# Eiropas Savienības C 81/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 81 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 18. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 81

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 18. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 23. un 24. jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 23. un 24. jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs |
| 2022/C 81/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par risināmajām problēmām un iespējām zvejniecības nozarē Melnajā jūrā (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par ES attīstības sadarbības un humānās palīdzības nozīmi, risinot COVID-19 pandēmijas radītās sekas (2020/2118(INI)) | 13 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs |
| 2022/C 81/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadiena (ICPD25) — Nairobi augstākā līmeņa sanāksme (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības tiesību aktu normatīvo atbilstību, subsidiaritāti un proporcionalitāti — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Bosniju un Hercegovinu (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs

2022/C 81/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par risināmajām problēmām un iespējām zvejniecības nozarē Melnajā jūrā (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par ES attīstības sadarbības un humānās palīdzības nozīmi, risinot COVID-19 pandēmijas radītās sekas (2020/2118(INI))

13

Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs

2022/C 81/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadiena (ICPD25) — Nairobi augstākā līmeņa sanāksme (2019/2850(RSP))

ICPD25

63

2022/C 81/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības tiesību aktu normatīvo atbilstību, subsidiaritāti un proporcionalitāti — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Bosniju un Hercegovinu (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs |
| 2022/C 81/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Pārrobežu maksājumi Savienībā (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Eiropas Klimata akts ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (Eiropas Klimata akts) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Publiskā sektora aizdevumu mehānisms Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros | 182 |
| 2022/C 81/20 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Grozījumi 1 – 7, ja vien nav norādīts citādi] | 184 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs

2022/C 81/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

Interreg

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

NAFO

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Pārrobežu maksājumi Savienībā (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija)

101

2022/C 81/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

GATT

114

Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Eiropas Klimata akts ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (Eiropas Klimata akts)

115

2022/C 81/18

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Publiskā sektora aizdevumu mehānisms Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros

182

2022/C 81/20

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Grozījumi 1 – 7, ja vien nav norādīts citādi]

184

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 23. un 24. jūnija sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Risināmās problēmas un iespējas zvejniecības nozarē Melnajā jūrā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par risināmajām problēmām un iespējām zvejniecības nozarē Melnajā jūrā (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 16. decembra Regulu (ES) 2019/2236, ar ko 2020. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 16. decembra Regulu (ES) 2019/2236, ar ko 2020. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (2),

| — | ņemot vērā ANO 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi attiecībā uz ūdens organismiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 14. ilgtspējīgas attīstības mērķi attiecībā uz ūdens organismiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/982, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/982, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (5) (“Dzīvotņu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (5) (“Dzīvotņu direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (7) (EJZF), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (7) (EJZF),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/1004,

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un attiecībā uz zivsaimniecības kontroli groza Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1005/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un attiecībā uz zivsaimniecības kontroli groza Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1005/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (8),

| — | ņemot vērā GFCM vidēja termiņa stratēģiju (2017.–2020. gadam) Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības ilgtspējas panākšanai un lēmumu par jaunu stratēģiju 2021.–2025. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM vidēja termiņa stratēģiju (2017.–2020. gadam) Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības ilgtspējas panākšanai un lēmumu par jaunu stratēģiju 2021.–2025. gadam,

| — | ņemot vērā GFCM lēmumu “kopīgi veidot jaunu Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības un akvakultūras stratēģiju” 2021.–2025. gadam, kas pieņemts augsta līmeņa sanāksmē 2020. gada 3. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM lēmumu “kopīgi veidot jaunu Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības un akvakultūras stratēģiju” 2021.–2025. gadam, kas pieņemts augsta līmeņa sanāksmē 2020. gada 3. novembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumus par Eiropas zaļo kursu un ES biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumus par Eiropas zaļo kursu un ES biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ministru deklarācijas par kopīgu jūrniecības programmu Melnajai jūrai, kuras pieņemtas sanāksmēs Burgasā 2018. gada 31. maijā un Bukarestē 2019. gada 9. maijā un kuras parakstījušas visas sešas Melnās jūras piekrastes valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru deklarācijas par kopīgu jūrniecības programmu Melnajai jūrai, kuras pieņemtas sanāksmēs Burgasā 2018. gada 31. maijā un Bukarestē 2019. gada 9. maijā un kuras parakstījušas visas sešas Melnās jūras piekrastes valstis,

| — | ņemot vērā Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas hartu, kuras mērķis ir uzlabot politisko dialogu un vairākas rīcībpolitikas vides aizsardzības un statistikas datu apmaiņas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas hartu, kuras mērķis ir uzlabot politisko dialogu un vairākas rīcībpolitikas vides aizsardzības un statistikas datu apmaiņas jomā,

| — | ņemot vērā 2019. gadā sākto Melnās jūras stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam izstrādāt kopīgu redzējumu par produktīvu, veselīgu, noturīgu un ilgtspējīgu Melno jūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gadā sākto Melnās jūras stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam izstrādāt kopīgu redzējumu par produktīvu, veselīgu, noturīgu un ilgtspējīgu Melno jūru,

| — | ņemot vērā Bukarestē 2016. gadā un Sofijā 2018. gadā rīkoto augsta līmeņa konferenču deklarācijas par Melnās jūras zvejniecību un akvakultūru (Sofijas ministru deklarācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bukarestē 2016. gadā un Sofijā 2018. gadā rīkoto augsta līmeņa konferenču deklarācijas par Melnās jūras zvejniecību un akvakultūru (Sofijas ministru deklarācija),

| — | ņemot vērā Melnās jūras reģiona ieinteresēto personu augsta līmeņa konferences par zilo ekonomiku Melnajā jūrā, kuras notika Bukarestē (2014. gadā), Sofijā (2015. gadā), Odesā (2016. gadā) un Batumi (2017. gadā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnās jūras reģiona ieinteresēto personu augsta līmeņa konferences par zilo ekonomiku Melnajā jūrā, kuras notika Bukarestē (2014. gadā), Sofijā (2015. gadā), Odesā (2016. gadā) un Batumi (2017. gadā),

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu (Bukarestes konvencija) un tās protokolus, kuru līgumslēdzējas puses ir Bulgārija un Rumānija un kuros Eiropas Savienībai ir novērotājas statuss, kā arī ņemot vērā darbu, ko, pamatojoties uz šo konvenciju, veic Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu (Bukarestes konvencija) un tās protokolus, kuru līgumslēdzējas puses ir Bulgārija un Rumānija un kuros Eiropas Savienībai ir novērotājas statuss, kā arī ņemot vērā darbu, ko, pamatojoties uz šo konvenciju, veic Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu komisija,

| — | ņemot vērā 1993. gada 7. aprīļa Ministru deklarāciju par Melnās jūras aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada 7. aprīļa Ministru deklarāciju par Melnās jūras aizsardzību,

| — | ņemot vērā Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu Melnās jūras integrētā monitoringa un novērtēšanas programmu 2017.–2022. gadam (BSIMAP 2017–2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu Melnās jūras integrētā monitoringa un novērtēšanas programmu 2017.–2022. gadam (BSIMAP 2017–2022),

| — | ņemot vērā projektu BlackSea4Fish, kuram piešķirts ES finansiāls atbalsts, kura gada budžets ir aptuveni 1 100 000 EUR un kura mērķis ir nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu pārvaldību Melnajā jūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu BlackSea4Fish, kuram piešķirts ES finansiāls atbalsts, kura gada budžets ir aptuveni 1 100 000 EUR un kura mērķis ir nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu pārvaldību Melnajā jūrā,

| — | ņemot vērā GFCM 2018. gada ieteikumu par reģionālās pētniecības programmu Japānas jūras gliemeža zvejai Melnajā jūrā, kuras mērķis ir aplēst Japānas jūras gliemeža populācijas izplatību, daudzumu, lielumu un vecuma struktūru iesaistītajās valstīs (Bulgārija, Rumānija, Turcija, Gruzija un Ukraina), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM 2018. gada ieteikumu par reģionālās pētniecības programmu Japānas jūras gliemeža zvejai Melnajā jūrā, kuras mērķis ir aplēst Japānas jūras gliemeža populācijas izplatību, daudzumu, lielumu un vecuma struktūru iesaistītajās valstīs (Bulgārija, Rumānija, Turcija, Gruzija un Ukraina),

| — | ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 2020. gada 11. decembra ziņojumu “Līdzsvara rādītāju izvērtējums galvenajos flotes segmentos un valstu ziņojumu pārskatīšana saistībā ar dalībvalstu centieniem panākt līdzsvaru starp flotes kapacitāti un zvejas iespējām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 2020. gada 11. decembra ziņojumu “Līdzsvara rādītāju izvērtējums galvenajos flotes segmentos un valstu ziņojumu pārskatīšana saistībā ar dalībvalstu centieniem panākt līdzsvaru starp flotes kapacitāti un zvejas iespējām”,

| — | ņemot vērā Parlamenta B Politikas departamenta 2010. gada ziņojumu “Zvejniecība Melnajā jūrā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta B Politikas departamenta 2010. gada ziņojumu “Zvejniecība Melnajā jūrā”,

| — | ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zvejniecības rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zvejniecības rīcības kodeksu,

| — | ņemot vērā ziņojumus par ES un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas reģionālo iniciatīvu (EMBLAS-I un EMBLAS-II projekti), kas palīdzēja stiprināt triju valstu (Gruzijas, Ukrainas un Krievijas) spējas veikt ūdens kvalitātes bioloģisko un ķīmisko monitoringu Melnajā jūrā saskaņā ar ES tiesību aktiem ūdens resursu jomā un kas attiecīgi tika īstenoti laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam (EMBLAS-I) un no 2014. līdz 2018. gadam (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus par ES un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas reģionālo iniciatīvu (EMBLAS-I un EMBLAS-II projekti), kas palīdzēja stiprināt triju valstu (Gruzijas, Ukrainas un Krievijas) spējas veikt ūdens kvalitātes bioloģisko un ķīmisko monitoringu Melnajā jūrā saskaņā ar ES tiesību aktiem ūdens resursu jomā un kas attiecīgi tika īstenoti laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam (EMBLAS-I) un no 2014. līdz 2018. gadam (EMBLAS-II),

| — | ņemot vērā GFCM 2009. gada ieteikumu izveidot to kuģu sarakstu, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie veikuši NNN zveju (nelegālu, nereģistrētu un neregulētu) zveju GFCM piemērošanas apgabalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM 2009. gada ieteikumu izveidot to kuģu sarakstu, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie veikuši NNN zveju (nelegālu, nereģistrētu un neregulētu) zveju GFCM piemērošanas apgabalā,

| — | ņemot vērā GFCM valstu tiesību aktu reģionālo repozitoriju (GFCM-Lex), kas ir tiešsaistes platforma un pašlaik ietver valstu tiesību aktus par jūras dzīvo resursu un ekosistēmu saglabāšanu trijās GFCM valstīs un ko GFCM plāno nākotnē attiecināt uz visu GFCM apgabalu (tostarp Melno jūru), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM valstu tiesību aktu reģionālo repozitoriju (GFCM-Lex), kas ir tiešsaistes platforma un pašlaik ietver valstu tiesību aktus par jūras dzīvo resursu un ekosistēmu saglabāšanu trijās GFCM valstīs un ko GFCM plāno nākotnē attiecināt uz visu GFCM apgabalu (tostarp Melno jūru),

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija), 1979. gada Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, 1973. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, 1992. gada Konvenciju par biodaudzveidību un 2018. gada Eiropas rīcības plānu attiecībā uz storēm, kas pieņemts saskaņā ar Bernes konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija), 1979. gada Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, 1973. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, 1992. gada Konvenciju par biodaudzveidību un 2018. gada Eiropas rīcības plānu attiecībā uz storēm, kas pieņemts saskaņā ar Bernes konvenciju,

| — | ņemot vērā GFCM 2020. gada ziņojumu par zvejniecības stāvoklī Vidusjūrā un Melnajā jūra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GFCM 2020. gada ziņojumu par zvejniecības stāvoklī Vidusjūrā un Melnajā jūra,

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par Melnās jūras zvejniecības pašreizējo un turpmāko pārvaldību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par Melnās jūras zvejniecības pašreizējo un turpmāko pārvaldību (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju “Zivju krājumu apmēra palielināšana jūrās: pasākumi, ar ko tiktu veicināta krājumu atjaunošana virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, tostarp zivju krājumu atjaunošanas zonas un aizsargājamās jūras teritorijas” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju “Zivju krājumu apmēra palielināšana jūrās: pasākumi, ar ko tiktu veicināta krājumu atjaunošana virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, tostarp zivju krājumu atjaunošanas zonas un aizsargājamās jūras teritorijas” (10),

| — | ņemot vērā Melnās jūras reģiona palīdzības mehānismu, kura mērķis ir sniegt norādījumus un atbalstu valdībām, privātiem investoriem, tirdzniecības un rūpniecības apvienībām, pētniecības iestādēm, augstskolām un plašai sabiedrībai par iespējām iesaistīties zilās ekonomikas jūrniecības darbībās Melnās jūras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnās jūras reģiona palīdzības mehānismu, kura mērķis ir sniegt norādījumus un atbalstu valdībām, privātiem investoriem, tirdzniecības un rūpniecības apvienībām, pētniecības iestādēm, augstskolām un plašai sabiedrībai par iespējām iesaistīties zilās ekonomikas jūrniecības darbībās Melnās jūras reģionā,

| — | ņemot vērā ES Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvu un Komisijas 2008. gada 19. jūnija (COM(2008)0391), 2015. gada 20. janvāra (SWD(2015)0006) un 2019. gada 5. marta (SWD(2019)0100) ziņojumus par Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvu un Komisijas 2008. gada 19. jūnija (COM(2008)0391), 2015. gada 20. janvāra (SWD(2015)0006) un 2019. gada 5. marta (SWD(2019)0100) ziņojumus par Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanu,

| — | ņemot vērā ES stratēģiju Donavas reģionam, kuras mērķis cita starpā ir veicināt un koordinēt rīcību tādos svarīgos jautājumos kā biodaudzveidība un sociālekonomiskā attīstība Donavas upes baseina valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju Donavas reģionam, kuras mērķis cita starpā ir veicināt un koordinēt rīcību tādos svarīgos jautājumos kā biodaudzveidība un sociālekonomiskā attīstība Donavas upes baseina valstīs,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0170/2021),

| A. | tā kā Melnā jūra ir daļēji slēgta jūra, kas ar okeānu savienota vienīgi ar Vidusjūru caur Marmora un Egejas jūru un kas apskalo sešas valstis (Bulgārija, Rumānija, Turcija, Gruzija, Ukraina, Krievija), no kurām tikai divas ir ES dalībvalstis (Bulgārija un Rumānija); |
| --- | --- |

A.

tā kā Melnā jūra ir daļēji slēgta jūra, kas ar okeānu savienota vienīgi ar Vidusjūru caur Marmora un Egejas jūru un kas apskalo sešas valstis (Bulgārija, Rumānija, Turcija, Gruzija, Ukraina, Krievija), no kurām tikai divas ir ES dalībvalstis (Bulgārija un Rumānija);

| B. | tā kā kopš 20. gadsimta 60. gadiem Melnajā jūrā notikušas dramatiskas vides pārmaiņas, ko cita starpā izraisījusi eitrofikācija, invazīvu sugu ieviešana un pārzveja; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 20. gadsimta 60. gadiem Melnajā jūrā notikušas dramatiskas vides pārmaiņas, ko cita starpā izraisījusi eitrofikācija, invazīvu sugu ieviešana un pārzveja;

| C. | tā kā cēlonis vides struktūras izmaiņām Melnajā jūrā ir augstāko plēsējsugu samazināšanās pelaģiskajā barošanās tīklā, kas savukārt izraisa planktofāgo zivju samazināšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā cēlonis vides struktūras izmaiņām Melnajā jūrā ir augstāko plēsējsugu samazināšanās pelaģiskajā barošanās tīklā, kas savukārt izraisa planktofāgo zivju samazināšanos;

| D. | tā kā Melnajā jūrā ir liels anoksiskais slānis (87 %) un tā kā skābekļa slānis iepriekšējo 20 gadu laikā no 20 metriem ir samazinājies līdz 25 metriem; tā kā cilvēka darbības, tādas kā piesārņojums, dzīvotņu iznīcināšana un pārzveja, 20. gadsimta 80. gados noveda pie smagas ekosistēmas degradācijas Melnajā jūrā; tā kā dzīvie organismi jūrās nav sastopami 50–200 m dziļumā, izņemot dažas anaerobās baktērijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Melnajā jūrā ir liels anoksiskais slānis (87 %) un tā kā skābekļa slānis iepriekšējo 20 gadu laikā no 20 metriem ir samazinājies līdz 25 metriem; tā kā cilvēka darbības, tādas kā piesārņojums, dzīvotņu iznīcināšana un pārzveja, 20. gadsimta 80. gados noveda pie smagas ekosistēmas degradācijas Melnajā jūrā; tā kā dzīvie organismi jūrās nav sastopami 50–200 m dziļumā, izņemot dažas anaerobās baktērijas;

| E. | tā kā astoņas Melnajā jūrā zvejotās sugas ir sevišķi nozīmīgas zvejniecības nozarē (Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) , Eiropas brētliņa (Sprattus sprattus), stavrida (Trachurus mediterraneus), akmeņplekste (Scophthalmus maximus), merlangs (Merlangius merlangus, sarkanā kefale (Mullus barbatus), Japānas rapana (Rapana venosa), dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)), no kurām lielākā daļa ir kopīgie krājumi, savukārt divām sugām piemēro kvotas – brētliņām, kam noteikta autonoma kvota, un akmeņplekstēm, kam GFCM noteikusi kopējo pieļaujamo nozvejas kvotu; tā kā citas sugas, piemēram, dzelkņu haizivis, merlangi un anšovi, joprojām netiek aizsargātas; tā kā brētliņu kvota 2020.–2022. gadam ir tāda pati kā 2011. gadā, proti, ES kvota ir 11 445 tonnas gadā (8 032,5 tonnas Bulgārijai un 3 442,5 tonnas Rumānijai), savukārt ES akmeņplekstu nozvejas īpatsvars no 114 tonnām gadā ir palielinājies līdz 150 tonnām gadā un kvota vienādi sadalīta starp Bulgāriju un Rumāniju; |
| --- | --- |

E.

tā kā astoņas Melnajā jūrā zvejotās sugas ir sevišķi nozīmīgas zvejniecības nozarē (Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) , Eiropas brētliņa (Sprattus sprattus), stavrida (Trachurus mediterraneus), akmeņplekste (Scophthalmus maximus), merlangs (Merlangius merlangus, sarkanā kefale (Mullus barbatus), Japānas rapana (Rapana venosa), dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)), no kurām lielākā daļa ir kopīgie krājumi, savukārt divām sugām piemēro kvotas – brētliņām, kam noteikta autonoma kvota, un akmeņplekstēm, kam GFCM noteikusi kopējo pieļaujamo nozvejas kvotu; tā kā citas sugas, piemēram, dzelkņu haizivis, merlangi un anšovi, joprojām netiek aizsargātas; tā kā brētliņu kvota 2020.–2022. gadam ir tāda pati kā 2011. gadā, proti, ES kvota ir 11 445 tonnas gadā (8 032,5 tonnas Bulgārijai un 3 442,5 tonnas Rumānijai), savukārt ES akmeņplekstu nozvejas īpatsvars no 114 tonnām gadā ir palielinājies līdz 150 tonnām gadā un kvota vienādi sadalīta starp Bulgāriju un Rumāniju;

| F. | tā kā, ja Melnās jūras reģiona valstīs ekonomiski nozīmīgām sugām piemēro maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sistēmu, tiek uzlabota biodaudzveidība, kā arī zvejniecības nozares ilgtspējai vidējā termiņā un ilgtermiņā; tā kā Rumānija papildus ES līmeņa kvotām ir noteikusi kvotas divām citām sugām, proti, kvotas piemēro Japānas rapanai, ēdamgliemenēm (Mytilus galloprovincialis), jūrasgrunduļiem (Ponticola cephalargoides), svītrainajām cietgliemenēm (Chanelea gallina), merlangiem un dzelkņu haizivīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ja Melnās jūras reģiona valstīs ekonomiski nozīmīgām sugām piemēro maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sistēmu, tiek uzlabota biodaudzveidība, kā arī zvejniecības nozares ilgtspējai vidējā termiņā un ilgtermiņā; tā kā Rumānija papildus ES līmeņa kvotām ir noteikusi kvotas divām citām sugām, proti, kvotas piemēro Japānas rapanai, ēdamgliemenēm (Mytilus galloprovincialis), jūrasgrunduļiem (Ponticola cephalargoides), svītrainajām cietgliemenēm (Chanelea gallina), merlangiem un dzelkņu haizivīm;

| G. | tā kā saskaņā ar 2018. gada datiem zivju patēriņš uz vienu iedzīvotāju Bulgārijā (7,00 kg) un Rumānijā (7,99 kg) ir krietni zemāks par ES vidējo rādītāju (24,36 kg), un šeit var saskatīt iespēju attīstīt vietējo zvejniecības nozari; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar 2018. gada datiem zivju patēriņš uz vienu iedzīvotāju Bulgārijā (7,00 kg) un Rumānijā (7,99 kg) ir krietni zemāks par ES vidējo rādītāju (24,36 kg), un šeit var saskatīt iespēju attīstīt vietējo zvejniecības nozari;

| H. | tā kā vidējais mazo kuģu īpatsvars visās sešās piekrastes valstu Melnās jūras zvejas flotēs ir 91 %; tā kā šajā kategorijā ietilpst gandrīz 95 % Bulgārijas flotes un 87 % Rumānijas flotes; |
| --- | --- |

H.

tā kā vidējais mazo kuģu īpatsvars visās sešās piekrastes valstu Melnās jūras zvejas flotēs ir 91 %; tā kā šajā kategorijā ietilpst gandrīz 95 % Bulgārijas flotes un 87 % Rumānijas flotes;

| I. | tā kā saskaņā ar GFCM datiem Melnajā jūrā ar mazapjoma zveju ievērojamā apjomā tiek piezvejotas jutīgas haizivju un raju sugas un jūras zīdītāji, tādi kā delfīni un cūkdelfīni; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar GFCM datiem Melnajā jūrā ar mazapjoma zveju ievērojamā apjomā tiek piezvejotas jutīgas haizivju un raju sugas un jūras zīdītāji, tādi kā delfīni un cūkdelfīni;

| J. | tā kā mazapjoma zveja ir raksturīga Melnās jūras un Donavas reģioniem; |
| --- | --- |

J.

tā kā mazapjoma zveja ir raksturīga Melnās jūras un Donavas reģioniem;

| K. | tā kā Melnajā jūrā zvejo NNN zvejas kuģi un piekrastes valstīm ir ierobežotas spējas uzraudzīt zvejas darbības; tā kā saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem GFCM datiem (2019. gada 4.–8. novembris) 65 kuģi tika identificēti kā NNN zvejas kuģi; |
| --- | --- |

K.

tā kā Melnajā jūrā zvejo NNN zvejas kuģi un piekrastes valstīm ir ierobežotas spējas uzraudzīt zvejas darbības; tā kā saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem GFCM datiem (2019. gada 4.–8. novembris) 65 kuģi tika identificēti kā NNN zvejas kuģi;

| L. | tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EJZF Bulgārijai piešķīris vairāk nekā 88 miljonus EUR un Rumānijai – vairāk nekā 168 miljonus EUR; tā kā saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju (2020. gada 31. decembris) finansējuma apguves līmenis abās valstīs joprojām ir viens no zemākajiem ES, proti, Bulgārija ir izlietojusi tikai 36,34 % no piešķirtā finansējuma un Rumānija – tikai 33,72 %; tā kā zemāks apguves līmenis varētu nozīmēt, ka attiecīgās valstis nav izmantojušas zvejas iespējas; |
| --- | --- |

L.

tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EJZF Bulgārijai piešķīris vairāk nekā 88 miljonus EUR un Rumānijai – vairāk nekā 168 miljonus EUR; tā kā saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju (2020. gada 31. decembris) finansējuma apguves līmenis abās valstīs joprojām ir viens no zemākajiem ES, proti, Bulgārija ir izlietojusi tikai 36,34 % no piešķirtā finansējuma un Rumānija – tikai 33,72 %; tā kā zemāks apguves līmenis varētu nozīmēt, ka attiecīgās valstis nav izmantojušas zvejas iespējas;

| M. | tā kā Melnās jūras konsultatīvā padome strādā un piedalās Melnajā jūrā īstenojamo ES zvejniecības rīcībpolitiku izstrādē; tā kā Melnās jūras zvejniecības pārvaldību nodrošina GFCM; |
| --- | --- |

M.

tā kā Melnās jūras konsultatīvā padome strādā un piedalās Melnajā jūrā īstenojamo ES zvejniecības rīcībpolitiku izstrādē; tā kā Melnās jūras zvejniecības pārvaldību nodrošina GFCM;

| N. | tā kā Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu komisija lēmumus pieņem saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķīrušas Melnās jūras reģiona valstis (Bulgārija, Gruzija, Rumānija, Krievija, Turcija un Ukraina), kuras parakstījušas un īsi pēc parakstīšanas ratificējušas Bukarestes konvenciju; tā kā šī konvencija paredz, ka visām līgumslēdzējām pusēm jānovērš, jāsamazina un jākontrolē piesārņojums Melnajā jūrā, lai aizsargātu un saglabātu jūras vidi; |
| --- | --- |

N.

tā kā Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu komisija lēmumus pieņem saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķīrušas Melnās jūras reģiona valstis (Bulgārija, Gruzija, Rumānija, Krievija, Turcija un Ukraina), kuras parakstījušas un īsi pēc parakstīšanas ratificējušas Bukarestes konvenciju; tā kā šī konvencija paredz, ka visām līgumslēdzējām pusēm jānovērš, jāsamazina un jākontrolē piesārņojums Melnajā jūrā, lai aizsargātu un saglabātu jūras vidi;

| O. | tā kā klimata pārmaiņas veicina gaisa temperatūras paaugstināšanos Melnās jūras reģionā, kas ietekmē jūras temperatūru un līdz ar to arī biodaudzveidību un jūras sugas; tā kā šīs izmaiņas skar zvejniecības nozari, jo tiek ietekmēti resursi, no kuriem nozare ir atkarīga; |
| --- | --- |

O.

tā kā klimata pārmaiņas veicina gaisa temperatūras paaugstināšanos Melnās jūras reģionā, kas ietekmē jūras temperatūru un līdz ar to arī biodaudzveidību un jūras sugas; tā kā šīs izmaiņas skar zvejniecības nozari, jo tiek ietekmēti resursi, no kuriem nozare ir atkarīga;

| P. | tā kā Komisija ir ierosinājusi Eiropas zaļo kursu un ES biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, kas veido pamatu tiesību aktu kopumiem, ar kuriem groza acquis communautaire vides jomā; tā kā tas nodrošinās jaunas iespējas un pasākumus, ar kuriem uzlabot vides aspektu integrāciju nozaru rīcībpolitikās, atjaunot sugas un dzīvotnes un veicināt videi draudzīgākus ieguldījumus un rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija ir ierosinājusi Eiropas zaļo kursu un ES biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, kas veido pamatu tiesību aktu kopumiem, ar kuriem groza acquis communautaire vides jomā; tā kā tas nodrošinās jaunas iespējas un pasākumus, ar kuriem uzlabot vides aspektu integrāciju nozaru rīcībpolitikās, atjaunot sugas un dzīvotnes un veicināt videi draudzīgākus ieguldījumus un rīcībpolitikas;

| Q. | tā kā Melnās jūras īpatnības, piemēram, tās lielais drenāžas baseins, padara to īpaši jutīgu pret jūras piedrazojumu un mikroplastmasas uzkrāšanos; tā kā saskaņā ar ziņojumu, kas EMBLAS-Plus projekta ietvaros sagatavots par Melno jūru, Melnajā jūrā ir gandrīz divas reizes vairāk atkritumu nekā Vidusjūrā, kas, protams, ietekmē biodaudzveidību, zivju krājumus un zvejniecības nozari; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Melnās jūras īpatnības, piemēram, tās lielais drenāžas baseins, padara to īpaši jutīgu pret jūras piedrazojumu un mikroplastmasas uzkrāšanos; tā kā saskaņā ar ziņojumu, kas EMBLAS-Plus projekta ietvaros sagatavots par Melno jūru, Melnajā jūrā ir gandrīz divas reizes vairāk atkritumu nekā Vidusjūrā, kas, protams, ietekmē biodaudzveidību, zivju krājumus un zvejniecības nozari;

| R. | tā kā Melnajā jūrā ir trīs endēmiskas vaļveidīgo apakšsugas – Melnās jūras parastais delfīns (Delphinus delphis ponticus), Melnās jūras afalīna (Tursiops truncatus ponticus un Melnās jūras cūkdelfīns (Phocoena phocoena relicta), kas visas klasificētas kā apdraudētas sugas un divas no tām – Melnās jūras afalīna un Melnās jūras cūkdelfīns – iekļautas Dzīvotņu direktīvā; tā kā šīs sugas ir gaļēdāji, kas galvenokārt pārtiek no zivīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā Melnajā jūrā ir trīs endēmiskas vaļveidīgo apakšsugas – Melnās jūras parastais delfīns (Delphinus delphis ponticus), Melnās jūras afalīna (Tursiops truncatus ponticus un Melnās jūras cūkdelfīns (Phocoena phocoena relicta), kas visas klasificētas kā apdraudētas sugas un divas no tām – Melnās jūras afalīna un Melnās jūras cūkdelfīns – iekļautas Dzīvotņu direktīvā; tā kā šīs sugas ir gaļēdāji, kas galvenokārt pārtiek no zivīm;

| S. | tā kā Japānas rapana Melnajā jūrā tiek uzskatīta par invazīvu sugu, kurai nav dabisku ienaidnieku un kura nopietni apdraud citu organismu populācijas; tā kā vienlaikus tā ir kļuvusi par nozīmīgu ienākumu avotu un ir mērķsuga komerciālās zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Japānas rapana Melnajā jūrā tiek uzskatīta par invazīvu sugu, kurai nav dabisku ienaidnieku un kura nopietni apdraud citu organismu populācijas; tā kā vienlaikus tā ir kļuvusi par nozīmīgu ienākumu avotu un ir mērķsuga komerciālās zvejas kuģiem;

| T. | tā kā Melnās jūras ekosistēma ir atkarīga no lielajām Eiropas upēm, piemēram, Donavas, kas Melno jūru apgādā ar ūdeņiem; tā kā šī atkarība rada ciešu saikni starp Donavas, citu upju un Melnās jūras ekoloģisko stāvokli; tā kā šīs upes lielā daudzumā pārvada dabīgus un antropogēnus atkritumus no iekšzemes avotiem; tā kā gan Donava, gan Melnā jūra ir dzīvotne vairākām sugām, tostarp storēm (Acipenseriformes) un Pontijas alozām (Alosa immaculata); |
| --- | --- |

T.

tā kā Melnās jūras ekosistēma ir atkarīga no lielajām Eiropas upēm, piemēram, Donavas, kas Melno jūru apgādā ar ūdeņiem; tā kā šī atkarība rada ciešu saikni starp Donavas, citu upju un Melnās jūras ekoloģisko stāvokli; tā kā šīs upes lielā daudzumā pārvada dabīgus un antropogēnus atkritumus no iekšzemes avotiem; tā kā gan Donava, gan Melnā jūra ir dzīvotne vairākām sugām, tostarp storēm (Acipenseriformes) un Pontijas alozām (Alosa immaculata);

| U. | tā kā tādu faktoru dēļ kā šo sugu dzīvotņu degradācija, traucējumi migrācijas koridoros un pārmērīga izmantošana gan kaviāra, gan filejas ieguvei, kā arī piesārņojuma dēļ stores Donavā un Melnajā jūrā ir uz izmiršanas robežas; tā kā līdz ar vaislas storu skaita krasu samazināšanos šīs sugas vairošanās savvaļā ir ļoti apgrūtināta; tā kā agrāk gan Donavā, gan Melnajā jūrā storu populācija bija ļoti liela; |
| --- | --- |

U.

tā kā tādu faktoru dēļ kā šo sugu dzīvotņu degradācija, traucējumi migrācijas koridoros un pārmērīga izmantošana gan kaviāra, gan filejas ieguvei, kā arī piesārņojuma dēļ stores Donavā un Melnajā jūrā ir uz izmiršanas robežas; tā kā līdz ar vaislas storu skaita krasu samazināšanos šīs sugas vairošanās savvaļā ir ļoti apgrūtināta; tā kā agrāk gan Donavā, gan Melnajā jūrā storu populācija bija ļoti liela;

| V. | tā kā nārstojošo zivju izzušanas dēļ, kas izraisa populācijas samazināšanos, nenotiek dabiskā atjaunošanās, un līdz ar to mazinās iespējas, ka nedaudzās atlikušās abu dzimuma zivis sapārosies un nārstos; |
| --- | --- |

V.

tā kā nārstojošo zivju izzušanas dēļ, kas izraisa populācijas samazināšanos, nenotiek dabiskā atjaunošanās, un līdz ar to mazinās iespējas, ka nedaudzās atlikušās abu dzimuma zivis sapārosies un nārstos;

| W. | tā kā saskaņā ar pētniecības institūtu datiem storu sugu populācijas ir sadrumstalotas un tajās iztrūkst vairākas paaudzes, storu sugu dabiskā vairošanās ir problemātiska, ārkārtīgi niecīgs ir Donavā nārstojošo pieaugušo zivju skaits un piecas storu sugas (sterlete (Acipenser ruthenus), krievu store (Acipenser gueldenstaedtii), sevrjuga (Acipenser stellatus), Eiropas store (Acipenser sturio) un beluga (Huso huso)) ir uz izmiršanas robežas, savukārt garpurnstore (Acipenser nudiventris) jau tiek uzskatīta par izmirušu sugu; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar pētniecības institūtu datiem storu sugu populācijas ir sadrumstalotas un tajās iztrūkst vairākas paaudzes, storu sugu dabiskā vairošanās ir problemātiska, ārkārtīgi niecīgs ir Donavā nārstojošo pieaugušo zivju skaits un piecas storu sugas (sterlete (Acipenser ruthenus), krievu store (Acipenser gueldenstaedtii), sevrjuga (Acipenser stellatus), Eiropas store (Acipenser sturio) un beluga (Huso huso)) ir uz izmiršanas robežas, savukārt garpurnstore (Acipenser nudiventris) jau tiek uzskatīta par izmirušu sugu;

| X. | tā kā ES zvejniecības nozare jau ievēro augstus standartus, kas ir jāpārskata un jāpielāgo, lai nodrošinātu vides un sociālo ilgtspēju visā vērtības ķēdē, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un dzīvnieku veselību un labturību, kā arī lai nodrošinātu augstas kvalitātes zvejas produktus; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES zvejniecības nozare jau ievēro augstus standartus, kas ir jāpārskata un jāpielāgo, lai nodrošinātu vides un sociālo ilgtspēju visā vērtības ķēdē, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un dzīvnieku veselību un labturību, kā arī lai nodrošinātu augstas kvalitātes zvejas produktus;

| Y. | tā kā atpūtas zvejas nozare var nodrošināt tādas iespējas kā darbību vai ienākumu dažādošana, vienlaikus ievērojot vides mērķus, jo makšķerēšana ir ļoti selektīvs zvejas veids; |
| --- | --- |

Y.

tā kā atpūtas zvejas nozare var nodrošināt tādas iespējas kā darbību vai ienākumu dažādošana, vienlaikus ievērojot vides mērķus, jo makšķerēšana ir ļoti selektīvs zvejas veids;

| Z. | tā kā Covid-19 epidēmija smagi skārusi Melnās jūras zvejniecības nozari; tā kā analītiskie dati liecina, ka pandēmijas laikā Melnās jūras zvejniecības nozare cietusi ļoti smagi un zvejā izgājuši pat par 80 % mazāk kuģu, turklāt ražošanas apjoms krities aptuveni par 75 %; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Covid-19 epidēmija smagi skārusi Melnās jūras zvejniecības nozari; tā kā analītiskie dati liecina, ka pandēmijas laikā Melnās jūras zvejniecības nozare cietusi ļoti smagi un zvejā izgājuši pat par 80 % mazāk kuģu, turklāt ražošanas apjoms krities aptuveni par 75 %;

| AA. | tā kā Covid-19 krīze uzsvērusi zvejniecības un akvakultūras nozīmi pārtikas pieejamības nodrošināšanā, |
| --- | --- |

AA.

tā kā Covid-19 krīze uzsvērusi zvejniecības un akvakultūras nozīmi pārtikas pieejamības nodrošināšanā,

Ekonomiski sevišķi nozīmīgu sugu krājumu stāvoklis Melnajā jūrā

| 1. | uzsver, ka Melnās jūras baseins saistās ar lielām stratēģiskām un ģeopolitiskām interesēm, ko cita starpā nosaka ļoti specifiskie vides apstākļi, kam vajadzīga īpaša uzmanība, pielāgota pieeja, vērienīgi vides standarti un kolektīvas darbības ar mērķi panākt ilgtspējīgu zilo ekonomiku un izaugsmi; uzsver, ka vēl vairāk jāstiprina un jāpadziļina sadarbība starp Melnās jūras piekrastes valstīm, lai efektīvi pārvaldītu zivju krājumus un risinātu problēmas, tostarp ar GFCM starpniecību; šajā ziņā aicina izstrādāt reģionālu kapacitātes plānu, ar ko nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp pieejamajiem dabas resursiem, vides drošību un visu Melnās jūras piekrastes valstu flotes kapacitātes saglabāšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka 2018. gada 7. jūnija Sofijas ministru deklarācijā jau ir uzsvērts, ka vajadzīga sadarbīga pieeja ar zveju saistītiem jautājumiem Melnajā jūrā, tādās jomās kā jūras resursu ilgtspēja, datu vākšanas uzlabošana un NNN zvejas apkarošana; aicina Komisiju publicēt ziņojumu par Sofijas ministru deklarācijas īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Melnās jūras reģionā vajadzīga līdztiesīga sadarbība zvejniecības pārvaldības jomā, jo tas ietver kopīgus krājumus un globālas problēmas, kas sniedzas pāri valstu robežām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka 2018. gadā Vidusjūras un Melnās jūras reģionā līdzsvarots rādītājs nebija nevienā no 65 flotes segmentiem (izņemot vienu), kuriem var aprēķināt tā dēvēto ilgtspējīgas ieguves rādītāju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, cik būtiski ir veicināt pasākumus, ar ko atbalstīt zinātnisko datu vākšanu un apstrādi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina visas Melnās jūras reģiona valstis iekļaut GFCM-Lex projektā, lai atvieglinātu zivju krājumu kopīgu pārvaldību un to labāk un straujāk koordinētu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas, ka pēc desmitgadēm ilguša un aizvien lielāka cilvēka spiediena uz Melnās jūras un Donavas upju ekosistēmām un zvejas resursiem tagad jaunākie dati liecina, ka tikai viens krājums (brētliņas) tiek uzskatīts par ilgtspējīgi izmantotu un ka pārējie zivju krājumi tiek pārzvejoti tādā mērā, ka vairāki no tiem ir tuvu izzušanai; atzīmē, ka pēdējos gados novērotas vairākas pozitīvas tendences dažos krājumos, piemēram, attiecībā uz akmeņplekstei, kam kopējā pieļaujamā nozvejas kvota 2020.–2022. gadam ir palielināta, taču vispārējā līmenī Melnajā jūrā vēl nav panākts būtisks uzlabojums; uzsver, ka visi uzlabojumi Melnās jūras akmeņplekstes un brētliņu krājumos jāpapildina ar pastāvīgiem aizsardzības pasākumiem, piemēram, pārvaldības plāniem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst pārvaldes iestāžu lomu visā Melnās jūras baseinā, kuras īsteno dažādas rīcībpolitikas, veic uzraudzību, kontroli un ilgtspējīgu pārvaldību un palīdz uzlabot zvejniecības nozares ilgtspēju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Bulgārijas un Rumānijas iestādes palīdzēt nozarei un nodrošināt resursus, kas īpaši paredzēti zvejas kuģu selektivitātes uzlabošanai, izmantojot labākus tīklus; uzskata, ka šāds mērķēts pasākums samazinās nevēlamas piezvejas un sugu apmēru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Melnās jūras piekrastes valstu institucionālo un cilvēka kapitālu integrēt kopīgās pētniecības un praktiskās darbībās, kuru mērķis ir uzlabot Melnās jūras bioloģiskos resursus un ekonomiski nozīmīgu sugu krājumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ļoti aktuāla problēma ir informācijas trūkums par zvejas darbībām, nozvejas apjomu, nozvejas sastāvu un ietekmi uz zivju krājumu pašreizējo stāvokli Melnās jūras reģionā; tādēļ uzsver, ka jānodrošina pietiekams finansējums zinātniskām struktūrām, kas pēta zivju sugu krājumus Melnajā jūrā, tostarp migrējošās sugas, tādas kā stores un Pontijas aloza, apdraudētas vaļveidīgo un nezivjveidīgo sugas (Japānas rapana, ēdamgliemenes u. c.), kā arī jānosaka saistītie jūras ekosistēmas parametri; prasa pastiprināt dalībvalstu sadarbību kontroles jautājumos un izmantot attiecīgas digitālās tehnoloģijas un īpašus obligātos zinātniskos instrumentus, piemēram, attiecīgā gadījumā un saskaņā ar piemērojamiem ES tiesību aktiem nodrošinot borta kameras vai obligātu novērotāju klātbūtni uz kuģa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē GFCM ierosināto reģionālo pētniecības programmu par Japānas rapanas populāciju, ar ko palīdzēs panākt vienprātību attiecībā uz šo sugu; uzskata, ka programma palīdzēs zinātniski pamatot nozveju, un tādējādi, ierobežojot šīs invazīvās sugas ietekmi, varētu sniegt sociālekonomisku labumu kopienām un vidiskus ieguvumus Melnās jūras ekosistēmai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik būtiski ir piemērot nulles tolerances politiku NNN zvejai Melnajā jūrā; atzinīgi vērtē GFCM centienus šajā ziņā un mudina visas piekrastes valstis censties un rīkoties kopā, lai savos ūdeņos izskaustu NNN zveju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina visas piekrastes valstis veicināt ilgtspējīgu zveju, kas cita starpā ietver pārzvejas apkarošanu un/vai apdraudētu sugu, piemēram, storu, alozu un citu zivju, piezvejas nepieļaušanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina visas starpvaldību iestādes un struktūras kopīgi ar visām Melnās jūras piekrastes valstīm cita starpā veicināt un uzraudzīt savus zvejas resursus un saskaņā ar savām saistībām visaptveroši un iekļaujoši apmainīties ar datiem par resursiem, lai šīm jūras dzīvotnēm nodrošinātu teicamu ekosistēmas statusu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka uzticama oficiālā statistika, ko regulāri apkopo, izmantojot saskaņotu metodiku starp visām piekrastes valstīm, regulāra uzraudzība un kopīgi reglamentējoši pasākumi, ir izšķirīgi faktori, lai Melnajā jūrā sekmīgi īstenotu pienācīgu zvejniecības pārvaldību; šajā ziņā aicina attiecīgās iestādes gan dalībvalstīs, gan sadarbības valstīs regulāri un rūpīgi pētīt zivju resursus, kam ļoti svarīgs ir valsts finansējums un atbalsts; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir vajadzīga vietējā un reģionālā sadarbība starp dažādām Melnās jūras piekrastes valstīm, lai varētu īstenot vienotu un saskaņotu pieeju zivju krājumu pārvaldībai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina par jauno tehnoloģiju potenciālu un iespējamo augsto pievienoto vērtību zvejniecības pārvaldības pētniecībā un plānošanā; atgādina, ka no EJZF finansē projektus, kuru mērķis cita starpā ir kartēt un pētīt jūras grunti, kā arī konstatēt plastmasas klātbūtni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Melnās jūras piekrastes valstis ieguldīt statistikas un Melnās jūras baseina zivju krājumu datu digitalizācijā, lai šos krājumus varētu pārvaldīt labāk un ilgtspējīgāk; prasa izstrādāt vienotu metodiku šo datu iesniegšanai un izmantošanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina reģiona zvejniecības nozari apsvērt iespēju, kā izmantot nepietiekami novērtētos un nepopulāros zivju krājumus, kas ir arī olbaltumvielu avots; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstu zinātniskās aprindas pētīt bezskābekļa vides potenciālu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver nevalstiskā sektora lomu lēmumu pieņemšanā par Melno jūru; iesaka izveidot mehānismu, ar ko šajā procesā iesaistītu nevalstisko sektoru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē atbalstu, kas ar EJZF programmu starpniecību sniegts zvejniecības un akvakultūras nozarēm nolūkā mazināt Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi uz vietējo zvejniecības nozari; tomēr atgādina, ka administratīvo prasību un ierobežojumu dēļ ne visi skartie tirgus dalībnieki var gūt labumu no šā atbalsta, kā rezultātā vairāki tirgus dalībnieki atrodas nelabvēlīgākā situācijā nekā citi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver svarīgo darbu, ko Melnās jūras konsultatīvā padome veic gan reģionālā, gan ES līmenī, sniedzot speciālās zināšanas par zvejniecības nozari un tendencēm, kuras to ietekmē; šajā ziņā aicina Bulgārijas un Rumānijas iestādes sniegt ieguldījumu padomes darbībā, lai tai palīdzētu pildīt funkcijas, kā arī ļaut visām ieinteresētajām personām, tostarp mazapjoma zvejniekiem, piedalīties padomes darbā un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

24.

