului de lucru.

4.
     
  Consiliul de conducere ține seama în mod corespunzător de acordurile menționate la alineatul (3) atunci când adoptă estimările cheltuielilor aferente activităților de cercetare și inovare conexe, pentru a asigura principiul echilibrului bugetului întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”.

5.
     
  Directorul executiv transmite consiliului de conducere acordurile menționate la alineatul (3), care sprijină estimarea cheltuielilor aferente activităților de cercetare și inovare conexe.

6.
     
  Alte măsuri referitoare la cooperarea dintre statele participante și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”, precum și la angajamentele privind contribuțiile menționate la alineatul (1) se stabilesc prin intermediul unor acorduri care urmează să fie încheiate între entitățile desemnate în acest scop de fiecare dintre statele participante și întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”.

Amendamentul 400

Amendamentul 400

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 2 – litera a

Articolul 130 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | investiții
  private
  care vizează industrializarea tehnologiilor digitale esențiale și a rezultatelor proiectelor întreprinderilor comune ECSEL; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

investiții
  private
  care vizează industrializarea tehnologiilor digitale esențiale și a rezultatelor proiectelor întreprinderilor comune ECSEL;

private

| (a) | investiții care vizează industrializarea tehnologiilor digitale esențiale și a rezultatelor proiectelor întreprinderilor comune ECSEL; |
| --- | --- |

(a)

investiții care vizează industrializarea tehnologiilor digitale esențiale și a rezultatelor proiectelor întreprinderilor comune ECSEL;

Amendamentul 401

Amendamentul 401

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 2 – litera b a (nouă)

Articolul 130 – alineatul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | proiecte în cadrul PIIEC pentru microelectronice și în cadrul potențialului său succesor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

proiecte în cadrul PIIEC pentru microelectronice și în cadrul potențialului său succesor;

proiecte în cadrul PIIEC pentru microelectronice și în cadrul potențialului său succesor;

Amendamentul 402

Amendamentul 402

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 2 – litera e

Articolul 130 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | activități de dezvoltare a ecosistemului care sprijină cooperarea dintre utilizatorii și furnizorii de tehnologie. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

activități de dezvoltare a ecosistemului care sprijină cooperarea dintre utilizatorii și furnizorii de tehnologie.

| (e) | activități de dezvoltare a ecosistemului care sprijină cooperarea dintre utilizatorii și furnizorii de tehnologie
  și cu proiectele din cadrul inițiativelor-far; |
| --- | --- |

(e)

activități de dezvoltare a ecosistemului care sprijină cooperarea dintre utilizatorii și furnizorii de tehnologie
  și cu proiectele din cadrul inițiativelor-far;

și cu proiectele din cadrul inițiativelor-far;

Amendamentul 403

Amendamentul 403

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

Articolul 130 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | activități de comunicare și diseminare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

activități de comunicare și diseminare.

activități de comunicare și diseminare.

Amendamentul 404

Amendamentul 404

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 131 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

Articolul 131 – paragraful 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | Consiliul științific consultativ. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

Consiliul științific consultativ.

Consiliul științific consultativ.

Amendamentul 405

Amendamentul 405

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 136 – alineatul 5

Articolul 136 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Președintele poate invita alte persoane să participe, în calitate de observatori, la reuniunile consiliului, în special reprezentanți ai autorităților regionale din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”. | 5.   Președintele poate invita alte persoane să participe, în calitate de observatori, la reuniunile consiliului, în special reprezentanți ai autorităților regionale din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri
  , organizații ai societății civile
  și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Președintele poate invita alte persoane să participe, în calitate de observatori, la reuniunile consiliului, în special reprezentanți ai autorităților regionale din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”.

5.   Președintele poate invita alte persoane să participe, în calitate de observatori, la reuniunile consiliului, în special reprezentanți ai autorităților regionale din cadrul Uniunii, reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri
  , organizații ai societății civile
  și reprezentanți ai altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”.

Amendamentul 406

Amendamentul 406

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 139 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 139 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Consiliul membrilor privați poate invita anumiți membri ai mediului academic și ai organizațiilor societății civile să participe la reuniuni în calitate de observatori. Aceștia primesc toate documentele relevante și pot participa la deliberări, fără drept de vot. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Consiliul membrilor privați poate invita anumiți membri ai mediului academic și ai organizațiilor societății civile să participe la reuniuni în calitate de observatori. Aceștia primesc toate documentele relevante și pot participa la deliberări, fără drept de vot.

Amendamentul 407

Amendamentul 407

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 140 – paragraful 1 – litera a

Articolul 140 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | elaborează și
  actualizează cu regularitate proiectul
  de agendă strategică de cercetare și inovare pentru îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” prevăzute la articolele 4 și 124, ținând seama de contribuțiile autorităților publice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

elaborează și
  actualizează cu regularitate proiectul
  de agendă strategică de cercetare și inovare pentru îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” prevăzute la articolele 4 și 124, ținând seama de contribuțiile autorităților publice;

actualizează cu regularitate proiectul

| (a) | elaborează
  contribuții, inclusiv printr-un proces deschis de consultare publică pentru întocmirea
  și
  actualizarea periodică a proiectului
  de agendă strategică de cercetare și inovare pentru îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” prevăzute la articolele 4 și 124, ținând seama de contribuțiile autorităților publice
  și ale forumului consultativ al părților interesate
  ; |
| --- | --- |

(a)

elaborează
  contribuții, inclusiv printr-un proces deschis de consultare publică pentru întocmirea
  și
  actualizarea periodică a proiectului
  de agendă strategică de cercetare și inovare pentru îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” prevăzute la articolele 4 și 124, ținând seama de contribuțiile autorităților publice
  și ale forumului consultativ al părților interesate
  ;

contribuții, inclusiv printr-un proces deschis de consultare publică pentru întocmirea

actualizarea periodică a proiectului

și ale forumului consultativ al părților interesate

Amendamentul 408

Amendamentul 408

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 140 – paragraful 1 – litera c

Articolul 140 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | organizează
  un forum consultativ al părților interesate deschis tuturor părților publice și private interesate în domeniul componentelor și al sistemelor electronice, pentru a le informa și a obține feedback cu privire la proiectul de agendă strategică multianuală de cercetare și inovare pentru un anumit an; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

organizează
  un forum consultativ al părților interesate deschis tuturor părților publice și private interesate în domeniul componentelor și al sistemelor electronice, pentru a le informa și a obține feedback cu privire la proiectul de agendă strategică multianuală de cercetare și inovare pentru un anumit an;

organizează

| (c) | fără a aduce atingere articolului 21, organizează
  un forum consultativ al părților interesate deschis tuturor părților publice și private interesate în domeniul componentelor și al sistemelor electronice,
  în special asociațiile și reprezentanții IMM-urilor și ai organizațiilor societății civile,
  pentru a le informa și a obține
  contribuții și
  feedback cu privire la proiectul de agendă strategică multianuală de cercetare și inovare
  și la programul de lucru
  pentru un anumit an; |
| --- | --- |

(c)

fără a aduce atingere articolului 21, organizează
  un forum consultativ al părților interesate deschis tuturor părților publice și private interesate în domeniul componentelor și al sistemelor electronice,
  în special asociațiile și reprezentanții IMM-urilor și ai organizațiilor societății civile,
  pentru a le informa și a obține
  contribuții și
  feedback cu privire la proiectul de agendă strategică multianuală de cercetare și inovare
  și la programul de lucru
  pentru un anumit an;

fără a aduce atingere articolului 21, organizează

în special asociațiile și reprezentanții IMM-urilor și ai organizațiilor societății civile,

contribuții și

și la programul de lucru

Amendamentul 409

Amendamentul 409

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 140 a (nou)

Articolul 140 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 140a




  Consiliul științific consultativ





  1.
     
  Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 131, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.






  2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.






  3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” sau din proprie inițiativă.






  4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 140a

Consiliul științific consultativ

1.
     
  Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 131, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.

2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.

3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” sau din proprie inițiativă.

4.
     
  Consiliul științific consultativ independent colaborează cu organele consultative relevante înființate în cadrul programului Orizont Europa.

Amendamentul 410

Amendamentul 410

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 142 – alineatul 1 – litera a

Articolul 142 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | consolidarea și integrarea capacității de cercetare și inovare a Uniunii în sectorul ATM, sporind reziliența și adaptabilitatea acestuia la fluctuațiile traficului și permițând totodată operarea continuă a tuturor aeronavelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

consolidarea și integrarea capacității de cercetare și inovare a Uniunii în sectorul ATM, sporind reziliența și adaptabilitatea acestuia la fluctuațiile traficului și permițând totodată operarea continuă a tuturor aeronavelor;

| (a) | consolidarea și integrarea capacității de cercetare și inovare a Uniunii în sectorul ATM, sporind reziliența și adaptabilitatea acestuia la fluctuațiile traficului și permițând totodată operarea continuă a tuturor aeronavelor
  , inclusiv în aeroporturi cu condiții ATM diferite
  ; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea și integrarea capacității de cercetare și inovare a Uniunii în sectorul ATM, sporind reziliența și adaptabilitatea acestuia la fluctuațiile traficului și permițând totodată operarea continuă a tuturor aeronavelor
  , inclusiv în aeroporturi cu condiții ATM diferite
  ;

, inclusiv în aeroporturi cu condiții ATM diferite

Amendamentul 411

Amendamentul 411

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 142 – alineatul 1 – litera b

Articolul 142 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | consolidarea, prin inovare, a competitivității transportului aerian
  cu și fără pilot la bord
  în Uniune și a piețelor serviciilor de ATM, în sprijinul creșterii economice din Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

consolidarea, prin inovare, a competitivității transportului aerian
  cu și fără pilot la bord
  în Uniune și a piețelor serviciilor de ATM, în sprijinul creșterii economice din Uniune;

cu și fără pilot la bord

| (b) | consolidarea, prin inovare, a competitivității transportului aerian în Uniune și a piețelor serviciilor de ATM, în sprijinul creșterii economice din Uniune; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea, prin inovare, a competitivității transportului aerian în Uniune și a piețelor serviciilor de ATM, în sprijinul creșterii economice din Uniune;

Amendamentul 412

Amendamentul 412

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 142 – alineatul 1 – litera c

Articolul 142 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | dezvoltarea și accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare, în vederea consacrării spațiului aerian al cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

dezvoltarea și accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare, în vederea consacrării spațiului aerian al cerului unic european drept cel mai eficient și mai ecologic spațiu aerian din lume.

| (c) | dezvoltarea și accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare, în vederea consacrării spațiului aerian al cerului unic european drept cel mai
  sigur și cel mai
  eficient și
  cel
  mai ecologic spațiu aerian din lume
  , contribuind la reducerea poluării atmosferice și fonice
  . |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și accelerarea preluării pe piață a soluțiilor inovatoare, în vederea consacrării spațiului aerian al cerului unic european drept cel mai
  sigur și cel mai
  eficient și
  cel
  mai ecologic spațiu aerian din lume
  , contribuind la reducerea poluării atmosferice și fonice
  .

sigur și cel mai

cel

, contribuind la reducerea poluării atmosferice și fonice

Amendamentul 413

Amendamentul 413

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 142 – alineatul 2 – litera e

Articolul 142 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | coordonarea activităților de stabilire a priorităților și de planificare în ceea ce privește eforturile depuse de Uniune pentru modernizarea ATM, pe baza unui proces consensual în rândul părților interesate din domeniul ATM; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

coordonarea activităților de stabilire a priorităților și de planificare în ceea ce privește eforturile depuse de Uniune pentru modernizarea ATM, pe baza unui proces consensual în rândul părților interesate din domeniul ATM;

| (e) | coordonarea activităților de stabilire a priorităților și de planificare în ceea ce privește eforturile depuse de Uniune pentru modernizarea ATM, pe baza unui proces consensual în rândul părților interesate din domeniul ATM
  și cu focus dincolo de îmbunătățirea eficienței zborurilor individuale și, de asemenea, pentru adaptarea în permanență a capacităților globale pe baza progreselor tehnologice
  ; |
| --- | --- |

(e)

coordonarea activităților de stabilire a priorităților și de planificare în ceea ce privește eforturile depuse de Uniune pentru modernizarea ATM, pe baza unui proces consensual în rândul părților interesate din domeniul ATM
  și cu focus dincolo de îmbunătățirea eficienței zborurilor individuale și, de asemenea, pentru adaptarea în permanență a capacităților globale pe baza progreselor tehnologice
  ;

și cu focus dincolo de îmbunătățirea eficienței zborurilor individuale și, de asemenea, pentru adaptarea în permanență a capacităților globale pe baza progreselor tehnologice

Amendamentul 414

Amendamentul 414

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 144 – alineatul 1 – litera b

Articolul 144 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (EUROCONTROL), reprezentată de agenția sa, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (EUROCONTROL), reprezentată de agenția sa, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament;

| (b) | Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (EUROCONTROL), reprezentată de agenția sa, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile altor membri, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (EUROCONTROL), reprezentată de agenția sa, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , fără a afecta drepturile altor membri, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii
  ;

, fără a afecta drepturile altor membri, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii

Amendamentul 415

Amendamentul 415

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 144 – alineatul 1 – litera c

Articolul 144 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | membrii fondatori enumerați în anexa III la prezentul regulament, în urma notificării deciziei acestora de aderare
  necondiționată
  la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

membrii fondatori enumerați în anexa III la prezentul regulament, în urma notificării deciziei acestora de aderare
  necondiționată
  la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament;

necondiționată

| (c) | membrii fondatori enumerați în anexa III la prezentul regulament, în urma notificării deciziei acestora de aderare la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate; fără a aduce atingere drepturilor altor membri, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

membrii fondatori enumerați în anexa III la prezentul regulament, în urma notificării deciziei acestora de aderare la întreprinderea comună SESAR 3, prin intermediul unei scrisori de angajament
  , care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate; fără a aduce atingere drepturilor altor membri, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii;

, care se bazează pe un echilibru just între finanțarea primită din partea Uniunii și contribuțiile în natură angajate; fără a aduce atingere drepturilor altor membri, în special ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii;

Amendamentul 416

Amendamentul 416

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 146 – alineatul 1

Articolul 146 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Membrii privați ai întreprinderii comune SESAR 3
  efectuează
  sau
  se asigură că
  entitățile lor constitutive sau afiliate
  efectuează
  o contribuție totală de cel puțin 500 000 000  EUR, în care este cuprinsă și o sumă maximă de 25 000 000  EUR pentru costurile administrative, pentru întreaga perioadă prevăzută la articolul 3. | 1.   Membrii privați ai întreprinderii comune SESAR 3
  aduc
  sau
  iau decizia colectivă ca
  entitățile lor constitutive sau afiliate
  să aducă
  o contribuție totală de cel puțin 500 000 000  EUR, în care este cuprinsă și o sumă maximă de 25 000 000  EUR pentru costurile administrative, pentru întreaga perioadă prevăzută la articolul 3. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Membrii privați ai întreprinderii comune SESAR 3
  efectuează
  sau
  se asigură că
  entitățile lor constitutive sau afiliate
  efectuează
  o contribuție totală de cel puțin 500 000 000  EUR, în care este cuprinsă și o sumă maximă de 25 000 000  EUR pentru costurile administrative, pentru întreaga perioadă prevăzută la articolul 3.

1.   Membrii privați ai întreprinderii comune SESAR 3
  aduc
  sau
  iau decizia colectivă ca
  entitățile lor constitutive sau afiliate
  să aducă
  o contribuție totală de cel puțin 500 000 000  EUR, în care este cuprinsă și o sumă maximă de 25 000 000  EUR pentru costurile administrative, pentru întreaga perioadă prevăzută la articolul 3.

Amendamentul 417

Amendamentul 417

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 150 – alineatul 2 – litera g

Articolul 150 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | un reprezentant al instituțiilor științifice sau al comunității științifice de interes, desemnat de organizația lor reprezentativă la nivel european |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

un reprezentant al instituțiilor științifice sau al comunității științifice de interes, desemnat de organizația lor reprezentativă la nivel european

| (g) | un reprezentant al instituțiilor științifice sau al comunității științifice de interes,
  inclusiv al celor care au competențe de specialitate specifice în domeniul mediului și al climei,
  desemnat de organizația lor reprezentativă la nivel european: |
| --- | --- |

(g)

un reprezentant al instituțiilor științifice sau al comunității științifice de interes,
  inclusiv al celor care au competențe de specialitate specifice în domeniul mediului și al climei,
  desemnat de organizația lor reprezentativă la nivel european:

inclusiv al celor care au competențe de specialitate specifice în domeniul mediului și al climei,

Amendamentul 418

Amendamentul 418

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 150 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

Articolul 150 – alineatul 2 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | un reprezentant al organizațiilor relevante ale societății civile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

un reprezentant al organizațiilor relevante ale societății civile;

un reprezentant al organizațiilor relevante ale societății civile;

Amendamentul 419

Amendamentul 419

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 152 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 152 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune SESAR 3 îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini: | Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune SESAR 3 îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini
  , sub îndrumarea consiliului de conducere
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune SESAR 3 îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini:

Pe lângă sarcinile prevăzute la articolul 18, directorul executiv al întreprinderii comune SESAR 3 îndeplinește, de asemenea, următoarele sarcini
  , sub îndrumarea consiliului de conducere
  :

, sub îndrumarea consiliului de conducere

Amendamentul 420

Amendamentul 420

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 153 – alineatul 2

Articolul 153 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comitetul științific este format din maximum 15 membri permanenți. | 2.   Comitetul științific este format din maximum 15 membri permanenți
  , asigurându-se în același timp prezența unor experți în domeniile climei și mediului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comitetul științific este format din maximum 15 membri permanenți.