Tirdzniecības aspekti

| 25. | uzsver, ka zvejniecības nozare nodrošina jūras velšu piedāvājumu vietējos tirgos, kuros šo produktu patēriņš ir zems; aicina Bulgārijas un Rumānijas kompetentās iestādes palīdzēt zvejniecības un akvakultūras nozarēm uzlabot informētību par vietējo patēriņu un ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras kumulatīvo pozitīvo ietekmi uz vietējo ekonomiku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst un uzsver, ka Melnās jūras zvejniecība sniedz būtisku ieguldījumu reģionālajā un vietējā ekonomikā, rada tiešus ieņēmumus un ienākumus, rosina plašākus izdevumus un nodrošina būtiskas darbvietas vai nu pati par sevi vai sadarbībā ar citām nozarēm, tādām kā tūrisms un transports; prasa stiprināt sadarbību starp visām jūras vidi izmantojošām nozarēm, lai sasniegtu labākus rezultātus un līdzsvarotu vides, nozares un mazapjoma zvejnieku intereses; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka importēto produktu dēļ tradicionālo produktu popularitāte un to cena kritusies zem rentabilitātes robežas, tādējādi apdraudot tradicionālos uz zivju pārstrādi balstītos uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka Melnās jūras zvejas flotē pārsvarā ir mazapjoma zvejas kuģi, un līdz ar to šajā zvejas segmentā vajadzīgas īpaši pielāgotas pieejas un rīcībpolitikas; ir nobažījies, ka mazapjoma zvejniekiem ir nestabilāki un zemāki ienākumi nekā citās nozarēs strādājošajiem, kas viņus padara neaizsargātus pret neparedzamiem notikumiem vai krīzēm; aicina piekrastes dalībvalstu kompetentās iestādes politikas izstrādē un diskusijās pārredzami un iekļaujoši iesaistīt mazapjoma zvejas nozares pārstāvjus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pasaulē pieaug pieprasījums pēc olbaltumvielām, ko liela mērā var apmierināt gan zvejniecības, gan akvakultūras nozare; uzskata, ka atbalsts jūras akvakultūrai turpmākajos gados varētu palīdzēt nozarei attīstīties un augt, kā arī samazināt spiedienu uz savvaļas zivju krājumiem; uzskata, ka ilgtspējīgas akvakultūras jomā vajadzīgi arī papildu zinātniskie pētījumi par tādiem jautājumiem kā blīvums un blakusparādības, kas jāņem vērā, izstrādājot rīcībpolitikas par Melnās jūras akvakultūras nozari; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina vietējās zvejnieku kopienas apsvērt iespēju ieviest izcelsmes norādes, ar ko marķēt Melnās jūras zvejas produktus no reģionālas vai vietējas nozīmes apgabaliem; aicina vietējās un reģionālās iestādes palīdzēt šīm kopienām īstenot savus centienus; |
| --- | --- |

30.

Mērķēta nozares politika

| 31. | aicina reģiona dalībvalstis apsvērt iespēju atbalstīt nozari, iekļaujot to savās valsts programmās 2021.–2027. gadam vai citos valsts instrumentos un paredzot piešķīrumus kampaņām zivju patēriņa un ilgtspējīgas zvejas nozīmes veicināšanai, aicina atbalstīt nozari, izveidojot vietējas pārtikas ķēdes, lai atvieglotu piekļuvi un jo īpaši mazapjoma zvejnieku piekļuvi tirgum, un attiecīgā gadījumā attīstīt, uzlabot vai atvieglināt zivsaimniecības infrastruktūras (piemēram, zivju tirgu vai zivju izsoļu namu utt.) izveidi; aicina reģiona dalībvalstis vairāk ieguldīt ES vides un zvejniecības tiesību aktu īstenošanā, uzraudzībā un izpildē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina Rumānijas un Bulgārijas kompetentās iestādes attiecīgajās Eiropas Jūrlietu un akvakultūras fonda darbības programmās 2021.–2027. gadam iekļaut uz jaunajiem zvejniekiem mērķētu maksājumu shēmu nolūkā atjaunināt zvejas nozari, tostarp paredzot dotācijas pirmā zvejas kuģa pirmreizējiem pircējiem, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir samazināt piesārņojumu, piešķirot dotācijas veco zvejas kuģu dzinēju aizstāšanai ar jauniem, videi draudzīgākiem dzinējiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka spiedienu pielāgoties jauniem izaicinājumiem nevajadzētu uzlikt tikai zvejniecības un akvakultūras nozarēm, jo tajās jau tiek piemēroti augsti vides un sociālie standarti; tādēļ prasa orientēties arī uz citām ar jūru saistītām darbībām, piemēram, atpūtas zveju, piekrastes tūrismu, ostu un kuģošanas aktivitātēm un resursu izmantošanas darbībām, kurās būtu jāpaaugstina standarti, lai nodrošinātu sekmīgu zilās ekonomikas pārkārtošanos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver zvejniecības vietējo rīcības grupu lomu paraugprakses apmaiņā un veicināšanā zinātnisko aprindu, vietējo ieinteresēto personu un nozares pārstāvju vidū un starp attiecīgo zvejnieku kopienu locekļiem, kā arī ar uzsver starptautisko sadarbību; mudina Bulgārijas un Rumānijas kompetentās iestādes sniegt valsts atbalstu paraugprakses apmaiņai ar citām Melnās jūras piekrastes valstīm, kuras piemēro labu krājumu pārvaldības praksi ekonomiski nozīmīgām sugām, piemēram, attiecībā uz akmeņpleksti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīmē, ka laba prakse zvejniecības nozarē ir jāsaglabā, samazinot ekonomisko slogu mazapjoma zvejniekiem un to apvienībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prasa nozarē nodrošināt apmācību un izglītību gan vidējās, gan augstākās izglītības līmenī, lai padarītu to pievilcīgāku, piemēram, sadarbībā ar valsts un privāto sektoru izmantojot uz potenciālajiem studentiem mērķētas informācijas kampaņas un atvērto durvju dienas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka zemais zvejnieku izglītības līmenis (11 % Bulgārijas zvejnieku un 53 % Rumānijas zvejnieku izglītības diploms apliecina izglītību, kas ir zemāka par vidējo izglītību) parāda, ka jāveic proaktīvi pasākumi dažādos līmeņos, lai būtu prasmīgs un labi apmācīts darbaspēks, kas pārzina vajadzīgos tehniskos, sociālos un vides standartus, un līdz ar to varēs sasniegt labākus krājumu ilgtspējas līmeņus; prasa Melnās jūras reģiona zilās ekonomikas ilgtspējīgā izaugsmē iekļaut spēcīgu sociālo dimensiju, ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipus, jo īpaši attiecībā uz nestabiliem, sezonas un nedeklarētiem darba ņēmējiem un sieviešu piekļuvi šai nozarei; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē centienus sadarbībā ar GFCM Rumānijā, Turcijā un Bulgārijā izveidot demonstrējumu centrus, kas varētu palielināt zvejniecības pievilcību vietējiem uzņēmumiem un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prasa pilnībā un nekavējoties īstenot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu; |
| --- | --- |

39.

Vide, biodaudzveidība un klimata pārmaiņas

| 40. | aicina veikt mērķētus pasākumus un nodrošināt pietiekamus resursus, lai samazinātu piesārņojumu un jutīgu plātņžaunzivju (piemēram, dzelkņu haizivju) un jūras zīdītāju piezveju, un prasa nekavējoties pastiprināt centienus aizsargāt vidi un biodaudzveidību visā baseinā, izmantojot kopīgas programmas un budžetus, jo īpaši finanšu resursus, kas pieejami no Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda; aicina veikt plašus pētījumus un aplēses par plastmasas piesārņojumu un plastmasas un citu piesārņotāju ietekmi uz dzīviem organismiem Melnajā jūrā; prasa sistemātiski mērīt slāpekļa piesārņojumu Melnās jūras baseinā; turklāt aicina veikt baseina mēroga apsekojumus, lai salīdzinātu jūras piedrazojuma sastāvu un uzkrāšanos valstīs un valstu starpā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka zvejniecības un akvakultūras nozares neizraisa temperatūras paaugstināšanos un klimata pārmaiņas, bet drīzāk cieš no to sekām, tādām kā paaugstināta gaisa temperatūra, kas paaugstina temperatūru jūras augšējos slāņos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa strauji izveidot monitoringa tīklus un programmas, ar ko sistemātiski mērīt Melnās jūras vides stāvokli, kā tas prasīts Bukarestes konvencijā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, cik būtiski ir pasākumi, ar ko novērš NNN zveju; mudina piekrastes valstis aktīvāk vērsties pret NNN zveju Melnajā jūrā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Melnās jūras piekrastes valstis ieguldīt zinātniskajā pētniecībā un datu vākšanā par klimata pārmaiņu ietekmi uz Melnās jūras un Donavas lejteces ekosistēmām; atgādina, ka tam būtu jāietver pietiekami resursi zinātniskajām aprindām, lai uz vietas veiktu pētījumus par migrācijas maršrutiem, ziemošanu, barošanos un reproduktīvo briedumu, kas ietekmēs arī krājumu īpatnības un pieejamību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka sauszemes piesārņojuma ierobežošanai ir izšķirīga nozīme, lai samazinātu gan eitrofikāciju, gan tādu kaitīgu vielu klātbūtni, kas ietekmē dzīvo jūras resursu stāvokli; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver aizsargājamo jūras teritoriju (AJT) nozīmi biodaudzveidības saglabāšanā un pašreizējā jūras resursu zuduma apturēšanā vai atjaunošanā, un uzsver, ka AJT ir izveidotas, lai aizsargātu dzīvotnes ar augstu ekoloģisko vērtību; uzsver – lai noteiktu šādas teritorijas, piekrastes kopienu pārstāvjiem ir vajadzīgi sociālekonomiski pētījumi un kompensējoši risinājumi; uzskata, ka jebkuras AJT īstenošanas pamatā jābūt labākajām pieejamajām zināšanām, kas gūtas sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tādām kā vietējās iestādes, zinātniskās aprindas un zvejnieku organizācijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ir ļoti nobažījies par reālajiem izmiršanas draudiem atlikušajām piecām storu sugām Melnajā jūrā un Donavas deltas baseinā; atzinīgi vērtē centienus, ko veikušas Bulgārijas un Rumānijas iestādes, kuras 2008. gadā Melnajā jūrā un 2011. gadā Donavas upē pilnībā aizliedza storu zveju un nupat šo aizliegumu pagarināja vēl uz pieciem gadiem (līdz 2026. gadam); atzinīgi vērtē storu krājumu atjaunošanas centienus šajās teritorijās, kurus veikuši un atbalstījuši nevalstisku un valsts struktūru eksperti un kuri būtu pastāvīgi jāuzrauga; uzskata, ka pasākumi būtu jāveic arī akvakultūras objektos; aicina visas piekrastes valstis ieviest stingrus storu saglabāšanas pasākumus un krājumu atjaunošanas programmas, kas būtu paredzētas visam Melnās jūras reģionam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas, ka pētījumi par klimata pārmaiņām un to ietekmi uz Melno jūru nav pietiekami un turpmākajos gados tiem joprojām būs izšķirīga nozīme; aicina piekrastes valstis finansēt šādus pētījumus par zivju sugām (to fizioloģiju, migrācijas ceļiem un reprodukciju) un izmaiņām zivju barības ķēdē, kas ietekmē krājumu stāvokli; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka regulāri jāmēra krājumu dinamika, lai izstrādātu atbilstīgus pārvaldības pasākumus; atgādina, ka pārzvejas un antropogēnā spiediena dēļ ekonomiski nozīmīgu sugu krājumi ir jutīgāki un neaizsargātāki pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina attiecīgās uzraudzības iestādes efektīvi uzraudzīt Natura 2000 teritorijas un AJT Melnajā jūrā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis attīstīt storu ex situ audzēšanu, lai atjaunotu vietējo populāciju nekomerciāliem mērķiem; nolūkā samazināt nelegālo zveju aicina dalībvalstis nodrošināt storu zvejniekiem pārkvalifikācijas programmas un piekļuvi citiem iztikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis atbalstīt tādu migrācijas koridoru izveidi, pa kuriem stores un citas migrējošās sugas varētu šķērsot Porțile de Fier (Dzelzs vārtu) un Gabčíkovo aizsprostus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka steidzami jāizveido apgabali, kuros savvaļā varētu atjaunoties storu, alozu un citu zivju populācijas; aicina attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes nākt klajā ar priekšlikumu šajā jomā, kurš nāktu par labu gan biodaudzveidības saglabāšanai, gan zvejniecības pārvaldībai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju parakstīt Barselonas Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību, lai tajā izklāstītos sugu un dzīvotņu aizsardzības mērķus saskaņotu ar Bukarestes konvencijas mērķiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka ir vajadzīgi papildu zinātniskie pētījumi par atsevišķu gliemju populāciju, piemēram, svītrainajām cietgliemenēm (Chamalea gallina), lai labāk kartētu šo sugu izplatību, kā arī apsvērtu iespēju attiecīgos pētījumus izmantot jūras akvakultūrai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Melnās jūras piekrastes valstis izstrādāt vienotu pieeju, ar ko vaļveidīgajiem palīdzētu sasniegt stabilu populācijas lielumu un uzlabotu saglabāšanās stāvokli; aicina izmantot mērķētus līdzekļus, tādus kā akustiskās atbaidīšanas ierīces un citus piemērotus resursus, lai uzlabotu apdraudēto sugu, piemēram, delfīnu, saglabāšanos Melnajā jūrā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju un Bulgārijas un Rumānijas kompetentās iestādes finansēt pētījumus par Pontijas alozu (Alosa spp.) stāvokli, kas ir iekļautas Dzīvotņu direktīvas V pielikumā, tostarp aicina veikt zinātnisku un sociālekonomisku analīzi, lai izvērtētu, vai šī zivju suga jāiekļauj minētās direktīvas II vai pat I pielikumā, ja tas atbilst nepieciešamajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju nekavējoties apsvērt, vai patlaban Dzīvotņu direktīvas V pielikumā iekļautās stores ir jāpārvieto uz II vai pat I pielikumu; |
| --- | --- |

58.

Praktiski pasākumi

| 59. | aicina Komisiju izpētīt, vai Melnās jūras baseinā varētu ieviest daudzgadu pārvaldības plānu, līdzīgu tam, kāds ieviests citos jūras baseinos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīmē – Komisija ik gadu paziņojumā par kopējās zivsaimniecības politikas pašreizējo stāvokli un apspriedēs par zvejas iespējām ziņo, ka Melnās jūras krājumi tiek pārzvejoti; tāpēc uzskata, ka steidzami jārīkojas, lai situāciju uzlabotu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju izvērtēt pašreizējo stāvokli kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanā Melnajā jūrā, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā piekrastes dalībvalstis izmantojušas EJZF 2014.–2020. gadam, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējīgu pārvaldību un biodaudzveidības uzlabošanu; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ukrainas, Krievijas Federācijas, Gruzijas un Turcijas Republikas valdībām un parlamentiem, Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai, Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijai un Melnās jūras aizsardzības pret piesārņojumu komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 336, 30.12.2019., 14. lpp.

(2)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(3)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(4)  OV L 164, 20.6.2019., 1. lpp.

(5)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(6)  OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.

(7)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0076.

(9)  OV C 51 E, 22.2.2013., 37. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

ES attīstības sadarbības un humānās palīdzības nozīme, risinot COVID-19 pandēmijas radītās sekas

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija rezolūcija par ES attīstības sadarbības un humānās palīdzības nozīmi, risinot COVID-19 pandēmijas radītās sekas (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2020. gada 30. janvāra paziņojumu, kurā Covid-19 ir pasludināts par starptautisku sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2020. gada 30. janvāra paziņojumu, kurā Covid-19 ir pasludināts par starptautisku sabiedrības veselības ārkārtas situāciju,

| — | ņemot vērā PVO ģenerāldirektora 2020. gada 11. marta preses brīfingā par Covid-19 teiktos ievadvārdus, kuros viņš pasludināja Covid-19 par pandēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO ģenerāldirektora 2020. gada 11. marta preses brīfingā par Covid-19 teiktos ievadvārdus, kuros viņš pasludināja Covid-19 par pandēmiju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 2020. gada marta ziņojumu “Kopīga atbildība, globālā solidaritāte: reaģējot uz Covid-19 sociālekonomisko ietekmi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 2020. gada marta ziņojumu “Kopīga atbildība, globālā solidaritāte: reaģējot uz Covid-19 sociālekonomisko ietekmi”,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas grupas un Starptautiskā Valūtas fonda 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu par aicinājumu rīkoties attiecībā uz Starptautiskās Attīstības asociācijas valstu parādu un G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju 2020. gada 15. aprīļa paziņojumu, kurā tika pasludināta parāda apkalpošanas maksājumu apturēšana uz laiku tām nabadzīgākajām valstīm, kas prasa piemērot labvēlības režīmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas grupas un Starptautiskā Valūtas fonda 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu par aicinājumu rīkoties attiecībā uz Starptautiskās Attīstības asociācijas valstu parādu un G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju 2020. gada 15. aprīļa paziņojumu, kurā tika pasludināta parāda apkalpošanas maksājumu apturēšana uz laiku tām nabadzīgākajām valstīm, kas prasa piemērot labvēlības režīmu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 2. aprīļa Rezolūciju 74/270 “Par globālo solidaritāti cīņā pret koronavīrusa 2019. gadā izraisīto slimību (Covid-19)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 2. aprīļa Rezolūciju 74/270 “Par globālo solidaritāti cīņā pret koronavīrusa 2019. gadā izraisīto slimību (Covid-19)”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 20. aprīļa Rezolūciju 74/274 “Par starptautisko sadarbību, lai nodrošinātu zāļu, vakcīnu un medicīniskā aprīkojuma globālu piekļūstamību cīņā ar Covid-19”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2020. gada 20. aprīļa Rezolūciju 74/274 “Par starptautisko sadarbību, lai nodrošinātu zāļu, vakcīnu un medicīniskā aprīkojuma globālu piekļūstamību cīņā ar Covid-19”,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 8. aprīļa kopīgo paziņojumu par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 8. aprīļa kopīgo paziņojumu par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ņemot vērā ES kopā ar PVO un citiem partneriem 2020. gada 4. maijā kopīgi rīkoto starptautisko līdzekļu devēju konferenci, kurā tika savākts sākotnējais finansējums 7,4 miljardu EUR apmērā, kas nepieciešams, lai sāktu globālu sadarbību pētniecības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kopā ar PVO un citiem partneriem 2020. gada 4. maijā kopīgi rīkoto starptautisko līdzekļu devēju konferenci, kurā tika savākts sākotnējais finansējums 7,4 miljardu EUR apmērā, kas nepieciešams, lai sāktu globālu sadarbību pētniecības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. maija priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 pandēmijas (COM(2020)0441), kurā tika ierosināts piešķirt līdz 5 miljardiem EUR 2018. gada cenās humānajai palīdzībai ārpus Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. maija priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 pandēmijas (COM(2020)0441), kurā tika ierosināts piešķirt līdz 5 miljardiem EUR 2018. gada cenās humānajai palīdzībai ārpus Savienības,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par Eiropas komandas globālo atbildes reakciju uz Covid-19, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par Eiropas komandas globālo atbildes reakciju uz Covid-19,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 10. jūlija secinājumu projektā ietverto priekšlikumu Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta ietvaros nodrošināt 5 miljardus EUR humānajai palīdzībai, izmantojot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI – Globālā Eiropa), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 10. jūlija secinājumu projektā ietverto priekšlikumu Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta ietvaros nodrošināt 5 miljardus EUR humānajai palīdzībai, izmantojot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI – Globālā Eiropa),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija secinājumu projektā ietverto Padomes priekšlikumu, ka ir jānosaka skaidri kritēriji un noteikumi attiecībā uz jaunās rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos finansējuma piešķiršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija secinājumu projektā ietverto Padomes priekšlikumu, ka ir jānosaka skaidri kritēriji un noteikumi attiecībā uz jaunās rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos finansējuma piešķiršanu,

| — | ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) dalību globālās humānās palīdzības plānā reaģēšanai uz Covid-19 “Addressing the impacts of COVID-19 in food crises, April-December 2020” (“Pasākumi, lai risinātu Covid-19 radīto ietekmi uz pārtikas krīzēm. 2020. gada aprīlis – decembris”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) dalību globālās humānās palīdzības plānā reaģēšanai uz Covid-19 “Addressing the impacts of COVID-19 in food crises, April-December 2020” (“Pasākumi, lai risinātu Covid-19 radīto ietekmi uz pārtikas krīzēm. 2020. gada aprīlis – decembris”),

| — | ņemot vērā ANO Bērnu fonda (UNICEF) 2020. gada 3. aprīlī publicēto un 2020. gada 21. septembrī atjaunināto rakstu “Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action” (“Visneaizsargāto bērnu aizsardzība pret koronavīrusu. Rīcības programma”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērnu fonda (UNICEF) 2020. gada 3. aprīlī publicēto un 2020. gada 21. septembrī atjaunināto rakstu “Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action” (“Visneaizsargāto bērnu aizsardzība pret koronavīrusu. Rīcības programma”),

| — | ņemot vērā Pasaules Pārtikas programmas (WFP) 2020. gada 29. septembra ziņojumu “WFP Global Response to COVID-19” (“WFP globālā reakcija uz Covid-19”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Pārtikas programmas (WFP) 2020. gada 29. septembra ziņojumu “WFP Global Response to COVID-19” (“WFP globālā reakcija uz Covid-19”),

| — | ņemot vērā Pārtikas drošības informācijas tīkla 2020. gada 20. aprīļa ziņojumu “2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions” (“2020. gada globālais ziņojums par pārtikas krīzēm 2020. gadā. Kopīga analīze labāku lēmumu pieņemšanai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārtikas drošības informācijas tīkla 2020. gada 20. aprīļa ziņojumu “2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions” (“2020. gada globālais ziņojums par pārtikas krīzēm 2020. gadā. Kopīga analīze labāku lēmumu pieņemšanai”),

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences 2020. gada 19. novembra ziņojumu “Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz tirdzniecību un attīstību: pāreja uz jaunajiem normālajiem apstākļiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences 2020. gada 19. novembra ziņojumu “Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz tirdzniecību un attīstību: pāreja uz jaunajiem normālajiem apstākļiem”),

| — | ņemot vērā FAO, Starptautiskā Lauksaimniecības attīstības fonda, UNICEF, WFP un PVO ziņojumu “The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets” (“Pārtikas nodrošinājuma un uztura situācija pasaulē 2020. gadā. Klimatnoturības veidošana pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO, Starptautiskā Lauksaimniecības attīstības fonda, UNICEF, WFP un PVO ziņojumu “The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets” (“Pārtikas nodrošinājuma un uztura situācija pasaulē 2020. gadā. Klimatnoturības veidošana pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā”),

| — | ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) Pārtikas nodrošinātības un uztura augsta līmeņa ekspertu grupas (HLPE) 2020. gada septembrī sagatavoto jautājumu dokumentu “Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic” (“Covid-19 ietekme uz pārtikas nodrošinātību un uzturu: efektīvu politisko atbildes pasākumu izstrāde bada un nepietiekama uztura izskaušanai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) Pārtikas nodrošinātības un uztura augsta līmeņa ekspertu grupas (HLPE) 2020. gada septembrī sagatavoto jautājumu dokumentu “Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic” (“Covid-19 ietekme uz pārtikas nodrošinātību un uzturu: efektīvu politisko atbildes pasākumu izstrāde bada un nepietiekama uztura izskaušanai”),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2019. gada 28. maija rezolūciju par ūdeni, sanitāriju un higiēnu veselības aprūpes iestādēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2019. gada 28. maija rezolūciju par ūdeni, sanitāriju un higiēnu veselības aprūpes iestādēs,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējās HIV/AIDS apkarošanas programmas (UNAIDS) Programmas koordinācijas padomes 2020. gada 23. novembra progresa ziņojumu “COVID-19 and HIV: Progress Report 2020” (“Covid-19 un HIV. 2020. gada progresa ziņojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Kopējās HIV/AIDS apkarošanas programmas (UNAIDS) Programmas koordinācijas padomes 2020. gada 23. novembra progresa ziņojumu “COVID-19 and HIV: Progress Report 2020” (“Covid-19 un HIV. 2020. gada progresa ziņojums”),

| — | ņemot vērā 2019. gada 23. septembrī notikušās ANO augsta līmeņa sanāksmes par vispārējo veselības apdrošināšanu politisko deklarāciju “Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World” (“Vispārējā veselības apdrošināšana. Vienlaicīga virzība veselīgākas pasaules veidošanai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 23. septembrī notikušās ANO augsta līmeņa sanāksmes par vispārējo veselības apdrošināšanu politisko deklarāciju “Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World” (“Vispārējā veselības apdrošināšana. Vienlaicīga virzība veselīgākas pasaules veidošanai”),

| — | ņemot vērā WFP2020. gada 15. oktobra ziņojumu “Global Tuberculosis Report 2020” (“2020. gada ziņojums par tuberkulozi pasaulē”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā WFP2020. gada 15. oktobra ziņojumu “Global Tuberculosis Report 2020” (“2020. gada ziņojums par tuberkulozi pasaulē”),

| — | ņemot vērā 2004. gada 5. maija ieteikumus, kas izriet no PVO konsultācijas par zoonozēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 5. maija ieteikumus, kas izriet no PVO konsultācijas par zoonozēm,

| — | ņemot vērā 2021.–2025. gada ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III “Vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021.–2025. gada ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III “Vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā”,

| — | ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes 2020. gada 9. aprīļa politikas kopsavilkumu “The Impact of COVID-19 on Women” (“Covid-19 ietekme uz sievietēm”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes 2020. gada 9. aprīļa politikas kopsavilkumu “The Impact of COVID-19 on Women” (“Covid-19 ietekme uz sievietēm”),

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2020. gada 27. aprīļa ziņojumu “Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz ģimenes plānošanu un ar dzimumu saistītas vardarbības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu laulību izbeigšanu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2020. gada 27. aprīļa ziņojumu “Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz ģimenes plānošanu un ar dzimumu saistītas vardarbības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu laulību izbeigšanu”),

| — | ņemot vērā UNFPA2020. gada 28. aprīļa rakstu “Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (“Miljoniem vairāk vardarbības, bērnu laulību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un neplānotas grūtniecības gadījumu Covid-19 pandēmijas dēļ”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFPA2020. gada 28. aprīļa rakstu “Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (“Miljoniem vairāk vardarbības, bērnu laulību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un neplānotas grūtniecības gadījumu Covid-19 pandēmijas dēļ”),

| — | ņemot vērā PVO 2005. gadā pieņemtos Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2005. gadā pieņemtos Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus ,

| — | ņemot vērā jauno 2018. gada Eiropas Konsensu par attīstību “mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno 2018. gada Eiropas Konsensu par attīstību “mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”,

| — | ņemot vērā 2008. gada Eiropas konsensu par humāno palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada Eiropas konsensu par humāno palīdzību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 27. oktobra rezolūciju “Ebolas vīrusa izraisītā krīze — ilgtermiņā gūtā pieredze un veidi, kā stiprināt veselības aizsardzības sistēmu jaunattīstības valstīs, lai novērstu šādas krīzes atkārtošanos” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 27. oktobra rezolūciju “Ebolas vīrusa izraisītā krīze — ilgtermiņā gūtā pieredze un veidi, kā stiprināt veselības aizsardzības sistēmu jaunattīstības valstīs, lai novērstu šādas krīzes atkārtošanos” (1),

| — | ņemot vērā profesores Sabine Oertelt-Prigione pētījumu “The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (“Dzimuma un dzimtes ietekme Covid-19 pandēmijā”), kas publicēts 2020. gada 27. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesores Sabine Oertelt-Prigione pētījumu “The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (“Dzimuma un dzimtes ietekme Covid-19 pandēmijā”), kas publicēts 2020. gada 27. maijā,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0151/2021),

| A. | tā kā Covid-19 ir globāla pandēmija, kas skar visas pasaules valstis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Covid-19 ir globāla pandēmija, kas skar visas pasaules valstis;

| B. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences 2020. gada īpašo ziņojumu “Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz tirdzniecību un attīstību: pāreja uz jaunajiem normālajiem apstākļiem”) Covid-19 izraisītie traucējumi reāli un nesamērīgi ietekmē neaizsargātas un nelabvēlīgā situācijā esošas mājsaimniecības, migrantus, neoficiāli strādājošos un bieži vien sievietes, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kuru iedzīvotājus neaizsargā sociālās drošības tīkli un kuri īpaši saskaras ar aizvien pieaugošo bezdarbu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences 2020. gada īpašo ziņojumu “Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz tirdzniecību un attīstību: pāreja uz jaunajiem normālajiem apstākļiem”) Covid-19 izraisītie traucējumi reāli un nesamērīgi ietekmē neaizsargātas un nelabvēlīgā situācijā esošas mājsaimniecības, migrantus, neoficiāli strādājošos un bieži vien sievietes, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kuru iedzīvotājus neaizsargā sociālās drošības tīkli un kuri īpaši saskaras ar aizvien pieaugošo bezdarbu;

| C. | tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ ir palielinājusies ar dzimumu saistīta vardarbība, bērnu laulības un jau esošā nevienlīdzība, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi veselības pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību (SRHR) pakalpojumiem, un jau ir daļēji zaudēts pēdējās desmitgadēs panāktais progress dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ ir palielinājusies ar dzimumu saistīta vardarbība, bērnu laulības un jau esošā nevienlīdzība, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi veselības pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību (SRHR) pakalpojumiem, un jau ir daļēji zaudēts pēdējās desmitgadēs panāktais progress dzimumu līdztiesības jomā;

| D. | tā kā humānā palīdzība nesaņem ne tuvu pietiekamu finansējumu un līdz ar to nav iespējams pienācīgi risināt Covid-19 pandēmijas radītās sekas jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā humānā palīdzība nesaņem ne tuvu pietiekamu finansējumu un līdz ar to nav iespējams pienācīgi risināt Covid-19 pandēmijas radītās sekas jaunattīstības valstīs;

| E. | tā kā Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas visvairāk ir izjutušas jaunattīstības valstis; tā kā ir sagaidāms, ka 2020. gadā pirmoreiz 20 gadu laikā būs pieaugusi globālā galējā nabadzība, kas noved pie situācijas, kad neaizsargātām personām nākas pārdot aktīvus, vairāk aizņemties un izmantot uzkrājumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas visvairāk ir izjutušas jaunattīstības valstis; tā kā ir sagaidāms, ka 2020. gadā pirmoreiz 20 gadu laikā būs pieaugusi globālā galējā nabadzība, kas noved pie situācijas, kad neaizsargātām personām nākas pārdot aktīvus, vairāk aizņemties un izmantot uzkrājumus;

| F. | tā kā, lai pastiprinātu ilgtermiņa noturību, īstermiņa humānā palīdzība ir jāsniedz, papildus paredzot atbalstu tādu jau esošo izaicinājumu risināšanai kā drošība, nabadzība, miers, demokrātija un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai pastiprinātu ilgtermiņa noturību, īstermiņa humānā palīdzība ir jāsniedz, papildus paredzot atbalstu tādu jau esošo izaicinājumu risināšanai kā drošība, nabadzība, miers, demokrātija un klimata pārmaiņas;

| G. | tā kā pasaulē miljoniem bēgļu saskaras ar nesamērīgi augstu inficēšanās risku, jo viņi bieži vien dzīvo pārpildītās bēgļu nometnēs vai kolektīvajos centros, kuros pēc aplēsēm dzīvo aptuveni 3,7 miljoni bērnu, nemaz nerunājot par pieaugušajiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pasaulē miljoniem bēgļu saskaras ar nesamērīgi augstu inficēšanās risku, jo viņi bieži vien dzīvo pārpildītās bēgļu nometnēs vai kolektīvajos centros, kuros pēc aplēsēm dzīvo aptuveni 3,7 miljoni bērnu, nemaz nerunājot par pieaugušajiem;

| H. | tā kā Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi SRHR pieejamību, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, jo ir pazemināta šo pakalpojumu prioritāte un traucēta to sniegšana, turklāt pastāv braukšanas ierobežojumi un ir mainījušies veselīgie ieradumi; tā kā Covid-19 dēļ vēl 49 miljoni sieviešu nevar saņemt modernu kontracepciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi SRHR pieejamību, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, jo ir pazemināta šo pakalpojumu prioritāte un traucēta to sniegšana, turklāt pastāv braukšanas ierobežojumi un ir mainījušies veselīgie ieradumi; tā kā Covid-19 dēļ vēl 49 miljoni sieviešu nevar saņemt modernu kontracepciju;

| I. | tā kā klimata pārmaiņas, pastāvīgais bioloģiskās daudzveidības zudums un dabisko dzīvotņu iznīcināšana visā pasaulē būtiski palielina zoonozes slimību attīstīšanās risku; tā kā Covid-19 pandēmiju nekādā ziņā nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai kavētos risināt ārkārtas situāciju klimata un vides jomā; tā kā pēc Covid-19 uzliesmojuma ir steidzami jāveic pasaules ekonomikas zaļa un sociāla atjaunošana; |
| --- | --- |

I.

tā kā klimata pārmaiņas, pastāvīgais bioloģiskās daudzveidības zudums un dabisko dzīvotņu iznīcināšana visā pasaulē būtiski palielina zoonozes slimību attīstīšanās risku; tā kā Covid-19 pandēmiju nekādā ziņā nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai kavētos risināt ārkārtas situāciju klimata un vides jomā; tā kā pēc Covid-19 uzliesmojuma ir steidzami jāveic pasaules ekonomikas zaļa un sociāla atjaunošana;

| J. | tā kā Covid-19 pandēmija ir būtiski pastiprinājusi jau esošās jaunattīstības valstu parādu problēmas, vēl vairāk apdraudot to centienus rast pietiekamus resursus ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai un vienlaikus būtiski samazinot globālos naudas pārvedumus un ārvalstu tiešos ieguldījumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Covid-19 pandēmija ir būtiski pastiprinājusi jau esošās jaunattīstības valstu parādu problēmas, vēl vairāk apdraudot to centienus rast pietiekamus resursus ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai un vienlaikus būtiski samazinot globālos naudas pārvedumus un ārvalstu tiešos ieguldījumus;

| K. | tā kā Covid-19 pandēmija, spiediens uz sabiedrības veselības sistēmām un noslēdzes pasākumi ir vēl vairāk ierobežojuši SRHR pakalpojumu pieejamību un tā kā tas apdraud sieviešu veselību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 pandēmija, spiediens uz sabiedrības veselības sistēmām un noslēdzes pasākumi ir vēl vairāk ierobežojuši SRHR pakalpojumu pieejamību un tā kā tas apdraud sieviešu veselību;

| L. | tā kā pēc UNICEF datiem skolu slēgšana, kas savu kulmināciju sasniedza 2020. gadā, pasaulē ietekmēja 1,6 miljardus bērnu un jauniešu, daudziem no kuriem mājas nebija interneta pieslēguma; tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ vismaz 24 miljoni skolēnu varētu pamest skolu; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēc UNICEF datiem skolu slēgšana, kas savu kulmināciju sasniedza 2020. gadā, pasaulē ietekmēja 1,6 miljardus bērnu un jauniešu, daudziem no kuriem mājas nebija interneta pieslēguma; tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ vismaz 24 miljoni skolēnu varētu pamest skolu;

| M. | tā kā Covid-19 pandēmija palielina to kopienu vajadzības, kuras cieš no ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, dabas katastrofām un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 pandēmija palielina to kopienu vajadzības, kuras cieš no ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, dabas katastrofām un klimata pārmaiņām;

| N. | tā kā Covid-19 uzliesmojuma pasaulē radītajiem traucējumiem izglītības un apmācības sistēmās mūsdienu vēsturē visdrīzāk nav precedenta — saskaņā ar UNESCO datiem 94 % no izglītojamo kopskaita visā pasaulē nācās piedzīvot izglītības un apmācības iestāžu slēgšanu, kas rada risku, ka var tikt paliekoši ietekmētas daudzu jauniešu un jo īpaši meiteņu ilgtermiņa nākotnes izredzes; tā kā skolu slēgšana pandēmijas dēļ ir atņēmusi neaizsargātiem bērniem iespēju skolā saņemt ēdināšanas un uztura pakalpojumus, kas ir ārkārtīgi būtiski viņu veselībai, un tādējādi 2020. gadā par 36 miljoniem palielinājusi badā dzīvojošo bērnu skaitu un arī palielinājusi viņu pakļaušanu vardarbībai vai ļaunprātīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā Covid-19 uzliesmojuma pasaulē radītajiem traucējumiem izglītības un apmācības sistēmās mūsdienu vēsturē visdrīzāk nav precedenta — saskaņā ar UNESCO datiem 94 % no izglītojamo kopskaita visā pasaulē nācās piedzīvot izglītības un apmācības iestāžu slēgšanu, kas rada risku, ka var tikt paliekoši ietekmētas daudzu jauniešu un jo īpaši meiteņu ilgtermiņa nākotnes izredzes; tā kā skolu slēgšana pandēmijas dēļ ir atņēmusi neaizsargātiem bērniem iespēju skolā saņemt ēdināšanas un uztura pakalpojumus, kas ir ārkārtīgi būtiski viņu veselībai, un tādējādi 2020. gadā par 36 miljoniem palielinājusi badā dzīvojošo bērnu skaitu un arī palielinājusi viņu pakļaušanu vardarbībai vai ļaunprātīgai izmantošanai;

| O. | tā kā pandēmija ir izcēlusi globālo piegādes ķēžu nestabilitāti, jo īpaši pārtikas un veselības nozarēs, un saasinājusi no tām atkarīgo jaunattīstības valstu neaizsargātību; tā kā šī pandēmija sniedz iespēju izveidot ilgtspējīgākas un noturīgākas piegādes ķēdes, tostarp reģionālās vērtību ķēdes, un sekmēt reģionālo integrāciju; tā kā pieaug nenodrošinātība ar pārtiku un nepilnvērtīga uztura problēma, kas ir pandēmijas blakusefekts; |
| --- | --- |

O.