2.   Comitetul științific este format din maximum 15 membri permanenți
  , asigurându-se în același timp prezența unor experți în domeniile climei și mediului
  .

Amendamentul 421

Amendamentul 421

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera a

Articolul 159 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | încurajarea suveranității tehnologice a Europei în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente viitoare, prin consolidarea punctelor forte industriale actuale și prin extinderea domeniului de aplicare de la conectivitatea 5G la lanțul valoric strategic mai larg, inclusiv furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și componente și dispozitive; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

încurajarea suveranității tehnologice a Europei în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente viitoare, prin consolidarea punctelor forte industriale actuale și prin extinderea domeniului de aplicare de la conectivitatea 5G la lanțul valoric strategic mai larg, inclusiv furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și componente și dispozitive;

| (a) | încurajarea
  securității cibernetice, a rezilienței și a
  suveranității tehnologice a Europei în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente viitoare, prin consolidarea punctelor forte industriale actuale și prin extinderea domeniului de aplicare de la conectivitatea 5G la lanțul valoric strategic mai larg, inclusiv furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și componente și dispozitive; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea
  securității cibernetice, a rezilienței și a
  suveranității tehnologice a Europei în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente viitoare, prin consolidarea punctelor forte industriale actuale și prin extinderea domeniului de aplicare de la conectivitatea 5G la lanțul valoric strategic mai larg, inclusiv furnizarea de servicii bazate pe cloud, precum și componente și dispozitive;

securității cibernetice, a rezilienței și a

Amendamentul 422

Amendamentul 422

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera b

Articolul 159 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | alinierea foilor de parcurs strategice ale unei game mai largi de actori industriali, incluzând nu doar industria telecomunicațiilor, ci și actori din domeniul internetului obiectelor, al cloudului, precum și al componentelor și dispozitivelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

alinierea foilor de parcurs strategice ale unei game mai largi de actori industriali, incluzând nu doar industria telecomunicațiilor, ci și actori din domeniul internetului obiectelor, al cloudului, precum și al componentelor și dispozitivelor;

| (b) | alinierea foilor de parcurs strategice ale unei game mai largi de actori industriali, incluzând nu doar industria telecomunicațiilor, ci și actori din domeniul internetului obiectelor, al cloudului,
  IMM-uri și întreprinderi nou-înființate din același domeniu,
  precum și al componentelor și dispozitivelor; |
| --- | --- |

(b)

alinierea foilor de parcurs strategice ale unei game mai largi de actori industriali, incluzând nu doar industria telecomunicațiilor, ci și actori din domeniul internetului obiectelor, al cloudului,
  IMM-uri și întreprinderi nou-înființate din același domeniu,
  precum și al componentelor și dispozitivelor;

IMM-uri și întreprinderi nou-înființate din același domeniu,

Amendamentul 423

Amendamentul 423

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera c

Articolul 159 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | promovarea excelenței tehnologice și științifice europene în scopul sprijinirii poziției de lider a Europei în ceea ce privește modelarea și stăpânirea sistemelor 6G până în 2030; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

promovarea excelenței tehnologice și științifice europene în scopul sprijinirii poziției de lider a Europei în ceea ce privește modelarea și stăpânirea sistemelor 6G până în 2030;

| (c) | promovarea excelenței tehnologice și științifice europene în scopul sprijinirii poziției de lider a Europei în ceea ce privește modelarea și stăpânirea sistemelor 6G până în 2030
  , precum și a altor noi tehnologii relevante de comunicații
  ; |
| --- | --- |

(c)

promovarea excelenței tehnologice și științifice europene în scopul sprijinirii poziției de lider a Europei în ceea ce privește modelarea și stăpânirea sistemelor 6G până în 2030
  , precum și a altor noi tehnologii relevante de comunicații
  ;

, precum și a altor noi tehnologii relevante de comunicații

Amendamentul 424

Amendamentul 424

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera d

Articolul 159 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | consolidarea implementării de infrastructuri digitale și a preluării
  de soluții
  digitale pe piețele europene, în special prin asigurarea unui mecanism de coordonare strategică pentru MIE2 – Digital, precum și a sinergiilor din cadrul MIE2 și a sinergiilor cu PED și InvestEU ca parte a domeniului de aplicare și a guvernanței întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

consolidarea implementării de infrastructuri digitale și a preluării
  de soluții
  digitale pe piețele europene, în special prin asigurarea unui mecanism de coordonare strategică pentru MIE2 – Digital, precum și a sinergiilor din cadrul MIE2 și a sinergiilor cu PED și InvestEU ca parte a domeniului de aplicare și a guvernanței întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”;

de soluții

| (d) | consolidarea implementării de infrastructuri digitale și a preluării
  produselor și tehnologiilor
  digitale pe piețele europene, în special prin asigurarea unui mecanism de coordonare strategică pentru MIE2 – Digital, precum și a sinergiilor din cadrul MIE2 și a sinergiilor cu PED și InvestEU ca parte a domeniului de aplicare și a guvernanței întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea implementării de infrastructuri digitale și a preluării
  produselor și tehnologiilor
  digitale pe piețele europene, în special prin asigurarea unui mecanism de coordonare strategică pentru MIE2 – Digital, precum și a sinergiilor din cadrul MIE2 și a sinergiilor cu PED și InvestEU ca parte a domeniului de aplicare și a guvernanței întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”;

produselor și tehnologiilor

Amendamentul 425

Amendamentul 425

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera f

Articolul 159 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | facilitarea inovării digitale, până în 2030, prin satisfacerea nevoilor pieței europene și a cerințelor de politică publică, inclusiv a celor mai mari exigențe ale industriilor verticale, precum și a cerințelor societale în domenii precum securitatea, eficiența energetică și câmpurile electromagnetice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

facilitarea inovării digitale, până în 2030, prin satisfacerea nevoilor pieței europene și a cerințelor de politică publică, inclusiv a celor mai mari exigențe ale industriilor verticale, precum și a cerințelor societale în domenii precum securitatea, eficiența energetică și câmpurile electromagnetice;

| (f) | facilitarea inovării digitale, până în 2030, prin satisfacerea nevoilor pieței europene și a cerințelor de politică publică, inclusiv a celor mai mari exigențe ale industriilor verticale, precum și a cerințelor societale în domenii precum
  siguranța,
  securitatea, eficiența energetică și câmpurile electromagnetice; |
| --- | --- |

(f)

facilitarea inovării digitale, până în 2030, prin satisfacerea nevoilor pieței europene și a cerințelor de politică publică, inclusiv a celor mai mari exigențe ale industriilor verticale, precum și a cerințelor societale în domenii precum
  siguranța,
  securitatea, eficiența energetică și câmpurile electromagnetice;

siguranța,

Amendamentul 426

Amendamentul 426

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

Articolul 159 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | să promoveze dezvoltarea celor mai înalte standarde de inovare 6G într-un mod echitabil, transparent și deschis; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

să promoveze dezvoltarea celor mai înalte standarde de inovare 6G într-un mod echitabil, transparent și deschis;

să promoveze dezvoltarea celor mai înalte standarde de inovare 6G într-un mod echitabil, transparent și deschis;

Amendamentul 427

Amendamentul 427

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera g a (nouă)

Articolul 159 – alineatul 1 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | contribuirea la realizarea țintelor prevăzute în comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea digitală 2030”, îndeosebi a celor legate de conectivitate, serviciile cloud și specialiștii în domeniul TIC; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

contribuirea la realizarea țintelor prevăzute în comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea digitală 2030”, îndeosebi a celor legate de conectivitate, serviciile cloud și specialiștii în domeniul TIC;

contribuirea la realizarea țintelor prevăzute în comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea digitală 2030”, îndeosebi a celor legate de conectivitate, serviciile cloud și specialiștii în domeniul TIC;

Amendamentul 428

Amendamentul 428

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 1 – litera g b (nouă)

Articolul 159 – alineatul 1 – litera g b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | contribuirea la reducerea diferențelor în ceea ce privește conectivitatea, care afectează încă zonele periferice ale UE, cum ar fi insulele, regiunile ultraperiferice, precum și zonele slab populate și cele rurale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gb)

(gb)

contribuirea la reducerea diferențelor în ceea ce privește conectivitatea, care afectează încă zonele periferice ale UE, cum ar fi insulele, regiunile ultraperiferice, precum și zonele slab populate și cele rurale.

contribuirea la reducerea diferențelor în ceea ce privește conectivitatea, care afectează încă zonele periferice ale UE, cum ar fi insulele, regiunile ultraperiferice, precum și zonele slab populate și cele rurale.

Amendamentul 429

Amendamentul 429

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 2 – litera a

Articolul 159 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | facilitarea dezvoltării de tehnologii capabile să îndeplinească cerințe de comunicare avansate și totodată sprijinirea excelenței europene în domeniul tehnologiilor și arhitecturilor de rețelele și servicii inteligente și a evoluției acestora spre 6G, inclusiv poziții europene solide în ceea ce privește standardele, brevetele esențiale și identificarea cerințelor-cheie, cum ar fi benzile de frecvențe necesare pentru viitoarele tehnologii avansate de rețele inteligente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

facilitarea dezvoltării de tehnologii capabile să îndeplinească cerințe de comunicare avansate și totodată sprijinirea excelenței europene în domeniul tehnologiilor și arhitecturilor de rețelele și servicii inteligente și a evoluției acestora spre 6G, inclusiv poziții europene solide în ceea ce privește standardele, brevetele esențiale și identificarea cerințelor-cheie, cum ar fi benzile de frecvențe necesare pentru viitoarele tehnologii avansate de rețele inteligente;

| (a) | facilitarea dezvoltării de tehnologii capabile să îndeplinească cerințe de comunicare avansate și totodată sprijinirea excelenței europene în domeniul tehnologiilor și arhitecturilor de rețelele și servicii inteligente și a evoluției acestora spre 6G,
  precum și a unor noi tehnologii relevante de comunicații,
  inclusiv poziții europene solide în ceea ce privește standardele, brevetele esențiale și identificarea cerințelor-cheie, cum ar fi benzile de frecvențe necesare pentru viitoarele tehnologii avansate de rețele inteligente; |
| --- | --- |

(a)

facilitarea dezvoltării de tehnologii capabile să îndeplinească cerințe de comunicare avansate și totodată sprijinirea excelenței europene în domeniul tehnologiilor și arhitecturilor de rețelele și servicii inteligente și a evoluției acestora spre 6G,
  precum și a unor noi tehnologii relevante de comunicații,
  inclusiv poziții europene solide în ceea ce privește standardele, brevetele esențiale și identificarea cerințelor-cheie, cum ar fi benzile de frecvențe necesare pentru viitoarele tehnologii avansate de rețele inteligente;

precum și a unor noi tehnologii relevante de comunicații,

Amendamentul 430

Amendamentul 430

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 2 – litera e

Articolul 159 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | consolidarea poziției industriei Uniunii în cadrul lanțului valoric mondial al rețelelor și serviciilor inteligente prin crearea unei mase critice de actori publici și privați, în special prin creșterea contribuției actorilor din domeniul software-ului și al internetului obiectelor, prin mobilizarea unor inițiative naționale și prin sprijinirea apariției unor noi actori; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

consolidarea poziției industriei Uniunii în cadrul lanțului valoric mondial al rețelelor și serviciilor inteligente prin crearea unei mase critice de actori publici și privați, în special prin creșterea contribuției actorilor din domeniul software-ului și al internetului obiectelor, prin mobilizarea unor inițiative naționale și prin sprijinirea apariției unor noi actori;

| (e) | consolidarea poziției industriei Uniunii
  , în special a IMM-urilor,
  în cadrul lanțului valoric mondial al rețelelor și serviciilor inteligente prin crearea unei mase critice de actori publici și privați, în special prin creșterea contribuției actorilor din domeniul software-ului și al internetului obiectelor, prin mobilizarea unor inițiative naționale și prin sprijinirea apariției unor noi actori; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea poziției industriei Uniunii
  , în special a IMM-urilor,
  în cadrul lanțului valoric mondial al rețelelor și serviciilor inteligente prin crearea unei mase critice de actori publici și privați, în special prin creșterea contribuției actorilor din domeniul software-ului și al internetului obiectelor, prin mobilizarea unor inițiative naționale și prin sprijinirea apariției unor noi actori;

, în special a IMM-urilor,

Amendamentul 431

Amendamentul 431

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 159 – alineatul 2 – litera f

Articolul 159 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | sprijinirea alinierii la cerințele de etică și securitate, prin includerea acestora în agendele strategice de cercetare și inovare, precum și furnizarea de contribuții în cadrul procesului legislativ al Uniunii, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

sprijinirea alinierii la cerințele de etică și securitate, prin includerea acestora în agendele strategice de cercetare și inovare, precum și furnizarea de contribuții în cadrul procesului legislativ al Uniunii, după caz.

| (f) | sprijinirea alinierii la cerințele de etică și securitate,
  în special la principiul protecției vieții private și a securității încă din faza de proiectare,
  prin includerea acestora în agendele strategice de cercetare și inovare, precum și furnizarea de contribuții în cadrul procesului legislativ al Uniunii, după caz. |
| --- | --- |

(f)

sprijinirea alinierii la cerințele de etică și securitate,
  în special la principiul protecției vieții private și a securității încă din faza de proiectare,
  prin includerea acestora în agendele strategice de cercetare și inovare, precum și furnizarea de contribuții în cadrul procesului legislativ al Uniunii, după caz.

în special la principiul protecției vieții private și a securității încă din faza de proiectare,

Amendamentul 432

Amendamentul 432

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 160 – paragraful 1 – litera a

Articolul 160 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | contribuie la programele de lucru ale altor programe ale Uniunii, cum ar fi MIE2 – Digital, PED și InvestEU, care pun în aplicare activități în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

contribuie la programele de lucru ale altor programe ale Uniunii, cum ar fi MIE2 – Digital, PED și InvestEU, care pun în aplicare activități în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente;

| (a) | contribuie
  , la cerere,
  la programele de lucru ale altor programe ale Uniunii, cum ar fi MIE2 – Digital, PED și InvestEU, care pun în aplicare activități în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente; |
| --- | --- |

(a)

contribuie
  , la cerere,
  la programele de lucru ale altor programe ale Uniunii, cum ar fi MIE2 – Digital, PED și InvestEU, care pun în aplicare activități în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente;

, la cerere,

Amendamentul 433

Amendamentul 433

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 160 – paragraful 1 – litera b

Articolul 160 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | coordonează
  inițiativele-pilot și inițiativele de implementare ale Uniunii în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente, cum ar fi coridoarele 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată în cadrul MIE2 – Digital, în colaborare cu Comisia și cu organismele de finanțare relevante competente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

coordonează
  inițiativele-pilot și inițiativele de implementare ale Uniunii în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente, cum ar fi coridoarele 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată în cadrul MIE2 – Digital, în colaborare cu Comisia și cu organismele de finanțare relevante competente;

coordonează

| (b) | facilitează
  inițiativele-pilot și inițiativele de implementare ale Uniunii în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente, cum ar fi coridoarele 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată în cadrul MIE2 – Digital, în colaborare cu Comisia și cu organismele de finanțare relevante competente; |
| --- | --- |

(b)

facilitează
  inițiativele-pilot și inițiativele de implementare ale Uniunii în domeniul rețelelor și serviciilor inteligente, cum ar fi coridoarele 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată în cadrul MIE2 – Digital, în colaborare cu Comisia și cu organismele de finanțare relevante competente;

facilitează

Amendamentul 434

Amendamentul 434

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 160 – paragraful 1 – litera d

Articolul 160 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | dezvoltă și
  coordonează
  agendele strategice de implementare a coridoarelor 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată, cu implicarea părților interesate. Agendele respective sunt documente de programare care acoperă durata MIE2 – Digital prin definirea unei viziuni comune pentru dezvoltarea ecosistemelor bazate pe tehnologia 5G și a cerințelor de bază pentru rețele și servicii, precum și prin identificarea obiectivelor de implementare, a foilor de parcurs și a potențialelor modele de cooperare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

dezvoltă și
  coordonează
  agendele strategice de implementare a coridoarelor 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată, cu implicarea părților interesate. Agendele respective sunt documente de programare care acoperă durata MIE2 – Digital prin definirea unei viziuni comune pentru dezvoltarea ecosistemelor bazate pe tehnologia 5G și a cerințelor de bază pentru rețele și servicii, precum și prin identificarea obiectivelor de implementare, a foilor de parcurs și a potențialelor modele de cooperare.