tā kā pandēmija ir izcēlusi globālo piegādes ķēžu nestabilitāti, jo īpaši pārtikas un veselības nozarēs, un saasinājusi no tām atkarīgo jaunattīstības valstu neaizsargātību; tā kā šī pandēmija sniedz iespēju izveidot ilgtspējīgākas un noturīgākas piegādes ķēdes, tostarp reģionālās vērtību ķēdes, un sekmēt reģionālo integrāciju; tā kā pieaug nenodrošinātība ar pārtiku un nepilnvērtīga uztura problēma, kas ir pandēmijas blakusefekts;

| P. | tā kā nabadzības apburtā loka pārraušanā un nevienlīdzības mazināšanā liela loma ir izglītībai; tā kā 5. IAM uzdevums ir nodrošināt iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem un tā kā tas ir svarīgi arī pārējo IAM sasniegšanai; tā kā vairākos IAM uzdevumos, jo īpaši 4. IAM, ir norādīts kultūras ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā nabadzības apburtā loka pārraušanā un nevienlīdzības mazināšanā liela loma ir izglītībai; tā kā 5. IAM uzdevums ir nodrošināt iekļaujošu, vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem un tā kā tas ir svarīgi arī pārējo IAM sasniegšanai; tā kā vairākos IAM uzdevumos, jo īpaši 4. IAM, ir norādīts kultūras ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā;

| Q. | tā kā pandēmija radīs postošas sekas to valstu iedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un meitenēm, kurās netiek pienācīgi finansētas veselības sistēmas, un konfliktu skartu valstu iedzīvotājiem; tā kā pandēmijas dēļ vairāk nekā 47 miljoni sieviešu un meiteņu visā pasaulē līdz 2021. gadam nonāks zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pandēmija radīs postošas sekas to valstu iedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un meitenēm, kurās netiek pienācīgi finansētas veselības sistēmas, un konfliktu skartu valstu iedzīvotājiem; tā kā pandēmijas dēļ vairāk nekā 47 miljoni sieviešu un meiteņu visā pasaulē līdz 2021. gadam nonāks zem nabadzības sliekšņa;

| R. | tā kā Covid-19 pandēmijas apkarošanas pasākumu ekonomiskās sekas jaunattīstības valstīs pastiprinās jau esošo nevienlīdzību un trūkumus, tostarp vēl vairāk vājinot veselības infrastruktūru, palielinot nenodrošinātību ar pārtiku, izglītības plaisas, nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Covid-19 pandēmijas apkarošanas pasākumu ekonomiskās sekas jaunattīstības valstīs pastiprinās jau esošo nevienlīdzību un trūkumus, tostarp vēl vairāk vājinot veselības infrastruktūru, palielinot nenodrošinātību ar pārtiku, izglītības plaisas, nabadzību un sociālo atstumtību;

| S. | tā kā saskaņā ar PVO un UNICEF 2020. gada decembra ziņojumu aptuveni 1,8 miljardiem cilvēku ir lielāks risks saslimt ar Covid-19 un citām slimībām, jo viņi izmanto veselības aprūpes iestādes, kurās nav ūdens pamatpakalpojumu, vai strādā tajās; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar PVO un UNICEF 2020. gada decembra ziņojumu aptuveni 1,8 miljardiem cilvēku ir lielāks risks saslimt ar Covid-19 un citām slimībām, jo viņi izmanto veselības aprūpes iestādes, kurās nav ūdens pamatpakalpojumu, vai strādā tajās;

| T. | tā kā Covid-19 pandēmija ir smagi skārusi ierastās vakcinācijas programmas un citus veselības aprūpes pamatpakalpojumus un tas apdraud cilvēku dzīvību; |
| --- | --- |

T.

tā kā Covid-19 pandēmija ir smagi skārusi ierastās vakcinācijas programmas un citus veselības aprūpes pamatpakalpojumus un tas apdraud cilvēku dzīvību;

| U. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem UNFPA datiem tiek lēsts, ka kaitīgas prakses jautājumiem veltīto kopienu informēšanas un izglītošanas programmu aizkavēšanās vai pārtraukšanas rezultātā visā pasaulē nākamo desmit gadu laikā būs par diviem miljoniem vairāk sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu un par 13 miljoniem vairāk bērnu laulību gadījumu salīdzinājumā ar aplēsēm, kas sagatavotas pirms pandēmijas; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem UNFPA datiem tiek lēsts, ka kaitīgas prakses jautājumiem veltīto kopienu informēšanas un izglītošanas programmu aizkavēšanās vai pārtraukšanas rezultātā visā pasaulē nākamo desmit gadu laikā būs par diviem miljoniem vairāk sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu un par 13 miljoniem vairāk bērnu laulību gadījumu salīdzinājumā ar aplēsēm, kas sagatavotas pirms pandēmijas;

| V. | tā kā noslēdzes pasākumi ir īpaši smagi ietekmējuši personas ar fiziskiem un garīgiem traucējumiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā noslēdzes pasākumi ir īpaši smagi ietekmējuši personas ar fiziskiem un garīgiem traucējumiem;

| W. | tā kā starptautiskajos centienos ir vajadzīga labāka koordinācija, spēju koplietošana un sadarbība, lai sekmētu efektīvu un noturīgu humānās palīdzības, attīstības un miera saikni; |
| --- | --- |

W.

tā kā starptautiskajos centienos ir vajadzīga labāka koordinācija, spēju koplietošana un sadarbība, lai sekmētu efektīvu un noturīgu humānās palīdzības, attīstības un miera saikni;

| X. | tā kā Covid-19 pandēmija ir pastiprinājusi cilvēktiesību pārkāpumus, stigmatizāciju un diskrimināciju, ar ko saskaras personas ar HIV, LGBTI personas un citas neaizsargātas grupas, uzsverot, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Covid-19 atbildes pasākumi balstītos uz cilvēktiesībām un vienlīdzību, par ko liecina gūtā pieredze HIV atbildes pasākumu īstenošanā; tā kā zināmos gadījumos svarīgām iedzīvotāju grupām ir tikusi liegta piekļuve pakalpojumiem vai attiecībā pret tām ir diskriminējoši pildīti Covid-19 noslēdzes rīkojumi; |
| --- | --- |

X.

tā kā Covid-19 pandēmija ir pastiprinājusi cilvēktiesību pārkāpumus, stigmatizāciju un diskrimināciju, ar ko saskaras personas ar HIV, LGBTI personas un citas neaizsargātas grupas, uzsverot, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Covid-19 atbildes pasākumi balstītos uz cilvēktiesībām un vienlīdzību, par ko liecina gūtā pieredze HIV atbildes pasākumu īstenošanā; tā kā zināmos gadījumos svarīgām iedzīvotāju grupām ir tikusi liegta piekļuve pakalpojumiem vai attiecībā pret tām ir diskriminējoši pildīti Covid-19 noslēdzes rīkojumi;

| Y. | tā kā Covid-19 vidēji ilga termiņa sekas visdrīzāk būs postošas, likvidēs gadiem panāktu attīstību un to mazināšanai būs vajadzīga vēl nepieredzēta pasaules mēroga sadarbība; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Covid-19 vidēji ilga termiņa sekas visdrīzāk būs postošas, likvidēs gadiem panāktu attīstību un to mazināšanai būs vajadzīga vēl nepieredzēta pasaules mēroga sadarbība;

| Z. | tā kā pandēmijas izraisītā krīze ir paātrinājusi digitālo pāreju un pārkārtošanos uz jauniem mācību rīkiem, piemēram, attālinātu un jaukta tipa mācīšanos; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pandēmijas izraisītā krīze ir paātrinājusi digitālo pāreju un pārkārtošanos uz jauniem mācību rīkiem, piemēram, attālinātu un jaukta tipa mācīšanos;

| AA. | tā kā ir svarīgi vēlreiz atzīt, ka, lai sasniegtu IAM un Parīzes nolīguma mērķus, ir jāinvestē cilvēka attīstībā un tiesībās balstītā pieejā, vienlaikus ievērojot Pusanas principus efektīvai attīstības sadarbībai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir svarīgi vēlreiz atzīt, ka, lai sasniegtu IAM un Parīzes nolīguma mērķus, ir jāinvestē cilvēka attīstībā un tiesībās balstītā pieejā, vienlaikus ievērojot Pusanas principus efektīvai attīstības sadarbībai;

Eiropas komandas pieeja

| 1. | atzinīgi vērtē ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19 pandēmiju, kas rāda tās apņemšanos uzņemties vadošo lomu un paust solidaritāti ar visām partnervalstīm, tostarp tām, kas saskaras ar konfliktiem un humanitārajām krīzēm; tomēr norāda, ka pašreizējie līdzekļi lielākoties ir pārvietojumi no citām budžeta pozīcijām un ka ir jānodrošina vajadzība atbalstu intensīvāk īstenot sākumposmā; prasa piešķiršanas sadales kritērijus atjaunināt atbilstīgi pandēmijas ietekmei partnervalstīs; tādēļ aicina izmantot ievērojamus jaunus elastīgus līdzekļus, lai pasaules mērogā palīdzētu jaunattīstības valstīm likvidēt Covid-19 pandēmijas tiešās un netiešās sekas un apmierinātu viņu kritiskās vajadzības attiecībā uz veselības pārvaldību un epidemioloģisko uzraudzību; uzsver, ka kā viens no pirmajiem soļiem ir ātri, vienlīdzīgi un lēti darīt globāli pieejamas drošas vakcīnas, ārstēšanu, aprīkojumu, terapiju un diagnostiku; uzsver, ka ir arī svarīgi, lai prioritāri tiktu vakcinēti veselības aprūpes un sociālie darbinieki, kuriem sekotu skolotāji un citi kritiski svarīgie darba ņēmēji, kā arī personas, kurām ir vislielākais risks ciest no Covid-19 komplikācijām; mudina līdzekļu devējus strauji palielināt oficiālo attīstības palīdzību, lai sasniegtu līmeni, kas jau sen ir solīts, bet nekad vēl nav sasniegts; |
| --- | --- |

1.

| 2. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē COVAX, kas ir pasaules mēroga mehānisms, kurš nodrošina taisnīgu un vispārēju piekļuvi Covid-19 vakcīnām, un lielo atbalstu, ko sniegusi Eiropas komanda, kura ir lielākā līdzekļu devēja un līdz šim minētajai inicaitīvai ir piešķīrusi vairāk nekā 850 miljonus EUR, savukārt ES un valstis, kas nav Savienības dalībvalstis, jau ir paziņojušas par ieceri pāri palikušās vakcīnas ziedot, izmantojot COVAX; atzinīgi vērtē PVO paziņojumu, ka 2021. gada pirmajā ceturksnī sākās pasaules mēroga vakcīnu piegāde 91 attiecināmajai valstij un ka līdz šim brīdim jau ir piegādāti divi miljardi vakcīnu devu; uzsver, ka, lai apkarotu pandēmiju, drošas vakcīnas ir jādara vispārēji pieejamas, cenas ziņā pieņemamas un visiem viegli piekļūstamas; uzsver, ka prioritāte ir jāpiešķir veselības aprūpes darbiniekiem un visneaizsargātākajām personām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Eiropas komandu stiprināt efektīvus mehānismus, ar kuriem nodrošina politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai, lai tos sistemātiski un efektīvi izmantotu visas ES iestādes un dalībvalstis; uzsver, ka ES būtu jāveic ilgtspējas ietekmes novērtējums visās politikas jomās, tostarp reakcijai uz pandēmiju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri prasa, ka impulss, ko ir radījusi Eiropas komandas vienotā pieeja kopīgas analīzes, kopīgas plānošanas un kopīgas īstenošanas jomā, ir jāizmanto, lai tiesību aktos un praksē izstrādātu jaunus standartus sadarbībai humānās palīdzības un attīstības politikas jomā; uzskata, ka ES būtu jāveicina ideja, ka, lai pēc iespējas palielinātu starptautiskās sadarbības un humānās palīdzības iedarbīgumu un efektivitāti, būtu jāpalielina ne tikai dalībvalstu savstarpējā koordinācija, bet arī koordinācija ar tām līdzekļu devējām valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis; uzsver NDICI – Globālā Eiropa nozīmi finansējuma nodrošināšanā cilvēka attīstībai, tostarp veselībai, uzturam, ūdenim, sanitārijai un higiēnai (WASH), sociālajai un bērna aizsardzībai, un izglītības nozarei; aicina ES un dalībvalstis kopīgā plānošanā par prioritāti noteikt cilvēka attīstību un veselību; mudina Komisiju humānās palīdzības un attīstības instrumentus izmantot elastīgi, ievērojot integrēto saiknes pieeju, jo īpaši attiecībā uz vakcīnu finansēšanu un sadali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ES līdzekļu devējus nodrošināt, ka priekšplānā strādājošām vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām (NVO) tiek piešķirts finansējums Covid-19 pandēmijas un tās kopienas līmenī radītās ietekmes apkarošanas programmu un projektu īstenošanai, lai palīdzētu visgrūtākajā situācijā nonākušajiem cilvēkiem; uzsver — tā kā Covid-19 atbildes reakcijas un atveseļošanas pasākumiem nav paredzēti papildu resursi un lielākā daļa finansējuma tiek piešķirta pēc ģeogrāfiskā principa, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt ES finansējuma optimālu papildināmību; |
| --- | --- |

5.

Humānās palīdzības finansējums

| 6. | brīdina, ka pandēmija var radīt humanitāro krīzi; tādēļ pauž dziļas bažas par ES humānās palīdzības budžeta nepietiekamo finansējumu, ņemot vērā, ka pandēmija ir radījusi papildu humānās palīdzības vajadzības; aicina skaidri sadalīt rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos, ar kuru būtu līdzsvaroti jānodrošina attiecīgo uzdevumu izpilde: ne iekšējām, ne ārējām darbībām nedrīkst piešķirt vairāk kā 60 % no rezerves gada summas; līdz katra gada 1. oktobrim no n gadam paredzētās ikgadējās summas vismaz viena ceturtā daļa ir jādara pieejama to vajadzību segšanai, kas rodas līdz attiecīgā gada beigām; no 1. oktobra atlikušās summas var tikt izmantotas to vajadzību segšanai, kas rodas līdz attiecīgā gada beigām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver nepieciešamību humāno palīdzību, piemēram, personālu un medicīnisko aprīkojumu, tostarp individuālos aizsardzības līdzekļus un testa komplektus, nodrošināt visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2020. gadā īstenoto Eiropas Savienības humānās palīdzības gaisa tiltu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina ES un dalībvalstis piešķirt papildu līdzekļus valstīm, kuras pandēmija ietekmēs vissmagāk, lai tās varētu mazināt tās tiešo un netiešo ietekmi, un stingri prasa ātrāk īstenot ārkārtas pārtikas palīdzības programmas, kas ir paredzētas tiem cilvēkiem, kuri tikuši atzīti par neaizsargātiem jau pirms Covid-19 krīzes, un vienlaikus īstenot procedūras, ar kurām samazina pārnēsāšanas risku; |
| --- | --- |

8.

Pārtikas nodrošinājums

| 9. | uzsver, ka pandēmija apdraud pārtikas nodrošinājumu laukos, pilsētās un piepilsētās; uzsver, ka ganību lauksaimniecība ir ekoloģiski droša, videi draudzīga un vietēja pārtikas ražošana un līdz ar to veido ilgtspējīgu pārtikas sistēmu; norāda, ka gani lopkopji ir īpaši neaizsargāti pret pārtikas nodrošinājuma traucējumiem un klimata pārmaiņu ietekmi; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt ganus lopkopjus, pandēmijas periodā viņiem garantējot drošu piekļuvi vietējiem tirgiem, lai raudzītos, ka viņi arī turpmāk var vietējiem iedzīvotājiem piegādāt olbaltumvielām bagātu pārtiku, ka tiek atļauta iedzīvotāju un lauksaimniecības dzīvnieku pārrobežu mobilitāte, ka viņu ganāmpulkiem ir piekļuve ūdenim un ganībām un ka mobilās sabiedrības vienas veselības komandas uzrauga situāciju un atsevišķos gadījumos iesaistās tās risināšanā, vajadzības gadījumā rīkojoties arī sabiedrības veselības nodrošināšanas nolūkos; prasa paredzēt naudas pārskaitījumus ganiem lopkopjiem, lai nodrošinātu viņu pamatvajadzības, tostarp pārtiku un barību, un prasa vajadzības gadījumā humānās palīdzības iztikas līdzekļu atbalstu paredzēt arī kā barības palīdzību viņu ganāmpulkiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir jāatbalsta ģimenes saimniecības un vietēji mazie un vidējie uzņēmumi, jo īpaši agrorūpniecības nozarē, lai palielinātu pārtikas nodrošinājumu un noturību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir jāatbalsta ANO aģentūru, jo īpaši FAO un WFP, pasākumi, kā arī Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustības un starptautisko NVO pasākumi, kas paredzēti bada, nepilnvērtīga uztura un iztikas līdzekļu zuduma mazināšanai un noturīgas pārtikas sistēmu veidošanai, piemēram tie, kas paredz izveidot globālu datu sistēmu, kura ātri sniegtu informāciju par humānās palīdzības vajadzībām, tie, kas paredz nodrošināt pārtikas ražošanas palīdzību un piekļuvi pārtikai, organizēt naudas pārskaitījumus un kuponus vai pārtikas sadali un skolas maltītes, attīstīt saiknes ar sociālās aizsardzības sistēmām, kas spēj reaģēt uz satricinājumiem, stabilizēt pārtikas sistēmas un nodrošināt vietējo pārtikas tirgu, vērtības ķēžu un sistēmu darbību, vienlaikus koncentrējoties uz mazajiem lauksaimniekiem un mazapjoma zvejniekiem, šajā nolūkā īstenojot sanitāros pasākumus Covid-19 pārnēsāšanas novēršanai, un reaģēt uz citām krīzēm, ekonomikas lejupslīdi un konfliktiem, piemēram, tuksneša siseņu invāziju Austrumāfrikā; uzskata, ka ekonomikas atveseļošanas process sniedz iespēju vietējos un reģionālos tirgos labāk iekļaut mazos lauksaimniekus un ražotājus un attīstīt ilgtspējīgākus iztikas līdzekļus; šajā sakarībā uzsver tehnoloģijas un digitalizācijas nozīmi, jo ar tām var sekmēt tirgus zināšanas un piekļuvi tirgum, kā arī paplašināt mazos uzņēmumus, piemēram, izmantojot tādus rīkus kā mobilās naudas lietotnes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka līdz 2050. gadam droša un cenas ziņā pieejama pārtika būs jānodrošina aptuveni 10 miljardiem pasaules iedzīvotāju, vienlaikus nodrošinot visā pārtikas vērtības ķēdē pienācīgu nodarbinātību un iztikas līdzekļus, aizsargājot visneaizsargātākos lauku iedzīvotājus, tostarp pirmiedzīvotājus, migrantus un personas, kas strādā neoficiālus un gadījuma darbus, un mazinot valstu un starptautiskajos pārtikas tirgos valdošo ārkārtīgo pārtikas cenu svārstīgumu; atzīst uztura izšķiroši svarīgo lomu noturības stiprināšanā; prasa ieviest integrētāku pieeju bada un nepilnvērtīga uztura novēršanai, konstatēšanai un ārstēšanai ar humānās palīdzības un attīstības atbildes pasākumiem, jo īpaši pret klimata pārmaiņām visneaizsargātākajās valstīs; uzskata, ka ir svarīgi attīstīt vietējo lauksaimniecību vietējā patēriņa vajadzībām, lai mazinātu jaunattīstības valstu atkarību no importa un eksporta un iespējamus traucējumus pārtikas ķēdē; uzsver, ka 1. un 2. IAM sasniegšanai ir vajadzīga starpdisciplināra pieeja, lai pārveidotu pārtikas ražošanas, apstrādes, patēriņa un tirdzniecības sistēmu; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgs visaptverošs pārveides process, lai paātrinātu taisnīgas, drošas un veselīgas pārtikas sistēmu izveidi, izmantojot 2021. gadā rīkoto ANO samitu par pārtikas sistēmām kā pagrieziena punktu, no kura atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes veikt, izmantojot principu “atjaunot uzlabojot”; aicina ES veicināt ilgtspēju visos pārtikas piegādes ķēžu posmos no ražošanas līdz patēriņam, kas atbilst Eiropas zaļajam kursam un stratēģijai “No lauka līdz galdam”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka Covid-19 pandēmija saasina jau tā smago pārtikas nodrošinājuma problēmu Austrumāfrikā un Tuvajos Austrumos, ko ir radījusi siseņu invāzija, jo ierobežojumu dēļ kavējas siseņu apkarošanai paredzēto pesticīdu un aprīkojuma piegāde; uzsver, ka ir vairāk jāsadarbojas, lai palīdzētu Austrumāfrikas un Tuvo Austrumu valstīm pārvarēt ražas zudumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka dažādi pasaules mēroga izaicinājumi, piemēram, strauja iedzīvotāju skaita palielināšanās, klimata pārmaiņas, ierobežotie dabas resursi un mainīgie patēriņa modeļi, neļauj mūsu pārtikas sistēmām sociāli un vidiski ilgtspējīgi garantēt pārtikas nodrošinājumu un pārtikas pieejamību visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir vajadzīgi pietiekami pasākumi, lai uzlabotu pašreizējo stāvokli Āfrikas valstīs, kurās strauji pieaug iedzīvotāju skaits un nav skaidrs, vai to lauksaimniecības nozares spēs nodrošināt pārtikas ražošanu un īstenot klimatadaptācijas pasākumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka zemes ierobežotā pieejamība, augsnes degradācija, ūdens trūkums un pārtikas ražošanas ierobežojumi būtiski traucē palielināt lauksaimniecības piegādi un ražību un ir saistīti ar jaunattīstības valstu sociālekonomisko un institucionālo nenoteiktību; |
| --- | --- |

16.

Nabadzība un sociālās problēmas

| 17. | uzsver, ka ir sagaidāms, ka 2020. gadā pirmoreiz 20 gadu laikā būs pieaugusi globālā galējā nabadzība, jo īpaši bērnu vidū, ņemot vērā, ka konfliktu, sliktas pārvaldības un klimata pārmaiņu faktoriem ir pievienojusies arī Covid-19 pandēmija, kas īpaši smagi ietekmē sievietes un meitenes (sagaidāms, ka līdz 2021. gadam galējā nabadzībā dzīvos vēl 47 miljoni cilvēku), neoficiālos un migrējošos darba ņēmējus (kas veido ceturtdaļu no pasaules darbaspēka), tūrisma nozari un Latīņamerikas, Karību jūras reģiona un Āfrikas valstu ekonomiku; šīs ārkārtējās krīzes kontekstā uzsver to, cik svarīga ir vispārējā sociālā aizsardzība un sociālais dialogs; aicina Komisiju kopā ar partnervalstīm izstrādāt ekonomikas atveseļošanas, darbvietu radīšanas un sociālā nodrošinājuma sistēmu uzlabošanas stratēģijas, kas sekmē sociālās aizsardzības seguma piemērošanu arī lauku nozarēs strādājošajiem neoficiālajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka pandēmija vissmagāk skar visneaizsargātākos iedzīvotājus, jo īpaši nestabilā situācijā esošus bēgļus, iekšzemē pārvietotas personas un migrantus, kas piedzīvo trīs krīzes: veselības krīzi, sociālekonomisko krīzi un aizsardzības krīzi; uzsver, ka īpaši neaizsargāti ir bērni, kas pārvietojas, jo viņiem ir ierobežotas iespējas piekļūt pamatpakalpojumiem, tostarp WASH, un izglītības, veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumiem, un līdz ar to tiek būtiski apdraudēta šo bērnu attīstība, nākotnes izredzes un veselība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma radītās sekas nesamērīgi skar nabadzīgākos un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo, marginalizēto un neaizsargāto sociālo kategoriju iedzīvotājus, tostarp personas ar fiziskiem un garīgiem traucējumiem, personas ar hroniskiem veselības traucējumiem, personas ar garīgās veselības problēmām un vecus cilvēkus, kuriem jau tā ir ierobežota piekļuve pamata higiēnas pakalpojumiem un attiecīgo veselības problēmu ārstēšanai vai tādas nav vispār un kuri pandēmijas dēļ ir kļuvuši vēl neaizsargātāki; |
| --- | --- |

19.

Bēgļi un pārvietotas personas

| 20. | mudina Komisiju nodrošināt bēgļu, migrantu un iekšzemē pārvietotu personu īpašās vajadzības, ievērojot sabiedrības veselības tīklu pamatprincipu “nevienu neatstāt novārtā” un neliedzot priekšplāna humānas palīdzības sniedzējiem tieši kontaktēties ar personām, kurām paredzēta viņu palīdzība; ar bažām atgādina, ka bēgļi, migranti un iekšzemē pārvietotas personas šajā veselības krīzē ir vieni no neaizsargātākajiem iedzīvotājiem, jo viņiem bieži vien ir nedrošāki dzīves apstākļi un parasti ir sarežģītāk nekā vietējiem iedzīvotājiem piekļūt veselības pamatpakalpojumiem; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt visiem skartajiem iedzīvotājiem vienlīdzīgu piekļuvi Covid-19 ārstēšanai un citiem veselības pakalpojumiem un drošības tīkla programmām neatkarīgi no valstspiederības, juridiskā statusa, izcelsmes, dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes vai jebkuras citas pazīmes; uzsver, ka ir svarīgi palīdzēt bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām cīnīties ar pandēmijas nesamērīgo sociālekonomisko ietekmi un šajā nolūkā ne tikai ļaut šiem cilvēkiem būt drošībā, bet arī stiprināt iztikas līdzekļu atbalstu un ienākumu veidojošas darbības; uzsver, ka ar ES politiku būtu jācenšas atbalstīt viņu piekļuve nodarbinātībai, izglītībai un civilstāvokļa dokumentācijai; mudina ES un dalībvalstis radīt tādus apstākļus, lai bēgļu nometnēs dzīvojošajiem bērniem un jauniešiem būtu piekļuve izglītībai, tostarp attālinātas mācīšanās iespējām, jo īpaši pamatizglītības līmenī; |
| --- | --- |

20.

Veselības nozares stiprināšana

| 21. | uzsver, ka Covid-19 uzliesmojums visā pasaulē ir saasinājis pastāvīgo zāļu trūkuma problēmu, radot smagas sekas jaunattīstības valstīs; uzsver, ka attīstības palīdzībai galvenokārt vajadzētu būt vērstai uz to, lai nodrošinātu horizontālu vispārējas veselības aprūpes sistēmas segumu, izmantojot holistisku un tiesībās balstītu pieeju, kas cita starpā paredz ņemt vērā veselības daudzdimensionālo raksturu (spēcīgu saikni ar dzimumu, pārtikas nodrošinājumu un uzturu, ūdeni un sanitāriju, izglītību un nabadzību); jo īpaši prasa pārskatīt ierosinātās vai jau esošās stratēģijas un partnerības, lai vairāk stiprinātu un atbalstītu partnervalstu sabiedrības veselības sistēmas, jo īpaši attiecībā uz gatavību pandēmijām un veselības sistēmu organizāciju un pārvaldību, tostarp universālas veselības aprūpes nodrošināšanu, vakcinācijām, veselības uzraudzību un informāciju (tostarp slimību uzraudzību), medicīnas darbinieku apmācību, pieņemšanu darbā un saglabāšanu, diagnostikas spējām un zāļu piegādi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka veselības sistēmu stiprināšanā būtu jāņem vērā ne tikai Covid-19 pandēmijas epidemioloģiskās sekas partnervalstīs, bet arī tādi faktori kā nepieciešamība risināt nepilnvērtīga uztura problēmu, kas palielinājusies pārtikas piegādes ķēžu traucējumu dēļ, vai Covid-19 pandēmijas mazināšanas pasākumu psiholoģisko ietekmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina Komisijai, ka tādas vispārzināmas ES partnerorganizācijas kā Pasaules fonds sniedz vērtīgu palīdzību, ātri iegādājoties un piegādājot Covid-19 individuālos aizsardzības līdzekļus, diagnostikas un ārstniecības līdzekļus, vienlaikus būtiski piedaloties veselības sistēmu veidošanā un nostiprināšanā un nodrošinot līdzekļu devējus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir pēc iespējas ātrāk jāpanāk iekavētais ierastajās vakcinācijas programmās un jānodrošina, ka tiek atsākta pārējo veselības pamatpakalpojumu sniegšana; prasa paredzēt pienācīgu finansējumu tādām iniciatīvām kā Gavi — Vakcīnu alianse un Epidēmijgatavības inovāciju koalīcija; pauž bažas par ārējo un fragmentēto globālo vakcīnu pārvaldības sistēmu, kas ir veicinājusi nevis sadarbību, bet gan konkurenci par vakcīnām, diagnostikas un ārstniecības līdzekļiem; mudina ES un dalībvalstis uzņemties vadošo lomu, prasot pasaulē nodrošināt tādu vienlīdzīgu un cenas ziņā pieņemamu piekļuvi vakcīnām, kas balstītos uz globālās solidaritātes principu; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES globālā atbildes reakcija uz Covid-19 pandēmiju neapdraud ES sniegto finansējumu citām svarīgām veselības programmām, piemēram, minimālo sākotnējo pakalpojumu kopumu seksuālās un reproduktīvās veselības jomā un programmām, kas vērstas uz sieviešu un grūtnieču veselību; mudina dalībvalstis un Komisiju arī turpmāk atbalstīt partnervalstis tādu pakalpojumu sniegšanā, kas attiecas uz seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām, vienlaikus nodrošinot sabiedrības un veselības darbinieku drošību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka ir svarīgi izmantot iepriekšējās veselības krīzēs, piemēram, Ebolas epidēmijā, gūtās galvenās atziņas; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi strādāt ar kopienu līderiem, lai izplatītu galvenos paziņojumus par sabiedrības veselību un mobilizētu sabiedrību; uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju un valsts un starptautisko NVO nozīmīgo lomu veselības pakalpojumu sniegšanā nabadzīgākajām kopienām; atzīst, ka šīs organizācijas būs svarīgi partneri Covid-19 vakcīnu sadalē; aicina ES atbalstīt šo organizāciju spēju veidošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver veselības izglītības lomu pandēmijas uzliesmojumu novēršanā un seku mazināšanā un sagatavotībā turpmākām sabiedrības veselības ārkārtas situācijām; uzsver, ka sports palīdz risināt ilgstošās noslēdzes un skolu slēgšanas atstātās sekas uz fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Komisiju un dalībvalstis apņemties padarīt pandēmijas vakcīnas un ārstniecības līdzekļus par globālu sabiedrisko labumu, kas ir pieejams visiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka Covid-19 reaģēšanas un atveseļošanas pasākumos ir jānodrošina veselības pamatpakalpojumu, tostarp uztura pakalpojumu, pastāvīga sniegšana; uzsver, ka primārās veselības aprūpes ietvaros būtu jāsniedz kvalitatīvi uztura pakalpojumi, tostarp visu nepilnvērtīga uztura veidu novēršana, novērtēšana, diagnostika un ārstēšana; atzīst kopienas veselības darbinieku priekšplāna lomu, kas ir jāatbalsta, tostarp paredzot apmācību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka globālajos Covid-19 atbildes reakcijas pasākumos izšķirīgi svarīga loma ir bijusi pētniecībai un inovācijai, kas ir ļāvušas izstrādāt steidzami nepieciešamos ārstniecības līdzekļus, vakcīnas un diagnostikas līdzekļus; uzsver, ka, lai panāktu patiesi globālu ietekmi, pētniecības un inovācijas darbības ir jāvirza uz tādu rīku izstrādi, kurus var izmantot ar maziem resursiem; uzsver, ka līdzīgus centienus būtu jāveic, lai likvidētu esošās pētniecības un produktu nepilnības citu epidēmiju apkarošanā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības izraisītām un novārtā atstātām slimībām, no kurām pasaulē cieš miljardiem cilvēku, bet kuras nepiedāvā īpašus tirgus stimulus privātā sektora ieguldījumiem, un lai izbeigtu atkarību no bagātākām valstīm tādu slimību pētniecībā, kas var tās tieši neskart; tādēļ aicina ES un tās dalībvalstis palielināt pētnieku transnacionālās sadarbības iespējas un mudināt partnervalstīs attīstīt cilvēku pētniecības potenciālu, īpaši koncentrējoties uz sievietēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atbalsta PVO nozīmīgo darbu un norāda uz tās svarīgo lomu kā Covid-19 atbildes pasākumus vadošajai un koordinējošai iestādei, vienlaikus atzīstot, ka pēc akūtās krīzes pārvarēšanas ir jāveic šīs organizācijas reforma, kas tostarp paredz arī Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu reformu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka steidzami jārīkojas, jāpalielina finansējums un jāuzlabo koordinācija attiecībā uz higiēnas ieradumu un prakses atbildes pasākumiem, kas ir vieni no svarīgākajiem aizsardzības pasākumiem, ar kuriem novērst, ierobežot un ārstēt Covid-19; uzsver, ka ir jābūt uzticamai tīra ūdens apgādei, lai saglabātu tīrību mājās, skolās un veselības aprūpes iestādēs, un akcentē, ka ir svarīgi piekļūt drošam dzeramajam ūdenim, sanitārijai un higiēnas infrastruktūrai, pakalpojumiem un precēm, jo tie ir svarīgi instrumenti noturības veidošanā pret turpmākiem slimības uzliesmojumiem; aicina ES un dalībvalstis būtiski palielināt finansējumu WASH Covid-19 atbildes pasākumu ietvaros un stiprināt globālo noturību pret turpmākajām krīzēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver kopienas organizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju izšķirīgi svarīgo lomu veselības pakalpojumu sniegšanā vismarginalizētākajām un nepietiekami atbalstītajām kopienām; aicina Komisiju nodrošināt politisku, finansiālu un tehnisku atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas sniedz kopienā balstītus pakalpojumus, lai raudzītos, ka tiem, kas nevar doties uz veselības aprūpes klīnikām, ir piekļuve pielāgotiem un pienācīgiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir svarīgi pasaulē nodrošināt taisnīgāku vakcīnu sadali, lai varētu efektīvi apkarot Covid-19 un tā mutāciju izplatību; tāpat atgādina, ka Covid-19 medicīniskajiem līdzekļiem vajadzētu būt cenas ziņā pieņemamiem, drošiem, efektīviem, viegli izmantojamiem un universāli pieejamiem un ka tie būtu jāuzskata par globālu sabiedrisko labumu; |
| --- | --- |

33.

Cilvēktiesības, pārvaldība un demokrātija

| 34. | pauž bažas par to, ka kopš Covid-19 krīzes sākumu daudzas valdības ir izmantojušas ārkārtas stāvokli, lai attaisnotu demokrātisku procesu un pilsoniskās sabiedrības telpas ierobežošanu, tostarp humānās palīdzības piekļuves ierobežošanu, un apspiestu minoritātes; jo īpaši nosoda žurnālistu, opozīcijas pārstāvju, veselības aprūpes darbinieku un citu personu cenzēšanu, arestēšanu un iebiedēšanu dēļ tā, ka viņi kritizē valdību, tostarp par krīzes pārvaldību; plašāk vērš uzmanību uz to, ka Covid-19 aizvien negatīvāk ietekmē visas cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu, un tāpēc aicina stiprināt palīdzību, politisko dialogu un atbalstu pilsoniskās sabiedrības un institūciju attīstībai visās šajās jomās, īpaši koncentrējoties uz cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka pētījumi visā pasaulē liecina par to, ka personas ar HIV, jo īpaši no konkrētām iedzīvotāju grupām un neaizsargātām grupām, joprojām saskaras ar stigmatizāciju un diskrimināciju; atgādina par UNAIDS secinājumiem, ka ar Covid-19 saistītas personas un grupas arī ir izjutušas negatīvus viedokļus un darbības; uzsver, ka joprojām tiek stigmatizēti, tostarp HIV un Covid-19 griezumā, neaizsargāti un marginalizēti iedzīvotāji, tādi kā nabadzībā dzīvojošas personas, bezpajumtnieki, bēgļi, migranti, seksa industrijā strādājošie, personas, kas lieto narkotikas, un lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un interseksuāļi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka pandēmijas un globālās recesijas kopējās sekas nopietni apdraudēs jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu (VAM), spēju sasniegt IAM; atgādina ANO aicinājumu paredzēt Covid-19 krīzes paketi 2,5 triljonu ASV dolāru apmērā jaunattīstības valstīm, kurām Covid-19 krīze ir radījusi vēl nepieredzētu ekonomisko kaitējumu; aicina īstenot tālejošus politikas pasākumus, kas pamatojas uz Programmas 2030. gadam pamatprincipu “nevienu neatstāt novārtā”; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ārkārtas stāvoklis nelabvēlīgi ietekmē cilvēktiesības un pamatbrīvības, līdz ar to tam vienmēr ir jābūt uz ierobežotu laiku, pienācīgi pamatotam ar demokrātiskām un tiesiskām procedūrām un samērīgam ar konkrēto ārkārtas gadījumu, kā arī atbilstīgam konstitucionālajai kārtībai un starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem; stingri norāda, ka ārkārtas situācijas veselības jomā nekad nebūtu jāizmanto par iemeslu, lai ierobežotu tiesiskumu, demokrātijas institūcijas, demokrātisko pārskatatbildību vai tiesisko kontroli; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par vardarbīgajiem uzbrukumiem humānās palīdzības un medicīnas personālam un iestādēm, kā arī tādiem birokrātiskajiem šķēršļiem kā neskaidras un pastāvīgi mainītas piekļuves prasības vai ierobežojumi attiecībā uz personālu un transportlīdzekļu skaitu partnervalstīs; uzskata, ka ir svarīgi turpināt šo uzbrukumu un šķēršļu risināšanu gan diplomātiskajā, gan politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt parlamentus, kas joprojām aktīvi piedalās valdības pieņemto Covid-19 pandēmijas ierobežošanas pasākumu pārbaudē un sabiedriskās veselības pasākumu ietekmes uz cilvēktiesībām novērtēšanā; uzsver, ka daudzu valstu veselības nozarēs ir izplatīta korupcija un ka ir jāstiprina pārskatatbildība un pārraudzība; |
| --- | --- |

39.

| 40. | akcentē to, ka Covid-19 noslēdzes pasākumi ir radījuši īpaši smagas sekas un netiešu kaitējumu sievietēm, meitenēm un bērniem, jo īpaši ir pieaugusi ar dzimumu saistīta vardarbība, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošana, bērnu laulības, agrīnas un nevēlamas grūtniecības un ierobežota piekļuve veselības pakalpojumiem, tostarp SRHR pakalpojumiem, turklāt sievietes ir vairāk pakļautas Covid-19, jo pasaulē viņas nesamērīgi daudz vairāk strādā veselības aprūpes nozarē; norāda, ka daudzās partnervalstīs sievietes strādā tādās nozarēs, kurās pārsvarā ir nodarbinātas sievietes, piemēram, apģērbu ražošanas nozarē, kuras ir smagi ietekmējusi pandēmija; uzsver, ka ar NDICI – Globālā Eiropa ir jāstimulē sieviešu nodarbinātības iespējas pēc krīzes; aicina rīkoties, lai ar tādām konkrētām programmām kā iniciatīva “Spotlight” un Dzimumu līdztiesības rīcības plāns III un ar Eiropas atbalsta pārorientēšanu līdzsvarotu sievietēm uzlikto nesamērīgo aprūpes slogu un likvidētu jebkādus iespējamus šķēršļus viņu drošībai, veselībai, emancipācijai, ekonomiskajai neatkarībai, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai un izglītībai; aicina pastiprināt centienus, lai labāk novērstu un risinātu vardarbību ģimenē; prasa sievietēm jēgpilni iesaistīties to lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu veselību un darba dzīvi; uzsver, ka ir jāiekļauj dzimumperspektīva ES Covid-19 atbildes pasākumos, jāiestājas par iekļaujošām lēmumpieņemšanas struktūrām un dzimumaspekta analīzes nolūkos jāvāc pēc dzimuma un vecuma sadalīti dati; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas nesamērīgi skar sievietes un tās var likvidēt gadu desmitiem ilgā laikā panākto progresu attiecībā uz dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; lai risinātu šo problēmu un nodrošinātu noturīgu atveseļošanu, mudina ES un dalībvalstis uzlabot ārējo atbalstu darbībām, kas paredz pastiprināt sieviešu viedokļa paušanu un līdzdalību lēmumpieņemšanas procesos, uzlabot sieviešu izglītību un apmācību, likvidēt diskrimināciju piekļuvē kredītiem un ieviest tiesību aktus ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

41.

Parāda apkalpošana un stabili budžeti

| 42. | atzinīgi vērtē G20 paziņojumu par nabadzīgāko valstu parāda apkalpošanas maksājumu apturēšanu un pievienojas izteiktajam aicinājumam tāpat rīkoties arī privātajiem kreditoriem un valsts īpašumā esošām komercbankām; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, lai tiktu pilnībā īstenota G20 parāda apkalpošanas apturēšanas iniciatīva un G20 jaunā Kopējā parāda režīma sistēma ārpus DSSI; uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomiskās un sociālās krīzes mēroga dēļ ir vajadzīgi daudz pamatīgāki un iedarbīgāki pasākumi, un mudina Komisiju atbalstīt starptautiskos centienus šajā jomā; uzskata, ka no šīs apturēšanas ietaupītie procentu maksājumi būtu jāiegulda veselības nozarē, kura bieži vien jaunattīstības valstīs saņem ārkārtīgi nepietiekamu finansējumu; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis arī atbalstīt starptautiskā līmeņa iniciatīvas, kas ierosina elastīgus parāda samazināšanas mehānismus, kuri paredz izveidot ekvivalentus līdzekļus vietējā valūtā, lai atbalstītu ieguldījumus ar mērķi sasniegt IAM; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka daudzām jaunattīstības valstīm bija ievērojami parādi jau pirms pandēmijas, kas liedza veikt pienācīgus ieguldījumus krīzes novēršanā, veselības sistēmās un sociālajā aizsardzībā; uzsver, ka ir svarīgi prioritārā kārtā risināt jautājumu par partnervalstu parāda atmaksājamību; aicina Komisiju uzņemties jaunas iniciatīvas, lai apkarotu nelikumīgu kapitāla plūsmu, nodokļu nemaksāšanu un krāpšanu nodokļu jomā un tādējādi uzlabotu jaunattīstības valstu nodokļu bāzi; šajā sakarībā mudina ES nodrošināt, ka tās nolīgumi par tirdzniecību, nodokļu dubulto uzlikšanu un ieguldījumiem atbilst mērķim par ĀKK valstu iekšējo resursu mobilizēšanu un rada taustāmus un ilgtspējīgus rezultātus attīstības jomā saskaņā ar Lisabonas līguma 208. pantā iestrādāto principu par politikas saskaņotību attīstībai; plašākā nozīmē aicina ANO līmenī izveidot globālu nodokļu struktūru, kas palīdzētu koordinēt nodokļu politiku; turklāt aicina budžeta atbalstu novirzīt vispārējiem pamatpakalpojumiem, jo īpaši piekļuvi veselības, ūdens un sanitārijas pamatpakalpojumiem, un noturībai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju paredzēt lielāku atbalstu nestabilākajām valstīm, lai tās varētu apkarot Covid-19 pandēmiju un nodrošināt piekļuvi veselības aprūpei, vienlaikus neignorējot tādus pašreizējos izaicinājumus kā ārkārtēja nabadzība, drošības problēmas, piekļuve kvalitatīvai izglītībai un darbvietām, vienlīdzīgas iespējas un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka mazāka naudas pārvedumu plūsma uz jaunattīstības valstīm pasliktinās to mājsaimniecību dzīves apstākļus, kas ir atkarīgas no šā ienākumu avota, lai samaksātu par tādām precēm un pakalpojumiem kā pārtika, veselības aprūpe un izglītība; tādēļ mudina ES un līdzekļu devēju kopienu rīkoties izlēmīgi, lai pildītu solījumu samazināt naudas pārvedumu komisiju tuvu nullei vai vismaz līdz 3 %, kā paredzēts 10. IAM; |
| --- | --- |

45.