coordonează

| (d) | dezvoltă și
  oferă feedback privind
  agendele strategice de implementare a coridoarelor 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată, cu implicarea părților interesate. Agendele respective sunt documente
  indicative
  de programare care acoperă durata MIE2 – Digital prin definirea unei viziuni comune pentru dezvoltarea ecosistemelor bazate pe tehnologia 5G și a cerințelor de bază pentru rețele și servicii, precum și prin identificarea obiectivelor de implementare, a foilor de parcurs și a potențialelor modele de cooperare. |
| --- | --- |

(d)

dezvoltă și
  oferă feedback privind
  agendele strategice de implementare a coridoarelor 5G paneuropene pentru mobilitatea conectată și automatizată, cu implicarea părților interesate. Agendele respective sunt documente
  indicative
  de programare care acoperă durata MIE2 – Digital prin definirea unei viziuni comune pentru dezvoltarea ecosistemelor bazate pe tehnologia 5G și a cerințelor de bază pentru rețele și servicii, precum și prin identificarea obiectivelor de implementare, a foilor de parcurs și a potențialelor modele de cooperare.

oferă feedback privind

indicative

Amendamentul 435

Amendamentul 435

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 161 – paragraful 1 – litera b

Articolul 161 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Asociația pentru infrastructura 5G, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente”, printr-o scrisoare de angajament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Asociația pentru infrastructura 5G, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente”, printr-o scrisoare de angajament.

| (b) | Asociația pentru infrastructura 5G, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente”, printr-o scrisoare de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii.
  . |
| --- | --- |

(b)

Asociația pentru infrastructura 5G, în urma notificării deciziei sale de aderare necondiționată la întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente”, printr-o scrisoare de angajament
  , fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii.
  .

, fără a afecta drepturile membrilor, mai ales ale IMM-urilor, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament și în alte acte relevante din dreptul Uniunii.

Amendamentul 436

Amendamentul 436

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 164 – paragraful 1 – litera a

Articolul 164 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | activități de cercetare și dezvoltare de tip spin-off; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

activități de cercetare și dezvoltare de tip spin-off;

| (a) | activități de cercetare și dezvoltare de tip spin-off
  , inclusiv privind tehnologiile și software cu sursă deschisă
  ; |
| --- | --- |

(a)

activități de cercetare și dezvoltare de tip spin-off
  , inclusiv privind tehnologiile și software cu sursă deschisă
  ;

, inclusiv privind tehnologiile și software cu sursă deschisă

Amendamentul 437

Amendamentul 437

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 164 – paragraful 1 – litera b

Articolul 164 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | contribuții la standardizare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

contribuții la standardizare;

| (b) | contribuții la standardizare
  , inclusiv în materie de standarde deschise
  ; |
| --- | --- |

(b)

contribuții la standardizare
  , inclusiv în materie de standarde deschise
  ;

, inclusiv în materie de standarde deschise

Amendamentul 438

Amendamentul 438

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 164 – paragraful 1 – litera e

Articolul 164 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | contribuții la activitățile Asociației pentru infrastructura 5G și ale oricăror alte grupuri sau asociații de părți interesate din domeniul întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”, care nu sunt finanțate printr-un grant acordat de Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

contribuții la activitățile Asociației pentru infrastructura 5G și ale oricăror alte grupuri sau asociații de părți interesate din domeniul întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”, care nu sunt finanțate printr-un grant acordat de Uniune;

| (e) | contribuții la activitățile Asociației pentru infrastructura 5G
  în materie de cercetare, dezvoltare și implementare
  și ale oricăror alte grupuri sau asociații de părți interesate din domeniul întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”, care nu sunt finanțate printr-un grant acordat de Uniune; |
| --- | --- |

(e)

contribuții la activitățile Asociației pentru infrastructura 5G
  în materie de cercetare, dezvoltare și implementare
  și ale oricăror alte grupuri sau asociații de părți interesate din domeniul întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”, care nu sunt finanțate printr-un grant acordat de Uniune;

în materie de cercetare, dezvoltare și implementare

Amendamentul 439

Amendamentul 439

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 164 – paragraful 1 – litera f

Articolul 164 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | activități de dezvoltare a ecosistemului, inclusiv
  consolidarea
  cooperării cu industriile verticale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

activități de dezvoltare a ecosistemului, inclusiv
  consolidarea
  cooperării cu industriile verticale;

consolidarea

| (f) | activități de dezvoltare a ecosistemului, inclusiv
  dezvoltarea unor tehnologii și rețele de comunicare deschise, interoperabile și bazate pe cooperare și asigurarea
  cooperării cu industriile verticale; |
| --- | --- |

(f)

activități de dezvoltare a ecosistemului, inclusiv
  dezvoltarea unor tehnologii și rețele de comunicare deschise, interoperabile și bazate pe cooperare și asigurarea
  cooperării cu industriile verticale;

dezvoltarea unor tehnologii și rețele de comunicare deschise, interoperabile și bazate pe cooperare și asigurarea

Amendamentul 440

Amendamentul 440

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 164 – paragraful 1 – litera g

Articolul 164 – paragraful 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | activități de diseminare a rezultatelor la nivel mondial, în vederea obținerii unui consens cu privire la tehnologiile care beneficiază de sprijin, ca pregătire a viitoarelor standarde; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

activități de diseminare a rezultatelor la nivel mondial, în vederea obținerii unui consens cu privire la tehnologiile care beneficiază de sprijin, ca pregătire a viitoarelor standarde;

| (g) | activități de diseminare a rezultatelor la nivel mondial, în vederea obținerii unui consens cu privire la tehnologiile care beneficiază de sprijin, ca pregătire a viitoarelor standarde
  , inclusiv prin intermediul lanțului valoric
  ; |
| --- | --- |

(g)

activități de diseminare a rezultatelor la nivel mondial, în vederea obținerii unui consens cu privire la tehnologiile care beneficiază de sprijin, ca pregătire a viitoarelor standarde
  , inclusiv prin intermediul lanțului valoric
  ;

, inclusiv prin intermediul lanțului valoric

Amendamentul 441

Amendamentul 441

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 165 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

Articolul 165 – alineatul 1 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | Consiliul științific consultativ. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

Consiliul științific consultativ.

Consiliul științific consultativ.

Amendamentul 442

Amendamentul 442

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 168 – alineatul 1 – litera a

Articolul 168 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | adoptă agendele strategice de implementare și, dacă este cazul, le modifică pe durata programului MIE2 – Digital; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

adoptă agendele strategice de implementare și, dacă este cazul, le modifică pe durata programului MIE2 – Digital;

| (a) | adoptă agendele strategice de implementare
  ale întreprinderii comune
  și, dacă este cazul, le modifică pe durata programului MIE2 – Digital; |
| --- | --- |

(a)

adoptă agendele strategice de implementare
  ale întreprinderii comune
  și, dacă este cazul, le modifică pe durata programului MIE2 – Digital;

ale întreprinderii comune

Amendamentul 443

Amendamentul 443

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 168 – alineatul 1 – litera b

Articolul 168 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | se asigură că legislația Uniunii în materie de securitate cibernetică și orientările coordonate, prezente și viitoare, ale statelor membre sunt luate în considerare în toate activitățile întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

se asigură că legislația Uniunii în materie de securitate cibernetică și orientările coordonate, prezente și viitoare, ale statelor membre sunt luate în considerare în toate activitățile întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”;

| (b) | se asigură că legislația Uniunii în materie de securitate cibernetică și orientările coordonate, prezente și viitoare, ale statelor membre sunt
  puse în aplicare în mod corespunzător și sunt
  luate în considerare în toate activitățile întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că legislația Uniunii în materie de securitate cibernetică și orientările coordonate, prezente și viitoare, ale statelor membre sunt
  puse în aplicare în mod corespunzător și sunt
  luate în considerare în toate activitățile întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente”;

puse în aplicare în mod corespunzător și sunt

Amendamentul 444

Amendamentul 444

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 168 – alineatul 1 – litera c

Articolul 168 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | promovează relații de sinergie și complementaritate între sectorul digital, sectorul transporturilor și sectorul energiei din cadrul MIE2 – Digital, prin identificarea domeniilor de intervenție și a
  contribuției
  la programele de lucru, precum și relații de sinergie și complementaritate cu alte programe relevante ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

promovează relații de sinergie și complementaritate între sectorul digital, sectorul transporturilor și sectorul energiei din cadrul MIE2 – Digital, prin identificarea domeniilor de intervenție și a
  contribuției
  la programele de lucru, precum și relații de sinergie și complementaritate cu alte programe relevante ale Uniunii.

contribuției

| (c) | promovează relații de sinergie și complementaritate între sectorul digital, sectorul transporturilor și sectorul energiei din cadrul MIE2 – Digital, prin identificarea domeniilor de intervenție și a
  eventualei contribuții
  la programele de lucru, precum și relații de sinergie și complementaritate cu alte programe relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

promovează relații de sinergie și complementaritate între sectorul digital, sectorul transporturilor și sectorul energiei din cadrul MIE2 – Digital, prin identificarea domeniilor de intervenție și a
  eventualei contribuții
  la programele de lucru, precum și relații de sinergie și complementaritate cu alte programe relevante ale Uniunii.

eventualei contribuții

Amendamentul 445

Amendamentul 445

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 169 a (nou)

Articolul 169 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 169a




  Consiliul științific consultativ





  1.
     
  Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 165, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.






  2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.






  3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente” sau din proprie inițiativă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 169a

Consiliul științific consultativ

1.
     
  Întreprinderea comună „Rețele și servicii inteligente” instituie un consiliu științific consultativ independent, astfel cum este menționat la articolele 19 și 165, pentru a solicita consultanță științifică din partea unor experți universitari independenți la nivel înalt.

2.
     
  Consiliul științific consultativ independent are maximum 15 membri permanenți și își alege președintele dintre membrii săi pentru o perioadă de doi ani.

3.
     
  Consiliul științific consultativ independent își poate da avizul la cererea consiliului de conducere și a altor organisme ale întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente” sau din proprie inițiativă.

Amendamentul 446

Amendamentul 446

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 1

Articolul 171 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Activitățile întreprinderilor comune fac obiectul monitorizării continue și al reexaminărilor periodice, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderilor comune, pentru a se asigura cel mai mare impact, excelența științifică și cea mai mare eficiență în utilizarea resurselor. Rezultatele monitorizării și ale reexaminărilor periodice sunt luate în considerare la monitorizarea parteneriatelor europene și în evaluările întreprinderilor comune, efectuate în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa. | 1.   Activitățile întreprinderilor comune fac obiectul monitorizării continue și al reexaminărilor periodice, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderilor comune, pentru a se asigura cel mai mare impact, excelența științifică
  , valoarea adăugată pentru societate
  și cea mai mare
  eficacitate și
  eficiență în utilizarea resurselor. Rezultatele monitorizării și ale reexaminărilor periodice sunt luate în considerare la monitorizarea parteneriatelor europene și în evaluările întreprinderilor comune, efectuate în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa.
  Astfel de monitorizări și revizuiri nu generează sarcini administrative suplimentare nici pentru întreprinderile comune și nici pentru beneficiarii acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Activitățile întreprinderilor comune fac obiectul monitorizării continue și al reexaminărilor periodice, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderilor comune, pentru a se asigura cel mai mare impact, excelența științifică și cea mai mare eficiență în utilizarea resurselor. Rezultatele monitorizării și ale reexaminărilor periodice sunt luate în considerare la monitorizarea parteneriatelor europene și în evaluările întreprinderilor comune, efectuate în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa.

1.   Activitățile întreprinderilor comune fac obiectul monitorizării continue și al reexaminărilor periodice, în conformitate cu normele financiare ale întreprinderilor comune, pentru a se asigura cel mai mare impact, excelența științifică
  , valoarea adăugată pentru societate
  și cea mai mare
  eficacitate și
  eficiență în utilizarea resurselor. Rezultatele monitorizării și ale reexaminărilor periodice sunt luate în considerare la monitorizarea parteneriatelor europene și în evaluările întreprinderilor comune, efectuate în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa.
  Astfel de monitorizări și revizuiri nu generează sarcini administrative suplimentare nici pentru întreprinderile comune și nici pentru beneficiarii acestora.

Amendamentul 447

Amendamentul 447

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 171 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Întreprinderile comune ar trebui să organizeze
  monitorizarea
  continuă a activităților
  lor
  de gestionare și reexaminări periodice ale realizărilor, rezultatelor și impactului proiectelor lor puse în aplicare în conformitate cu [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cu
  [anexa III]
  la acesta.
  Această monitorizare cuprinde
  : | 2.   Întreprinderile comune ar trebui să organizeze
  o monitorizare
  continuă a activităților de gestionare și
  de punere în aplicare, precum și
  reexaminări periodice ale realizărilor, rezultatelor și impactului proiectelor lor puse în aplicare în conformitate cu [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cu
  [anexele III și V]
  la acesta.
  Rezultatele acestei monitorizări se publică într-o formă concisă pe site-ul internet al fiecărei întreprinderi comune în timp util și cuprind
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Întreprinderile comune ar trebui să organizeze
  monitorizarea
  continuă a activităților
  lor
  de gestionare și reexaminări periodice ale realizărilor, rezultatelor și impactului proiectelor lor puse în aplicare în conformitate cu [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cu
  [anexa III]
  la acesta.
  Această monitorizare cuprinde
  :

2.   Întreprinderile comune ar trebui să organizeze
  o monitorizare
  continuă a activităților de gestionare și
  de punere în aplicare, precum și
  reexaminări periodice ale realizărilor, rezultatelor și impactului proiectelor lor puse în aplicare în conformitate cu [articolul 45] din Regulamentul privind programul Orizont Europa și cu
  [anexele III și V]
  la acesta.
  Rezultatele acestei monitorizări se publică într-o formă concisă pe site-ul internet al fiecărei întreprinderi comune în timp util și cuprind
  :

Amendamentul 448

Amendamentul 448

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 2 – litera b

Articolul 171 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | informații privind nivelul de integrare a științelor sociale și umaniste, raportul dintre nivelurile mai scăzute și mai ridicate de maturitate tehnologică din cadrul cercetării în colaborare, progresul în ceea ce privește extinderea participării țărilor, componența geografică a consorțiilor în
  proiect
  de
  cercetare în
  colaborare, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în cercetarea și inovarea europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat, dimensiunea de gen a participării la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, rata de cofinanțare, finanțarea complementară și cumulativă din alte fonduri ale Uniunii, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

informații privind nivelul de integrare a științelor sociale și umaniste, raportul dintre nivelurile mai scăzute și mai ridicate de maturitate tehnologică din cadrul cercetării în colaborare, progresul în ceea ce privește extinderea participării țărilor, componența geografică a consorțiilor în
  proiect
  de
  cercetare în
  colaborare, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în cercetarea și inovarea europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat, dimensiunea de gen a participării la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, rata de cofinanțare, finanțarea complementară și cumulativă din alte fonduri ale Uniunii, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile;

proiect

cercetare în

| (b) | informații privind nivelul de integrare a științelor sociale și umaniste, raportul dintre nivelurile mai scăzute și mai ridicate de maturitate tehnologică din cadrul cercetării în colaborare, progresul în ceea ce privește extinderea participării țărilor, componența geografică a consorțiilor în
  proiecte
  de colaborare, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în cercetarea și inovarea europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat,
  integrarea dimensiunii de gen în conținutul acțiunilor finanțate și
  dimensiunea de gen a participării la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, rata de cofinanțare, finanțarea complementară și cumulativă din alte fonduri ale Uniunii, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile
  și practicile privind accesul deschis
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații privind nivelul de integrare a științelor sociale și umaniste, raportul dintre nivelurile mai scăzute și mai ridicate de maturitate tehnologică din cadrul cercetării în colaborare, progresul în ceea ce privește extinderea participării țărilor, componența geografică a consorțiilor în
  proiecte
  de colaborare, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în cercetarea și inovarea europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat,
  integrarea dimensiunii de gen în conținutul acțiunilor finanțate și
  dimensiunea de gen a participării la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, rata de cofinanțare, finanțarea complementară și cumulativă din alte fonduri ale Uniunii, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile
  și practicile privind accesul deschis
  ;

proiecte

integrarea dimensiunii de gen în conținutul acțiunilor finanțate și

și practicile privind accesul deschis

Amendamentul 449

Amendamentul 449

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 2 – litera d a (nouă)

Articolul 171 – alineatul 2 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | măsuri pentru a atrage noi membri și pentru a lărgi rețelele de colaborare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

măsuri pentru a atrage noi membri și pentru a lărgi rețelele de colaborare;

măsuri pentru a atrage noi membri și pentru a lărgi rețelele de colaborare;

Amendamentul 450

Amendamentul 450

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 2 – litera d b (nouă)

Articolul 171 – alineatul 2 – litera d b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | efectele de levier cantitative și calitative, în special nivelul contribuțiilor financiare și în natură angajate și furnizate efectiv, atât în ceea ce privește activitățile operaționale, cât și cele suplimentare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

efectele de levier cantitative și calitative, în special nivelul contribuțiilor financiare și în natură angajate și furnizate efectiv, atât în ceea ce privește activitățile operaționale, cât și cele suplimentare.

efectele de levier cantitative și calitative, în special nivelul contribuțiilor financiare și în natură angajate și furnizate efectiv, atât în ceea ce privește activitățile operaționale, cât și cele suplimentare.