Izglītība un digitalizācija

| 46. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas dēļ vēl nepieredzēts skaits skolnieku mēnešiem ilgi nav varējuši iet uz skolu, kas ir būtiski iedragājis centienus izglītības jomā, jo īpaši attiecībā uz meiteņu, sieviešu un pārvietoto personu izglītību; mudina valdības pandēmijas apkarošanā slēgt skolas tikai galējas nepieciešamības gadījumā; atbalsta principu ārkārtas situācijās un citās humanitārās krīzēs turpināt un prioritarizēt ieguldījumus izglītībā; prasa saglabāt izglītību kā vienu no ES attīstības politikas izdevumu prioritātēm un pienācīgi ņemt vērā skolu sociālo un kultūras funkciju; šajā sakarībā mudina valdības prioritarizēt atbalstu vismarginalizētākajiem bērniem un viņu ģimenēm, jo ekonomiskā un sociālā nevienlīdzība ir cieši saistīta ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un sliktām sekmēm jau agrīnā bērnībā, kas, bērnam pieaugot, apdraud viņa nodarbinātības izredzes; uzsver, ka pandēmija vissmagāk ietekmē lielāko daļu riska grupā esošo bērnu, jo īpaši bērnus ar invaliditāti un bērnus, kas dzīvo konfliktu skartos apgabalos; iesaka ES atbalstīt UNICEF darbības un ES dalībvalstīm apmainīties ar pieejām, kuras izmantotas, lai turpinātu mācības pat krīzes situācijā, un prasa ES un tās dalībvalstīm savās starptautiskajās atbalsta programmās izmantot attālināto mācību (bezsaistes lietotnes, radio, televīzija, drukātie materiāli) un digitālo mācību sniegtās iespējas, lai neviens bērns nepaliktu bez izglītības; tādēļ atbalsta atvērtu, drošu un cenas ziņā pieņemamu piekļuvi internetam (tostarp mobilajiem datiem) un digitālo tehnoloģiju vienlīdzīgu pieejamību, izmantošanu un izveidi, lai mazinātu digitālo plaisu, tostarp digitālo plaisu starp dzimumiem un vecumiem, un iekļautu digitālās pārkārtošanās ziņā nelabvēlīgā situācijā esošas vai marginalizētas personas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ņemot vērā kultūras patieso vērtību, aicina to uzskatīt par atsevišķu ceturto ilgtspējīgas attīstības pīlāru līdzās sociālajai, ekonomiskajai un vides dimensijai; aicina ES visos attīstības sadarbības līmeņos iekļaut kultūras ilgtspēju un sistemātiski iekļaut kultūras aspektu asociācijas nolīgumu sarunās un visā ārējo attiecību un ārpolitikas instrumentu kopumā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver mūžizglītības un pārkvalifikācijas nozīmi, arī ilgtermiņā pēc Covid-19 pandēmijas, jo tās kļūs ne tikai par ierastu praksi, bet arī par prasību strādājošiem iedzīvotājiem, ņemot vērā straujo tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka ir jāatbalsta un jānovērtē skolotāji, kam ir ārkārtīgi svarīga loma izglītībā un aktīva pilsoniskuma veidošanā, kas ir vēlreiz apstiprinājies pandēmijas periodā; uzsver, ka ir jāiegulda līdzekļi skolotāju apmācībā, lai viņus aktīvi sagatavotu jaunajiem mācību modeļiem, piemēram, e-mācībām un jaukta tipa mācībām, kas ir priekšnoteikums, lai varētu nodrošināt mācību turpināšanu gadījumos, kad tās nevar notikt klātienē; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga nozīme kultūras daudzveidības un starpkultūru spēju veicināšanā un ka šādi plašsaziņas līdzekļi ir jāstiprina kā uzticamas informācijas avots, jo īpaši krīzes un neskaidrību periodā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vērš uzmanību uz to, ka pandēmija ir smagi skārusi kultūras un radošās nozares, tostarp pasaules mantojuma vietas, nemateriālo kultūras mantojumu un mantojuma tūrismu visā pasaulē, jo īpaši vismazāk attīstītākajās valstīs, kurās šīs nozares ir īpaši nestabilas; aicina ES un dalībvalstis attīstības sadarbībā paredzēt finansiālu palīdzību šīm nozarēm, izmantojot konkrētus fondus, kuriem noteiktas tematiskās un ģeogrāfiskajās prioritātes, un tehnisku palīdzību, tostarp digitālā atbalsta iniciatīvas, ar mērķi mazināt noslēdzes pasākumu negatīvo ietekmi, kā arī izmantot sinerģiju starp vietējām valdībām, kultūras organizācijām un NVO, no vienas puses, un ES delegācijām un kultūras iestāžu ārvalstu filiālēm, no otras puses; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka pēdējās desmitgades laikā ir stabili samazinājies izglītības jomai piešķirtais kopējās attīstības palīdzības īpatsvars; aicina dalībvalstis līdz 2024. gadam izglītības jomā ieguldīt 10 % oficiālās attīstības palīdzības un līdz 2030. gadam — 15 %, tostarp paredzot ieguldījumus digitālajā izglītībā, infrastruktūrā un savienojamībā, lai mazinātu digitālo plaisu, kas saasina sociālekonomiskās grūtības; |
| --- | --- |

52.

Noturība

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi palīdzēt partnervalstīm un dalīties ar tām paraugpraksē (tostarp veidot vietējo un reģionālo pārvalžu spējas) un palīdzēt vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalīties ar tām paraugpraksē attiecībā uz trūkumu apzināšanu un preventīvo un krīzes reaģēšanas mehānismu veidošanu, kā arī kritiskās infrastruktūras aizsardzību, lai tās varētu labāk risināt jebkāda veida turpmākos sistēmiskos satricinājumus; turklāt uzsver, ka, lai novērstu vai apkarotu zoonozes, ir svarīgi pieeju “Viena veselība” izmantot no centrālās valdības līmeņa līdz pat kopienas līmenim; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž bažas, ka klimata pārmaiņu izraisītie ekstrēmie laikapstākļu notikumi pastiprinās Covid-19 krīzes radītās grūtības, kas ekonomiku, valstu darbību un humānās palīdzības sniegšanu pakļaus papildu spiedienam; tādēļ prasa atveseļošanas stratēģijā īstenot mērķus, kas paredzēti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām; turklāt uzskata, ka ar ekonomikas stimulēšanas pasākumiem būtu jāpaver ceļš uz oglekļneitrālu un klimatnoturīgu nākotni, un aicina atbalstīt dažādu augu šķirņu sēklu saglabāšanu saskaņā ar Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai, lai palīdzētu kopienām pēc klimata pārmaiņu radītām katastrofām atjaunot attiecīgās augu šķirnes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka pandēmija sniedz iespēju “atjaunot uzlabojot” un ka ES humānās palīdzības un attīstības politikai būtu jāatbalsta šā mērķa īstenošana partnervalstīs; jo īpaši uzsver to, ka jaunattīstības valstis ir jāatbalsta attiecībā uz digitālās ekonomikas progresa izmantošanu tādās jomās kā veselība, izglītība un citi sabiedriski pakalpojumi; atzinīgi vērtē Digital4Development (D4D) platformas atklāšanu 2020. gada decembrī un mudina ES veikt turpmākus ieguldījumus partnervalstu digitalizācijas centienos, tostarp piesaistot privātā sektora ieguldījumus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka noturību principā veido vispārējā sagatavotība un spēja pielāgoties jauniem apstākļiem; šajā sakarībā atgādina, ka kopienas, kas izmanto savus risinājumus, kuri ir pielāgoti to konkrētajai situācijai, ir vairāk iesaistītas atveseļošanas procesā un pēc tam kļūst stiprākas nekā iepriekš; uzsver, ka šīs krīzes pārvarēšana solidāri ar mūsu partneriem stiprinās un padarīs noturīgākas ES attiecības ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka, ņemot vērā pandēmijas izraisīto vajadzību palielināšanos, privātā sektora ieguldījumiem var būt svarīga loma ekonomikas atveseļošanas veicināšanā un IAM sasniegšanā; aicina sīkāk izpētīt privātā sektora un apvienotā finansējuma lomu atveseļošanas un noturības centienos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda, ka šīm pandēmijām bieži vien ir zoonotiska izcelsme; tādēļ uzsver, ka ir jāatbalsta izglītības programmas par medību un savvaļas dzīvnieku tirdzniecības bīstamību un nepieciešamību labāk aizsargāt un atjaunot ekosistēmas un dzīvotnes un jārisina rūpnieciskās lauksaimniecības radītās problēmas; prasa sniegt lielāku atbalstu partnervalstīm malumedniecības un savvaļas dzīvnieku nelikumīgas tirdzniecības novēršanā, jo īpaši nodrošinot, ka savvaļas augu un dzīvnieku aizsardzībā tiek iesaistītas vietējās kopienas; uzskata, ka vairāk ES finansējuma būtu jāpiešķir apsteidzošiem pētījumiem par cilvēka veselības, dzīvnieku veselības un ekosistēmu saikni, lai palielinātu gatavību reaģēt uz turpmākām veselības krīzēm, kas radušās zoonotiskas izcelsmes vīrusa mutāciju dēļ; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka noturība pret turpmākām sabiedrības veselības krīzēm arī ir jāveido, pamatojoties uz pētījumiem par slimībām, kas jaunattīstības valstīs regulāri izraisa nāvējošus uzliesmojumus; pauž nožēlu par to, ka pašlaik netiek pietiekami pētīta tādu vakcīnu izstrāde, kas varētu novērst saslimšanu ar tādām jaunattīstības valstīs izplatītām slimībām kā malārija vai Zikas vīrusslimība; aicina ES un dalībvalstis finansēt vairāk pētījumu ar mērķi izstrādāt vakcīnas, kas novērstu turpmākus šo slimību uzliesmojumus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka pat krīzes apstākļos absolūta prioritāte ir jāpiešķir pārtikas ražošanai un izplatīšanai; uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no ārējiem pārtikas, augu, sēklu un mēslojuma piegādātājiem un jāpalielina vietēja un diversificēta lauksaimnieciskā ražošana; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES atbalstu agroekoloģijai, kas būtu vēl vairāk jāstiprina; aicina atbalstīt dalīšanos zināšanās par jaunu, vecu un izturīgāku agroekoloģisko šķirņu sēklām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina, ka jaunattīstības valstis tradicionāli ir neizturīgākas pret ārējiem satricinājumiem, ņemot vērā to šauro eksporta bāzi un ne pārāk diversificēto ekonomiku; tādēļ uzsver, ka viens no galvenajiem jaunattīstības valstu izaicinājumiem ir virzīties augšup globālās vērtības ķēdē, diversificējot ekonomiku, un pāriet no eksportorientēta ražošanas modeļa uz attīstības modeli, kas pamatojas uz vietējo un reģionālo tirgu; šajā nolūkā uzsver — lai palielinātu valsts vai reģionālo autonomiju būtisko preču un pakalpojumu ražošanā, ir ļoti svarīgi īstenot reģionālo ekonomisko sadarbību, vietējo rūpniecības politiku un veicināt ieguldījumus; pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka ir būtiski izmantot finansējumu un uzņēmējdarbības praksi, lai veicinātu ilgtspējas standartu iestrādāšanu visā ieguldījumu ķēdē; atkārtoti norāda, ka obligātā prasība uzņēmumiem nodrošināt pienācīgu rūpību cilvēktiesību un vides jomā ir priekšnosacījumi, lai novērstu un mazinātu turpmākās krīzes un nodrošinātu ilgtspējīgas vērtību ķēdes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka ieguldījumiem atveseļošanas pasākumos ir jābūt atbildīgiem, saskaņā ar CFS Brīvprātīgajām pamatnostādnēm par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā un tās principiem par atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās, ar tiem ir jāmazina klimata pārmaiņas un jāveicina visneaizsargātāko iedzīvotāju noturība; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina ES labāk integrēt bērna tiesības klimata pārmaiņu apkarošanā un tās pasākumos, ar kuriem tieši veicina noturību un gatavību katastrofām tādās sociālajās jomās kā izglītība, veselība, WASH, uzturs, sociālā aizsardzība un bērna aizsardzība; |
| --- | --- |

63.

Humānās palīdzības, attīstības un miera saikne

| 64. | uzsver, ka nestabilām valstīm paredzēto NDICI – Globālā Eiropa programmu veidošanā prioritāte ir jāpiešķir humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes īstenošanai; aicina Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorātu (DG ECHO), Starptautisko partnerību ģenerāldirektorātu (DG INTPA) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātu (DG NEAR) pēc iespējas īstenot vietējai situācijai un iespējām pielāgotas papildprogrammas, lai savstarpēji pastiprinātu dažādus šīs saiknes aspektus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka Covid-19 krīzes atbildes pasākumu noteikšanā un īstenošanā ir jāstrādā kopā ar vietējām kopienām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver Eiropas Solidaritātes korpusa nozīmi to uz vietas esošo pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstīšanā, kas sniedz palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina nodrošināt pilnvērtīgas iespējas vietējām kopienām un tās līdztekus vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp baznīcām, ticības organizācijām un citiem vietējiem pārstāvjiem, iesaistīt humānas palīdzības un attīstības darbībās; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības valstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un Pasaules Veselības organizācijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OV C 355, 20.10.2017., 2. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

---

Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Komisijas 2020. gada ziņojums par tiesiskumu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 295. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 295. pantu,

| — | īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 1. punktu, 3. panta 3. punkta otro daļu, 4. panta 3. punktu un 5., 6., 7. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 1. punktu, 3. panta 3. punkta otro daļu, 4. panta 3. punktu un 5., 6., 7. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā LESD pantus, kuri attiecas uz demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu Savienībā, tostarp tā 70., 258., 259., 260., 263. un 265. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD pantus, kuri attiecas uz demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu Savienībā, tostarp tā 70., 258., 259., 260., 263. un 265. pantu,

| — | ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā un 2. protokolu par subsidiaritātes principa piemērošanu, kuri ietverti Līgumu pielikumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā un 2. protokolu par subsidiaritātes principa piemērošanu, kuri ietverti Līgumu pielikumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru,

| — | ņemot vērā LES 49. pantu, Kopenhāgenas kritērijus un Savienības noteikumu kopumu, kas kandidātvalstij jāizpilda, ja tā vēlas iestāties Savienībā (acquis), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 49. pantu, Kopenhāgenas kritērijus un Savienības noteikumu kopumu, kas kandidātvalstij jāizpilda, ja tā vēlas iestāties Savienībā (acquis),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (2),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības instrumentus un ANO vispārējā regulārā pārskata ieteikumus un ziņojumus, kā arī ANO līgumu struktūru judikatūru un Cilvēktiesību padomes īpašās procedūras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības instrumentus un ANO vispārējā regulārā pārskata ieteikumus un ziņojumus, kā arī ANO līgumu struktūru judikatūru un Cilvēktiesību padomes īpašās procedūras,

| — | ņemot vērā ANO 1999. gada 8. marta Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1999. gada 8. marta Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, augstā komisāra nacionālo minoritāšu jautājumos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos un citu struktūru ieteikumus un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja, augstā komisāra nacionālo minoritāšu jautājumos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos un citu struktūru ieteikumus un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Sociālo hartu, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Sociālo tiesību komiteju, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra, Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību, Nediskriminācijas, daudzveidības un iekļaušanas koordinācijas komitejas, Venēcijas komisijas un citu struktūru konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas, atzinumus un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Sociālo hartu, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Sociālo tiesību komiteju, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra, Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību, Nediskriminācijas, daudzveidības un iekļaušanas koordinācijas komitejas, Venēcijas komisijas un citu struktūru konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas, atzinumus un ziņojumus,

| — | ņemot vērā 2007. gada 23. maija saprašanās memorandu starp Eiropas Padomi un Eiropas Savienību, kā arī Padomes 2020. gada 8. jūlija secinājumus par ES prioritātēm sadarbībai ar Eiropas Padomi 2020.–2022. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 23. maija saprašanās memorandu starp Eiropas Padomi un Eiropas Savienību, kā arī Padomes 2020. gada 8. jūlija secinājumus par ES prioritātēm sadarbībai ar Eiropas Padomi 2020.–2022. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Pretkorupcijas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pretkorupcijas konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2020. gada 7. aprīļa instrumentu kopumu dalībvalstīm ar nosaukumu “Demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana saistībā ar Covid-19 sanitāro krīzi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2020. gada 7. aprīļa instrumentu kopumu dalībvalstīm ar nosaukumu “Demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana saistībā ar Covid-19 sanitāro krīzi”,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas 124. plenārsesijā 2020. gada 8. oktobrī pieņemto starpposma ziņojumu par pasākumiem, kas ES dalībvalstīs veikti Covid-19 krīzes rezultātā, un to ietekmi uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas 124. plenārsesijā 2020. gada 8. oktobrī pieņemto starpposma ziņojumu par pasākumiem, kas ES dalībvalstīs veikti Covid-19 krīzes rezultātā, un to ietekmi uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām,

| — | ņemot vērā partnerorganizāciju 2020. gada ziņojumu Eiropas Padomes platformai žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerorganizāciju 2020. gada ziņojumu Eiropas Padomes platformai žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas pamatoto priekšlikumu Padomes 2017. gada 20. decembra lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pamatoto priekšlikumu Padomes 2017. gada 20. decembra lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 17. jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā. Rīcības plāns” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 17. jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā. Rīcības plāns” (COM(2019)0343),

| — | ņemot vērā 2020. gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 19. jūnija atzinumu “Tiesiskuma turpmāka stiprināšana Savienībā. Pašreizējā situācija un iespējamie turpmākie pasākumi”, kurā ierosināts izveidot ikgadēju forumu par pamattiesībām un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 19. jūnija atzinumu “Tiesiskuma turpmāka stiprināšana Savienībā. Pašreizējā situācija un iespējamie turpmākie pasākumi”, kurā ierosināts izveidot ikgadēju forumu par pamattiesībām un tiesiskumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Pamattiesību un tiesiskuma grupas 2020. gada jūnija ziņojumu “Nacionālās norises no pilsoniskās sabiedrības perspektīvas 2018.–2019. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Pamattiesību un tiesiskuma grupas 2020. gada jūnija ziņojumu “Nacionālās norises no pilsoniskās sabiedrības perspektīvas 2018.–2019. gadā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2018. gada 17. janvārī publicēto ziņojumu “Problēmas, ar kurām saskaras pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas cilvēktiesību jomā ES”, un citus tās ziņojumus, datus un instrumentus, jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību informācijas sistēmu (EFRIS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2018. gada 17. janvārī publicēto ziņojumu “Problēmas, ar kurām saskaras pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas cilvēktiesību jomā ES”, un citus tās ziņojumus, datus un instrumentus, jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību informācijas sistēmu (EFRIS),

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2020. gada 10. septembra ziņojumu “Antisemītisms – pārskats par Eiropas Savienībā reģistrētajiem antisemītiskajiem incidentiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2020. gada 10. septembra ziņojumu “Antisemītisms – pārskats par Eiropas Savienībā reģistrētajiem antisemītiskajiem incidentiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”, kas publicēts 2020. gada 5. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”, kas publicēts 2020. gada 5. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu 2014. gada 16. decembra secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu 2014. gada 16. decembra secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2021.–2025. gadam, ES LGBTI līdztiesības stratēģiju 2021.–2025. gadam, ES stratēģiju par bērna tiesībām 2021.–2024. gadam un Stratēģija 2021.–2030. gadam par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2021.–2025. gadam, ES LGBTI līdztiesības stratēģiju 2021.–2025. gadam, ES stratēģiju par bērna tiesībām 2021.–2024. gadam un Stratēģija 2021.–2030. gadam par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ES Rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam un ES Romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rasisma apkarošanas rīcības plānu 2020.–2025. gadam un ES Romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par Komisijas lēmumu piemērot LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz stāvokli Polijā (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par nepieciešamību ieviest Eiropas vērtību instrumentu, ar kuru tiek atbalstītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina demokrātiju, tiesiskumu un pamatvērtības Eiropas Savienībā vietējā un valsts līmenī (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par nepieciešamību ieviest Eiropas vērtību instrumentu, ar kuru tiek atbalstītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina demokrātiju, tiesiskumu un pamatvērtības Eiropas Savienībā vietējā un valsts līmenī (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par tiesiskumu Rumānijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par tiesiskumu Rumānijā (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par visaptveroša ES mehānisma nepieciešamību demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par visaptveroša ES mehānisma nepieciešamību demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībai (9),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. marta rezolūciju par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. marta rezolūciju par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā (11),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā saistībā ar nesen atklātajiem faktiem Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā saistībā ar nesen atklātajiem faktiem Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā (12),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvas zonas (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvas zonas (13),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par 2018. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (14),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (15),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (17),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija plenārsēdes debates par Čehijas premjerministra kriminālvajāšanas atsākšanu saistībā ar ES līdzekļu nepareizu lietošanu un iespējamu interešu konfliktu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija plenārsēdes debates par Čehijas premjerministra kriminālvajāšanas atsākšanu saistībā ar ES līdzekļu nepareizu lietošanu un iespējamu interešu konfliktu (18),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (19),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (20),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par tiesiskumu un pamattiesībām Bulgāriju (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par tiesiskumu un pamattiesībām Bulgāriju (21),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (22),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā – gada ziņojums par 2018.–2019. gadu (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā – gada ziņojums par 2018.–2019. gadu (23),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, iestāžu nolīgumu, ES Atveseļošanas instrumentu un Tiesiskuma regulu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, iestāžu nolīgumu, ES Atveseļošanas instrumentu un Tiesiskuma regulu (24),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (25),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu, tiesiskuma nosacījumu mehānismu (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu, tiesiskuma nosacījumu mehānismu (26),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūcija par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūcija par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (27),

| — | ņemot vērā Eiropas pievienotās vērtības 2016. gada oktobra novērtējumu, ar ko papildina likumdošanas iniciatīvas ziņojumu par ES mehānismu demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pievienotās vērtības 2016. gada oktobra novērtējumu, ar ko papildina likumdošanas iniciatīvas ziņojumu par ES mehānismu demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 23. aprīļa provizorisko ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām sniegto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 23. aprīļa provizorisko ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām sniegto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas, Juridiskās komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas, Juridiskās komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A9-0199/2021),

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tostarp pie minoritātēm piederošu personu tiesības, – vērtībām, kas ir kopējas visām ES dalībvalstīm un kuras ir jāievēro arī kandidātvalstīm, lai pievienotos Savienībai; tā kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības ir savstarpēji pastiprinošas vērtības, kas, ja tās tiek apdraudētas, var radīt sistēmiskus draudus Savienībai; tā kā tiesiskuma respektēšana ir saistoša gan Savienībai un tās dalībvalstīm visos pārvaldības līmeņos, tostarp zemāka līmeņa struktūrām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tostarp pie minoritātēm piederošu personu tiesības, – vērtībām, kas ir kopējas visām ES dalībvalstīm un kuras ir jāievēro arī kandidātvalstīm, lai pievienotos Savienībai; tā kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības ir savstarpēji pastiprinošas vērtības, kas, ja tās tiek apdraudētas, var radīt sistēmiskus draudus Savienībai; tā kā tiesiskuma respektēšana ir saistoša gan Savienībai un tās dalībvalstīm visos pārvaldības līmeņos, tostarp zemāka līmeņa struktūrām;

| B. | tā kā ikgadējais tiesiskuma pārskatīšanas cikls ir atzinīgi vērtējams papildinājums pieejamajiem instrumentiem to vērtību saglabāšanai, kuras nostiprinātas LES 2. pantā, risinot situāciju visās ES dalībvalstīs un pamatojoties uz četriem pīlāriem, kas tieši ietekmē tiesiskuma ievērošanu; tā kā tas ir plānots kā ikgadējs tiesiskuma veicināšanas cikls ar mērķi novērst problēmu rašanos vai padziļināšanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā ikgadējais tiesiskuma pārskatīšanas cikls ir atzinīgi vērtējams papildinājums pieejamajiem instrumentiem to vērtību saglabāšanai, kuras nostiprinātas LES 2. pantā, risinot situāciju visās ES dalībvalstīs un pamatojoties uz četriem pīlāriem, kas tieši ietekmē tiesiskuma ievērošanu; tā kā tas ir plānots kā ikgadējs tiesiskuma veicināšanas cikls ar mērķi novērst problēmu rašanos vai padziļināšanos;

| C. | tā kā Komisijas pirmā ziņojuma par tiesiskumu (2020. gada ziņojums) darbības joma ir ierobežota, jo tā neaptver visas ES vērtības, kas paredzētas LES 2. pantā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas pirmā ziņojuma par tiesiskumu (2020. gada ziņojums) darbības joma ir ierobežota, jo tā neaptver visas ES vērtības, kas paredzētas LES 2. pantā;

| D. | tā kā, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Harta ir pilnībā integrēta Līgumos un tādējādi tā ir juridiski saistoša ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī dalībvalstīm ES tiesību aktu īstenošanas ietvaros; tā kā ne tikai Savienības iestādēs, bet arī dalībvalstīs ir jāveido, jāveicina un jāstiprina patiesa pamattiesību kultūra, jo īpaši dalībvalstīm piemērojot un īstenojot Savienības tiesību aktus gan iekšzemē, gan to attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Harta ir pilnībā integrēta Līgumos un tādējādi tā ir juridiski saistoša ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī dalībvalstīm ES tiesību aktu īstenošanas ietvaros; tā kā ne tikai Savienības iestādēs, bet arī dalībvalstīs ir jāveido, jāveicina un jāstiprina patiesa pamattiesību kultūra, jo īpaši dalībvalstīm piemērojot un īstenojot Savienības tiesību aktus gan iekšzemē, gan to attiecībās ar trešām valstīm;

| E. | tā kā, lai gan 2020. gada ziņojums rada bažas un izpratni, tas nesniedz nedz pietiekamu novērtējumu par katras valsts veikto izmaiņu efektivitāti, nedz konkrētus attiecīgai valstij adresētus ieteikumus, nedz arī katras valsts atbilstību tiesiskuma prasībām, kas varētu apdraudēt paredzēto preventīvo ietekmi; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan 2020. gada ziņojums rada bažas un izpratni, tas nesniedz nedz pietiekamu novērtējumu par katras valsts veikto izmaiņu efektivitāti, nedz konkrētus attiecīgai valstij adresētus ieteikumus, nedz arī katras valsts atbilstību tiesiskuma prasībām, kas varētu apdraudēt paredzēto preventīvo ietekmi;

| F. | tā kā, neveicot efektīvus turpmākos pasākumus, īstenojot ikgadējo uzraudzību, 2020. gada ziņojums var nedot ieguldījumu sistēmisku problēmu un regresa tiesiskuma jomā risināšanā, kā novērots vairākās ES dalībvalstīs iepriekšējos gados; tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums, lai ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu un aizsargātu Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neveicot efektīvus turpmākos pasākumus, īstenojot ikgadējo uzraudzību, 2020. gada ziņojums var nedot ieguldījumu sistēmisku problēmu un regresa tiesiskuma jomā risināšanā, kā novērots vairākās ES dalībvalstīs iepriekšējos gados; tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums, lai ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu un aizsargātu Savienības finanšu intereses;

| G. | tā kā dažos iepriekšējos gados vairākās Parlamenta pieņemtajās rezolūcijās ir konstatēti nopietni problemātiski tiesiskuma jautājumi virknē dalībvalstu (28); |
| --- | --- |

G.

tā kā dažos iepriekšējos gados vairākās Parlamenta pieņemtajās rezolūcijās ir konstatēti nopietni problemātiski tiesiskuma jautājumi virknē dalībvalstu (28);

| H. | tā kā situācijas pasliktināšanās tiesiskuma un pamattiesību jomā dažās valstīs nopietni ietekmē savstarpējo uzticēšanos brīvības, drošības un tiesiskuma telpas darbībai un apdraud LES 3. pantā noteiktos Savienības mērķus, kā to parādījušas vairākas lietas, kad Eiropas apcietinājuma lēmums tiek pakļauts īpašai pārbaudei, pastāvot pamatīgām šaubām par tiesu varas neatkarību; |
| --- | --- |

H.

tā kā situācijas pasliktināšanās tiesiskuma un pamattiesību jomā dažās valstīs nopietni ietekmē savstarpējo uzticēšanos brīvības, drošības un tiesiskuma telpas darbībai un apdraud LES 3. pantā noteiktos Savienības mērķus, kā to parādījušas vairākas lietas, kad Eiropas apcietinājuma lēmums tiek pakļauts īpašai pārbaudei, pastāvot pamatīgām šaubām par tiesu varas neatkarību;

| I. | tā kā ombuda iestādēm un līdztiesības struktūrām dalībvalstīs ir izšķiroša nozīme tādu tiesiskuma principu kā, piemēram, pārredzamības, pārskatatbildības un pienācīga procesa, aizsardzībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ombuda iestādēm un līdztiesības struktūrām dalībvalstīs ir izšķiroša nozīme tādu tiesiskuma principu kā, piemēram, pārredzamības, pārskatatbildības un pienācīga procesa, aizsardzībā;

| J. | tā ka ārkārtas pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir ietekmējis ES iedzīvotāju pamattiesību, piemēram, tiesību brīvi pārvietoties, iespēju vērsties tiesā, piekļuves publiskai informācijai, privātuma, biedrošanās brīvības un pulcēšanās brīvības, īstenošanu, kā arī ietekmē demokrātisku varas līdzsvaru un savstarpēju kontroli; tā kā tādēļ ir būtiski nodrošināt efektīvu varas līdzsvaru un savstarpējas kontroles attiecībā uz valdību darbību, aizstāvot ES iedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

J.

tā ka ārkārtas pasākumi, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir ietekmējis ES iedzīvotāju pamattiesību, piemēram, tiesību brīvi pārvietoties, iespēju vērsties tiesā, piekļuves publiskai informācijai, privātuma, biedrošanās brīvības un pulcēšanās brīvības, īstenošanu, kā arī ietekmē demokrātisku varas līdzsvaru un savstarpēju kontroli; tā kā tādēļ ir būtiski nodrošināt efektīvu varas līdzsvaru un savstarpējas kontroles attiecībā uz valdību darbību, aizstāvot ES iedzīvotāju tiesības;

| K. | tā kā dažu dalībvalstu starptautiskais preses brīvības reitings ir samazinājies, bet vardarbība pret žurnālistiem ir palielinājusies; tā kā apdraudējums plašsaziņas līdzekļu brīvībai ietver žurnālistu aizskaršanu un uzbrukumus tiem, žurnālistu tiesību aizsardzības ignorēšana, kā arī plašsaziņas līdzekļu sagrābšanu un darbības, kuru pamatā ir ekonomiski vai politiski mērķi plašsaziņas līdzekļu nozarē; tā kā satraucoši notikumi, kuru mērķis ir ierobežot vārda brīvību un preses brīvību, ir slikts piemērs Eiropas Savienībā un ES kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažu dalībvalstu starptautiskais preses brīvības reitings ir samazinājies, bet vardarbība pret žurnālistiem ir palielinājusies; tā kā apdraudējums plašsaziņas līdzekļu brīvībai ietver žurnālistu aizskaršanu un uzbrukumus tiem, žurnālistu tiesību aizsardzības ignorēšana, kā arī plašsaziņas līdzekļu sagrābšanu un darbības, kuru pamatā ir ekonomiski vai politiski mērķi plašsaziņas līdzekļu nozarē; tā kā satraucoši notikumi, kuru mērķis ir ierobežot vārda brīvību un preses brīvību, ir slikts piemērs Eiropas Savienībā un ES kandidātvalstīs;

| L. | tā kā ir jānostiprina un jāracionalizē spēkā esošie mehānismi un jāizstrādā efektīvs vispārējs mehānisms demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, lai nodrošinātu, ka Līgumos iekļautie principi un vērtības tiek ievēroti visā Savienībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jānostiprina un jāracionalizē spēkā esošie mehānismi un jāizstrādā efektīvs vispārējs mehānisms demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, lai nodrošinātu, ka Līgumos iekļautie principi un vērtības tiek ievēroti visā Savienībā;

| M. | tā kā minoritāšu tiesību ievērošana ir viens no politiskajiem kritērijiem, kuram kandidātvalstīm ir jānodrošina atbilstība; tā kā Savienībai ir nozīmīga loma, lai nodrošinātu nacionālo un lingvistisko minoritāšu tiesību ievērošanu kandidātvalstīs; tā kā Parlaments jau ir aicinājis Komisiju (29) pieņemt vienotu ES minimālo standartu sistēmu pie minoritātēm piederošu personu tiesību aizsardzībai, kas stingri nostiprināta tiesiskajā regulējumā, kurš garantē demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības visā Savienībā, |
| --- | --- |

M.

tā kā minoritāšu tiesību ievērošana ir viens no politiskajiem kritērijiem, kuram kandidātvalstīm ir jānodrošina atbilstība; tā kā Savienībai ir nozīmīga loma, lai nodrošinātu nacionālo un lingvistisko minoritāšu tiesību ievērošanu kandidātvalstīs; tā kā Parlaments jau ir aicinājis Komisiju (29) pieņemt vienotu ES minimālo standartu sistēmu pie minoritātēm piederošu personu tiesību aizsardzībai, kas stingri nostiprināta tiesiskajā regulējumā, kurš garantē demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības visā Savienībā,

I. 2020.   
  gada ziņojums par tiesiskumu – 2021. gadam gūtā pieredze

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas pirmo gada ziņojumu par tiesiskumu; uzskata, ka ir izšķiroši izveidot Eiropas tiesiskuma uzraudzības un īstenošanas struktūru Savienībā; atkārtoti norāda, cik svarīgi ir identificēt riskus jau iepriekš un novērst pamattiesību un tiesiskuma pārkāpumus tā vietā, lai ex post reaģētu, kad šādi pārkāpumi atkārtojas; tādēļ mudina turpināt šā jaunā instrumenta izstrādāšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka tiesu sistēmu darbība, korupcijas apkarošanas regulējums, plašsaziņas līdzekļu plurālisms un daži institucionāli jautājumi, kas saistīti ar varas līdzsvara un savstarpējas kontroles sistēmu, tostarp zināmā mērā pilsonisko telpu, ir daļa no Komisijas ikgadējā pārskata par tiesiskuma situāciju dalībvalstīs; turklāt aicina gada ziņojumos iekļaut dažus svarīgus Venēcijas komisijas 2016. gada tiesiskuma kontrolsaraksta elementus, piemēram, tiesiskās garantijas, lai novērstu valsts iestāžu patvaļu un ļaunprātīgu varas izmantošanu, Advokātu kolēģijas neatkarību un objektivitāti, vienlīdzību likuma priekšā un diskriminācijas aizliegumu; mudina Komisiju arī uzsvērt pozitīvas tendences dalībvalstīs, kas varētu kalpot par labu piemēru citām valstīm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar gandarījumu konstatē, ka ziņojumā ir iekļautas konkrētām valstīm veltītas nodaļas; atzinīgi vērtē Komisijas centienus sadarboties ar valstu valdībām un valstu parlamentiem, kā arī pilsonisko sabiedrību un citām valstu struktūrām; mudina Komisiju veltīt vairāk pūļu, lai padziļinātu valstu analīzi nolūkā labāk novērtēt tiesiskuma problēmu smaguma pakāpi; uzskata, ka vairāk laika būtu jāvelta Komisijas valstu apmeklējumiem, tostarp uz vietas, lai panāktu plašāku iesaisti un dialogu ar valstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka Komisijai būtu jāpalielina informētība par šiem apmeklējumiem, lai veicinātu tiesiskuma kultūru valstu līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis tiek rūpīgi pārbaudītas, izmantojot vienus un tos pašus rādītājus un saskaņā ar vienu un to pašu metodiku; tomēr uzsver, ka dažāda rakstura pārkāpumu atspoguļošana vienādi rada nopietnāko tiesiskuma pārkāpumu trivializēšanas risku; mudina Komisiju ziņojumos īstenot diferencēšanu, atšķirot sistēmiskus tiesiskuma pārkāpumus no atsevišķiem un individuāliem pārkāpumiem; uzsver gada ziņojuma par tiesiskumu iespējamos preventīvos ieguvumus; uzskata, ka ir nepieciešams rūpīgāks novērtējums, lai secinātu, vai ziņojumam ir bijusi pietiekama preventīva ietekme; uzskata, ka jebkurā gadījumā tas tā nav attiecībā uz dalībvalstīm saskaņā ar LES 7. panta 1. punkta procedūru; uzskata, ka 2020. gada ziņojumā būtu vajadzējis sniegt padziļinātākus novērtējumus, norādot, vai ir bijuši būtiski trūkumi, pastāv Savienības vērtību pārkāpuma risks vai faktisks pārkāpums katrā no pīlāriem, kas analizēti atsevišķām valstīm veltītās nodaļās; uzskata, ka šie novērtējumi ir nepieciešami, lai formulētu secinājumus par stāvokli tiesiskuma jomā un noteiktu turpmākos pasākumus un korektīvus pasākumus, kā arī paredzētu instrumentus; prasa turpmākajos ziņojumos izmantot sintētisku pieeju, lai skaidri noteiktu, kurās dalībvalstīs ir visnozīmīgākie riski un problēmas; aicina Komisiju attiecīgi atjaunināt savu metodiku un nekavējoties informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka 2020. gada ziņojums ir pārāk aprakstošs un nesniedz pietiekamu analīzi; aicina Komisiju turpmākos ziņojumus padarīt analītiskākus; uzskata, ka turpmākajos ziņojumos būtu jāiekļauj konkrētām valstīm adresēti ieteikumi par to, kā risināt radušās šaubas vai tiesību pārkāpumus, tostarp vajadzības gadījumā noteikt īstenošanas termiņus un kritērijus, kas jāievēro; aicina Komisiju iekļaut ziņojumos turpmāko pasākumu indikācijas attiecībā uz tās ieteikumu un korektīvo pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ir nobažījies par plašsaziņas līdzekļu brīvības mazināšanās plašāku ietekmi uz citām nozarēm, kas analizētas ziņojumā; uzskata, ka apmelošanas kampaņas pret akadēmiķiem, žurnālistiem, tiesnešiem, praktizējošiem juristiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un aktīvistiem, īpaši stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību, kalpo tam, lai ierobežotu to neatkarību un spēju rīkoties, izraisot atturošu ietekmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tāpēc aicina integrētākā veidā analizēt saikni starp ziņojumā iekļautajiem četriem pīlāriem un to, kā trūkumu kopums var izraisīt sistēmiskus tiesiskuma pārkāpumus vai to riskus, un signalizēt, ja tādi negatīvi ietekmē vai rada negatīvas ietekmes risku Savienības finanšu interesēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka gada ziņojumos būtu jāapzina transversālas tendences ES līmenī; uzskata, ka 2020. gada ziņojumā nav iekļauta ES mēroga perspektīva; aicina Komisiju noteikt gadījumus, kad konkrēti pasākumi vai prakse, kas apdraud tiesiskumu, plašsaziņas līdzekļu brīvību, varas līdzsvaru un kontroli, vai cīņa pret korupciju vienā dalībvalstī kļūst par plāniem citiem vai kad šādas prakses nopietnība un apjoms var ietekmēt Savienību kopumā; aicina Komisiju novērtēt, kā šādi uzbrukumi apdraud demokrātijas kvalitāti Savienībā; aicina, lai ziņojumos analizētu šo tendenču prioritāro kārtību, tostarp pieaugošās problēmas, kuras ES tiesību struktūrai rada valstu konstitucionālās tiesas nolūkā veikt korektīvus pasākumus ES līmenī; aicina Komisiju sniegt sistemātiskas dezinformācijas izplatīšanas un ārvalstu iejaukšanās kampaņu skaidras ilustrācijas, kuru mērķis ir sabiedrības uzticēšanās valsts iestādēm un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem graušana, vienlaicīgi spiežot dalībvalstis radīt autoritāras pārvaldības struktūras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka ne visi ar tiesiskumu saistītie jautājumi 2020. gada ziņojumā pietiekami ir apskatīti visos sīkumos; aicina Komisiju izstrādāt specifiskas zināšanas un kapacitāti par konkrētām valstīm, lai ātrāk reaģētu uz negatīvu notikumu attīstību dalībvalstīs; aicina Komisiju atvēlēt pietiekamus resursus tiesiskuma uzraudzībai un īstenošanai ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka dalībvalstu tiesību aktiem, atbilstībai tiesiskuma prasībām, varas līdzsvaram un savstarpējai kontrolei, un demokrātijas institūcijām, tostarp to neatkarībai, būtu jādarbojas ne tikai de jure, bet arī de facto; |
| --- | --- |

10.