Amendamentul 451

Amendamentul 451

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 3

Articolul 171 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Evaluările operațiunilor desfășurate de întreprinderile comună se efectuează în timp util pentru a putea contribui la ansamblul evaluărilor intermediare și finale ale programului Orizont Europa și la procesul decizional privind programul Orizont Europa, succesorul acestuia și alte inițiative relevante pentru cercetare și inovare, astfel cum se menționează la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. | 3.   Evaluările operațiunilor desfășurate de întreprinderile comună se efectuează în timp util pentru a putea contribui la ansamblul evaluărilor intermediare și finale ale programului Orizont Europa și la procesul decizional privind programul Orizont Europa, succesorul acestuia și alte inițiative relevante pentru cercetare și inovare, astfel cum se menționează la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  Aceste evaluări nu generează sarcini administrative suplimentare nici pentru întreprinderile comune, nici pentru beneficiarii acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Evaluările operațiunilor desfășurate de întreprinderile comună se efectuează în timp util pentru a putea contribui la ansamblul evaluărilor intermediare și finale ale programului Orizont Europa și la procesul decizional privind programul Orizont Europa, succesorul acestuia și alte inițiative relevante pentru cercetare și inovare, astfel cum se menționează la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa.

3.   Evaluările operațiunilor desfășurate de întreprinderile comună se efectuează în timp util pentru a putea contribui la ansamblul evaluărilor intermediare și finale ale programului Orizont Europa și la procesul decizional privind programul Orizont Europa, succesorul acestuia și alte inițiative relevante pentru cercetare și inovare, astfel cum se menționează la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  Aceste evaluări nu generează sarcini administrative suplimentare nici pentru întreprinderile comune, nici pentru beneficiarii acestora.

Amendamentul 452

Amendamentul 452

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 4

Articolul 171 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia realizează o evaluare intermediară și o evaluare finală a fiecărei întreprinderi comune, iar evaluările respective vor contribui la evaluările programului Orizont Europa, în conformitate cu [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. În cadrul evaluărilor se examinează modul în care fiecare întreprindere comună își îndeplinește misiunea și obiectivele, se iau în considerare toate activitățile întreprinderii comune și se evaluează valoarea adăugată europeană, eficacitatea și eficiența întreprinderii comune în cauză, inclusiv deschiderea și transparența acesteia, relevanța activităților desfășurate, precum și coerența și complementaritatea acestora cu politicile relevante regionale, naționale și ale Uniunii, inclusiv sinergiile cu alte părți ale programului Orizont Europa, cum ar fi misiunile, clusterele sau programele tematice sau specifice. În cadrul evaluărilor se ține seama de punctele de vedere ale părților interesate, atât la nivel european, cât și la nivel național și, acolo unde este relevant, se include și o evaluare a impactului științific, societal, economic și tehnologic pe termen lung al inițiativelor menționate la articolul 174 alineatele (3)-(9). Evaluările includ, de asemenea, dacă este relevant, o evaluare a celui mai eficace mod de intervenție de politică pentru orice acțiune viitoare, precum și a relevanței și coerenței oricărei posibile reînnoiri a fiecărei întreprinderi comune, având în vedere prioritățile de politică generale și cadrul de sprijin al cercetării și inovării, inclusiv poziționarea întreprinderii în cauză în raport cu alte inițiative sprijinite prin programul-cadru, în special parteneriatele sau misiunile europene. În cadrul evaluărilor se ține seama în mod corespunzător și de planul de eliminare treptată, adoptat de consiliul de conducere în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (y). | 4.   Comisia realizează
  și publică
  o evaluare intermediară și o evaluare finală a fiecărei întreprinderi comune, iar evaluările respective vor contribui la evaluările programului Orizont Europa, în conformitate cu [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. În cadrul evaluărilor se examinează modul în care fiecare întreprindere comună își îndeplinește misiunea și obiectivele, se iau în considerare toate activitățile întreprinderii comune și se evaluează valoarea adăugată europeană, eficacitatea și eficiența întreprinderii comune în cauză, inclusiv deschiderea și transparența acesteia, relevanța activităților desfășurate
  în ceea ce privește politicile și obiectivele globale ale Uniunii și contribuția la nevoile și beneficiile societale
  , precum și coerența și complementaritatea acestora cu politicile relevante regionale, naționale și ale Uniunii, inclusiv sinergiile cu
  alte parteneriate și
  alte părți ale programului Orizont Europa, cum ar fi misiunile, clusterele sau programele tematice sau specifice. În cadrul evaluărilor se ține seama de punctele de vedere ale părților interesate, atât la nivel european, cât și la nivel național și, acolo unde este relevant, se include și o evaluare a impactului științific, societal, economic și tehnologic pe termen lung al inițiativelor menționate la articolul 174 alineatele (3)-(9)
  și în anexa V la Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  . Evaluările includ, de asemenea, dacă este relevant, o evaluare a celui mai eficace mod de intervenție de politică pentru orice acțiune viitoare, precum și a relevanței și coerenței oricărei posibile reînnoiri a fiecărei întreprinderi comune, având în vedere prioritățile de politică generale și cadrul de sprijin al cercetării și inovării, inclusiv poziționarea întreprinderii în cauză în raport cu alte inițiative sprijinite prin programul-cadru, în special parteneriatele sau misiunile europene. În cadrul evaluărilor se ține seama în mod corespunzător și de planul de eliminare treptată, adoptat de consiliul de conducere în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (y). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia realizează o evaluare intermediară și o evaluare finală a fiecărei întreprinderi comune, iar evaluările respective vor contribui la evaluările programului Orizont Europa, în conformitate cu [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. În cadrul evaluărilor se examinează modul în care fiecare întreprindere comună își îndeplinește misiunea și obiectivele, se iau în considerare toate activitățile întreprinderii comune și se evaluează valoarea adăugată europeană, eficacitatea și eficiența întreprinderii comune în cauză, inclusiv deschiderea și transparența acesteia, relevanța activităților desfășurate, precum și coerența și complementaritatea acestora cu politicile relevante regionale, naționale și ale Uniunii, inclusiv sinergiile cu alte părți ale programului Orizont Europa, cum ar fi misiunile, clusterele sau programele tematice sau specifice. În cadrul evaluărilor se ține seama de punctele de vedere ale părților interesate, atât la nivel european, cât și la nivel național și, acolo unde este relevant, se include și o evaluare a impactului științific, societal, economic și tehnologic pe termen lung al inițiativelor menționate la articolul 174 alineatele (3)-(9). Evaluările includ, de asemenea, dacă este relevant, o evaluare a celui mai eficace mod de intervenție de politică pentru orice acțiune viitoare, precum și a relevanței și coerenței oricărei posibile reînnoiri a fiecărei întreprinderi comune, având în vedere prioritățile de politică generale și cadrul de sprijin al cercetării și inovării, inclusiv poziționarea întreprinderii în cauză în raport cu alte inițiative sprijinite prin programul-cadru, în special parteneriatele sau misiunile europene. În cadrul evaluărilor se ține seama în mod corespunzător și de planul de eliminare treptată, adoptat de consiliul de conducere în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (y).

4.   Comisia realizează
  și publică
  o evaluare intermediară și o evaluare finală a fiecărei întreprinderi comune, iar evaluările respective vor contribui la evaluările programului Orizont Europa, în conformitate cu [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. În cadrul evaluărilor se examinează modul în care fiecare întreprindere comună își îndeplinește misiunea și obiectivele, se iau în considerare toate activitățile întreprinderii comune și se evaluează valoarea adăugată europeană, eficacitatea și eficiența întreprinderii comune în cauză, inclusiv deschiderea și transparența acesteia, relevanța activităților desfășurate
  în ceea ce privește politicile și obiectivele globale ale Uniunii și contribuția la nevoile și beneficiile societale
  , precum și coerența și complementaritatea acestora cu politicile relevante regionale, naționale și ale Uniunii, inclusiv sinergiile cu
  alte parteneriate și
  alte părți ale programului Orizont Europa, cum ar fi misiunile, clusterele sau programele tematice sau specifice. În cadrul evaluărilor se ține seama de punctele de vedere ale părților interesate, atât la nivel european, cât și la nivel național și, acolo unde este relevant, se include și o evaluare a impactului științific, societal, economic și tehnologic pe termen lung al inițiativelor menționate la articolul 174 alineatele (3)-(9)
  și în anexa V la Regulamentul privind programul Orizont Europa.
  . Evaluările includ, de asemenea, dacă este relevant, o evaluare a celui mai eficace mod de intervenție de politică pentru orice acțiune viitoare, precum și a relevanței și coerenței oricărei posibile reînnoiri a fiecărei întreprinderi comune, având în vedere prioritățile de politică generale și cadrul de sprijin al cercetării și inovării, inclusiv poziționarea întreprinderii în cauză în raport cu alte inițiative sprijinite prin programul-cadru, în special parteneriatele sau misiunile europene. În cadrul evaluărilor se ține seama în mod corespunzător și de planul de eliminare treptată, adoptat de consiliul de conducere în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) litera (y).

Amendamentul 453

Amendamentul 453

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 6

Articolul 171 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia poate efectua evaluări suplimentare ale temelor sau subiectelor de importanță strategică, cu asistență din partea experților independenți externi, selectați pe baza
  unui proces transparent
  , pentru a examina progresele realizate de o întreprindere comună în îndeplinirea obiectivelor stabilite și pentru a identifica factorii care contribuie la punerea în aplicare a activităților și cele mai bune practici. Prin efectuarea acestor evaluări suplimentare, Comisia ține pe deplin seama de impactul de natură administrativă asupra întreprinderii comune în cauză. | 6.   Comisia poate efectua evaluări suplimentare ale temelor sau subiectelor de importanță strategică, cu asistență din partea experților independenți externi, selectați pe baza
  unei cereri deschise și transparente de exprimare a interesului
  , pentru a examina progresele realizate de o întreprindere comună în îndeplinirea obiectivelor stabilite și pentru a identifica factorii care contribuie la punerea în aplicare a activităților și cele mai bune practici. Prin efectuarea acestor evaluări suplimentare, Comisia ține pe deplin seama de impactul de natură administrativă asupra întreprinderii comune în cauză
  și depune toate eforturile pentru a le reduce sarcina administrativă și a garanta că procesul de evaluare este simplu și complet transparent. Orice evaluare în acest domeniu trebuie să aibă la bază o evaluare temeinică a opțiunilor de politică din perspectiva guvernanței, mai ales a posibilității de a stabili garanții adecvate pentru a se asigura că interesele publice sunt respectate corespunzător în toate operațiunile
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia poate efectua evaluări suplimentare ale temelor sau subiectelor de importanță strategică, cu asistență din partea experților independenți externi, selectați pe baza
  unui proces transparent
  , pentru a examina progresele realizate de o întreprindere comună în îndeplinirea obiectivelor stabilite și pentru a identifica factorii care contribuie la punerea în aplicare a activităților și cele mai bune practici. Prin efectuarea acestor evaluări suplimentare, Comisia ține pe deplin seama de impactul de natură administrativă asupra întreprinderii comune în cauză.

6.   Comisia poate efectua evaluări suplimentare ale temelor sau subiectelor de importanță strategică, cu asistență din partea experților independenți externi, selectați pe baza
  unei cereri deschise și transparente de exprimare a interesului
  , pentru a examina progresele realizate de o întreprindere comună în îndeplinirea obiectivelor stabilite și pentru a identifica factorii care contribuie la punerea în aplicare a activităților și cele mai bune practici. Prin efectuarea acestor evaluări suplimentare, Comisia ține pe deplin seama de impactul de natură administrativă asupra întreprinderii comune în cauză
  și depune toate eforturile pentru a le reduce sarcina administrativă și a garanta că procesul de evaluare este simplu și complet transparent. Orice evaluare în acest domeniu trebuie să aibă la bază o evaluare temeinică a opțiunilor de politică din perspectiva guvernanței, mai ales a posibilității de a stabili garanții adecvate pentru a se asigura că interesele publice sunt respectate corespunzător în toate operațiunile
  .

Amendamentul 454

Amendamentul 454

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 171 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Raportarea respectă cerințele de raportare standard ale programului Orizont Europa. În dezvoltarea sistemelor de raportare, în contextul procesului de coordonare strategică, sunt implicate, de asemenea, statele membre și reprezentanții parteneriatului, pentru a se asigura sincronizarea și coordonarea eforturilor de raportare și monitorizare, inclusiv la împărțirea sarcinilor de colectare a datelor și de raportare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Raportarea respectă cerințele de raportare standard ale programului Orizont Europa. În dezvoltarea sistemelor de raportare, în contextul procesului de coordonare strategică, sunt implicate, de asemenea, statele membre și reprezentanții parteneriatului, pentru a se asigura sincronizarea și coordonarea eforturilor de raportare și monitorizare, inclusiv la împărțirea sarcinilor de colectare a datelor și de raportare.

Amendamentul 455

Amendamentul 455

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 – alineatul 9

Articolul 171 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Comisia comunică rezultatele evaluărilor întreprinderilor comune, în care se includ concluziile evaluării și observațiile Comisiei, către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa menționate la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. | 9.   Comisia
  publică și
  comunică rezultatele evaluărilor întreprinderilor comune, în care se includ concluziile evaluării și observațiile Comisiei, către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa menționate la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Comisia comunică rezultatele evaluărilor întreprinderilor comune, în care se includ concluziile evaluării și observațiile Comisiei, către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa menționate la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa.

9.   Comisia
  publică și
  comunică rezultatele evaluărilor întreprinderilor comune, în care se includ concluziile evaluării și observațiile Comisiei, către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, în cadrul evaluărilor programului Orizont Europa menționate la [articolul 47] din Regulamentul privind programul Orizont Europa.

Amendamentul 456

Amendamentul 456

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 171 a (nou)

Articolul 171 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 171a




  Răspunderea față de cetățenii europeni




  Fără a aduce atingere cerințelor de publicitate prevăzute în prezentul regulament, informațiile cuprinse în raportul anual consolidat al întreprinderilor comune și în rapoartele prevăzute la articolul 171 sunt puse la dispoziția publicului larg online, prin intermediul unor instrumente ușor de utilizat, inclusiv al graficelor informative și al unor sisteme de urmărire a cheltuielilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 171a

Răspunderea față de cetățenii europeni

Fără a aduce atingere cerințelor de publicitate prevăzute în prezentul regulament, informațiile cuprinse în raportul anual consolidat al întreprinderilor comune și în rapoartele prevăzute la articolul 171 sunt puse la dispoziția publicului larg online, prin intermediul unor instrumente ușor de utilizat, inclusiv al graficelor informative și al unor sisteme de urmărire a cheltuielilor.

---

(10)  JO [....].

10

(10)  JO [....].

10

(1a)  

  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

1a

JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

(11)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

11

(11)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

11

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

1a

Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

(1a)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1a

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(1b)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

1b

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

2

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=RO.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=RO.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(1a)  
  Texte adoptate P9_TA(2021)0241

1a

Texte adoptate P9_TA(2021)0241

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa”, Bruxelles, 9.3.2020, JOIN(2020)0004.

23

(23)  Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa”, Bruxelles, 9.3.2020, JOIN(2020)0004.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Planul-european-de-lupta-impotriva-cancerului_ro.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Planul-european-de-lupta-impotriva-cancerului_ro.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  „The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014--2016) operating under Horizon 2020” [Evaluarea intermediară a întreprinderii comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (2014-2016) care funcționează în cadrul programului Orizont 2020] (ISBN 978--92--79--69299--4).

14

(14)  „The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020” [Evaluarea intermediară a întreprinderii comune referitoare la inițiativa privind medicamentele inovatoare 2 (2014-2016) care funcționează în cadrul programului Orizont 2020] (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Conturarea viitorului digital al Europei”, (COM(2020)0067).

30

(30)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Conturarea viitorului digital al Europei”, (COM(2020)0067).

30

(31)  Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (JO L 96, 31.3.2004, p. 1).

31

(31)  Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (JO L 96, 31.3.2004, p. 1).

31

(32)  Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (JO L 64, 2.3.2007, p. 1).

32

(33)  Decizia 2009/320/CE a Consiliului de aprobare a Planului general european de management al traficului aerian al proiectului de cercetare privind ATM în contextul cerului unic european (JO L 95, 9.4.2009, p. 41).

33

(32)  Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (JO L 64, 2.3.2007, p. 1).

32

(33)  Decizia 2009/320/CE a Consiliului de aprobare a Planului general european de management al traficului aerian al proiectului de cercetare privind ATM în contextul cerului unic european (JO L 95, 9.4.2009, p. 41).

33

(47)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2019)0640.

47

(47)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2019)0640.

47

(48)  Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației.

48

(48)  Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2019)0640.

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301: O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic.

53

(53)  COM(2020)0301: O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic.

53

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

1a

Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

---