Tiesu sistēmas

| 11. | atzinīgi vērtē dalībvalstu tiesu sistēmu, tostarp valstu prokuratūru, neatkarības, kvalitātes un efektivitātes uzraudzību un to spēju nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību, lai gādātu par atbilstību ES tiesību aktiem; uzskata, ka būtu jānovēro arī labvēlīgas vides nodrošināšana, kas veicina tiesu iestāžu pieejamību visiem, tostarp tiesu iestāžu pieejamību ES līmenī, kā arī centieni un resursi, kas veltīti tiesu iestāžu pieejamības garantēšanai; pauž bažas par to, ka trūkst tiešas tiesiskās aizsardzības mehānisma, kas būtu pieejams ES iedzīvotājiem, lai aizstāvētu Hartā paredzētās tiesības; uzskata, ka ziņojumos būtu jāiekļauj ne tikai statisks ikgadējs momentuzņēmums, bet arī jebkāda attiecīga informācija valstu sadaļās par tiesiskuma stāvokli, tostarp par attiecīgo priekšvēsturi un politisko kontekstu, kurā attīstās jauni notikumi, lai būtu iespējams precīzi, dinamiski un integrēti novērtēt tiesu sistēmu de jure un de facto neatkarību, tostarp advokātu un juridisko profesionāļu neatkarību, un šiem ziņojumiem būtu jāaptver ilgāks laikposms nekā tikai iepriekšējie 12 mēneši; uzsver, ka ES pilsoņiem un iedzīvotājiem, īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties ES teritorijā, būtu jāgarantē atbilstoši tiesiskuma standarti; uzsver, ka efektīva tiesu iestāžu pieejamība visiem iedzīvotājiem ir tiesiskuma stūrakmens, kas, ņemot vērā viņu neaizsargātību, ir jo īpaši jānodrošina sezonas darbiniekiem un pārrobežu darbiniekiem, kad viņi veic profesionālu darbību citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka efektīvas, neatkarīgas un lietderīgas tiesu sistēmas ir būtiskas tiesiskuma nodrošināšanai; atgādina, ka Savienības tiesu sistēma ietver arī valstu tiesu sistēmas; uzsver – lai aizsargātu pilsoņu pamattiesības un brīvības, tiesu sistēma un tiesneši ir jāaizsargā pret jebkādu tiešu vai netiešu ietekmēšanu, draudiem vai iejaukšanos gan tiesu iestāžu darbības jomā, gan ārpus tās, ietverot politiskās iestādes; atzinīgi vērtē to, ka tiesu iestāžu sastāvs, iecelšanas kārtība, kā arī mehānismi, kas reglamentē darba stāžu un kandidātu noraidīšanas un atlaišanas iemeslus, karjeras virzība, disciplinārās procedūras un sankcijas, ir arī noteikti kā tiesu neatkarības rādītāji; uzsver, ka šo kritēriju uzraudzībai ir jābūt pastāvīgai un integrētai visaptverošā visu varas līdzsvara un savstarpējas kontroles novērtējumā, vienlaikus atturoties no koncentrēšanās tikai uz ierobežotu kritēriju skaitu, lai pārbaudītu tiesu iestāžu neatkarības patieso stāvokli dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ziņojumā ir pienācīgi aplūkota nepieciešamā tiesvedības digitalizācija un tiesnešu apmācība; atgādina, ka starp dalībvalstīm joprojām pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz to, kādā līmenī notiek apmācība juridisko profesiju pārstāvjiem; pauž nožēlu par to, ka ziņojumā nav minēta advokātu apmācība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž satraukumu par dažu dalībvalstu tiesu sistēmu neatkarības kraso pasliktināšanos un aizvien pieaugošo un acīmredzamo neatbilstību ES tiesību aktiem, tostarp Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem; norāda, ka dažās dalībvalstīs tiesu iestāžu neatkarība joprojām rada nopietnas bažas, kā tas atspoguļots dažās nodaļās, kas veltītas konkrētām valstīm; aicina Komisiju skaidri novērtēt un noteikt šādus konstatētus trūkumus un faktus kā nepārprotamu risku, ka varētu tikt nopietni pārkāpts tiesiskums; pauž dziļas bažas par to, ka Komisija nav ātri un ar juridiskiem līdzekļiem reaģējusi uz nopietnajiem riskiem saistībā ar tiesiskumu, kas norādīti nodaļās, kas veltītas konkrētām valstīm, galvenokārt tad, ja tie ir īstenojušies faktiski tiesiskuma pārkāpumos; aicina Komisiju sniegt jēgpilnu, vienkāršu un skaidru novērtējumu par dažādām valstu tiesu sistēmām un uzsvērt, kur varētu piemērot labāko praksi attiecībā uz salīdzināmām sistēmām un kā varētu novērst līdzīgus trūkumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Komisijai ir jānodrošina Līgumu un sekundāro tiesību aktu piemērošana, tostarp gadījumos, kad pēc 2020. gada ziņojuma publicēšanas faktiski ir pastāvējis risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas LES 2. pantā noteiktās vērtības, kā norādīts atsevišķām valstīm veltītās sadaļās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par politisko spiedienu, kas tika izdarīts Ungārijā un Polijā, lai neļautu valstu tiesām uzsākt prejudiciālā nolēmuma tiesvedību EST saskaņā ar LESD 267. pantu, kura mērķis ir neļaut valstu tiesnešiem uzdot EST jautājumus saistībā ar ES prasībām par tiesu neatkarību; uzskata, ka šāda prakse ir pretrunā Līgumiem un EST iedibinātajai attiecīgo noteikumu interpretācijai; pauž sašutumu par to, ka arvien biežāk un apzināti netiek pildīti EST nolēmumi; uzskata, ka šīs nelikumīgās norises rada sistēmisku apdraudējumu ES tiesību aktu vienotībai un konsekvencei un pašai Savienības darbībai; aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos iekļaut detalizētus datus par dalībvalstu atbilstību EST nolēmumiem; tādēļ uzskata, ka turpmākajos gada ziņojumos Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu nepildīšana novērtējumā būtu jāuzskata par nopietniem pārkāpumiem; mudina Komisiju nodrošināt tūlītēju un pienācīgu tiesisko reakciju uz atteikumu izpildīt un ievērot EST nolēmumus, piemēram, prasības tiesā saskaņā ar LESD 260. pantu; aicina Komisiju cieši uzraudzīt valstu tiesu nolēmumus, lai tajos būtu ievērots ES tiesību aktu pārākums pār valstu konstitucionālajām normām un sākt pienākumu neizpildes procedūras pret dalībvalstīm, kuras konsekventi pārkāpj šo principu; turklāt pauž nožēlu par Polijas premjerministra lūgumu Konstitucionālajai tiesai lemt par valsts konstitucionālo normu pārākumu pār ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka civillietu, krimināllietu un administratīvo lietu lēnā izskatīšana rada nopietnus draudus, tostarp tiesiskuma ievērošanai; aicina Komisiju nākamajos ziņojumos iekļaut novērtējumu par apstākļiem cietumos, informāciju par neizskatīto lietu skaitu tiesā un tiesas procesu vidējo ilgumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

Korupcijas apkarošanas regulējums

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka katrai atsevišķai valstij veltītajā nodaļā korupcijas apkarošanas centieniem ir veltīta īpaša nodaļa, jo sistēmiska korupcija apdraud gan tiesiskuma darbību, gan ES iedzīvotāju uzticēšanos iestāžu, civildienesta ierēdņu un tiesu iestāžu pieņemtajiem lēmumiem; uzsver, ka korupcija, novirzot valsts līdzekļus no valsts paredzētajiem mērķiem, samazina sabiedrisko pakalpojumu līmeni un kvalitāti un tādējādi kaitē pamattiesību ievērošanai; norāda – lai gan valstu pretkorupcijas tiesību aktu, politikas virzienu un stratēģiju esamību var uzskatīt par progresu, to īstenošana un turpmākā efektivitāte uz vietas ir ļoti svarīga tiesiskuma nodrošināšanai un arī ir jānovērtē; uzsver, ka korupcijas apkarošanas regulējumos būtu jāietver tādas jomas kā ētikas noteikumi, informētības palielināšanas pasākumi, noteikumi par aktīvu atklāšanu, neatbilstības un interešu konflikti, publiskais iepirkums, iekšējās kontroles mehānismi, noteikumi par lobēšanu un virpuļdurvju efekts; aicina dalībvalstis un iestādes izstrādāt efektīvus instrumentus korupcijas un krāpšanas gadījumu novēršanai, atklāšanai, apturēšanai un sodīšanai par tiem, kā arī mehānismus peļņas atgūšanai šādās lietās, jo īpaši regulāri uzraugot gan ES, gan valstu publisko līdzekļu izmantošanu; norāda, ka 2020. gada ziņojumā joprojām lielā mērā trūkst novērtējums par pretkorupcijas regulējuma noturību, lai novērstu ar korupciju saistītus riskus publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst ES līdzekļu ļaunprātīgai izmantošanai, jo īpaši ņemot vērā Tiesiskuma nosacījumu regulu, un pārskatīt izmeklēšanas un prokuratūras pienācīgu darbību katrā dalībvalstī saistībā ar krāpšanas izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par to, tostarp krāpšanu nodokļu jomā, korupciju vai citiem ES tiesību aktu pārkāpumiem saistībā ar ES budžeta izpildi vai Savienības finanšu interešu aizsardzību; pauž bažas par potenciāli pieaugošo risku, ka Savienības budžets varētu tikt ļaunprātīgi izmantots kā līdzeklis tiesiskuma vājināšanai dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž dziļas bažas par to, ka pieaug ar korupciju saistītu noziegumu draudi; aicina Komisiju vajadzības gadījumā atjaunināt un uzlabot Savienības pretkorupcijas tiesību aktus, izmantojot ziņojumā iekļautos secinājumus, lai labāk reaģētu uz konstatētajiem trūkumiem, un ieviest atbilstošu politikas virzienu kopumu, lai apkarotu tiesu iestāžu korupciju dalībvalstīs; uzsver korupcijas palielināšanās draudus Savienības tiesiskās kārtības kohēzijai, tās kopējās politikas efektivitātei, pamattiesību aizsardzībai, tās starptautiskajai uzticamībai un iekšējā tirgus darbībai, kurā liela nozīme ir tiesiskuma ievērošanai; aicina Komisiju izklāstīt paraugpraksi, noteikt jomas, kuras īpaši skar korupcija, un izstrādāt konkrētām valstīm veltītus ieteikumus uzlabojumiem, kā arī izmantot šīs zināšanas, lai atjauninātu un uzlabotu Savienības pretkorupcijas sistēmu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par trauksmes cēlēju svarīgo lomu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas noziegumu apkarošanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka vienotas, aktuālas un konsolidētas statistikas trūkums visās dalībvalstīs, kā arī problēmas saistībā ar informācijas vākšanu par ES programmu līdzekļu saņēmējiem kavē novērtēt un salīdzināt datus par korupcijas nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt un veicināt šādu nodarījumu definīciju saskaņošanu visā Savienībā, kā arī nodrošināt pašreizējo datu kopu un metodikas labāku izmantošanu, lai izstrādātu jaunas datu kopas un metodikas ar mērķi visā ES iegūt salīdzināmus datus par korupcijas lietu izskatīšanu; uzsver, cik svarīgi cīņā pret korupciju ir atbalstīt un stiprināt sadarbību starp ES iestādēm, dalībvalstīm, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūru (EPPO); uzskata, ka korupcijas apkarošanai ir vajadzīgas ne tikai plašas pilnvaras, bet arī lielāks budžets, vairāk resursu un jebkāda veida atbalsts, kas nepieciešams minētajām iestādēm un struktūrām; |
| --- | --- |

22.

Vārda brīvība – plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms, mākslinieciskās un akadēmiskās brīvības

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā ir iekļauta īpaša nodaļa par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma novērošanu; īpaši atzinīgi vērtē koncentrēšanos uz žurnālistu drošību; mudina Komisiju sniegt novērtējumu par plašsaziņas līdzekļu brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzības valstu sistēmu lietderību un efektivitāti; uzsver, ka ir svarīgi novērtēt un uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu stāvokli dalībvalstīs, jo īpaši izskatot jebkuras valdības veiktos pasākumus, lai apklusinātu kritiskus plašsaziņas līdzekļus un/vai apdraudētu brīvību un plurālismu nolūkā novērst risku, ka dažu valstu rīcībā vēl vairāk koncentrēsies informācija, kas varētu kavēt brīvas un neatkarīgas informācijas izplatīšanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž nožēlu par to, ka nav veikts novērtējums par sabiedrisko pakalpojumu un privāto plašsaziņas līdzekļu nozari valsts līmenī un par tās de jure un de facto neatkarības pakāpi no valsts iestādēm, politiskajām partijām vai no jebkādas citas iejaukšanās, tostarp par to, ka nav izvērtēti iespējamie interešu konflikti un plašsaziņas līdzekļu koncentrācija un plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamība; uzsver, ka ir jānodrošina privāto plašsaziņas līdzekļu operatoru finansiālā neatkarība un ilgtspējīgas darbības nosacījumi, lai novērstu plašsaziņas līdzekļu politisko sagrābšanu; uzsver sabiedrisko mediju neaizstājamo lomu un to, ka ir būtiski nodrošināt un saglabāt to neatkarību un brīvību no politiskas iejaukšanās; pauž nožēlu par to, ka nav novērtēta valsts plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu de jure un de facto neatkarības pakāpe; uzskata, ka 2018. gada Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (30) 30. panta pareiza īstenošana būtu cieši jāuzrauga un ka pamatotos gadījumos pēc šīs procedūras būtu ātri jāuzsāk pienākumu neizpildes procedūras; šajā sakarībā aicina Komisiju izskatīt mēģinājumus iebiedēt un nomelnot žurnālistus, jo īpaši sabiedriskās raidorganizācijas, tostarp tiešus uzbrukumus ārvalstu žurnālistiem kā publiskiem ienaidniekiem par viņu pētniecisko ziņojumu sagatavošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž satraukumu par to, ka kopš 2020. gada ziņojuma publicēšanas dažās dalībvalstīs arvien vairāk pasliktinās situācija attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; pauž dziļas bažas par fiziskiem, psiholoģiskiem un ekonomiskiem draudiem, ļaunprātībām, noziegumiem un slepkavībām, kas pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem Savienībā tiek izdarīti, reaģējot uz viņu darbībām, un atgādina, ka šādi uzbrukumi bieži vien noved pie pašcenzūras; aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos par konkrētām valstīm iekļaut pārskatu par uzbrukumiem žurnālistiem visā Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot žurnālistu slepkavībām, tostarp turpmākas kriminālizmeklēšanas un tiesvedības efektīvai neatkarībai no politiskas iejaukšanās, un dalībvalstu sniegtajām atbildēm šajā sakarībā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām konstatē, ka plašsaziņas līdzekļu brīvības problēmas ir cieši saistītas ar mākslinieciskās brīvības un akadēmiskās brīvības apdraudējumu; tādēļ prasa šo pīlāru attiecināt uz visiem vārda brīvības aspektiem, tostarp uz cīņu pret naida runu, un attiecīgi pielāgot šā pīlāra nosaukumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par to, ka valdības un ietekmīgas personas izmanto juridiskus pasākumus, lai apklusinātu kritiķus, piemēram, SLAPP vai tiesību aktus, kas ierobežo tiesības uz vārda brīvību veidā, kas nav savienojams ar indivīdu pamattiesībām; aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai aizsargātu žurnālistus no šādas prakses; aicina Komisiju ierosināt ES tiesību aktus pret SLAPP, lai aizsargātu žurnālistus no ļaunprātīgām tiesas prāvām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatē, ka plašsaziņas līdzekļu brīvības pasliktināšanās palielina minoritāšu, piemēram, LGBTI, migrantu un bēgļu, padarīšanu par negāciju vaininiekiem un vēršanos pret tiem, kuras bieži vien izraisa valdības rīcība, kā rezultātā pieaug naida runa pret šīm grupām un plašsaziņas līdzekļu cenzūra; aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos novērtēt, kā naida noziegumi un naida runa ietekmē diskrimināciju; |
| --- | --- |

28.

Citi institucionāli ar varas līdzsvaru un savstarpēju kontroli saistīti jautājumi, tostarp nodrošinošas pilsoniskās sabiedrības telpas aizsardzība

| 29. | atzinīgi vērtē ziņojuma pīlāru par varas līdzsvaru un savstrpējas kontroli un tā izskatīšanu par ārkārtas pasākumiem, kas veikti, lai cīnītos pret Covid-19 pandēmiju; atgādina, ka valdības noteikti ārkārtas pasākumi, kuros tiek ievērots tiesiskums, pamattiesības un demokrātiskā pārskatatbildība, ir nepieciešami, lai apkarotu pandēmiju, un tiem vajadzētu būt visu Covid-19 izplatības ierobežošanas centienu stūrakmenim; uzskata, ka ārkārtas pilnvarām ir nepieciešama papildu pārbaude, lai nodrošinātu, ka tās netiek izmantotas kā iegansts, lai pastāvīgi mainītu pilnvaru līdzsvaru; pauž satraukumu par Covid-19 ārkārtas pasākumu izmantošanu kā ieganstu diskriminējošu tiesību aktu paātrinātai īstenošanai; aicina Komisiju turpināt ārkārtas pasākumu novērošanu, lai nodrošinātu, ka likumprojekti tiek sagatavoti un ieviesti laicīgi un pārredzamā veidā, kā arī to, ka tie ir vajadzīgi, proporcionāli, sociāli taisnīgi un ka tiesu slēgšana nesamērīgi neietekmē tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību; šajā sakarībā uzsver parlamentārās kontroles un apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību nozīmi; aicina Komisiju turpināt ārkārtas pasākumu pakāpeniskas atcelšanas savlaicīgu novērošanu; mudina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās ievēro, aizsargā un aizstāv ES iedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, cik svarīgas ir neatkarīgas valsts cilvēktiesību iestādes un ombuda struktūras, pilnībā ievērojot Parīzes principus, kā arī līdztiesības iestādes, lai aizsargātu ES valstspiederīgo tiesības un spētu aizstāvēt tiesiskumu valsts, reģionālā un vietējā līmenī; pauž dziļas bažas par nesenajiem mēģinājumiem Polijā mazināt valsts ombuda neatkarību no izpildvaras; atzinīgi vērtē atsauci uz ombuda iestāžu lomu 2020. gada ziņojumā; aicina Komisiju nākamajā gada ciklā lielāku uzmanību pievērst valstu ombudu un līdztiesības iestāžu darbībām, rūpīgāk aplūkojot to darbību, neatkarības pakāpi un to patieso ieguldījumu pienācīgu aizsardzības pasākumu nodrošināšanā; jo īpaši uzsver dažu dalībvalstu līdztiesības iestāžu neatkarības mazināšanos kopš 2020. gada ziņojuma publicēšanas, kas ir tiešs iedzīvotāju pamattiesību apdraudējums; atkārtoti pauž bažas par to, ka dažās dalībvalstīs arvien vairāk samazinās neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības iespējas, īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām, minoritātēm un cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp nosakot kriminālatbildību par viņu darbībām, par nepamatotu administratīvu slogu, finansējuma pieejamības ierobežojumiem, finansiālā atbalsta samazināšanu aizstāvības veikšanai, kā arī pulcēšanās un organizācijas brīvības ierobežojumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik svarīga ir veselīga pilsoniskā telpa, lai veicinātu un uzraudzītu ES vērtības un liktu valdībām uzņemties atbildību par to, ka tās ievēro šīs vērtības, kā arī lai līdzsvarotu tiesiskuma vājināšanos un veicinātu tiesiskuma kultūru; aicina Komisiju savā 2021. gada ziņojumā padziļināt pilsoniskās sabiedrības telpas novērtējumu; uzskata, ka ir lietderīgi izpētīt skaidru kritēriju noteikšanu pilsoniskajai telpai, lai ilgtermiņā vēl vairāk stiprinātu šo analīzes jomu, cita starpā ietverot pilsonisko brīvību īstenošanai labvēlīgu tiesisko vidi, satvaru pilsonisko organizāciju finansiālajai dzīvotspējai un ilgtspējai, tostarp jautājumu par valdības organizētām nevalstiskām organizācijām (GONGO), piekļuvi lēmumu pieņemšanai un līdzdalību tajā, tiesības piekļūt informācijai, drošu telpu, tostarp attiecībā uz verbālo un fizisko uzbrukumu, apmelošanas kampaņu, kā arī juridiskas, administratīvas un fiskāls aizskarošas rīcības, piemēram, ko veic SLAPP, incidenci un reaģēšanu uz tiem, atturošā ietekme, ko tie rada, ilgtermiņa sekām attiecībā uz aktīvu pilsoniskumu citā valstī; atkārto, ka ES iestādēm būtu jāuztur atklāts, pārredzams un pastāvīgs dialogs ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību; aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos novērtēt, vai pilsoņu politiskās tiesības tiek garantētas visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka Ungārija nepilda EST nolēmumu, kas pats par sevi ir nopietns tiesiskuma pārkāpums, attiecībā uz ierobežojumiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanai, ko īsteno personas, kuras veic uzņēmējdarbību ārpus Ungārijas, kas savukārt ir kalpojis pilsoniskās sabiedrības telpas ierobežošanas turpināšanai šajā valstī; mudina Komisiju steidzami vērsties Tiesā pret Ungāriju un pieprasīt atturošas finansiālas sankcijas saskaņā ar LESD 260. pantu; ar bažām norāda, ka arvien vairāk dalībvalstu pieņem tiesību aktus, kas rada nopietnu spriedzi pilsoniskās sabiedrības organizāciju biedrošanās un vārda brīvībai, tādējādi ierobežojot pilsoniskajai sabiedrībai paredzēto telpu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu par to, ka ziņojumā nav skaidri atzīts apzinātais demokrātijas un tiesiskuma mazināšanas process, ko dažās ES dalībvalstīs organizē valsts iestādes, un no tā izrietošā (daļēji) autokrātisko režīmu pakāpeniska ieviešana, pamatojoties uz visu savstarpējas kontroles un varas līdzsvara sistēmu pakāpenisku likvidēšanu; aicina Komisiju atzīt un ņemt vērā daudzos gada ziņojumus un rādītājus, ko iesniegušas cienījamās un izveidotās organizācijas, kuras novērtē to, kā dalībvalstis laika gaitā ievēro demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

33.

Ziņojuma darbības joma – neapskatītie jautājumi

| 34. | norāda, ka 2020. gada ziņojumā nav pilnībā iekļautas LES 2. pantā noteiktās demokrātijas un pamattiesību vērtības, kas tiek ietekmētas tūlīt, kad valstīs sākas regress tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju iekļaut ziņojumā nodaļas par visām ES kandidātvalstīm un potenciālajam kandidātvalstīm, tostarp padziļinātu analīzi par to tiesu sistēmām, korupcijas apkarošanas sistēmām, plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma situāciju, kā arī iestāžu savstarpēju kontroli un varas līdzsvaru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārtoti norāda uz ciešo saikni starp tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesībām un nepieciešamību palielināt informētību par LES 2. pantā un Hartā nostiprinātajām vērtībām; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpmākajos ziņojumos iekļaut informāciju par visu Hartā garantēto tiesību piemērošanu; uzsver, ka ikvienai dalībvalstij, pieņemot pasākumus ES tiesību darbības jomā, vienmēr ir jāievēro Hartā paredzētās tiesības un principi; tādēļ uzstāj, ka ir jāsaglabā saikne starp tiesiskuma ievērošanu un vienlīdzību likuma priekšā, tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību neatkarīgā un objektīvā tiesā, tiesībām uz taisnīgu tiesu un tiesībām saņemt konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību, kā arī neatkarīgas juridiskās palīdzības sniegšanu tiem, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, un tiesībām uz labu pārvaldību, kā noteikts Hartas 41. pantā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | stingri nosoda to, ka dažās ES dalībvalstīs netiek pilnībā ievēroti ES un starptautiskie tiesību akti, piemēram, diskriminācijas novēršanas vai patvēruma jomā, par ko liecina tas, ka Ungārija nav izpildījusi vairākus ES Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus par piekļuvi patvēruma procedūrai, tostarp automātisku un nelikumīgu aizturēšanu un pārtikas trūkumu, ar ko pārkāpj migrantu un patvēruma meklētāju tiesības pieteikties starptautiskajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver savas bažas par to, ka cilvēki neaizsargātā situācijā, tostarp personas ar invaliditāti, bērni, reliģiskās minoritātes, jo īpaši laikā, kad Eiropā pieaug antisemītisms un islamofobija, romi un citas personas, kas pieder etniskajām un lingvistiskajām minoritātēm, migranti, patvēruma meklētāji, bēgļi, LGBTI+ personas un vecāka gadagājuma cilvēki, kā arī sievietes, joprojām uzskata, ka visā Savienībā netiek pilnībā ievērotas viņu tiesības, pārkāpjot LES 2. pantu; uzsver acīmredzamo saikni starp tiesiskuma standartu pasliktināšanos un pamattiesību un minoritāšu tiesību pārkāpumiem attiecīgajās dalībvalstīs; aicina Komisiju novērtēt pastāvīgos demokrātijas un pamattiesību pārkāpumus visā Savienībā, tostarp uzbrukumus neaizsargātām personām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par tās stratēģiju Hartas piemērošanas stiprināšanai; uzskata, ka pievēršanās vienam iepriekš noteiktam tematam katru gadu neļautu izcelt citus nopietnus Hartas pārkāpumus, kas notiek attiecīgajā gadā; uzskata, ka šādam ikgadējam pārskatam būtu jāsniedz ieguldījums visaptverošā uzraudzības mehānismā un ka tādēļ tā metodoloģija, cikls un darbības joma būtu jāsaskaņo ar gada ziņojumiem; pauž nožēlu un bažas par Komisijas nevēlēšanos uzsākt pārkāpumu procedūras, pamatojoties uz Hartas pārkāpumiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis sagatavot gada ziņojumus par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, tostarp vienlīdzību un pie minoritātēm piederošu personu tiesībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka, lai nepieļautu dublēšanos, ar Savienības gada ziņošanas mehānisma palīdzību būtu jākonsolidē un jāaizstāj esošie instrumenti, jo īpaši gada ziņojums par tiesiskumu, Komisijas tiesiskuma sistēma, Komisijas gada ziņojums par Hartas piemērošanu, Padomes dialogs par tiesiskumu un sadarbības un pārbaudes mehānisms, vienlaikus nodrošinot lielāku papildināmību un konsekvenci ar citiem pieejamiem instrumentiem, tostarp procedūrām saskaņā ar LES 7. pantu, pārkāpumu procedūrām un budžeta nosacījumiem; uzskata, ka visām trim iestādēm savā novērtējumā būtu jāizmanto ikgadējā uzraudzības cikla konstatējumi, lai piemērotu LES 7. pantu un budžeta nosacījumus; uzsver, ka jārespektē visu trīs iestāžu nozīme un prerogatīvas; apņemas savu ikgadējo darbu tiesiskuma un pamattiesību ziņojumu jomā apvienot plašākā ikgadējā uzraudzības ciklā attiecībā uz LES 2. pantu un sākt darbu pie tā tūlīt pēc tam, kad Komisija būs publicējusi ziņojumu par tiesiskumu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina veikt novērtējumu nolūkā noteikt, vai Pamattiesību hartā ietvertās diskriminācijas aizlieguma klauzulas darbības joma ir pietiekami plaša, lai tiesiskuma īstenošana dalībvalstīs un Savienībā kopumā atbilstu Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. pantam, un kādus turpmākus pasākumus ES iestādes var veikt, lai nodrošinātu tās adekvātu piemērošanu; atgādina, ka Hartu tiesu iestādes piemēro tikai tad, kad tās īsteno Eiropas tiesību aktus, taču, lai veicinātu kopīgu tiesiskuma kultūru, ir svarīgi, lai Hartā nostiprinātās tiesības vienmēr tiktu ņemtas vērā tiesas procesos; tādēļ aicina Komisiju apsvērt arī uz Hartu vērstus apmācības moduļus tiesnešiem un praktizējošiem juristiem; |
| --- | --- |

42.

Ziņojuma avoti un metodoloģija

| 43. | aicina Komisiju stiprināt regulāru, iekļaujošu un strukturētu dialogu ar valdībām un valstu parlamentiem, NVO, valsts cilvēktiesību institūcijām, ombudiem, profesionālajām apvienībām, līdztiesības iestādēm un citām ieinteresētajām personām; turklāt aicina Komisiju turpināt praksi atļaut gan publiskus, gan konfidenciālus ziņojumus, lai aizsargātu un atbalstītu cilvēktiesību aizstāvjus un tiesiskuma speciālistus, kuriem draud SLAPP, kriminālvajāšana vai vajāšana, ko veic valstu iestādes vai viņu pilnvarotās personas; atzīstot to, ka 24 dalībvalstis pārredzami publiskojušas savus materiālus 2020. gada ziņojumā, pauž nožēlu par to, ka trīs dalībvalstis atteicās to darīt; prasa nodrošināt procesa pārredzamību un publiskot visus iesniegumus; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas būtu cieši jāiesaista visos pārskatīšanas cikla posmos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka Komisija neapspriedās ar ieinteresētajām personām, tostarp Parlamentu, par metodikas izstrādi un 2020. gada ziņojuma sagatavošanas procesu, kā arī necentās saņemt atsauksmes par to darbspēju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka Komisijai jāņem vērā attiecīgā informācija no attiecīgiem avotiem un atzītām iestādēm; atgādina, ka attiecīgo starptautisko struktūru, piemēram, ANO, EDSO un Eiropas Padomes aizbildnībā, konstatējumi ir ļoti svarīgi, lai novērtētu situāciju dalībvalstīs; uzskata, ka šajā saistībā EFRIS ir informācijas avots; prasa, lai Komisija aicinātu ES Pamattiesību aģentūru sniegt metodiskus padomus un veikt mērķtiecīgu salīdzinošo pētījumu, lai novērstu trūkumus un pievienotu sīkāku informāciju galvenajās ziņojuma par tiesiskumu jomās; uzsver, ka ziņojumā par tiesiskumu ir jāiesaista neatkarīgu ekspertu grupa sadarbībā ar ES Pamattiesību aģentūru un Venēcijas komisiju, lai palīdzētu noteikt galvenās pozitīvās un negatīvās norises katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka pilsoniskā sabiedrība ir galvenie partneri tiesiskuma pārkāpumu konstatēšanā un demokrātijas un pamattiesību veicināšanā; pauž stingru pārliecību, ka Komisijai par šiem jautājumiem būtu jāizveido oficiāls un nepārtraukts dialogs ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un jānodrošina viņu jēgpilna iesaistīšanās ikgadējā ziņojuma par tiesiskumu izstrādē; šajā sakarībā, pamatojoties uz pieredzi NVO 2020. gada ciklā, uzsver, ka tematiski strukturētas konsultācijas saistībā ar debatēm par tiesiskumu palielinātu procesa efektivitāti un pilsoniskās sabiedrības sniegto vērtīgo atsauksmju apjomu; uzsver, ka apspriešanās jautājumu anketai būtu jāļauj ieinteresētajām personām ziņot par aspektiem, kas pārsniedz Komisijas paredzēto darbības jomu, un tas varētu palīdzēt vēl vairāk novērtēt, vai konstitucionālie noteikumi nodrošina efektīvus mehānismus pilnvaru īstenošanas ierobežošanai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību termiņi bieži vien var tikt uzskatīti par pārāk īsiem un tiem jābūt pienācīgi pielāgotiem un elastīgiem, lai nodrošinātu pilnīgu un visaptverošu ieguldījumu; norāda, ka tas ir apgrūtinājis ieinteresētās personas, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sagatavot un plānot savu ieguldījumu, kā arī vietējos izpratnes veicināšanas pasākumus, ko tās plāno veikt ziņojuma sagatavošanai; norāda, ka apspriežu organizēšana pirms ikgadējās publisko statistikas datu publiskošanas samazina ieguldījumus; aicina Komisiju atļaut iesniegt pieteikumus vairākās valodās; atgādina, ka Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai ir juridisks pienākums, kas noteikts LES 6. panta 2. punktā; atkārtoti uzsver nepieciešamību ātri pabeigt pievienošanās procesu, lai nodrošinātu konsekventu cilvēktiesību aizsardzības sistēmu visā Eiropā un vēl vairāk stiprinātu pamattiesības un pamatbrīvības Savienībā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka sadarbība ikgadējā uzraudzības ciklā ar Eiropas Padomi un tās Parlamentāro asambleju, tostarp izmantojot strukturētāku partnerību, ir īpaši svarīga demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību veicināšanai ES; aicina Komisiju nodaļās par konkrētām valstīm iekļaut datus par Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu nepildīšanu, kā to novērtējusi Ministru komiteja; atgādina, ka Savienības pievienošanās Eiropas Konvencijai par pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību ir LES 6. panta 2. punktā paredzēts juridisks pienākums; atkārtoti uzsver nepieciešamību ātri pabeigt pievienošanās procesu, lai nodrošinātu konsekventu cilvēktiesību aizsardzības sistēmu visā Eiropā un vēl vairāk stiprinātu pamattiesības un pamatbrīvības Savienībā; |
| --- | --- |

48.

II.   
  ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma institucionālie aspekti

| 49. | atkārto aicinājumu Komisijai un Padomei uzstāt, ka tās pozitīvi reaģē uz Parlamenta aicinājumu 2020. gada 7. oktobra rezolūcijā izveidot ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismu, kam LES 2. panta darbības joma būtu jāaptver pilnībā; atkārtoti norāda, ka šāds mehānisms ir nepieciešams, lai stiprinātu Savienības vērtību veicināšanu un ievērošanu; atgādina, ka šim ikgadējam ciklam vajadzētu būt visaptverošam, objektīvam, balstītam uz pierādījumiem un vienlīdzīgi un taisnīgi piemērotam visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

49.

Konkrētai valstij adresēti ieteikumi

| 50. | atkārtoti aicina Komisiju sniegt patiesu novērtējumu par situāciju saistībā ar katru no LES 2. pantā noteiktajām vērtībām dalībvalstīs un pieņemt skaidrus konkrētām valstīm veltītus ieteikumus par to, kā risināt konstatētās problēmas un novērst attiecīgos pārkāpumus, tostarp attiecīgā gadījumā īstenošanas termiņus un kritērijus, tostarp hronoloģiskos pārskatus, mērķus un konkrētas veicamās darbības, lai palīdzētu dalībvalstīm novērst ziņojumā konstatētās nepilnības; aicina veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šīm iniciatīvām turpmākajos gada vai steidzamos ziņojumos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | iesaka Komisijai saskaņot savus ieteikumus ar instrumentiem, ko varētu izmantot konstatēto trūkumu novēršanai; aicina Komisiju uzlabot pēcpārbaudi par to, kā attiecīgās dalībvalstis īsteno konkrētām valstīm paredzētās nodaļas, un vajadzības gadījumā iedarbināt citus tiesiskuma instrumentus, lai sasniegtu rezultātus gadījumos, kad ieteikumi netiek īstenoti; uzskata, ka Komisija varētu vairāk izmantot pienākumu neizpildes procedūras EST; uzsver, ka ir svarīgi noteikt skaidras pozitīvas un negatīvas tendences katrā dalībvalstī un ka īpaša uzmanība jāpievērš salīdzināšanai ar iepriekšējā gada ziņojumu; |
| --- | --- |

51.

Iestāžu nolīgums

| 52. | uzskata, ka pašreizējā institucionālā kārtība, kas ir pamatā gada ziņojumam, neatbilst Parlamenta prognozēm; sagaida, ka trīs iestādes izveidos pastāvīgu iestāžu darba grupu, kā ierosināts 2020. gada 7. oktobra rezolūcijā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un Padomi nekavējoties sākt sarunas ar Parlamentu par iestāžu nolīgumu saskaņā ar LESD 295. pantu, lai papildinātu esošos instrumentus, izveidojot tiesiskuma mehānismu, pieņemot tiesību aktu, kas trim iestādēm nosaka pārredzamāku un legalizētāku procedūru ar skaidrāk definētiem pienākumiem, iesaistot neatkarīgu ekspertu grupu, kas konsultē darba grupu un trīs iestādes ciešā sadarbībā ar ES Pamattiesību aģentūru, lai padarītu visu ES vērtību aizsardzību un popularizēšanu par neatņemamu ES vērtību daļu; uzskata, ka Parlamenta 2020. gada 7. oktobra rezolūcijas pielikumā par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi iekļautais priekšlikums ir pienācīgs pamats šādām sarunām; uzskata, ka tikmēr izmēģinājuma projekts, kurā iesaistīti neatkarīgi eksperti, kas novērtē atbilstību ES vērtībām, varētu palīdzēt veidot nepieciešamās zināšanas un zinātību; |
| --- | --- |

53.

Savstarpēja papildināmība ar citiem tiesiskuma instrumentiem

| 54. | atgādina, ka demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismam ir jāpapildina un jāpastiprina, bet nekādā gadījumā nav jāaizstāj notiekošās un turpmākās procedūras saskaņā ar LES 7. pantu; pauž dziļu nožēlu par to, ka Padome nav spējusi panākt nozīmīgu progresu ES vērtību īstenošanā notiekošajās LES 7. panta procedūrās; norāda, ka Padomes vilcināšanās piemērot LES 7. pantu faktiski ļauj turpināt neievērot LES 2. pantā noteiktās vērtības, tostarp klaji ignorēt EST spriedumus, un iebiedēt tos, kuri cenšas dažās dalībvalstīs ievērot tiesiskumu; pauž nožēlu par to, ka Padome nav rīkojusi uzklausīšanas, par ieganstu izmantojot Covid-19, neraugoties uz to, ka nav juridiska pienākuma pieprasīt, lai uzklausīšana notiktu personīgi, bet to var izdarīt, izmantojot videokonferences; prasa publiskot visus juridiskos atzinumus, ko sniedzis Padomes juridiskais dienests, apgalvojot citādi; mudina Padomi turpināt darbu saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu un nodrošināt, ka uzklausīšanas tiek atsāktas steidzamības kārtā, kā arī pievērsties jaunām norisēm; atkārto savu aicinājumu Padomei pēc uzklausīšanām sniegt konkrētus ieteikumus attiecīgajām dalībvalstīm, kā paredzēts LES 7. panta 1. punktā, un norādīt minēto ieteikumu īstenošanas termiņus; aicina Konferencē par Eiropas nākotni apsvērt LES 7. panta procedūras pārskatīšanu, tostarp prasības attiecībā uz balsošanu, lai padarītu tajā paredzēto procedūru efektīvāku, īpašu uzmanību pievēršot vienprātības atcelšanai attiecībā uz sankciju uzlikšanu; uzstāj uz Parlamenta lomas un kompetences respektēšanu, jo īpaši tiesībām saņemt pienācīgu informāciju no Komisijas tiesiskuma instrumentu procedūrās, tostarp LES 7. pantā paredzētās uzklausīšanas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tomēr uzskata – lai gan ziņojums ir būtisks uzraudzības instruments, ir nepieciešami skaidri ieteikumi par konstatētajām problēmām un neaizstājamajiem turpmākajiem pasākumiem; atgādina, ka gadījumā, ja netiek īstenota trūkumu novēršana un ieteikumi, gada ziņojumam būtu jākalpo par pamatu, lai izlemtu, vai aktivizēt vienu no attiecīgajiem instrumentiem, piemēram, sākt LES 7. pantā paredzēto procedūru, nosacījumu mehānismu, iedarbināt tiesiskuma mehānismu vai sākt pārkāpuma procedūras, tostarp paātrinātas procedūras, iesniegt pieteikumus par pagaidu pasākumiem Tiesā un prasības par EST spriedumu nepildīšanu attiecībā uz ES vērtību aizsardzību; uzsver, ka ziņojumam jebkurā gadījumā būtu jāpievieno īstenojami ieteikumi, tostarp īstenošanas termiņi; atgādina, ka vienlaikus var uzsākt pienākumu neizpildes procedūras attiecībā uz jautājumiem, kas noteikti LES 7. panta 1. punktā pamatotajos priekšlikumos, kurus jau konstatējusi EST; mudina Komisiju vajadzības gadījumā nelokāmi izmantot pienākumu neizpildes procedūras, lai novērstu regresu tiesiskuma jomā valstu tiesu sistēmās; uzskata, ka konference par Eiropas nākotni varētu vēl vairāk konsolidēt Līguma noteikumos vispāratzīto juridisko principu par ES tiesību aktu prioritāti; aicina konferenci par Eiropas nākotni apsvērt EST lomas nostiprināšanu Savienības pamatā esošo vērtību aizsardzībai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka kopīgajā deklarācijā par konferenci par Eiropas nākotni ir identificēts, ka Eiropas tiesības un vērtības, tostarp tiesiskums ir viens no konferences diskusiju tematiem; aicina konferenci par Eiropas nākotni iekļaut pārdomas par to, cik efektīvi ir spēkā esošie ES instrumenti LES 2. pantā noteikto principu pārkāpumu uzraudzībai, novēršanai un apkarošanai, un iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu Savienības instrumentus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka Tiesiskuma nosacījumu regulas piemērojamība, mērķis un darbības joma ir skaidri definēta Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 juridiskajā tekstā; uzsver, ka Tiesiskuma nosacījumu regula ir stājusies spēkā, ir tieši piemērojama kopš 2021. gada 1. janvāra un uzliek saistības kopumā attiecībā uz visām saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām visās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta līdzekļu izmaksu, un ka tās piemērošana no ES iestāžu puses nav atkarīga no pamatnostādņu pieņemšanas vai interpretācijas tiesā; uzskata, ka Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumi par Tiesiskuma nosacījumu regulu ir pretrunā LES 15. un 17. pantam un LESD 288. pantam, jo tie rada nevajadzīgu juridisko nenoteiktību attiecībā uz Komisijas papildu pamatnostādnēm un aptur regulas pieņemšanu LESD 263. panta gadījumos, kā tas pašlaik notiek pēc nesenajām Ungārijas un Polijas iesniegtajām prasībām atcelt tiesību aktu; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties rīkoties saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu un bez turpmākas kavēšanās pilnībā izmantot tās rīcībā esošos izmeklēšanas instrumentus, lai novērstu tiesiskuma nepilnības dalībvalstīs, kas varētu pietiekami tiešā veidā ietekmēt vai nopietni apdraudēt ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību; aicina Komisiju konsekventāk piemērot Kopīgo noteikumu regulu (31) un Finanšu regulu (32), lai novērstu ES līdzekļu diskriminējošu izmantošanu, kā tas notika, ieturot līdzekļus pašvaldībām vai pašvaldībām, pasludinot sevi par “brīvu no LGBTI ideoloģijas”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju savā novērtējumā izmantot gada ziņojuma konstatējumus, kas ir pamatā mehānismam budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principa pārkāpumiem, kā arī jebkurā citā attiecīgā novērtējumā esošo un turpmāko budžeta instrumentu vajadzībām; atkārto aicinājumu Komisiju ikgadējā ziņojumā par tiesiskumu iekļaut īpašu nodaļu, kurā būtu analizēti gadījumi, kad tiesiskuma principu pārkāpumi konkrētā dalībvalstī varētu pietiekami tiešā veidā ietekmēt vai nopietni apdraudēt ES budžeta pareizu finanšu pārvaldību, kas tad varētu kalpot par pamatu nosacījumu mehānisma iedarbināšanai; mudina Komisiju stiprināt sinerģiju starp tās gada ziņojumiem par tiesiskumu un Tiesiskuma nosacījumu regulu, izmantojot tos kā atsevišķus, bet papildinošus instrumentus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzīst, ka Komisijai ir jāizmanto gada ziņojums par tiesiskumu kā svarīgs informācijas avots, gatavojot lietas par Tiesiskuma nosacījumu regulas piemērošanu, kurā cita starpā būtu jāiekļauj informācija no Eiropas Revīzijas palātas, OLAF un EPPO ziņojumiem, Komisijas un valstu revīzijas iestāžu revīzijas ziņojumiem, ES Tiesas un valstu tiesu spriedumiem, ES Pamattiesību aģentūras veiktām analīzēm un informāciju no dažādām sistēmām, piemēram, Savienības finanšu interešu aizsardzības agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas un ARACHNE sistēmas; aicina Komisiju izmantotajā metodikā precizēt saikni starp ziņojumu par tiesiskumu un tiesiskuma nosacītības mehānismu; atgādina, ka ir ļoti svarīgi, lai, pieņemot pasākumus tiesiskuma principu pārkāpumu gadījumā, tiktu pienācīgi aizsargātas galasaņēmēju un labuma guvēju likumīgās intereses; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju veicināt LES 2. pantā noteikto vērtību ievērošanas kultūru, tostarp pastiprinot centienus veicināt izglītību par ES pilsonību, tostarp tiesiskuma jomā; aicina Komisiju sākt īpašu programmu, kas atbalsta inovatīvas iniciatīvas ar mērķi veicināt ES pilsonisko izglītību; mudina Padomi un Komisiju sniegt pienācīgu informāciju un finansējumu ES mēroga, valstu, reģionālām un vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neatkarīgai žurnālistikai, jo īpaši stratēģiski izmantojot finansēšanas iespējas saskaņā ar regulu, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, lai palīdzētu tām palielināt informētību un popularizēt ES vērtības un piemērojamos instrumentus, tostarp gada ziņojumu, lai novērstu gada ziņojumā konstatētos draudus tiesiskumam, jo īpaši gadījumos, kad konstatēti pārkāpumi un trūkumi; aicina dalībvalstis mācīties no paraugprakses un novērst konstatētās nepilnības un pieņemt pasākumus, lai uzlabotu situāciju visos četros galvenajos pīlāros, kas norādīti ziņojumā par tiesiskumu; uzsver nepieciešamību palielināt ES pilsoņu un iedzīvotāju informētību par līdzekļiem un procedūrām, kas pieejami valstu un ES līmenī, lai nodrošinātu tiesiskuma ievērošanu, un ziņot par tiesiskuma pārkāpumiem; |
| --- | --- |

60.

III.   
  No ziņojuma izrietoši pasākumi un ietekme

| 61. | aicina Komisiju secīgos ziņojumos novērtēt, kā iepriekšējos ziņojumos analizētajās jomās konstatētās problēmas ir attīstījušās, atrisinātas, palielinājušas risku vai pasliktinājušās vēl vairāk, lai konstatētu pozitīvas un negatīvas tendences un transversālus jautājumus, jo īpaši jebkādus sistēmiskus vai atkārtotus tiesiskuma pārkāpumu modeļus, un nākt klajā ar skaidriem ieteikumiem, kā novērst jebkādus konstatētos riskus vai situācijas pasliktināšanos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi valsts līmenī popularizēt gada ziņojumā iekļautos konstatējumus; mudina Komisiju veicināt diskusijas par ziņojumu valstu parlamentos un sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām ziņojuma pēcpārbaudē; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju savos gada ziņojumos par tiesiskumu skaidri norādīt, ka ne visiem tiesiskuma trūkumiem un pārkāpumiem ir vienāds raksturs un/vai intensitāte un ka tad, ja tiek apzināti, nopietni, pastāvīgi un sistemātiski ilgāku laiku pārkāptas LES 2. pantā minētās vērtības, dalībvalstis varētu neatbilst visiem kritērijiem, kas raksturo demokrātiju, un kļūtu par autoritāriem režīmiem; uzsver, ka Komisijas galvenajai prioritātei vajadzētu būt ES tiesību aktu izpildei gadījumos, kad tiek pārkāpts LES 2. pants, un ka tās ikgadējiem ziņojumiem par tiesiskumu būtu galvenokārt jāveicina šā mērķa sasniegšana; tādēļ aicina Komisiju atsevišķi padziļināti izvērtēt valstis, uz kurām attiecas LES 7. pantā paredzētās procedūras, lai parādītu, kā ir strukturāli apdraudēts tiesiskums, lai veicinātu autoritāras pārvaldības struktūru konsolidāciju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka šim ziņojumam būtu jākalpo par pamatu ES turpmāko pasākumu prioritāšu noteikšanai attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās ir konstatēti trūkumi vai nepilnības, un ka tā ieguldījumam vajadzētu būt būtiskai daļai no visaptverošā demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | apņemas sākt darbu pie 2021. gada ziņojuma, cik drīz vien iespējams pēc tā publicēšanas; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(2)  OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(4)  OV C 129, 5.4.2019., 13. lpp.

(5)  OV C 390, 18.11.2019., 117. lpp.

(6)  OV C 390, 18.11.2019., 111. lpp.

(7)  OV C 433, 23.12.2019., 66. lpp.

(8)  OV C 363, 28.10.2020., 8. lpp.

(9)  OV C 363, 28.10.2020., 45. lpp.

(10)  OV C 449, 23.12.2020., 102. lpp.

(11)  OV C 108, 26.3.2021., 107. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0103.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0101.

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0007.

(15)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0014.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

(17)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0173.

(18)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0164.

(19)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0225.

(20)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0251.

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0264.

(22)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0320.

(23)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0328.

(24)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0360.

(25)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0089.

(26)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0103.

(27)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0148.

(28)  Sk., piemēram, šeit minētās 2018. gada 1. marta, 2018. gada 19. aprīļa, 2018. gada 13. novembra, 2019. gada 28. marta, 2019. gada 18. decembra, 2020. gada 19. jūnija, 2020. gada 8. oktobra un 2021. gada 29. aprīļa rezolūcijās.

(29)  2018. gada 13. novembra rezolūcija par minimālajiem standartiem attiecībā uz minoritātēm Eiropas Savienībā (OV C 363, 28.10.2020., 13. lpp.).

(30)  OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.

(31)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(32)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvoklis Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 5., 6. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 5., 6. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā 2019. gada 1. novembra Nairobi paziņojumu par ICPD25“Accelerating the Promise” (“Ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 1. novembra Nairobi paziņojumu par ICPD25“Accelerating the Promise” (“Ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā,

| — | ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada 25. septembrī un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības 3., 5. un 16. mērķi (IAM) un ar tiem saistītos rādītājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada 25. septembrī un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības 3., 5. un 16. mērķi (IAM) un ar tiem saistītos rādītājus,

| — | ņemot vērā 2017., 2018., 2019. un 2020. gada Kontracepcijas atlantus, kur sarindoti kontracepcijas piekļūstamības līmeņi Eiropā un izcelta Eiropā vērojamā nevienlīdzība un tas, ka dažās Eiropas daļās neapmierināta vajadzība pēc kontracepcijas lielā mērā palikusi nepamanīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017., 2018., 2019. un 2020. gada Kontracepcijas atlantus, kur sarindoti kontracepcijas piekļūstamības līmeņi Eiropā un izcelta Eiropā vērojamā nevienlīdzība un tas, ka dažās Eiropas daļās neapmierināta vajadzība pēc kontracepcijas lielā mērā palikusi nepamanīta,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās vispārīgos ieteikumus Nr. 21 (1994), Nr. 24 (1999), Nr. 28 (2010), Nr. 33 (2015) un Nr. 35 (2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās vispārīgos ieteikumus Nr. 21 (1994), Nr. 24 (1999), Nr. 28 (2010), Nr. 33 (2015) un Nr. 35 (2017),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2008. gada 3. maija Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2008. gada 3. maija Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) 6. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietu un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III, vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (SWD(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietu un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III, vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (SWD(2020)0017),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par tiesību veikt abortu faktisko aizliegumu Polijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par tiesību veikt abortu faktisko aizliegumu Polijā (1),

| — | ņemot vērā CEDAW komitejas 2020. gada 28. februāra lēmumu lietā S. F. M. pret Spāniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CEDAW komitejas 2020. gada 28. februāra lēmumu lietā S. F. M. pret Spāniju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2017. gada 25. septembra ziņojumu par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2017. gada 25. septembra ziņojumu par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2015. gada 2. aprīļa ziņojumu par transpersonu diskrimināciju Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2015. gada 2. aprīļa ziņojumu par transpersonu diskrimināciju Eiropā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par interseksuāļu tiesībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par interseksuāļu tiesībām (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/522, ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/522, ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2019. gada 22. novembra ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2019. gada 22. novembra ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālā biroja seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānu par progresu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas nevienu neatstātu novārtā, kurā noteikti trīs cieši saistīti mērķi, proti, “nodrošināt, ka ikviens cilvēks pieņem pārdomātus lēmumus par savu seksuālo un reproduktīvo veselību, un nodrošināt visu cilvēku cilvēktiesību ievērošanu, aizsardzību un īstenošanu”, “nodrošināt, ka ikvienam cilvēkam ir tiesības uz augstāko pieejamo seksuālās un reproduktīvās veselības un labbūtības standartu”, kā arī “garantēt vispārēju piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un izskaust nevienlīdzību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālā biroja seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānu par progresu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas nevienu neatstātu novārtā, kurā noteikti trīs cieši saistīti mērķi, proti, “nodrošināt, ka ikviens cilvēks pieņem pārdomātus lēmumus par savu seksuālo un reproduktīvo veselību, un nodrošināt visu cilvēku cilvēktiesību ievērošanu, aizsardzību un īstenošanu”, “nodrošināt, ka ikvienam cilvēkam ir tiesības uz augstāko pieejamo seksuālās un reproduktīvās veselības un labbūtības standartu”, kā arī “garantēt vispārēju piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un izskaust nevienlīdzību”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkla (IPPF EN) un Veselības izglītības federālā centra (BZgA) ziņojumu “Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments” (“Seksuālā izglītība Eiropā un Centrālāzijā: pašreizējā situācija un nesenie noteikumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkla (IPPF EN) un Veselības izglītības federālā centra (BZgA) ziņojumu “Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments” (“Seksuālā izglītība Eiropā un Centrālāzijā: pašreizējā situācija un nesenie noteikumi”),

| — | ņemot vērā IPPF EN partneru apsekojumu “Abortion Legislation and its Implementation in Europe and Central Asia” (“Tiesību akti par abortiem un to īstenošana Eiropā un Centrālāzijā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPPF EN partneru apsekojumu “Abortion Legislation and its Implementation in Europe and Central Asia” (“Tiesību akti par abortiem un to īstenošana Eiropā un Centrālāzijā”),

| — | ņemot vērā pētījumu “Covid-19 krīzes un pēckrīzes perioda ietekme uz dzimumiem”, ko 2020. gada 30. septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Covid-19 krīzes un pēckrīzes perioda ietekme uz dzimumiem”, ko 2020. gada 30. septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (4),

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada 9. aprīļa politikas pārskatu “The Impact of COVID-19 on Women” (“Covid-19 ietekme uz sievietēm”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada 9. aprīļa politikas pārskatu “The Impact of COVID-19 on Women” (“Covid-19 ietekme uz sievietēm”),

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada 23. aprīļa ziņojumu “COVID-19 and Human Rights: We are all in this together” (“Covid-19 un cilvēktiesības: mēs visi atrodamies vienādā situācijā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada 23. aprīļa ziņojumu “COVID-19 and Human Rights: We are all in this together” (“Covid-19 un cilvēktiesības: mēs visi atrodamies vienādā situācijā”),

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2020. gada 27. aprīļa ziņojumu “Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz ģimenes plānošanu un ar dzimumu saistītas vardarbības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu laulību izbeigšanu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2020. gada 27. aprīļa ziņojumu “Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz ģimenes plānošanu un ar dzimumu saistītas vardarbības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu laulību izbeigšanu”),

| — | ņemot vērā UNFPA2020. gada 28. aprīļa paziņojumu “Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (“Miljoniem vairāk vardarbības, bērnu laulību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un neplānotas grūtniecības gadījumu Covid-19 pandēmijas dēļ”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFPA2020. gada 28. aprīļa paziņojumu “Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (“Miljoniem vairāk vardarbības, bērnu laulību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un neplānotas grūtniecības gadījumu Covid-19 pandēmijas dēļ”),

| — | ņemot vērā Eiropas Sieviešu lobija rīcībpolitikas kopsavilkumu “Women must not pay the price for COVID-19!” (“Covid-19 nedrīkst gulties uz sieviešu pleciem!”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sieviešu lobija rīcībpolitikas kopsavilkumu “Women must not pay the price for COVID-19!” (“Covid-19 nedrīkst gulties uz sieviešu pleciem!”),

| — | ņemot vērā profesores Sabine Oertelt-Prigione pētījumu “The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (“Dzimuma un dzimtes ietekme Covid-19 pandēmijā”), kas publicēts 2020. gada 27. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesores Sabine Oertelt-Prigione pētījumu “The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (“Dzimuma un dzimtes ietekme Covid-19 pandēmijā”), kas publicēts 2020. gada 27. maijā,

| — | ņemot vērā PVO norādījumus “Safe abortion: technical and policy guidance for health systems” (“Droši aborti: tehniskie un politiskie norādījumi veselības sistēmām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO norādījumus “Safe abortion: technical and policy guidance for health systems” (“Droši aborti: tehniskie un politiskie norādījumi veselības sistēmām”),

| — | ņemot vērā PVO globālo stratēģiju “Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem” (“Globālā stratēģija dzemdes kakla vēža kā sabiedrības veselības problēmas atrisināšanai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO globālo stratēģiju “Global strategy to accelerate the elimination of cervical cancer as a public health problem” (“Globālā stratēģija dzemdes kakla vēža kā sabiedrības veselības problēmas atrisināšanai”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 13. novembra rezolūciju par Covid-19 pasākumu ietekmi uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 13. novembra rezolūciju par Covid-19 pasākumu ietekmi uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Seksuālo un reproduktīvo tiesību foruma (EPF) un IPPF EN2020. gada 22. aprīļa kopīgo paziņojumu “Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (“Seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības Covid-19 pandēmijas laikā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Seksuālo un reproduktīvo tiesību foruma (EPF) un IPPF EN2020. gada 22. aprīļa kopīgo paziņojumu “Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (“Seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības Covid-19 pandēmijas laikā”),

| — | ņemot vērā ANO Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 12. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2016. gada 2. maija vispārīgo komentāru Nr. 22 par tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2016. gada 2. maija vispārīgo komentāru Nr. 22 par tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 7., 17. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2., 7., 17. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2018. gada 30. oktobra vispārīgo komentāru Nr. 36 par Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 6. pantu par tiesībām uz dzīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2018. gada 30. oktobra vispārīgo komentāru Nr. 36 par Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 6. pantu par tiesībām uz dzīvību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 3. augusta starpposma ziņojumu par ikviena tiesībām uz vislabāko fizisko un garīgo veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2011. gada 3. augusta starpposma ziņojumu par ikviena tiesībām uz vislabāko fizisko un garīgo veselību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2016. gada 4. aprīļa ziņojumu par ikviena tiesībām uz vislabāko fizisko un garīgo veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2016. gada 4. aprīļa ziņojumu par ikviena tiesībām uz vislabāko fizisko un garīgo veselību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ziņojumus, tostarp 2019. gada 11. jūlija ziņojumu par cilvēktiesībās balstītu pieeju attiecībā uz sliktu izturēšanos un vardarbību pret sievietēm reproduktīvās veselības pakalpojumu jomā un īpaši attiecībā uz dzemdībām un vardarbību dzemdībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ziņojumus, tostarp 2019. gada 11. jūlija ziņojumu par cilvēktiesībās balstītu pieeju attiecībā uz sliktu izturēšanos un vardarbību pret sievietēm reproduktīvās veselības pakalpojumu jomā un īpaši attiecībā uz dzemdībām un vardarbību dzemdībās,

| — | ņemot vērā PVO 2015. gada paziņojumu par necieņas un vardarbības dzemdībās novēršanu un izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2015. gada paziņojumu par necieņas un vardarbības dzemdībās novēršanu un izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2019. gada 16. septembra ziņojumu par vardarbību dzemdībās un ginekoloģiskajā aprūpē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Līdztiesības un nediskriminēšanas komitejas 2019. gada 16. septembra ziņojumu par vardarbību dzemdībās un ginekoloģiskajā aprūpē,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (6),

| — | ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2016. gada 8. aprīļa ziņojumu, ar ko tā iepazīstināja Cilvēktiesību padomes 32. sesijā 2016. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2016. gada 8. aprīļa ziņojumu, ar ko tā iepazīstināja Cilvēktiesību padomes 32. sesijā 2016. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2018. gada 14. maija paziņojuma II sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2018. gada 14. maija paziņojuma II sadaļu,

| — | ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2016. gada 8. aprīļa paziņojuma III sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas sieviešu diskriminācijas jautājumos tiesībās un praksē 2016. gada 8. aprīļa paziņojuma III sadaļu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumos 2019. gada 10. janvāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumos 2019. gada 10. janvāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (8),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2018. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu “Jauns Eiropas Konsenss par attīstību: mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, kurā ES vēlreiz apstiprina apņemšanos veicināt, aizsargāt un īstenot ikvienas personas tiesības bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības pilnībā kontrolēt jautājumus saistībā ar savu seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību un brīvi un atbildīgi lemt par tiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2018. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu “Jauns Eiropas Konsenss par attīstību: mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, kurā ES vēlreiz apstiprina apņemšanos veicināt, aizsargāt un īstenot ikvienas personas tiesības bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības pilnībā kontrolēt jautājumus saistībā ar savu seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību un brīvi un atbildīgi lemt par tiem,

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. novembra rezolūciju par seksuālās izglītības kriminalizāciju Polijā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. novembra rezolūciju par seksuālās izglītības kriminalizāciju Polijā (9),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu garīgās veselības un klīniskās pētniecības jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu garīgās veselības un klīniskās pētniecības jomā (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikumu par vēža skrīningu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikumu par vēža skrīningu (12),

| — | ņemot vērā 2008. gada 7. maija Eiropas vadlīnijas par kvalitātes nodrošināšanu dzemdes kakla vēža skrīningā un 2006. gada 12. aprīļa Eiropas vadlīnijas krūts vēža skrīninga un diagnostikas kvalitātes nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 7. maija Eiropas vadlīnijas par kvalitātes nodrošināšanu dzemdes kakla vēža skrīningā un 2006. gada 12. aprīļa Eiropas vadlīnijas krūts vēža skrīninga un diagnostikas kvalitātes nodrošināšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2017. gada decembra tematisko dokumentu par sieviešu seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2017. gada decembra tematisko dokumentu par sieviešu seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām Eiropā,

| — | ņemot vērā PVO 2017.–2021. gada stratēģiju attiecībā uz sieviešu veselību un labbūtību PVO Eiropas reģionā un 2016. gada seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānu par progresu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas nevienu neatstātu novārtā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2017.–2021. gada stratēģiju attiecībā uz sieviešu veselību un labbūtību PVO Eiropas reģionā un 2016. gada seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānu par progresu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas nevienu neatstātu novārtā,

| — | ņemot vērā PVO Globālo sieviešu, bērnu un pusaudžu veselības stratēģiju 2016.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Globālo sieviešu, bērnu un pusaudžu veselības stratēģiju 2016.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā PVO Eiropas reģionālā biroja un BZgA Eiropas dzimumizglītības standartus, kas ir pamatdokuments politikas veidotājiem, izglītības un veselības aizsardzības iestādēm un speciālistiem, un UNESCO starptautiskās tehniskās vadlīnijas par dzimumizglītību, kas paredz pierādījumos balstītu pieeju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Eiropas reģionālā biroja un BZgA Eiropas dzimumizglītības standartus, kas ir pamatdokuments politikas veidotājiem, izglītības un veselības aizsardzības iestādēm un speciālistiem, un UNESCO starptautiskās tehniskās vadlīnijas par dzimumizglītību, kas paredz pierādījumos balstītu pieeju,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo tiesību komitejas 2009. gada 30. marta lēmumu par Starptautiskā Cilvēktiesību tiesiskās aizsardzības centra (INTERIGHTS) kolektīvo sūdzību Nr. 45/2007 pret Horvātiju un ANO Bērna tiesību komitejas 2013. gada 17. aprīļa vispārīgo komentāru Nr. 15 par bērna tiesībām uz augstāko iespējamo veselības standartu (24. pants), kurā uzsvērts, ka pusaudžiem jābūt piekļūstamai piemērotai un objektīvai informācijai par seksuālajiem un reproduktīvajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo tiesību komitejas 2009. gada 30. marta lēmumu par Starptautiskā Cilvēktiesību tiesiskās aizsardzības centra (INTERIGHTS) kolektīvo sūdzību Nr. 45/2007 pret Horvātiju un ANO Bērna tiesību komitejas 2013. gada 17. aprīļa vispārīgo komentāru Nr. 15 par bērna tiesībām uz augstāko iespējamo veselības standartu (24. pants), kurā uzsvērts, ka pusaudžiem jābūt piekļūstamai piemērotai un objektīvai informācijai par seksuālajiem un reproduktīvajiem jautājumiem,

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda 2019. gada pasaules iedzīvotāju stāvokļa ziņojumu “Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all” (“Nepabeigts darbs: cīņa par tiesībām un izvēles iespējām visiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda 2019. gada pasaules iedzīvotāju stāvokļa ziņojumu “Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all” (“Nepabeigts darbs: cīņa par tiesībām un izvēles iespējām visiem”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0169/2021),

| A. | tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība (SRV) ir fiziskās, emocionālās, garīgās un sociālās labbūtības stāvoklis visos seksualitātes un reprodukcijas aspektos un ne tikai disfunkciju, vājuma vai mirstības neesamība un tā kā visiem indivīdiem ir tiesības bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības lemt par savu ķermeni (13) un piekļūt SRV, kas atbalsta šīs tiesības un sniedz pozitīvu pieeju seksualitātei un reproduktīvajai veselībai, jo seksualitāte ir cilvēka eksistences neatņemama daļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība (SRV) ir fiziskās, emocionālās, garīgās un sociālās labbūtības stāvoklis visos seksualitātes un reprodukcijas aspektos un ne tikai disfunkciju, vājuma vai mirstības neesamība un tā kā visiem indivīdiem ir tiesības bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības lemt par savu ķermeni (13) un piekļūt SRV, kas atbalsta šīs tiesības un sniedz pozitīvu pieeju seksualitātei un reproduktīvajai veselībai, jo seksualitāte ir cilvēka eksistences neatņemama daļa;

| B. | tā kā saskaņā ar PVO seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības (SRVT) ir virsjēdziens, kas aptver dažādus jautājumus, skar visas personas un attiecas uz četrām atsevišķām jomām, un tās ir seksuālā veselība, seksuālās tiesības, reproduktīvā veselība un reproduktīvās tiesības, un tā kā SRVT pamatā ir visu personu tiesības uz viņu fiziskās neaizskaramības, privātuma un personīgās autonomijas ievērošanu; tiesības pašām noteikt savu seksuālo orientāciju un dzimtisko identitāti pilnīga ievērošana; tiesības lemt, vai, ar ko un kad stāties seksuālās attiecībās; tiesības uz drošu seksuālo pieredzi un tiesības lemt, vai, kad un ar ko apprecēties un kad, vai un ar kādiem līdzekļiem gādāt sev bērnu vai bērnus, un tiesības lemt par bērnu skaitu; tiesības savas dzīves laikā piekļūt informācijai, resursiem, pakalpojumiem un atbalstam, kas nepieciešami visu iepriekš minēto tiesību īstenošanai bez diskriminācijas, piespiešanas, ekspluatācijas un vardarbības; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar PVO seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības (SRVT) ir virsjēdziens, kas aptver dažādus jautājumus, skar visas personas un attiecas uz četrām atsevišķām jomām, un tās ir seksuālā veselība, seksuālās tiesības, reproduktīvā veselība un reproduktīvās tiesības, un tā kā SRVT pamatā ir visu personu tiesības uz viņu fiziskās neaizskaramības, privātuma un personīgās autonomijas ievērošanu; tiesības pašām noteikt savu seksuālo orientāciju un dzimtisko identitāti pilnīga ievērošana; tiesības lemt, vai, ar ko un kad stāties seksuālās attiecībās; tiesības uz drošu seksuālo pieredzi un tiesības lemt, vai, kad un ar ko apprecēties un kad, vai un ar kādiem līdzekļiem gādāt sev bērnu vai bērnus, un tiesības lemt par bērnu skaitu; tiesības savas dzīves laikā piekļūt informācijai, resursiem, pakalpojumiem un atbalstam, kas nepieciešami visu iepriekš minēto tiesību īstenošanai bez diskriminācijas, piespiešanas, ekspluatācijas un vardarbības;

| C. | tā kā seksuālās un reproduktīvās tiesības (SRT) ir aizsargātas kā cilvēktiesības ar starptautiskajiem un Eiropas cilvēktiesību aktiem, piemēram, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, CEDAW un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, un ir visaptverošas veselības aprūpes nodrošināšanas būtisks elements; tā kā tiesības uz veselību, it īpaši uz seksuālo un reproduktīvo veselību, ir sieviešu pamattiesības, kuras būtu jāveicina un kuras nekādā veidā nevar ierobežot vai atcelt; tā kā SRVT īstenošana ir cilvēka cieņas būtisks elements un ir cieši saistīta ar dzimumu līdztiesības panākšanu un ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušanu; tā kā būtu jānodrošina personas tiesības uz ķermenisko neaizskaramību un izvēli un tādējādi uz personīgās autonomijas pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā seksuālās un reproduktīvās tiesības (SRT) ir aizsargātas kā cilvēktiesības ar starptautiskajiem un Eiropas cilvēktiesību aktiem, piemēram, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, CEDAW un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, un ir visaptverošas veselības aprūpes nodrošināšanas būtisks elements; tā kā tiesības uz veselību, it īpaši uz seksuālo un reproduktīvo veselību, ir sieviešu pamattiesības, kuras būtu jāveicina un kuras nekādā veidā nevar ierobežot vai atcelt; tā kā SRVT īstenošana ir cilvēka cieņas būtisks elements un ir cieši saistīta ar dzimumu līdztiesības panākšanu un ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušanu; tā kā būtu jānodrošina personas tiesības uz ķermenisko neaizskaramību un izvēli un tādējādi uz personīgās autonomijas pilnīgu ievērošanu;

| D. | tā kā Eiropas Savienībai ir tieša kompetence rīkoties SRVT veicināšanai ārējās darbībās; tā kā Eiropas Savienībai nav tiešas kompetences rīkoties SRVT veicināšanai Savienībai, taču tiek īstenota sadarbība dalībvalstu starpā, izmantojot atvērto koordinācijas metodi; tā kā Eiropas Savienība aicina, mudina un atbalsta dalībvalstis SRVT visiem veicināšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienībai ir tieša kompetence rīkoties SRVT veicināšanai ārējās darbībās; tā kā Eiropas Savienībai nav tiešas kompetences rīkoties SRVT veicināšanai Savienībai, taču tiek īstenota sadarbība dalībvalstu starpā, izmantojot atvērto koordinācijas metodi; tā kā Eiropas Savienība aicina, mudina un atbalsta dalībvalstis SRVT visiem veicināšanā;

| E. | tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir plaši izplatīta un Covid-19 pandēmija situāciju ir vēl vairāk pasliktinājusi; tā kā tiek lēsts, ka 25 % sieviešu savas dzīves laikā ir piedzīvojušas kādu no ar dzimumu saistītas vardarbības formām un neskaitāmas sievietes piedzīvo seksuālus uzbrukumus un aizskaršanu partnerattiecībās un sabiedriskajā dzīvē, ko veicina iesakņojušies dzimumu stereotipi un no tiem izrietošās sociālās normas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir plaši izplatīta un Covid-19 pandēmija situāciju ir vēl vairāk pasliktinājusi; tā kā tiek lēsts, ka 25 % sieviešu savas dzīves laikā ir piedzīvojušas kādu no ar dzimumu saistītas vardarbības formām un neskaitāmas sievietes piedzīvo seksuālus uzbrukumus un aizskaršanu partnerattiecībās un sabiedriskajā dzīvē, ko veicina iesakņojušies dzimumu stereotipi un no tiem izrietošās sociālās normas;

| F. | tā kā SRVT pārkāpumi ir cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz dzīvību, fizisko un garīgo neaizskaramību, līdztiesību, nediskriminēšanu, veselību un izglītību, cieņu, privātumu un brīvību no necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās; tā kā sieviešu SRVT pārkāpumi ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids (14); |
| --- | --- |

F.

tā kā SRVT pārkāpumi ir cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz dzīvību, fizisko un garīgo neaizskaramību, līdztiesību, nediskriminēšanu, veselību un izglītību, cieņu, privātumu un brīvību no necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās; tā kā sieviešu SRVT pārkāpumi ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids (14);

| G. | tā kā SRVT ir mērķrādāji atbilstīgi ANO IAM 3. mērķim un tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības un kaitnieciskas prakses apkarošana ir mērķrādītāji saskaņā ar 5. IAM; |
| --- | --- |

G.

tā kā SRVT ir mērķrādāji atbilstīgi ANO IAM 3. mērķim un tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības un kaitnieciskas prakses apkarošana ir mērķrādītāji saskaņā ar 5. IAM;

| H. | tā kā — lai gan ES tiek piemēroti vieni no pasaulē augstākajiem SRVT standartiem un vairākas dalībvalstis ir īstenojušas politiku un programmas SRT stiprināšanai, joprojām pastāv problēmas, piekļuves un pieejamības izmaksu ziņā trūkums, nepilnības, atšķirības un nevienlīdzība SRVT īstenošanā gan ES, gan arī dalībvalstīs atkarībā no vecuma, seksuālās identitātes, dzimuma, rases, etniskās piederības, sociālās klases, reliģijas vai ticības, civilstāvokļa, sociālekonomiskā statusa, invaliditātes, HIV (vai seksuāli transmisīvu infekciju — STI) statusa, valsts vai sociālās izcelsmes, juridiskā vai imigranta statusa, valodas, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes; |
| --- | --- |

H.

tā kā — lai gan ES tiek piemēroti vieni no pasaulē augstākajiem SRVT standartiem un vairākas dalībvalstis ir īstenojušas politiku un programmas SRT stiprināšanai, joprojām pastāv problēmas, piekļuves un pieejamības izmaksu ziņā trūkums, nepilnības, atšķirības un nevienlīdzība SRVT īstenošanā gan ES, gan arī dalībvalstīs atkarībā no vecuma, seksuālās identitātes, dzimuma, rases, etniskās piederības, sociālās klases, reliģijas vai ticības, civilstāvokļa, sociālekonomiskā statusa, invaliditātes, HIV (vai seksuāli transmisīvu infekciju — STI) statusa, valsts vai sociālās izcelsmes, juridiskā vai imigranta statusa, valodas, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes;

| I. | tā kā ar SRVT saistītajām problēmām un šķēršļiem cita starpā var būt juridisks vai finansiāls, vai ar kultūru un informāciju saistīts raksturs, piemēram, liegta pieeja vispārējiem, augstas kvalitātes un piekļūstamiem SRVT pakalpojumiem; vispārējas, vecumam atbilstošas un uz pierādījumiem balstītas dzimumizglītības trūkums, it īpaši ņemot vērā to, ka LGBTI personu SRVT īstenošanai būtiski var traucēt tas, ka dzimumizglītības programmās nav iekļauts jautājums par seksuālās orientācijas daudzveidību; dzimumidentitāte, dzimuma pašizpausme un dzimumpazīmes; mūsdienīgu kontracepcijas līdzekļu pieejamības trūkums; medicīniskās aprūpes liegšana uz personīgas pārliecības pamata; juridiski ierobežojumi un praktiski šķēršļi aborta pakalpojumu pieejamībai; aprūpes liegšana aborta gadījumā; piespiedu aborts; ar dzimumu saistīta vardarbība; vardarbība ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās; piespiedu sterilizācija, tostarp dzimuma tiesiskā atzīšana; aizskaršana, nežēlīga un pazemojoša attieksme; mātes mirstības līmeņa atšķirības un garīgās veselības atbalsta trūkums; arvien pieaugošs ķeizargriezienu biežums; piekļuves liegšana dzemdes kakla vēža ārstēšanai; ierobežota piekļuve medicīniski asistētai reprodukcijai un neauglības ārstēšanai; grūtības piekļūt precēm, kas nepieciešamas SRVT īstenošanai; augsts STI un HIV līmenis; augsts pusaudžu grūtniecības līmenis; kaitējoši dzimtiskie stereotipi un prakse, piemēram, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošana; bērnu, agrīnas un piespiedu laulības un goda slepkavības, tā sauktā konversijas terapija, kas var izpausties kā seksuāla vardarbība, piemēram, “korektīva izvarošana”, kurai pakļautas lesbietes un biseksuālas sievietes un meitenes, kā arī transpersonas; kā arī aktualitāti zaudējušas un ideoloģijā balstītas tiesību normas, kas ierobežo SRVT; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar SRVT saistītajām problēmām un šķēršļiem cita starpā var būt juridisks vai finansiāls, vai ar kultūru un informāciju saistīts raksturs, piemēram, liegta pieeja vispārējiem, augstas kvalitātes un piekļūstamiem SRVT pakalpojumiem; vispārējas, vecumam atbilstošas un uz pierādījumiem balstītas dzimumizglītības trūkums, it īpaši ņemot vērā to, ka LGBTI personu SRVT īstenošanai būtiski var traucēt tas, ka dzimumizglītības programmās nav iekļauts jautājums par seksuālās orientācijas daudzveidību; dzimumidentitāte, dzimuma pašizpausme un dzimumpazīmes; mūsdienīgu kontracepcijas līdzekļu pieejamības trūkums; medicīniskās aprūpes liegšana uz personīgas pārliecības pamata; juridiski ierobežojumi un praktiski šķēršļi aborta pakalpojumu pieejamībai; aprūpes liegšana aborta gadījumā; piespiedu aborts; ar dzimumu saistīta vardarbība; vardarbība ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās; piespiedu sterilizācija, tostarp dzimuma tiesiskā atzīšana; aizskaršana, nežēlīga un pazemojoša attieksme; mātes mirstības līmeņa atšķirības un garīgās veselības atbalsta trūkums; arvien pieaugošs ķeizargriezienu biežums; piekļuves liegšana dzemdes kakla vēža ārstēšanai; ierobežota piekļuve medicīniski asistētai reprodukcijai un neauglības ārstēšanai; grūtības piekļūt precēm, kas nepieciešamas SRVT īstenošanai; augsts STI un HIV līmenis; augsts pusaudžu grūtniecības līmenis; kaitējoši dzimtiskie stereotipi un prakse, piemēram, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošana; bērnu, agrīnas un piespiedu laulības un goda slepkavības, tā sauktā konversijas terapija, kas var izpausties kā seksuāla vardarbība, piemēram, “korektīva izvarošana”, kurai pakļautas lesbietes un biseksuālas sievietes un meitenes, kā arī transpersonas; kā arī aktualitāti zaudējušas un ideoloģijā balstītas tiesību normas, kas ierobežo SRVT;

| J. | tā kā SRV pakalpojumi ir būtiski veselības aprūpes pakalpojumi, kuriem jābūt pieejamiem visiem, un šādiem pakalpojumiem būtu jāietver vispusīga, uz pierādījumiem balstīta un vecumam piemērota dzimumizglītība un attiecību izglītība; informācija, konfidenciālas un objektīvas konsultācijas un pakalpojumi saistībā ar seksuālo un reproduktīvo veselību un labbūtību; informācija un konsultācijas par mūsdienīgu kontracepciju, kā arī piekļuve daudziem un dažādiem mūsdienīgiem kontracepcijas veidiem; pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpe; vecmāšu pakalpojumi; dzemdību un jaundzimušo aprūpe; droši un likumīgi aborta pakalpojumi un aprūpe, tostarp nedroša aborta komplikāciju ārstēšana; HIV un citu STI profilakse un ārstēšana; pakalpojumi, kuru mērķis ir atklāt un novērst seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību un aprūpēt cietušās personas; reproduktīvo orgānu vēža, tostarp dzemdes kakla vēža, profilakse, atklāšana un ārstēšana; kā arī auglības aprūpe un neauglības ārstēšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā SRV pakalpojumi ir būtiski veselības aprūpes pakalpojumi, kuriem jābūt pieejamiem visiem, un šādiem pakalpojumiem būtu jāietver vispusīga, uz pierādījumiem balstīta un vecumam piemērota dzimumizglītība un attiecību izglītība; informācija, konfidenciālas un objektīvas konsultācijas un pakalpojumi saistībā ar seksuālo un reproduktīvo veselību un labbūtību; informācija un konsultācijas par mūsdienīgu kontracepciju, kā arī piekļuve daudziem un dažādiem mūsdienīgiem kontracepcijas veidiem; pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpe; vecmāšu pakalpojumi; dzemdību un jaundzimušo aprūpe; droši un likumīgi aborta pakalpojumi un aprūpe, tostarp nedroša aborta komplikāciju ārstēšana; HIV un citu STI profilakse un ārstēšana; pakalpojumi, kuru mērķis ir atklāt un novērst seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību un aprūpēt cietušās personas; reproduktīvo orgānu vēža, tostarp dzemdes kakla vēža, profilakse, atklāšana un ārstēšana; kā arī auglības aprūpe un neauglības ārstēšana;

| K. | tā kā SRVT ir cilvēktiesības un ES dalībvalstīm tās jāīsteno atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; tā kā cilvēktiesību ievērošana ir nepieciešamība demokrātijas īstenošanai; tā kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums ir savstarpēji saistīti; tā kā visām ES dalībvalstīm visas šīs ES vērtības ir pilnībā jāievēro; |
| --- | --- |

K.

tā kā SRVT ir cilvēktiesības un ES dalībvalstīm tās jāīsteno atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; tā kā cilvēktiesību ievērošana ir nepieciešamība demokrātijas īstenošanai; tā kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums ir savstarpēji saistīti; tā kā visām ES dalībvalstīm visas šīs ES vērtības ir pilnībā jāievēro;

| L. | tā kā papildus kopienu un valstu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai seksuālā veselība ir būtiski svarīga personu, pāru un ģimeņu vispārējai veselībai un labklājībai un piekļuve veselības, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības, aprūpei ir cilvēktiesības; tā kā tāda vai citāda veida seksuālā un veselības izglītība jau ir obligāta lielākajā daļā dalībvalstu; |
| --- | --- |

L.

tā kā papildus kopienu un valstu sociālajai un ekonomiskajai attīstībai seksuālā veselība ir būtiski svarīga personu, pāru un ģimeņu vispārējai veselībai un labklājībai un piekļuve veselības, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības, aprūpei ir cilvēktiesības; tā kā tāda vai citāda veida seksuālā un veselības izglītība jau ir obligāta lielākajā daļā dalībvalstu;

| M. | tā kā PVO neauglību definē kā “reproduktīvās sistēmas saslimšanu, kurai raksturīga klīniska grūtniecības neiestāšanās 12 vai vairāk mēnešu laikā, ja ir regulāras un neaizsargātas dzimumattiecības”; tā kā šī definīcija neietver lesbiešu un biseksuālu sieviešu, kā arī transpersonu situāciju, viena dzimuma pāru situāciju vai tādu sieviešu, kurām nav partnera, interesi par reproduktīvajām iespējām, tādējādi palielinot sociālās un juridiskās problēmas, ar kurām jau saskaras šīs personas attiecībā uz piekļuvi reproduktīvajām palīgtehnoloģijām neauglības novēršanas kontekstā; tā kā lesbietēm un biseksuālām sievietēm var nebūt iespējams pierādīt savu “neauglību” un tādēļ viņām var būt liegta pieeja reproduktīvajām palīgtehnoloģijām (15); |
| --- | --- |

M.

tā kā PVO neauglību definē kā “reproduktīvās sistēmas saslimšanu, kurai raksturīga klīniska grūtniecības neiestāšanās 12 vai vairāk mēnešu laikā, ja ir regulāras un neaizsargātas dzimumattiecības”; tā kā šī definīcija neietver lesbiešu un biseksuālu sieviešu, kā arī transpersonu situāciju, viena dzimuma pāru situāciju vai tādu sieviešu, kurām nav partnera, interesi par reproduktīvajām iespējām, tādējādi palielinot sociālās un juridiskās problēmas, ar kurām jau saskaras šīs personas attiecībā uz piekļuvi reproduktīvajām palīgtehnoloģijām neauglības novēršanas kontekstā; tā kā lesbietēm un biseksuālām sievietēm var nebūt iespējams pierādīt savu “neauglību” un tādēļ viņām var būt liegta pieeja reproduktīvajām palīgtehnoloģijām (15);

| N. | tā kā noteiktos apstākļos arī transseksuāli vīrieši un nebināras personas var piedzīvot grūtniecību un tā kā šādos gadījumos šīm personām jābūt iespējai bez diskriminācijas saņemt ar grūtniecību un dzemdībām saistītu aprūpi, pamatojoties uz viņu dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

N.

tā kā noteiktos apstākļos arī transseksuāli vīrieši un nebināras personas var piedzīvot grūtniecību un tā kā šādos gadījumos šīm personām jābūt iespējai bez diskriminācijas saņemt ar grūtniecību un dzemdībām saistītu aprūpi, pamatojoties uz viņu dzimumidentitāti;

| O. | tā kā nevienam nevajadzētu mirt dzemdībās un tā kā piekļuve uz pierādījumiem balstītai, kvalitatīvai un pieejamai pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei ir cilvēktiesības un jānodrošina bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā nevienam nevajadzētu mirt dzemdībās un tā kā piekļuve uz pierādījumiem balstītai, kvalitatīvai un pieejamai pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei ir cilvēktiesības un jānodrošina bez diskriminācijas;

| P. | tā kā personas grūtniecības stāvoklī piedzīvo dažādu veidu piespiedu un negribētas medicīniskas iejaukšanās dzemdību laikā, tostarp fizisku un verbālu aizskaršanu un šuvju uzlikšanu dzemdību laikā gūtiem ievainojumiem bez atsāpināšanas, neņemot vērā viņu lēmumus un apzinātas piekrišanas trūkumu, kas var būt uzskatāma pat par vardarbību un nežēlīgu un necilvēcīgu izturēšanos; |
| --- | --- |

P.

tā kā personas grūtniecības stāvoklī piedzīvo dažādu veidu piespiedu un negribētas medicīniskas iejaukšanās dzemdību laikā, tostarp fizisku un verbālu aizskaršanu un šuvju uzlikšanu dzemdību laikā gūtiem ievainojumiem bez atsāpināšanas, neņemot vērā viņu lēmumus un apzinātas piekrišanas trūkumu, kas var būt uzskatāma pat par vardarbību un nežēlīgu un necilvēcīgu izturēšanos;

| Q. | tā kā vispusīga, uz pierādījumiem balstīta, nediskriminējoša un vecumam piemērota dzimumizglītība, kas pamatojas uz tiesībās balstītu un dzimumorientētu pieeju, kā to paredz UNESCO starptautiskās tehniskās vadlīnijas, veicina atbildīgu seksuālo uzvedību un nodrošina pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem, jo nodrošina pareizu un vecumam piemērotu informāciju par seksualitāti, sniedzot atbildes uz seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, par cilvēka attīstību; seksuālo un reproduktīvo anatomiju un fizioloģiju; piekrišanu, pubertāti un menstruācijām; reprodukciju, mūsdienīgu kontracepciju, grūtniecību un dzemdībām; STI, kā arī ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu, tostarp par tādu kaitīgu praksi kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; tā kā vecumam piemērota un vispusīga dzimumizglītība ir būtiska, lai stiprinātu bērnu un jauniešu prasmes veidot veselības, vienlīdzīgas un drošas attiecības, it īpaši pievēršoties dzimumu normām, dzimumu līdztiesībai, varas dinamikai attiecībās un piekrišanai un robežu ievērošanai, kā arī veicina dzimumu līdztiesības panākšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vispusīga, uz pierādījumiem balstīta, nediskriminējoša un vecumam piemērota dzimumizglītība, kas pamatojas uz tiesībās balstītu un dzimumorientētu pieeju, kā to paredz UNESCO starptautiskās tehniskās vadlīnijas, veicina atbildīgu seksuālo uzvedību un nodrošina pilnvērtīgas iespējas bērniem un jauniešiem, jo nodrošina pareizu un vecumam piemērotu informāciju par seksualitāti, sniedzot atbildes uz seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, par cilvēka attīstību; seksuālo un reproduktīvo anatomiju un fizioloģiju; piekrišanu, pubertāti un menstruācijām; reprodukciju, mūsdienīgu kontracepciju, grūtniecību un dzemdībām; STI, kā arī ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu, tostarp par tādu kaitīgu praksi kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; tā kā vecumam piemērota un vispusīga dzimumizglītība ir būtiska, lai stiprinātu bērnu un jauniešu prasmes veidot veselības, vienlīdzīgas un drošas attiecības, it īpaši pievēršoties dzimumu normām, dzimumu līdztiesībai, varas dinamikai attiecībās un piekrišanai un robežu ievērošanai, kā arī veicina dzimumu līdztiesības panākšanu;

| R. | tā kā zinātniski precīzas un uz pierādījumiem balstītas informācijas un izglītības trūkums ir pretrunā personu tiesībām, liedz tām izdarīt pārdomātu izvēli par savām SEVT un apdraud veselīgu pieeju dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā zinātniski precīzas un uz pierādījumiem balstītas informācijas un izglītības trūkums ir pretrunā personu tiesībām, liedz tām izdarīt pārdomātu izvēli par savām SEVT un apdraud veselīgu pieeju dzimumu līdztiesībai;

| S. | tā kā SRV ietver menstruālo higiēnu un sanitāriju, kā arī ar menstruācijām saistītus sistēmiskus un sociālekonomiskus stigmatizācijas un diskriminācijas faktorus; tā kā menstruālās higiēnas preču nabadzība, kas nozīmē ierobežotu pieeju higiēnas precēm, skar aptuveni katru desmito sievieti Eiropā un tā kā situāciju vēl vairāk pasliktina dzimumu ziņā nelīdzsvarota nodokļu uzlikšana menstruālās higiēnas precēm ES; tā kā kauns, neārstētas sāpes menstruāciju laikā un diskriminējošas tradīcijas veicina to, ka meitenes vairāk kavē skolu un sievietes — darbu; tā kā pastāvošā negatīvā attieksme un aizspriedumi saistībā ar menstruācijām ietekmē lēmumus reproduktīvās veselības jomā; tā kā, izprotot saikni starp menstruālo higiēnu un māšu saslimstību, mirstību un neauglību, STI/HIV un dzemdes kakla vēzi, var tikt veicināta agrīna diagnostika un glābtas dzīvības; |
| --- | --- |

S.

tā kā SRV ietver menstruālo higiēnu un sanitāriju, kā arī ar menstruācijām saistītus sistēmiskus un sociālekonomiskus stigmatizācijas un diskriminācijas faktorus; tā kā menstruālās higiēnas preču nabadzība, kas nozīmē ierobežotu pieeju higiēnas precēm, skar aptuveni katru desmito sievieti Eiropā un tā kā situāciju vēl vairāk pasliktina dzimumu ziņā nelīdzsvarota nodokļu uzlikšana menstruālās higiēnas precēm ES; tā kā kauns, neārstētas sāpes menstruāciju laikā un diskriminējošas tradīcijas veicina to, ka meitenes vairāk kavē skolu un sievietes — darbu; tā kā pastāvošā negatīvā attieksme un aizspriedumi saistībā ar menstruācijām ietekmē lēmumus reproduktīvās veselības jomā; tā kā, izprotot saikni starp menstruālo higiēnu un māšu saslimstību, mirstību un neauglību, STI/HIV un dzemdes kakla vēzi, var tikt veicināta agrīna diagnostika un glābtas dzīvības;

| T. | tā kā mūsdienīgai kontracepcijai ir būtiska nozīme, lai panāktu dzimumu līdztiesību un novērstu nevēlamu grūtniecību, kā arī īstenotu indivīdu tiesības pieņemt lēmumus par ģimenes plānošanu, proaktīvi un atbildīgi plānojot bērnu skaitu, laiku, kad laist bērnus pasaulē, un intervālus starp bērnu dzimšanu; tā kā vairākas mūsdienu kontracepcijas metodes mazina arī saslimstību ar HIV/STI; tā kā pieeju mūsdienīgai kontracepcijai joprojām apgrūtina praktiski, finanšu, sociālie un ar kultūru saistīti šķēršļi, tostarp aizspriedumi par kontracepciju, vecmodīgi uzskati par sieviešu seksualitāti un kontracepciju, kā arī stereotips, ka par kontracepciju ir atbildīgas tikai sievietes; |
| --- | --- |

T.

tā kā mūsdienīgai kontracepcijai ir būtiska nozīme, lai panāktu dzimumu līdztiesību un novērstu nevēlamu grūtniecību, kā arī īstenotu indivīdu tiesības pieņemt lēmumus par ģimenes plānošanu, proaktīvi un atbildīgi plānojot bērnu skaitu, laiku, kad laist bērnus pasaulē, un intervālus starp bērnu dzimšanu; tā kā vairākas mūsdienu kontracepcijas metodes mazina arī saslimstību ar HIV/STI; tā kā pieeju mūsdienīgai kontracepcijai joprojām apgrūtina praktiski, finanšu, sociālie un ar kultūru saistīti šķēršļi, tostarp aizspriedumi par kontracepciju, vecmodīgi uzskati par sieviešu seksualitāti un kontracepciju, kā arī stereotips, ka par kontracepciju ir atbildīgas tikai sievietes;

| U. | tā kā tiesību akti par abortiem ir balstīti uz valsts tiesību aktiem; tā kā, pat ja aborts juridiski ir pieejams, bieži vien pastāv virkne tiesisku, tiesiskiem pielīdzināmu un neformālu šķēršļu, kas liedz piekļūt abortam, tostarp ierobežots laikposms un aborta nepieciešamības pamatojums; medicīniski nepamatots gaidīšanas laiks; apmācītu un ieinteresētu veselības aprūpes profesionāļu trūkums; un medicīniskās aprūpes liegšana uz personīgas pārliecības pamata, aizspriedumainas un obligātas konsultācijas, tīša maldināšana vai trešās puses atļauja, medicīniski nevajadzīgas pārbaudes, prasības attiecībā uz personas situācijas sarežģītību, attiecīgās izmaksas un to neatlīdzināšana; |
| --- | --- |

U.

tā kā tiesību akti par abortiem ir balstīti uz valsts tiesību aktiem; tā kā, pat ja aborts juridiski ir pieejams, bieži vien pastāv virkne tiesisku, tiesiskiem pielīdzināmu un neformālu šķēršļu, kas liedz piekļūt abortam, tostarp ierobežots laikposms un aborta nepieciešamības pamatojums; medicīniski nepamatots gaidīšanas laiks; apmācītu un ieinteresētu veselības aprūpes profesionāļu trūkums; un medicīniskās aprūpes liegšana uz personīgas pārliecības pamata, aizspriedumainas un obligātas konsultācijas, tīša maldināšana vai trešās puses atļauja, medicīniski nevajadzīgas pārbaudes, prasības attiecībā uz personas situācijas sarežģītību, attiecīgās izmaksas un to neatlīdzināšana;

| V. | tā kā dažās dalībvalstīs joprojām ir spēkā lielā mērā ierobežojoši tiesību akti, kas aizliedz abortu, izņemot stingri noteiktos apstākļos, un kuru dēļ sievietes ir spiestas meklēt iespēju abortu izdarīt nelikumīgi, doties uz citām valstīm vai pret savu gribu iznēsāt un dzemdēt bērnu, savukārt tas ir cilvēktiesību pārkāpums un ar dzimumu saistītas vardarbības veids (16), kas skars sieviešu un meiteņu tiesības uz dzīvību, fizisko un garīgo neaizskaramību, līdztiesību, nediskriminēšanu un veselību, un tā kā dažas dalībvalstis, kuras ir legalizējušas abortu pēc pieprasījuma vai plašu sociālo apsvērumu dēļ, tomēr turpina piemērot specifisku kriminālsodu par abortu, kas veikts ārpus piemērojamo tiesību normu tvēruma; |
| --- | --- |

V.

tā kā dažās dalībvalstīs joprojām ir spēkā lielā mērā ierobežojoši tiesību akti, kas aizliedz abortu, izņemot stingri noteiktos apstākļos, un kuru dēļ sievietes ir spiestas meklēt iespēju abortu izdarīt nelikumīgi, doties uz citām valstīm vai pret savu gribu iznēsāt un dzemdēt bērnu, savukārt tas ir cilvēktiesību pārkāpums un ar dzimumu saistītas vardarbības veids (16), kas skars sieviešu un meiteņu tiesības uz dzīvību, fizisko un garīgo neaizskaramību, līdztiesību, nediskriminēšanu un veselību, un tā kā dažas dalībvalstis, kuras ir legalizējušas abortu pēc pieprasījuma vai plašu sociālo apsvērumu dēļ, tomēr turpina piemērot specifisku kriminālsodu par abortu, kas veikts ārpus piemērojamo tiesību normu tvēruma;

| W. | tā kā vairākas dalībvalstis patlaban cenšas vēl vairāk ierobežot pieeju SRVT, pieņemot ļoti ierobežojošus tiesību aktus, kas veicina diskrimināciju dzimuma dēļ un rada negatīvu ietekmi uz sieviešu veselību; |
| --- | --- |

W.

tā kā vairākas dalībvalstis patlaban cenšas vēl vairāk ierobežot pieeju SRVT, pieņemot ļoti ierobežojošus tiesību aktus, kas veicina diskrimināciju dzimuma dēļ un rada negatīvu ietekmi uz sieviešu veselību;

| X. | tā kā seksuālo un reproduktīvo tiesību oponenti bieži vien izmanto tādu pamatojumu kā valsts intereses vai demogrāfiskās pārmaiņas, lai apdraudētu SRVT, tādējādi veicinot situācijas personas brīvību un demokrātijas jomā pasliktināšanos; tā kā visām rīcībpolitikām, ar ko risina demogrāfiskās pārmaiņas, jābūt balstītām tiesībās, vērstām uz cilvēku, īpaši pielāgotām un pamatotām uz pierādījumiem, kā arī tām jānodrošina seksuālo un reproduktīvo tiesību īstenošana; |
| --- | --- |

X.

tā kā seksuālo un reproduktīvo tiesību oponenti bieži vien izmanto tādu pamatojumu kā valsts intereses vai demogrāfiskās pārmaiņas, lai apdraudētu SRVT, tādējādi veicinot situācijas personas brīvību un demokrātijas jomā pasliktināšanos; tā kā visām rīcībpolitikām, ar ko risina demogrāfiskās pārmaiņas, jābūt balstītām tiesībās, vērstām uz cilvēku, īpaši pielāgotām un pamatotām uz pierādījumiem, kā arī tām jānodrošina seksuālo un reproduktīvo tiesību īstenošana;

| Y. | tā kā Parlaments savās rezolūcijās par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību ES un tiesībām uz abortu Polijā un Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts savā 2019. gada 22. novembra ziņojumā “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs” ir norādījuši, ka seksuālo un reproduktīvo tiesību un sieviešu autonomijas oponenti ir būtiski ietekmējuši valsts tiesību aktus un politiku ar regresīvām iniciatīvām, kas īstenotas vairākās dalībvalstīs, cenšoties apdraudēt SRVT; tā kā šādas iniciatīvas un regress traucē īstenot iedzīvotāju tiesības, kavē valstu attīstību un apdraud Eiropas vērtības un pamattiesības; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Parlaments savās rezolūcijās par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību ES un tiesībām uz abortu Polijā un Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts savā 2019. gada 22. novembra ziņojumā “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs” ir norādījuši, ka seksuālo un reproduktīvo tiesību un sieviešu autonomijas oponenti ir būtiski ietekmējuši valsts tiesību aktus un politiku ar regresīvām iniciatīvām, kas īstenotas vairākās dalībvalstīs, cenšoties apdraudēt SRVT; tā kā šādas iniciatīvas un regress traucē īstenot iedzīvotāju tiesības, kavē valstu attīstību un apdraud Eiropas vērtības un pamattiesības;

| Z. | tā kā neskaitāmos ziņojumos minēts, ka Covid-19 pandēmijas un pārvietošanās ierobežojumu laikā SRVT pakalpojumi bija ierobežoti un/vai liegti (17), kā arī bija apgrūtināta piekļuve pamata medicīniskajiem pakalpojumiem, piemēram, kontracepcijai un aborta aprūpei, HIV un STI testēšanai, kā arī centriem, kas palīdz novērst un vairo izpratni par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, reproduktīvās sistēmas vēža skrīningam un cieņpilnai mātes veselības aprūpei, un tas ir būtiski ietekmējis sieviešu pamattiesības uz personīgo autonomiju; tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir jāstiprina veselības aprūpes sistēmu noturība pret šādām krīzēm, lai nodrošinātu ar SRVT saistīto pakalpojumu pilnīgu pieejamību un savlaicīgu sniegšanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā neskaitāmos ziņojumos minēts, ka Covid-19 pandēmijas un pārvietošanās ierobežojumu laikā SRVT pakalpojumi bija ierobežoti un/vai liegti (17), kā arī bija apgrūtināta piekļuve pamata medicīniskajiem pakalpojumiem, piemēram, kontracepcijai un aborta aprūpei, HIV un STI testēšanai, kā arī centriem, kas palīdz novērst un vairo izpratni par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, reproduktīvās sistēmas vēža skrīningam un cieņpilnai mātes veselības aprūpei, un tas ir būtiski ietekmējis sieviešu pamattiesības uz personīgo autonomiju; tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir jāstiprina veselības aprūpes sistēmu noturība pret šādām krīzēm, lai nodrošinātu ar SRVT saistīto pakalpojumu pilnīgu pieejamību un savlaicīgu sniegšanu;

| AA. | tā kā pastāvīgi tiek īstenoti centieni izmantot Covid-19 izraisīto veselības krīzi kā ieganstu, lai pieņemtu vēl stingrākus pasākumus SRVT jomā (18), kā sekas ir līdzekļu pārdale; tā kā šai tendencei ilgtermiņā ir plaša negatīva ietekme uz pamattiesību uz veselību īstenošanu, kā arī uz dzimumu līdztiesību un cīņu pret diskrimināciju un ar dzimumu saistītu vardarbību, un tā apdraud sieviešu un meiteņu labbūtību, veselību un dzīvību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā pastāvīgi tiek īstenoti centieni izmantot Covid-19 izraisīto veselības krīzi kā ieganstu, lai pieņemtu vēl stingrākus pasākumus SRVT jomā (18), kā sekas ir līdzekļu pārdale; tā kā šai tendencei ilgtermiņā ir plaša negatīva ietekme uz pamattiesību uz veselību īstenošanu, kā arī uz dzimumu līdztiesību un cīņu pret diskrimināciju un ar dzimumu saistītu vardarbību, un tā apdraud sieviešu un meiteņu labbūtību, veselību un dzīvību;

| AB. | tā kā atstumtām personām un grupām, tostarp rasu, etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, migrantiem, personām no nelabvēlīgas sociāli ekonomiskās vides, personām bez veselības apdrošināšanas, lauku apvidu iedzīvotājiem, personām ar invaliditāti, LGBTIK personām un vardarbības upuriem piekļuvi veselības aprūpei bieži vien apgrūtina vēl citi šķēršļi, intersekcionāla diskriminācija un vardarbība, jo tiek īstenoti tiesību akti un politika, kas pieļauj piespiedu seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes prakses un nespēj nodrošināt pienācīgus apstākļus, lai varētu sniegt kvalitatīvu aprūpi un informāciju; tā kā trūkst būtisku datu par vardarbību dzemdībās Eiropā pret sievietēm, kuras cieš no rasu aizspriedumiem; tā kā šāda diskriminācija veicina māšu mirstības un saslimstības līmeņa paaugstināšanos (piemēram, melnādaino sieviešu vidū), palielina aizskaršanas un vardarbības risku (sieviešu ar invaliditāti vidū), kā arī sekmē informācijas pieejamības trūkumu un vispārēju netaisnību un nevienlīdzību SRVT pakalpojumu pieejamības jomā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā atstumtām personām un grupām, tostarp rasu, etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, migrantiem, personām no nelabvēlīgas sociāli ekonomiskās vides, personām bez veselības apdrošināšanas, lauku apvidu iedzīvotājiem, personām ar invaliditāti, LGBTIK personām un vardarbības upuriem piekļuvi veselības aprūpei bieži vien apgrūtina vēl citi šķēršļi, intersekcionāla diskriminācija un vardarbība, jo tiek īstenoti tiesību akti un politika, kas pieļauj piespiedu seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes prakses un nespēj nodrošināt pienācīgus apstākļus, lai varētu sniegt kvalitatīvu aprūpi un informāciju; tā kā trūkst būtisku datu par vardarbību dzemdībās Eiropā pret sievietēm, kuras cieš no rasu aizspriedumiem; tā kā šāda diskriminācija veicina māšu mirstības un saslimstības līmeņa paaugstināšanos (piemēram, melnādaino sieviešu vidū), palielina aizskaršanas un vardarbības risku (sieviešu ar invaliditāti vidū), kā arī sekmē informācijas pieejamības trūkumu un vispārēju netaisnību un nevienlīdzību SRVT pakalpojumu pieejamības jomā;

| AC. | tā kā neauglība un samazināta auglība skar katru sesto Eiropas iedzīvotāju un ir globāla sabiedrības veselības problēma; tā kā ir jāsamazina nevienlīdzība informācijas par auglību un neauglības ārstēšanas pieejamības jomā un jāaizliedz diskriminācija seksuālās identitātes, dzimuma, seksuālās orientācijas, veselības stāvokļa vai civilstāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

AC.

tā kā neauglība un samazināta auglība skar katru sesto Eiropas iedzīvotāju un ir globāla sabiedrības veselības problēma; tā kā ir jāsamazina nevienlīdzība informācijas par auglību un neauglības ārstēšanas pieejamības jomā un jāaizliedz diskriminācija seksuālās identitātes, dzimuma, seksuālās orientācijas, veselības stāvokļa vai civilstāvokļa dēļ;

| AD. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība ir saistīta ar vairākām cilvēktiesībām, tostarp tiesībām uz dzīvību un cilvēka cieņu, brīvību no necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās, veselības aprūpes pieejamību, tiesībām uz privātumu un tiesībām uz izglītību un diskriminācijas aizliegumu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība ir saistīta ar vairākām cilvēktiesībām, tostarp tiesībām uz dzīvību un cilvēka cieņu, brīvību no necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās, veselības aprūpes pieejamību, tiesībām uz privātumu un tiesībām uz izglītību un diskriminācijas aizliegumu;

| AE. | tā kā Eiropas Parlaments pievērsās SRVT savā nostājā, ko tas pirmajā lasījumā pieņēma 2020. gada 13. novembrī, par Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam, lai nodrošinātu savlaicīgu piekļuvi precēm, kas ir vajadzīgas SRVT drošai īstenošanai (piemēram zālēm, kontracepcijas līdzekļiem un medicīniskajām ierīcēm); |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlaments pievērsās SRVT savā nostājā, ko tas pirmajā lasījumā pieņēma 2020. gada 13. novembrī, par Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES — veselībai”) 2021.–2027. gadam, lai nodrošinātu savlaicīgu piekļuvi precēm, kas ir vajadzīgas SRVT drošai īstenošanai (piemēram zālēm, kontracepcijas līdzekļiem un medicīniskajām ierīcēm);

| AF. | tā kā pusaudži bieži vien saskaras ar šķēršļiem saistībā ar SRVT, jo trūkst jauniešiem piemērotu pakalpojumu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pusaudži bieži vien saskaras ar šķēršļiem saistībā ar SRVT, jo trūkst jauniešiem piemērotu pakalpojumu;

| AG. | tā kā ES un ANO uzsāka iniciatīvu “Spotlight”, lai apkarotu vardarbību, tostarp seksuālu vardarbību, pret sievietēm un meitenēm, un tā kā viens no šīs iniciatīvas mērķiem ir uzlabot piekļuvi dzimumizglītībai un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā ES un ANO uzsāka iniciatīvu “Spotlight”, lai apkarotu vardarbību, tostarp seksuālu vardarbību, pret sievietēm un meitenēm, un tā kā viens no šīs iniciatīvas mērķiem ir uzlabot piekļuvi dzimumizglītībai un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem;

| AH. | tā kā ūdens, sanitārijas un higiēnas (WASH) pakalpojumi ir būtiski seksuālajai un reproduktīvajai veselībai, bet joprojām nereti ir nepieejami, jo īpaši attālos apgabalos, |
| --- | --- |

AH.

tā kā ūdens, sanitārijas un higiēnas (WASH) pakalpojumi ir būtiski seksuālajai un reproduktīvajai veselībai, bet joprojām nereti ir nepieejami, jo īpaši attālos apgabalos,

Konsensa veidošana un SRVT izaicinājumi kā ES izaicinājumi

| 1. | saskaņā ar subsidiaritātes principu un atbilstīgi valstu kompetencēm aicina dalībvalstis visām personām neatkarīgi no vecuma, seksuālās identitātes, dzimuma, rases, etniskās piederības, sociālās klases, kastas, reliģijas un ticības, civilstāvokļa vai sociālekonomiskā statusa, invaliditātes, HIV (vai STI) statusa, valsts vai sociālās izcelsmes, juridiskā vai migranta statusa, valodas, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes nodrošināt tiesības pašām izdarīt pārdomātu izvēli attiecībā uz SRVT, nodrošināt tiesības uz fizisko neaizskaramību un personīgo autonomiju, vienlīdzību un nediskriminēšanu, kā arī nodrošināt nepieciešamos risinājumus, lai ikviens varētu īstenot SRVT; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par ES apņemšanos veicināt, aizsargāt un īstenot ikvienas personas un ikvienas sievietes un meitenes tiesības bez diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības pilnībā kontrolēt jautājumus saistībā ar savu seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību un brīvi un atbildīgi lemt par tiem (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina ES, tās struktūras un aģentūras atbalstīt un veicināt vispārēju un pilnīgu piekļuvi SRVT pakalpojumiem, īstenojot savas kompetences un veicinot dzimumu līdztiesību, personīgās autonomijas nodrošināšanu, pieejamību, pārdomātu izvēli, piekrišanu un cieņu, kā arī diskriminācijas un vardarbības novēršanu, un aicina dalībvalstis nodrošināt piekļuvi augstas kvalitātes, vispusīgu un pieejamu SRVT pakalpojumu pilnam klāstam un likvidēt visus juridiskos, ar politiku saistītos, finansiālos un citus šķēršļus, kas ikvienai personai traucē pilnvērtīgi piekļūt SRVT; šai sakarā aicina sekmēt paraugprakses par veselību noteicošiem dzimuma faktoriem regulāru apmaiņu un veicināšanu dalībvalstu un ieinteresēto personu starpā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vēlreiz apstiprina SRVT būtisko nozīmi, lai panāktu dzimumu līdztiesību, ekonomikas izaugsmi un attīstību, bērnu aizsardzību, kā arī ar dzimumu saistītas vardarbības, cilvēku tirdzniecības un nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis novērst joprojām pastāvošās SRVT piekļūstamības un īstenošanas grūtības un nodrošināt, ka ikvienam ir pieejami kvalitatīvi SRV pakalpojumi neatkarīgi no sociālekonomiskā statusa, lai neviena persona netiek atstāta novārtā, nespējot īstenot savas tiesības uz veselību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, cik būtiska nozīme ir sabiedrības informēšanai par SRVT; atgādina, ka visas ar SRVT saistītās rīcībpolitikas būtu jābalsta uzticamos un objektīvos pierādījumos, ko sniedz tādas organizācijas kā PVO, citas ANO aģentūras un Eiropas Padome; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vēlreiz apstiprina Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra aicinājumu tās dalībvalstīm (20) garantēt pietiekamu SRVT budžetu un nodrošināt adekvātu cilvēkresursu un nepieciešamo preču pieejamību visos veselības aprūpes sistēmas līmeņos gan lauku apvidos, gan arī pilsētās, noteikt un risināt juridiskos, ar politiku saistītos un finansiālos šķēršļus, kas traucē piekļūt augstas kvalitātes SRV aprūpei un SRVT pakalpojumus integrēt esošajā sabiedrības veselības apdrošināšanas sistēmā un subsidēšanas vai kompensācijas shēmās, lai panāktu vispārēju veselības apdrošināšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina par Eiropas Padomes Ministru komitejas apstiprināto viedokli, iesakot, ka jābūt pieejamai transpersonu veselības aprūpei, piemēram, hormonālai terapijai un operācijai, un ka šādu aprūpi jāapmaksā no valsts veselības apdrošināšanas shēmām (21); |
| --- | --- |

8.

Seksuālā un reproduktīvā veselība kā būtisks labas veselības elements

| 9. | aicina dalībvalstis pieņemt efektīvas stratēģijas un uzraudzības programmas, kas nodrošinātu vispārēju piekļuvi augstas kvalitātes un pieejamu SRVT pakalpojumu pilnam klāstam un to izmantošanu atbilstīgi starptautiskajiem veselības standartiem neatkarīgi no finansiālajiem, praktiskajiem un sociālajiem šķēršļiem, kā arī bez diskriminācijas, pievēršot īpašu uzmanību atstumtām grupām, tostarp, bet ne tikai, sievietēm, kas pārstāv etniskās, rasu un reliģiskās minoritātes, sievietēm migrantēm, sievietēm no lauku apvidiem un attāliem reģioniem, kur ģeogrāfiskie ierobežojumi liedz tieši un nepastarpināti piekļūt šādiem pakalpojumiem, sievietēm ar invaliditāti, sievietēm bez veselības apdrošināšanas, LGBTI personām, kā arī seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka vienlīdzīga piekļuve, aprūpes kvalitāte un pārskatatbildība attiecībā uz veselības aprūpi un SRVT ir ļoti būtiski aspekti, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu; tāpat uzsver, ka pakalpojumiem, precēm un infrastruktūrai jābūt atbilstīgiem dzimumu vajadzībām un prasībām dzīves laikā un ka ir jāievēro konfidencialitāte un jānodrošina apzināta piekrišana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis sistemātiski vākt pamatotus datus par vienlīdzību, sadalītus pēc dažādām pazīmēm, tostarp dzimuma, vecuma, rases un etniskās izcelsmes, seksuālās orientācijas, kā arī kultūras un sociālekonomiskās izcelsmes, kā arī vākt anonīmu statistiku par visiem SRVT pakalpojumiem, lai varētu konstatēt un risināt iespējamās atšķirības SRV aprūpes sniegšanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pilnvērtīgi izmantot tās kompetenci veselības politikas jomā un sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi SRVT atbilstīgi programmai “ES — veselībai” 2021.–2027. gadam; lai veicinātu informāciju par veselību un izglītošanu; lai stiprinātu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas un veicinātu veselības aprūpes standartu augšupēju konverģenci nolūkā mazināt nevienlīdzību veselības jomā dalībvalstīs un to starpā; un lai veicinātu paraugprakses apmaiņu dalībvalstu starpā SRVT jomā; aicina dalībvalstīs turpināt virzību uz vispārēju veselības apdrošināšanu, kuras nodrošināšanai SRVT ir ļoti būtiska nozīme, tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot programmu “ES — veselībai” un Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+); |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka vajadzība pozitīva un proaktīva pieeja veselības aprūpei visā dzīves ciklā, nodrošinot vispārēju augstas kvalitātes veselības aprūpi, kas pamatota uz atbilstīgiem resursiem; uzsver, ka ES var sniegt atbalstu dalībvalstīm integrētas un intersekcionālas pieejas īstenošanai attiecībā uz profilaksi, diagnostiku, ārstēšanu un aprūpi, kā arī var sniegt atbalstu dalībvalstu darbībām, lai nodrošinātu piekļuvi SRV pakalpojumiem un ar tiem saistītajām zālēm, tostarp globālajā tirgū; aicina aktīvāk izmantot jaunās tehnoloģijas, lai nodrošinātu inovatīvas un jaunas ārstēšanas un diagnostikas metodes, sniedzot iespēju pacientiem pilnvērtīgi izmantot digitālās revolūcijas sniegtos ieguvumus; uzsver, ka šo prioritāšu virzīšanai pilnībā jāizmanto programma “Apvārsnis Eiropa” un programma “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis veicināt sieviešu izpratni par regulāru pārbaužu nozīmi un nodrošināt, lai sabiedrības veselības dienesti piedāvātu tādas pārbaudes kā mamogrāfiju un krūšu ultrasonogrāfiju, citoloģisko izmeklēšanu un kaulu blīvuma pārbaudes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, cik būtiska nozīme ir slimību profilaksei, veicot izglītošanu; uzsver arī vakcinācijas nozīmi tādu slimību profilaksē, pret kurām iespējams vakcinēties; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju paplašināt ES vakcīnu iepirkumu cīņai pret Covid-19, iekļaujot tajā arī vakcīnu pret cilvēka papilomas vīrusu, lai nodrošinātu, ka šī vakcīna ir pieejama ikvienai personai Eiropā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka visas ar SRVT saistītās medicīniskās iejaukšanās ir jāveic ar iepriekšēju, personīgu un pilnībā apzinātu piekrišanu; aicina dalībvalstis apkarot vardarbību ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās, stiprinot procedūras, kas garantē tiesības uz apzinātu un brīvu piekrišanu un aizsardzību pret necilvēcību un pazemojošu izturēšanos veselības aprūpē, tostarp veicinot medicīnas speciālistu apmācību; aicina Komisiju cīnīties pret šo specifisko ar dzimumu saistītas vardarbības formu tās darbībās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nopietnas bažas par to, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti pārāk bieži tiek liegta piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, kā arī tiek liegtas tiesības uz apzinātu piekrišanu kontracepcijas līdzekļu lietošanai, un viņas pat ir pakļautas piespiedu sterilizācijas riskam; aicina dalībvalstis īstenot likumdošanas pasākumus, kas nodrošina fizisko integritāti, izvēles brīvību un pašnoteikšanās tiesības attiecībā uz personu ar invaliditāti seksuālo un reproduktīvo dzīvi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis nekavējoties aizliegt visu veidu diskrimināciju pret sievietēm, pret kurām vērsti rasu aizspriedumi, tostarp etnisko segregāciju veselības aprūpes iestādēs, un veikt efektīvus pasākumus, lai novērstu šādu diskrimināciju, kā arī garantēt vispārēju piekļuvi kvalitatīvai seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei bez diskriminācijas, piespiešanas un aizskaršanas, un risināt, labot un novērst cilvēktiesību pārkāpumus, kas skar šīs sievietes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, kas nodrošinātu, ka interseksuāļi netiek pakļauti nebūtiskai medikamentozai vai ķirurģiskai ārstēšanai zīdaiņa vecumā un bērnībā un ka pilnībā tiek nodrošinātas viņu tiesības uz fizisko neaizskaramību, autonomiju, pašnoteikšanos un apzinātu piekrišanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka jāņem vērā īpašās veselības vajadzības saistībā ar SRVT, piemēram, neauglība, menopauze un specifiski reproduktīvās sistēmas vēžu veidi; aicina dalībvalstis visām personām, kuru SRVT ir pārkāptas, nodrošināt visus nepieciešamos rehabilitācijas pakalpojumus un atbalsta mehānismus, tostarp nepieciešamo garīgās un fiziskās veselības aprūpi; aicina Komisiju sniegt informāciju par ES programmu devumu reproduktīvās veselības veicināšanā un atbalstā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu lietā A.P., Garçon un Nicot pret Franciju, kurā tā atzina, ka dalībvalsts prasība veikt sterilizāciju pirms atļaujas saņemšanas dzimuma tiesiskās atzīšanas procedūrai bija pretrunā pienākumam nodrošināt tiesības uz cieņu pret pieteikuma iesniedzēja privāto dzīvi; atgādina — ANO ir atzinusi, ka piespiedu sterilizācija ir tiesību netikt pakļautam spīdzināšanai un cita veida nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei vai sodīšanai pārkāpums (22); nosoda to, ka dažās ES dalībvalstīs sterilizācija joprojām ir sine qua non nosacījums, lai varētu piekļūt dzimuma tiesiskās atzīšanas procedūrai; aicina dalībvalstis atcelt prasību veikt sterilizāciju un aizsargāt transpersonu tiesības un pašnoteikšanos (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka jāizvērtē vides pārmaiņu, tostarp, bet ne tikai, ūdens un gaisa piesārņojuma un ķīmisko vielu patēriņa pieauguma, ietekme uz SRVT un auglību; aicina turpināt izpēti šajā jomā, izmantojot programmu “Apvārsnis Eiropa”, un risināt šo jautājumu Eiropas zaļā kursa ietvaros; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju nozīmi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu visaptveroša klāsta nodrošināšanā gan fiziskās, gan arī garīgās veselības jomā. aicina dalībvalstis, plānojot veselības aprūpes nodrošināšanu, ņemt vērā to unikālos apstākļus; |
| --- | --- |

23.

| a) | Piekļuve drošām, godīgā tirdzniecībā iegādātām un uz aprites ekonomiku balstītām menstruālās higiēnas precēm |
| --- | --- |

a)

Piekļuve drošām, godīgā tirdzniecībā iegādātām un uz aprites ekonomiku balstītām menstruālās higiēnas precēm

| 24. | aicina dalībvalstis veicināt no toksīniem brīvu un atkārtoti izmantojamu menstruālās higiēnas preču plašu pieejamību, it īpaši lielās mazumtirdzniecības vietās un aptiekās visā valstī (šādu preču īpatsvaram būtu vismaz jāatbilst pārdošanā esošo vienreizlietojamo preču daudzumam), piedāvājot arī izpratnes veicināšanas pasākumus par atkārtoti izmantojamu menstruālās higiēnas preču priekšrocībām salīdzinājumā ar vienreizlietojamām precēm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver tā dēvētā tamponu nodokļa negatīvo ietekmi uz dzimumu līdztiesību; aicina visas dalībvalstis atcelt tā dēvēto aprūpes un tamponu nodokli, izmantojot elastību, ko paredz PVN direktīva un piemērojot atbrīvojumus vai 0 % PVN likmes šīm būtiskajām pamatprecēm; |
| --- | --- |

25.

| b) | Vispusīga dzimumizglītība nāk par labu jauniešiem |
| --- | --- |

b)

Vispusīga dzimumizglītība nāk par labu jauniešiem

| 26. | aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi zinātniski precīzai, uz pierādījumiem balstītai, vecumam piemērotai, no aizspriedumiem brīvai un vispusīgai dzimumizglītībai un informācijai pamatskolu un vidusskolu audzēkņiem, kā arī bērniem, kuri nemācās, atbilstīgi PVO dzimumizglītības standartiem un tās seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānam bez jebkāda veida diskriminācijas; aicina dalībvalstis nodrošināt vispusīgu izglītību par menstruācijām un to saistību ar seksualitāti un auglību; aicina dalībvalstis ieviest labi izstrādātus, atbilstīgi finansētus un pieejamus jauniešiem piemērotus pakalpojumus un nodrošināt pedagogu apmācību, kā arī nodrošināt risinājumus atbalsta iestāžu un veselības izglītības centru pienācīgai darbībai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka izglītības un informācijas SRVT jomā nodrošināšana ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai izpildītu Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD25) 25. gadskārtas saistības, proti, nepieļaut, ka nav atrisināta vajadzība pēc ģimenes plānošanas, nepieļaut tādus māšu mirstības gadījumus, kas ir novēršami, un izskaust ar dzimumu saistītu vardarbību un kaitējošu praksi pret sievietēm, meitenēm un jauniešiem; uzsver, ka izglītība un informācija SRVT jomā var būtiski veicināt seksuālās vardarbības un aizskaršanas ierobežošanu, ar nosacījumu, ka to papildina ES finansējums un projekti, kas veicina sadarbību, un sabiedrības veselības politikas koordinēšana, kā arī paraugprakses izstrāde un izplatīšana; uzsver, cik būtiska nozīme ir vispusīgai un vecumam piemērotai dzimumizglītībai, attiecību izglītībai un informācijai par seksualitāti, kā arī to nozīmi ģimenes plānošanā un reproduktīvās veselības pieejamībā, un uzsver arī to ietekmi uz neplānotu grūtniecību un ar SRV saistītajām slimībām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka mūsu sabiedrībā joprojām ir plaši izplatīti stereotipi un tabu saistībā ar menstruācijām un tie var aizkavēt slimību, piemēram, endometriozes, diagnostiku, — neskatoties uz to, ka šī slimība skar katru desmito sievieti reproduktīvā vecumā, tā ir galvenais sieviešu neauglības iemesls un izraisa hroniskas sāpes iegurnī, paiet vidēji astoņi gadi, līdz tā tiek diagnosticēta, turklāt to nav iespējams izārstēt; aicina dalībvalstis nodrošināt vispusīgu un zinātniski precīzu izglītošanu par menstruācijām, veicināt izpratni un rīkot plašas informēšanas kampaņas par endometriozi, kas vērstas uz sabiedrības veselības aprūpes profesionāļiem un likumdevējiem; aicina dalībvalstis nodrošināt bērniem piekļuvi izglītojošām programmām par menstruācijām, lai personas ar menstruācijām varētu izdarīt apzinātu izvēli par menstruācijām un ķermeni; aicina dalībvalstis steidzami risināt menstruālās higiēnas preču nabadzību, nodrošinot bezmaksas preču pieejamību ikvienam, kam tās nepieciešamas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis cīnīties pret diskriminējošas un nedrošas dezinformācijas par SRVT izplatību, jo tā apdraud visas personas, it īpaši sievietes, LGBTI personas un jauniešus; atzīst plašsaziņas līdzekļu, sociālo mediju, sabiedrības informēšanas iestāžu un citu ieinteresēto personu lomu precīzas un zinātniski pamatotas informācijas nodrošināšanā un aicina tās izslēgt dezinformāciju un maldinošu informāciju par SRVT no to programmām, materiāliem un pasākumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt vecumam piemērotu un vispusīgu dzimumizglītības un attiecību izglītības programmu, ņemot vērā, ka informācijai jābūt objektīvai un jāatspoguļo seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju daudzveidība, lai atspēkotu dezinformāciju, kas balstīta uz stereotipiem vai aizspriedumiem, un veicinātu tiesību uz reproduktīvo veselību aizsardzību, iesaistot sabiedrības veselības dienestus; |
| --- | --- |

29.

| c) | Mūsdienīga kontracepcija kā dzimumu līdztiesības panākšanas stratēģija |
| --- | --- |

c)

Mūsdienīga kontracepcija kā dzimumu līdztiesības panākšanas stratēģija

| 30. | aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi augstas kvalitātes, pieejamu un mūsdienīgu kontracepcijas metožu un līdzekļu klāstam, konsultācijām par ģimenes plānošanu un informācijai par visiem pieeju kontracepciju, likvidēt visus šķēršļus, kas traucēt piekļūt kontracepcijai, piemēram, finansiālos un sociālos šķēršļus, un nodrošināt medicīnisku padomu un konsultāciju ar veselības aprūpes profesionāļiem pieejamību, lai ikviena persona varētu izvēlēties tai piemērotāko kontracepcijas metodi, tādējādi nodrošinot pamattiesības uz veselību un izvēles iespējām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis nodrošināt piekļuvi mūsdienīgai, efektīvai un pieejamai kontracepcijai, ņemot vērā panākumu rādītājus ilgtermiņā; aicina dalībvalstis atzīt, ka šāda veida veselības aprūpe būtu jāattiecina uz visām personām reproduktīvā vecumā; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visi veselības dienesti nodrošinātu atbilstīgu un regulāri medicīnisko un psiholoģisko aprūpi, kas veicina un aizsargā sieviešu SRV mūža garumā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka dalībvalstīm un publiskā sektora struktūrām ir pienākums sniegt uz pierādījumiem balstītu un precīzu informāciju par kontracepciju un izstrādāt stratēģijas, lai risinātu un likvidētu šķēršļus, aizspriedumus, stigmatizāciju un aplamus pieņēmumus; aicina dalībvalstis izveidot izpratnes veicināšanas programmas un kampaņas par mūsdienīgas kontracepcijas izvēli un pilnīgu kontracepcijas līdzekļu klāstu, kā arī nodrošināt, ka veselības aprūpes profesionāļi sniedz augstas kvalitātes mūsdienīgus kontracepcijas pakalpojumus un konsultācijas, tostarp nodrošina ārkārtas kontracepciju bez receptes atbilstīgi PVO standartiem, ko dažās valstīs ārsti bieži vien liedz personīgas pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

32.

| d) | Drošs un likumīgs aborts, kas balstīts uz sieviešu veselību un tiesībām |
| --- | --- |

d)

Drošs un likumīgs aborts, kas balstīts uz sieviešu veselību un tiesībām

| 33. | vēlreiz apstiprina, ka abortam ir jābūt brīvprātīgam lēmumam, kura pamatā ir pieprasījums, ko persona paudusi pēc brīvas gribas, jāatbilst medicīniskajiem standartiem un jābūt piekļūstamam un izmaksu ziņā pieejamam, kā arī drošam atbilstīgi PVO vadlīnijām, un aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi drošam un likumīgam abortam, kā arī ievērot tiesības uz brīvību, privātumu un labāko pieejamo veselības aprūpi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina dalībvalstis panākt, lai aborts nebūtu krimināli sodāms, un likvidēt un regulēt šķēršļus likumīga aborta izdarīšanai un atgādina, ka tās ir atbildīgas par to, lai sievietes varētu īstenot likumā paredzētās tiesības; mudina dalībvalstis pilnveidot esošās metodes un apsvērt jaunas metodes ar SRVT saistītas aprūpes nodrošināšanai, kā arī apsvērt veidus, kā novērst Covid-19 krīzes izgaismotos trūkumus pakalpojumu sniegšanā, turklāt darīt to visu personu interesēs, pievēršot īpašu vērību atstumtākajām grupām; aicina Komisiju veicināt SRVT aizsardzību, īstenojot nākamo ES sabiedrības veselības stratēģiju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina dalībvalstis pārskatīt savus tiesību aktus par abortu un saskaņot tos ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem (24) un reģionālo paraugpraksi, nodrošinot, ka aborts pēc pieprasījuma ir likumīgs agrīnā grūtniecības posmā un, ja ir apdraudēta personas grūtniecības stāvoklī veselība vai dzīvība, arī vēlāk; atgādina, ka aborta aprūpes aizliegums vai atteikums sniegt aborta aprūpi ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids (25), un mudina dalībvalstis veicināt paraugpraksi veselības aprūpē, nosakot pieejamos SRV pakalpojumus primārās aprūpes līmenī un ieviešot atsauces sistēmas visai nepieciešamajai augstāka līmeņa aprūpei; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst, ka personīgu apsvērumu dēļ atsevišķi ārsti var piemērot tā dēvēto sirdsapziņas klauzulu; tomēr uzsver, ka indivīda sirdsapziņas klauzula nevar skart pacienta tiesības uz pilnīgu piekļuvi veselības aprūpei un pakalpojumiem; aicina dalībvalstis un veselības aprūpes sniedzējus šādus apstākļus ņemt vērā, izvērtējot veselības aprūpes pakalpojumu ģeogrāfisko tvērumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu par dalībvalstīs izplatīto praksi, ka ārsti un dažos gadījumos pat medicīnas iestādes var atteikt veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz tā dēvēto sirdsapziņas klauzulu, kā rezultātā tiek liegta aborta aprūpe reliģijas vai pārliecības dēļ un apdraudēta sieviešu dzīvība un tiesības; norāda, ka šī klauzula bieži vien tiek izmantota arī situācijās, kad jebkāda kavēšanās var apdraudēt pacienta dzīvību vai veselību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka šī sirdsapziņas klauzula arī kavē piekļuvi pirmsdzemdību skrīningam, kas ne tikai pārkāpj sieviešu tiesības uz informāciju par augļa stāvokli, bet daudzos gadījumos arī kavē sekmīgu ārstēšanu grūtniecības laikā vai tūlīt pēc tās; aicina dalībvalstis īstenot efektīvus regulatīvos un izpildes pasākumus, lai nodrošinātu, ka sirdsapziņas klauzula neapdraud sieviešu tiesības savlaicīgi piekļūt SRV aprūpei; |
| --- | --- |

38.

| e) | Neauglības ārstēšanas pieejamība |
| --- | --- |

e)

Neauglības ārstēšanas pieejamība

| 39. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visām personām reproduktīvā vecumā ir pieejamas neauglības ārstēšanas iespējas neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa vai civilstāvokļa, dzimumidentitātes vai seksuālās orientācijas; uzsver, ka ir svarīgi cieši uzraudzīt auglību ES kā sabiedrības veselības jautājumu, kā arī neauglības un pazeminātas auglības izplatību, kas ir sarežģīta un sāpīga realitāte daudzām ģimenēm un personām; aicina dalībvalstis īstenot holistisku, tiesībās balstītu, iekļaujošu un nediskriminējošu pieeju auglības jautājumam, tostarp īstenot pasākumus neauglības novēršanai, kā arī nodrošināt pakalpojumu vienlīdzīgu pieejamību visām personām reproduktīvā vecumā un medicīniski asistētas reprodukcijas piekļūstamību un pieejamību izmaksu ziņā Eiropā; |
| --- | --- |

39.

| f) | Pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpe ikvienai personai |
| --- | --- |

f)

Pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpe ikvienai personai

| 40. | aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, lai bez diskriminācijas nodrošinātu piekļuvi augstas kvalitātes, pieejamai, uz pierādījumiem balstītai un cieņpilnai pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei ikvienam, tostarp vecmāšu pakalpojumiem, pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei un mātes garīgās veselības atbalstam saskaņā ar pašreizējiem PVO standartiem un pierādījumiem, un attiecīgi veikt reformas tādos tiesību aktos, politikās un praksēs, kas atsevišķām grupām liedz piekļuvi pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei, tostarp atceļot diskriminējošus juridiskus un politiskus ierobežojumus, kas tiek piemēroti, pamatojoties uz seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti, valstspiederību, rasi vai etnisko statusu un migranta statusu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu sieviešu tiesību ievērošanu un cieņu dzemdību laikā, un stingri nosoda un vēršas pret fizisku un verbālu aizskaršanu, tostarp vardarbību ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās, kā arī pret jebkāda cita veida ar dzimumu saistītu vardarbību pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpes laikā, kas ir pretrunā sieviešu cilvēktiesībām un var tikt uzskatīta par ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju izstrādāt kopīgus ES standartus pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpei un veicināt paraugprakses apmaiņu nozares ekspertu starpā; aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt to, ka veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji tiek apmācīti sieviešu cilvēktiesību jautājumos un par brīvu un apzinātu piekrišanu un apzinātu izvēli attiecībā uz pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka PVO Eiropas reģionā ir zemākais barošanas ar krūti rādītājs pasaulē; uzsver, ka jāveicina izpratne un informēšana par barošanas ar krūti sniegtajiem ieguvumiem; aicina dalībvalstis un Komisiju organizēt pamanāmas kampaņas, lai uzsvērtu barošanas ar krūti sniegtos ieguvumus; |
| --- | --- |

43.

SRVT pakalpojumu sniegšana Covid-19 pandēmijas laikā un citos krīzes apstākļos

| 44. | norāda, ka ES un tās dalībvalstis piedzīvo ne tikai veselības krīzi, bet arī ekonomisku un sociālu krīzi; aicina dalībvalstis apsvērt Covid-19 krīzes ietekmi uz veselību no dzimumu aspekta un nodrošināt visa SRV pakalpojumu klāsta turpināmību veselības sistēmās jebkādos apstākļos atbilstīgi starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; uzsver, ka jāvēršas pret visiem centieniem ierobežot SRVT pandēmijas laikā un pēc tās; aicina dalībvalstis īstenot papildu centienus un novirzīt resursus tādas veselības sistēmas atjaunošanai, kas atzīst, ka SRVT ir būtiskas ikvienas personas veselībai un labbūtībai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīst Covid-19 pandēmijas ietekmi uz kontracepcijas līdzekļu piegādi un to pieejamību un atgādina par UNFPA 2020. gada aprīļa prognozēm, kas paredz, ka aptuveni 47 miljoni sieviešu 114 zemu un vidēju ienākumu valstīs nevarēs piekļūt mūsdienīgiem kontracepcijas līdzekļiem, ja pārvietošanās ierobežojumi vai piegādes ķēdes darbības traucējumi turpināsies sešus mēnešus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis nodrošināt pilnīgu kontracepcijas līdzekļu pieejamību Covid-19 pandēmijas laikā un, īstenojot kopīgus centienus, novērst ražošanas un piegādes ķēžu traucējumus; uzsver paraugprakses piemērus, piemēram, kontracepcijas līdzekļu pieejamību visām sievietēm konkrētā vecuma grupā un/vai telekonsultācijas par kontracepcijas līdzekļu pieejamību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nožēlu, ka Covid-19 pandēmijas laikā joprojām ir ierobežota piekļuve drošiem un likumīgiem abortiem, un kā piemēru min centienus pilnībā aizliegt abortus, aizbildinoties, ka tie ir zemākas prioritātes pakalpojumi (26); aicina dalībvalstis nodrošināt drošu, brīvu un pielāgotu piekļuvi abortiem Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās, piemēram, medikamentozam abortam, un atzīst aborta aprūpi par steidzami nepieciešamu un medicīnisku procedūru, tādējādi novēršot visus aborta pieejamības ierobežojumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver pandēmijas negatīvo ietekmi uz pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpi, jo veselības sistēmas ir fokusētas uz Covid-19 ierobežošanu, un uzsver, ka tiek īstenotas nepieņemamas izmaiņas aprūpes grūtniecības laikā un ar dzemdībām saistītās aprūpes sniegšanā, kas nav balstītas uz zinātniskiem pierādījumiem, PVO pamatnostādnēm vai attiecīgo Eiropas profesionālo organizāciju vadlīnijām, un ka šīs izmaiņas nav samērīgas ar nepieciešamo reakciju uz Covid-19 pandēmiju (27); aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstīgus resursus kvalitatīvas pēcdzemdību, pirmsdzemdību un dzemdību aprūpes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina dalībvalstis nodrošināt pilnīgu piekļuvi neauglības ārstēšanai un auglības aprūpei Covid-19 pandēmijas laikā un novērst neauglības ārstēšanas pārtraukumus, jo pretējā gadījumā samazināsies medicīniski asistētas apaugļošanas rezultātā dzimušo bērnu skaits un tādējādi zināmam skaitam personām pilnībā var tikt liegtas viņu tiesības laist pasaulē bērnu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju risināt jauno apstākļu, tādu kā Covid-19 pandēmija, ietekmi uz dzimumspecifiskiem veselības aprūpes apsvērumiem, piemēram, jautājumu par SRVT pieejamību ES tās ar veselību saistītajos politikas pasākumos; tāpat aicina Komisiju atzīt, ka SRVT ir balstītas pamata cilvēktiesībās un kā tādas pašreizējās veselības krīzes apstākļos un arī pēc krīzes ir prioritāras, un veikt visus nepieciešamos pasākumus, tostarp atbalstīt dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju SRVT jomā darbības, lai garantētu pilnīgu piekļuvi SRVT pakalpojumiem, atceroties, ka ir pieejami tādi resursi kā ESF+ un programma “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; |
| --- | --- |

50.

SRVT kā pamats dzimumu līdztiesībai, demokrātijai un ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušanai

| 51. | aicina dalībvalstis īstenot savu kompetenci SRVT jomā, tiecoties pilnībā aizsargāt, ievērot un īstenot cilvēktiesības, it īpaši tiesības uz veselību SRVT kontekstā, un garantēt izmaksu ziņā pieejamu, piekļūstamu, augstas kvalitātes un nediskriminējošu SRV pakalpojumu plaša klāsta pieejamību visiem bez diskriminācijas, piemēram, neauglības un ģenētisko slimību ārstēšanas ar dzimumšūnu saglabāšanu pieejamību, nodrošinot, ka tiek ievērots regresa nepieļaušanas princips saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām, tostarp personām, kurām jāceļo, lai saņemtu ārstēšanu, piemēram, attālu apgabalu un tālāko reģionu iedzīvotājiem; nosoda visus mēģinājumus ierobežot piekļuvi SRVT, piemērojot ierobežojošus tiesību aktus; nelokāmi apstiprina, ka SRVT noliegšana ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Padomi izveidot struktūru dzimumu līdztiesības jautājumos, pulcējot par dzimumu līdztiesību atbildīgos ministrus un valsts sekretārus vienā īpašā forumā, lai izstrādātu vienotus un konkrētus pasākumus ar mērķi risināt problēmas sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības, tostarp SRVT, jomā un lai nodrošinātu, ka dzimumu līdztiesības jautājumi tiek apspriesti augstākajā politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver ar dzimumu saistītas vardarbības ārkārtīgi negatīvo un daudzveidīgo ietekmi uz veselību, kas, kā pierādīts, var radīt smagas fiziskās un garīgās veselības problēmas, tostarp ginekoloģiskas problēmas un neveiksmīgu grūtniecības iznākumu; tādēļ aicina nodrošināt atbilstīgus resursus un pienācīgi aizsargāt personas, kas cietušas no vardarbības ģimenē, palielinot finansējumu un izvēršot efektīvu rīcību šajā jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka pastāv vairākas saiknes starp prostitūciju un cilvēku tirdzniecību, un atzīst, ka prostitūcija — gan ES, gan arī pasaulē — veicina neaizsargātu sieviešu un nepilngadīgo tirdzniecību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina demokrātijas un demogrāfijas komisāri izmantot uz pierādījumiem un cilvēktiesībās balstītu pieeju demogrāfisko problēmu risināšanai ES, nodrošinot, ka ikviens ES iedzīvotājs, tostarp attālu reģionu, piemēram, tālāko reģionu, iedzīvotāji var pilnībā īstenot savas SRVT, un pievērst īpašu vērību un vērsties pret tiem, kas SRVT izmanto, lai vājinātu ES vērtības un demokrātijas principus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina veselības un pārtikas drošuma komisāri veicināt un sekmēt SRVT aizsardzību, kas ir būtisks aspekts, lai īstenotu tiesības uz veselību, drošību un dzimumu līdztiesību, uzraudzīt un veicināt 3. IAM, tostarp mērķrādītāja Nr. 3.7., pilnīgu īstenošanu ES, izmantojot ANO globālu rādītāju sistēmu, partnerībā ar dalībvalstīm vākt sistemātiskus, salīdzināmus un sadalītus datus un veikt pētījumus, lai labāk novērtētu dzimumu nelīdztiesību veselības jomā un nenodrošinātās vajadzības saistībā ar SRV pakalpojumu pieejamību ES, izmantojot intersekcionālu pieeju, veicināt informāciju par veselību, tostarp SRV, un izglītošanu, atbalstīt veselības aprūpes standartu un politikas augšupēju konverģenci, lai mazinātu nevienlīdzību veselības jomā dalībvalstīs un to starpā, un, ņemot vērā atzinīgi novērtēto SRV pakalpojumu iekļaušanu programmā “ES — veselībai”, atbalstīt dalībvalstu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju SRVT jomā darbības, lai panāktu SRV pakalpojumu pieejamību, īstenojot programmu; uzsver nepieciešamību būtiski palielināt ieguldījumus visos pakalpojumos, it īpaši veselības aprūpes pakalpojumos, lai veicinātu sieviešu neatkarību, līdztiesību un emancipāciju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina līdztiesības komisāri veicināt un sekmēt SRVT aizsardzību un integrēt šīs tiesības ES dzimumu līdztiesības stratēģijas un LGBTIK līdztiesības stratēģijas īstenošanā; stingri nosodīt regresu sieviešu tiesību jomā un izstrādāt konkrētus pasākumus, lai to novērstu; atzīt ciešo saistību starp SRVT īstenošanu, dzimumu līdztiesības panākšanu un ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanu un uzraudzīt un veicināt 5. IAM, tostarp mērķrādītāja Nr. 5.6., pilnīgu īstenošanu ES; dzimumu līdztiesības aspektu veiksmīgi integrēt visās ES politikas jomās; atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju SRVT jomā darbības; veicināt un sekmēt paraugprakses apmaiņu dalībvalstu un ieinteresēto personu starpā par veselību, tostarp SRVT, noteicošiem dzimuma faktoriem; un veicināt sinerģiju starp programmu “ES — veselībai” un ES dzimumu līdztiesības stratēģiju; uzsver, ka programmā “ES — veselībai” būtu jāintegrē dzimumu līdztiesības aspekts, jāņem vērā ar dzimumu saistīti aizspriedumi un jāizstrādā dzimumsensitīva pieeja izpratnes par slimībām veicināšanai, skrīningu veikšanai, diagnostikai un ārstēšanai; tāpat uzsver, ka ikvienā līdztiesības stratēģijā būtu jārisina visas ar dzimumu saistītas vardarbības formas, tostarp regress sieviešu SRVT jomā un to pārkāpumi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina starptautisko partnerību komisāri atbalstīt Eiropas Konsensu par attīstību un IAM, jo īpaši mērķrādītājus Nr. 3.7., 5.6. un 16, lai nodrošinātu, ka SRVT arī turpmāk būs attīstības prioritāte visās ES ārējās darbībās un attiecībās; atzinīgi vērtē jaunajā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā III pausto apņemšanos veicināt SRVT un aicina starptautisko partnerību komisāri ierosināt konkrētus pasākumus šā mērķa sasniegšanai; uzsver, ka attīstības politikā par prioritāti jānosaka visu SRVT pakalpojumu pieejamības šķēršļu likvidēšana; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina komisāri jautājumos par mūsu eiropeisko dzīvesziņu nodrošināt, lai jaunais īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai piemērotu cilvēktiesībās balstītu pieeju, tādējādi ievērojot SRVT, un lai tas būtu ieinteresēts kopīgā darbā, lai nodrošinātu tiesības uz veselību visiem gan ES, gan arī pasaulē bez jebkāda veida diskriminācijas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa krīžu pārvaldības komisāram iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu ES un dalībvalstu humānās palīdzības pasākumos, tāpat kā SRVT aspektu, jo piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei ir pamatvajadzība cilvēkiem humanitārās situācijās; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina nekavējoties izskaust tādas kaitīgas prakses kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana un agrīnas un piespiedu bērnu laulības; uzsver, ka agrīnas un piespiedu bērnu laulības ir cilvēktiesību pārkāpums, kas nereti noved pie tā, ka gados jaunas meitenes kļūst neaizsargātas pret vardarbību, diskrimināciju un ļaunprātīgu izmantošanu; pauž dziļas bažas par to, ka vairāk nekā 200 miljoni meiteņu un sieviešu visā pasaulē tiek ar varu pakļautas sieviešu dzimumorgānu kropļošanai un ka tiek lēsts, ka kopienu iesaistes programmu un izglītības par kaitīgu praksi aizkavēšana vai pārtraukšana Covid-19 pandēmijas dēļ visā pasaulē nozīmēs divus miljonus papildu sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu un 13 miljonus papildu bērnu laulību gadījumu nākamās desmitgades laikā, salīdzinot ar aplēsēm pirms pandēmijas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina nodrošināt pilnīgu piekļuvi fiziskajai un psiholoģiskajai aprūpei, ko sniegtu starpkultūru aspektā sensitīvs un apmācīts personāls; aicina visas ES dalībvalstis ratificēt Stambulas konvenciju; aicina Komisiju analizēt sinerģiju starp iekšējām un ārējām ES programmām, lai nodrošinātu saskaņotu ilgtermiņa pieeju sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšanai gan ES, gan ārpus tās; jo īpaši atkārtoti aicina sieviešu dzimumorgānu kropļošanas novēršanas pasākumus integrēt visās politikas jomās, īpaši veselības, patvēruma, izglītības un nodarbinātības jomā, kā arī sadarboties un risināt cilvēktiesību dialogus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina, ka arī pietiekami daudz ES dzīvojošu meiteņu ir pakļautas sieviešu dzimumorgānu kropļošanas riskam, kad viņas apmeklē savas izcelsmes valstis, galvenokārt ģimenes apciemojumu laikā; uzskata, ka ir svarīgi, lai visas dalībvalstis, arī reģionālās un vietējās pārvaldes, dalītos ar savu labāko praksi par protokoliem, kuru mērķis ir novērst sieviešu dzimumorgānu kropļošanu meitenēm, kuras ceļo uz valstīm vai reģioniem, kuros sieviešu dzimumorgānu kropļošana tiek plaši praktizēta; aicina visas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ieviest konkrētas krimināltiesības par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un īstenot šā nozieguma efektīvāku kriminālvajāšanu gadījumos, kad tas ir izdarīts ārpus to teritorijām; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina ES atbalstīt veselības un ģimenes plānošanas centrus partnervalstīs, lai apmainītos ar informāciju un izskaustu tabu saistībā ar menstruāciju, seksualitāti un pēcnācēju radīšanu, arī pilnvērtīgi iesaistot gados jaunus vīriešus cīņā pret stereotipiem un tabu; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot kontracepcijas metožu pieejamību jaunattīstības valstīs, it īpaši pusaudzēm meitenēm, kuras ir pakļautas lielākam komplikāciju riskam grūtniecības laikā; apstiprina, ka visām sievietēm un meitenēm ir tiesības uz brīvu un apzinātu izvēli attiecībā uz savu seksuālo un reproduktīvo veselību un dzīvi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina nodrošināt meiteņu un sieviešu dalību izglītībā, jo tā ir neaizstājams instruments ekonomisko un sociālo iespēju nodrošināšanai sievietēm; aicina īstenot centienus, lai samazinātu meiteņu absenteismu menstruāciju laikā, uzlabojot menstruālās higiēnas infrastruktūru skolās, īpaši ūdens, sanitārijas un higiēnas pakalpojumus, un apkarojot stigmatizāciju; uzsver, ka ir jāgarantē piekļuve ūdens, sanitārijas un higiēnas infrastruktūrai skolās, lai nodrošinātu seksuālo un reproduktīvo veselību neatkarīgi no tā, vai tas skar kontracepciju, grūtniecību, dzemdības, abortu, seksuāli transmisīvās slimības vai menstruālo higiēnu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina izmantot potenciālu, kas piemīt tādiem komunikācijas instrumentiem kā radio, televīzija un tālrunis, kā arī digitāliem instrumentiem, tostarp sociālajiem tīkliem un ziņojumapmaiņas pakalpojumiem, lai uzlabotu gados jaunu cilvēku piekļuvi dzimumizglītībai un it īpaši lai uzlabotu viņu informētību par seksuāli transmisīvām slimībām un riskiem, kas saistīti ar agrīnu grūtniecību; uzskata, ka tas būs saistīts ar dzimumu nelīdztiesības izskaušanu digitālo pakalpojumu pieejamībā, kā arī ar iebiedēšanas tiešsaistē un kibervardarbības apkarošanu pret sievietēm un meitenēm internetā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina ES dzimumu līdztiesības rīcības plānā III (GAP III) lielāku nozīmi piešķirt seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību tematiskajai rīcībpolitikas sadaļai, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas milzīgo ietekmi uz sievietēm un meitenēm jaunattīstības valstīs; uzsver, ka ir svarīgi aktīvāk veicināt ikvienas personas tiesības uz pilnīgu kontroli pār jautājumiem, kas attiecas uz šīs personas seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību, un uz brīviem un atbildīgiem lēmumiem šajā sakarā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina dalībvalstis apņemties īstenot GAP III mērķus, it īpaši attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt “valsts līmeņa īstenošanas plānus”, par prioritāti izvirzot seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītās tiesības, piemērojot izmērāmus rādītājus un ietverot uzraudzības mehānismus; prasa ES delegācijām GAP III īstenošanā par prioritāti izvirzīt seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību darbību; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina ES un dalībvalstis savā attīstības sadarbības politikā un ārējās darbības instrumentos, piemēram, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā, nodrošināt atbilstīgu un pārdomātu finansējumu seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; šajā saistībā prasa Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstīm ES plānošanas procesā, arī kopējā plānošanā, seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītās tiesības uzskatīt par prioritāti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir būtiski nodrošināt, lai attīstības sadarbības politikā tiktu iekļautas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas ir tieši iesaistītas seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību aizsardzībā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzskata, ka ES ir jāsekmē SRVT pakalpojumu integrēšana jaunattīstības valstu nacionālajās sabiedrības veselības stratēģijās; ar bažām atgādina, ka vislielākā mērā seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu vajadzības nav nodrošinātas pusaudžu, neprecētu cilvēku, LGBTIK, personu ar invaliditāti, minoritāšu un minoritāšu etnisko grupu pārstāvju, kā arī trūcīgo lauku un pilsētu iedzīvotāju vidū; uzsver, ka seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību pakalpojumiem vajadzētu būt dzimumresponsīviem, balstītiem uz tiesībām, saprotamiem jauniešiem un pieejamiem ikvienam neatkarīgi no vecuma, dzimuma, dzimumidentitātes, seksuālās orientācijas, rases, sociālās klases, reliģijas, civilstāvokļa, ekonomiskajiem resursiem, valsts vai sociālās izcelsmes vai invaliditātes, arī humanitāras krīzes apstākļos konfliktu un katastrofu laikā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina dalībvalstis apkarot diskrimināciju SRVT pakalpojumos un izmantot intersekcionālu pieeju, lai nodrošinātu, ka sievietes un meitenes (gan transpersonas, gan bioloģiskajam dzimumam atbilstošas personas), nebināras personas, lesbietes un biseksuālas un interseksuālas sievietes varētu vienlīdzīgi piekļūt seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību pakalpojumiem un tiesībām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | norāda, ka meitenes un sievietes ir jo īpaši pakļautas izvarošanai un seksuālai vardarbībai krīzes skartās teritorijās, tostarp konfliktu, dabas katastrofu un klimata pārmaiņu seku kontekstā; aicina ES pastiprināt cīņu pret izvarošanas kā kara ieroča izmantošanu un garantēt izvarošanas upuru piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju stingri nosodīt regresu sieviešu tiesību un SRVT jomā un pilnībā izmantot savu kompetenci, lai stiprinātu savas darbības šāda regresa novēršanai; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt savu politisko atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic darbu, lai veicinātu SRVT, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām sieviešu tiesību un SRVT jomā, kas ir būtiskas dalībnieces dzimumu līdztiesības sabiedrībā un nozīmīgas SRV pakalpojumu sniedzējas un informācijas nodrošinātājas, it īpaši tām, kuras veic darbu sarežģītos apstākļos Eiropā, un pastāvīgi veikt uzraudzību un paredzēt pietiekamu finansiālu atbalstu, izmantojot pašreizējās programmas, piemēram, programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju nodrošināt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā visos daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam instrumentos, tostarp, programmā “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, ESF+ un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu SRVT, sākot ar to, ka tiek izveidots ES īpašā sūtņa seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jautājumos amats un ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju iekļaujot īpašu sadaļu par situāciju SRVT jomā; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0336.

(2)  OV C 449, 23.12.2020., 142. lpp.

(3)  OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments C, “Covid-19 krīzes un pēckrīzes perioda ietekme uz dzimumiem”, 2020. gada 30. septembris.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0307.

(6)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(7)  OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

(8)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

(9)  OV C 208, 1.6.2021., 24. lpp.

(10)  OV C 449, 23.12.2020., 102. lpp.

(11)  OV C 252, 18.7.2018., 99. lpp.

(12)  OV L 327, 16.12.2003., 34. lpp.

(13)  Guttmacher-Lancet Commission, “Executive Summary on sexual and reproductive health and rights” (“Kopsavilkums par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām”), The Lancet, Londona, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary.

(14)  ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR), informatīvi raksti par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, pieejami šeit: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf.

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(17)  ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2020. gada 27. aprīļa starpposma tehniskā piezīme “Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (“Covid-19 pandēmijas ietekme uz ģimenes plānošanu un ar dzimumu saistītas vardarbības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu laulību izbeigšanu”), kas pieejama šeit: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf.

(18)  EPF un IPPF EN, citētajā darbā, 8. lpp.

(19)  Padomes 2020. gada 13. jūlija secinājumi par ES prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 75. sesijā, 2020. gada septembris – 2021. gada septembris.

(20)  Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs, “Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe” (“Sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības Eiropā”), Eiropas Padome, Strasbūra, 2017, sk. šeit: https://www.coe.int/en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe.

(21)  Eiropas Padomes Cilvēktiesību koordinācijas komitejas (CDDH) ziņojums par Ministru komitejas Ieteikuma CM/Rec(2010)5 dalībvalstīm par pasākumiem diskriminācijas seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ īstenošanu, pieejams šeit: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0.

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmums lietā A.P., Garçon un Nicot pret Franciju (prasības pieteikums Nr. 79885/12, Nr. 52471/13 un Nr. 52596/13).

(24)  ANO Cilvēktiesību komitejas (HRC) vispārīgais komentārs Nr. 36 (2018. g.), HRC: Mellet pret Īriju, paziņojums Nr. 2324/2013 (2016), un Whelan pret Īriju, paziņojums Nr. 2425/2014 (2017); HRC: K. L. pret Peru, paziņojums Nr. 1153/2003 (2005), un L. M. R. pret Argentīnu, paziņojums Nr. 1608/2007 (2011); CEDAW, Vispārējais ieteikums Nr. 35 (2017); ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja (2016), Vispārīgais komentārs Nr. 22; ANO darba grupas jautājumā par diskrimināciju pret sievietēm tiesībās un praksē 2016. gada 8. aprīļa ziņojums A/HRC/32/448; ANO īpašo procedūru kopīgs paziņojums, Starptautiskā droša aborta diena, 2016. gada 28. septembris; CEDAW, Vispārējais ieteikums Nr. 35; CEDAW, Vispārējais ieteikums Nr. 30; CEDAW, L. C. pret Peru, Paziņojums Nr. 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A., un citi, “Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses” (“Aborta regulējums Eiropā Covid-19 pandēmijas laikā: politikas risinājumi”), BMJ Sexual & Reproductive Health, 2020. gada 22. oktobris, pieejams šeit: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf.

(27)  Human Rights in Childbirth, “Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic” (“Cilvēktiesību pārkāpumi grūtniecības, dzemdību un pēcdzemdību periodā Covid-19 pandēmijas laikā”), Sanfrancisko, 2020. gada 6. maijs, pieejams šeit: http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf.

(28)  OHCHR, informatīvi raksti par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām, pieejami šeit: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadiena (ICPD25) (Nairobi samits)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadiena (ICPD25) — Nairobi augstākā līmeņa sanāksme (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā ICPD rīcības programmas 1. principu, kas paredz, ka ikvienam ir tiesības uz personas brīvību un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ICPD rīcības programmas 1. principu, kas paredz, ka ikvienam ir tiesības uz personas brīvību un drošību,

| — | ņemot vērā Nairobi 2019. gada 1. novembra paziņojumu “ICPD25: Accelerating the Promise” (“ICPD25: ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nairobi 2019. gada 1. novembra paziņojumu “ICPD25: Accelerating the Promise” (“ICPD25: ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā,

| — | ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Otavas paziņojumu par apņemšanos, kas pieņemts septītajā starptautiskajā parlamentāriešu konferencē par ICPD īstenošanu (IPCI), kura notika 2018. gada 22. un 23. oktobrī Otavā, Kanādā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Otavas paziņojumu par apņemšanos, kas pieņemts septītajā starptautiskajā parlamentāriešu konferencē par ICPD īstenošanu (IPCI), kura notika 2018. gada 22. un 23. oktobrī Otavā, Kanādā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 1999. gada 5. oktobra ziņojumu par Ģenerālās asamblejas 21. speciālo sesiju ar mērķi vispārēji izskatīt un novērtēt ICPD rīcības programmas īstenošanu (piecu gadu pārskats par rīcības programmas īstenošanas progresu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 1999. gada 5. oktobra ziņojumu par Ģenerālās asamblejas 21. speciālo sesiju ar mērķi vispārēji izskatīt un novērtēt ICPD rīcības programmas īstenošanu (piecu gadu pārskats par rīcības programmas īstenošanas progresu),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par rīcības satvaru Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmas pēcpasākumiem pēc 2014. gada (“globālais ziņojums par ICPD pēc 2014. gada”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par rīcības satvaru Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmas pēcpasākumiem pēc 2014. gada (“globālais ziņojums par ICPD pēc 2014. gada”),

| — | ņemot vērā 2015. gada septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķus Nr. 3 un Nr. 5, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķus Nr. 3 un Nr. 5,

| — | ņemot vērā ANO pasaules humānās palīdzības samitu, kas 2016. gada 23. un 24. maijā notika Stambulā, un attiecīgo ANO ģenerālsekretāra ziņojumu (A/70/709), jo īpaši Humānisma programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO pasaules humānās palīdzības samitu, kas 2016. gada 23. un 24. maijā notika Stambulā, un attiecīgo ANO ģenerālsekretāra ziņojumu (A/70/709), jo īpaši Humānisma programmu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 31. maija rezolūciju par kopīgā dienestu darba dokumenta (SWD(2015)0182) “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 31. maija rezolūciju par kopīgā dienestu darba dokumenta (SWD(2015)0182) “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija rezolūciju “Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija rezolūciju “Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi” (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (3),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju par gatavošanos pasaules humānās palīdzības samitam — risināmie jautājumi un iespējas sniegt humāno palīdzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju par gatavošanos pasaules humānās palīdzības samitam — risināmie jautājumi un iespējas sniegt humāno palīdzību (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 3. februāra rezolūciju “Nākotnes izaicinājumi Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 3. februāra rezolūciju “Nākotnes izaicinājumi Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas” (5),

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2019. gada pasaules iedzīvotāju stāvokļa ziņojumu “Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all” (“Nepabeigts darbs: cīņa par tiesībām un izvēles iespējām visiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2019. gada pasaules iedzīvotāju stāvokļa ziņojumu “Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all” (“Nepabeigts darbs: cīņa par tiesībām un izvēles iespējām visiem”),

| — | ņemot vērā Euromapping 2018. gada ziņojumu “Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning” (“Atbildības pārskats par reproduktīvo, mātes, jaundzimušā un bērna veselību un ģimenes plānošanu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euromapping 2018. gada ziņojumu “Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning” (“Atbildības pārskats par reproduktīvo, mātes, jaundzimušā un bērna veselību un ģimenes plānošanu”),

| — | ņemot vērā 2017., 2018. un 2019. gada Kontracepcijas atlantu, kur Eiropas valstis sarindotas pēc piekļuves kontracepcijai un izcelta Eiropā vērojamā nevienlīdzība un tas, ka dažās Eiropas daļās neapmierināta vajadzība pēc kontracepcijas lielā mērā palikusi nepamanīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017., 2018. un 2019. gada Kontracepcijas atlantu, kur Eiropas valstis sarindotas pēc piekļuves kontracepcijai un izcelta Eiropā vērojamā nevienlīdzība un tas, ka dažās Eiropas daļās neapmierināta vajadzība pēc kontracepcijas lielā mērā palikusi nepamanīta,

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2021.–2025. gadam (GAP III), ko Komisija un Komisijas priekšsēdētājas vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos publicēja 2020. gada 25. novembrī (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2021.–2025. gadam (GAP III), ko Komisija un Komisijas priekšsēdētājas vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos publicēja 2020. gada 25. novembrī (JOIN(2020)0017),

| — | ņemot vērā 2017. gada jūnijā pieņemto Eiropas Konsensu par attīstību — “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada jūnijā pieņemto Eiropas Konsensu par attīstību — “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”,

| — | ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadienu (ICPD25) (Nairobi samits) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 un O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadienu (ICPD25) (Nairobi samits) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 un O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā 2019. gadā apritēja 25 gadi, kopš Kairā notika Starptautiskā konference par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kurā 179 valdības pieņēma ICPD rīcības programmu, apņemdamās globāli iestāties par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām (SRVT) atbilstoši Pekinas Rīcības platformai un pašai rīcības programmai un vienodamās reproduktīvās veselības programmas un demogrāfiskās plānošanas centrā izvirzīt individuālās tiesības un labklājību; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2019. gadā apritēja 25 gadi, kopš Kairā notika Starptautiskā konference par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kurā 179 valdības pieņēma ICPD rīcības programmu, apņemdamās globāli iestāties par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām (SRVT) atbilstoši Pekinas Rīcības platformai un pašai rīcības programmai un vienodamās reproduktīvās veselības programmas un demogrāfiskās plānošanas centrā izvirzīt individuālās tiesības un labklājību;

| B. | tā kā rīcības programmā ģimenes plānošana ir skatīta vispārējās reproduktīvās veselības aprūpes kontekstā un valdības tiek aicinātas dot piekļuvi tādiem pakalpojumiem kā pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpe, drošas dzemdības, neauglības ārstēšana, drošs aborts, ja tas ir likumīgs, un nedroša aborta seku novēršana, reproduktīvās sistēmas infekciju, seksuāli transmisīvo infekciju, krūts vēža un reproduktīvās sistēmas vēža ārstēšana, kā arī informācijai, izglītībai un konsultācijām par seksualitāti, reproduktīvo veselību un atbildīgu vecāku pienākumu pildīšanu, vienlaikus vienmēr atzīstot, ka neatņemamai primārās veselības aprūpes daļai jābūt dzimumbalstītas vardarbības un citu kaitējošu ieražu novēršanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā rīcības programmā ģimenes plānošana ir skatīta vispārējās reproduktīvās veselības aprūpes kontekstā un valdības tiek aicinātas dot piekļuvi tādiem pakalpojumiem kā pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpe, drošas dzemdības, neauglības ārstēšana, drošs aborts, ja tas ir likumīgs, un nedroša aborta seku novēršana, reproduktīvās sistēmas infekciju, seksuāli transmisīvo infekciju, krūts vēža un reproduktīvās sistēmas vēža ārstēšana, kā arī informācijai, izglītībai un konsultācijām par seksualitāti, reproduktīvo veselību un atbildīgu vecāku pienākumu pildīšanu, vienlaikus vienmēr atzīstot, ka neatņemamai primārās veselības aprūpes daļai jābūt dzimumbalstītas vardarbības un citu kaitējošu ieražu novēršanai;

| C. | tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) Nr. 3 attiecas uz seksuālo un reproduktīvo veselību, tostarp mātes un jaundzimušo mirstību un HIV, savukārt IAM Nr. 5 attiecas uz dzimumbalstīto vardarbību un kaitējošām ieražām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) Nr. 3 attiecas uz seksuālo un reproduktīvo veselību, tostarp mātes un jaundzimušo mirstību un HIV, savukārt IAM Nr. 5 attiecas uz dzimumbalstīto vardarbību un kaitējošām ieražām;

| D. | tā kā IAM paredz arī panākt vispārēju veselības apdrošināšanu, konkrētāk — visiem nodrošinot piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pamatpakalpojumiem un drošām, iedarbīgām un cenas ziņā pieejamām zālēm un vakcīnām; tā kā pārējo IAM sasniegšanas nolūkā ir būtiski garantēt seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi un tiesības un sieviešu tiesības un brīvību pašām lemt par savu ķermeni un dzīvi; |
| --- | --- |

D.

tā kā IAM paredz arī panākt vispārēju veselības apdrošināšanu, konkrētāk — visiem nodrošinot piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pamatpakalpojumiem un drošām, iedarbīgām un cenas ziņā pieejamām zālēm un vakcīnām; tā kā pārējo IAM sasniegšanas nolūkā ir būtiski garantēt seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi un tiesības un sieviešu tiesības un brīvību pašām lemt par savu ķermeni un dzīvi;

| E. | tā kā 25. gadadiena valdībām un citiem globāliem aktoriem paver iespēju vēlreiz apņemties īstenot SRVT programmu, jo daudzās valstīs SRVT ir liegtas; tā kā ICPD ir universāls dokuments, kas jāīsteno gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

E.

tā kā 25. gadadiena valdībām un citiem globāliem aktoriem paver iespēju vēlreiz apņemties īstenot SRVT programmu, jo daudzās valstīs SRVT ir liegtas; tā kā ICPD ir universāls dokuments, kas jāīsteno gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

| F. | tā kā populācijas pieaugums nekad nav bijis tik straujš — pašreizējā tempā pasaules iedzīvotāju skaits dubultosies 35 gados vien; |
| --- | --- |

F.

tā kā populācijas pieaugums nekad nav bijis tik straujš — pašreizējā tempā pasaules iedzīvotāju skaits dubultosies 35 gados vien;

| G. | tā kā populācijas tendences pašos pamatos noteiks nākotnes attīstības izredzes; tā kā dzimumu līdztiesības veicināšana, SRVT un ilgtspējīgs ģimenes lielums iet roku rokā; |
| --- | --- |

G.

tā kā populācijas tendences pašos pamatos noteiks nākotnes attīstības izredzes; tā kā dzimumu līdztiesības veicināšana, SRVT un ilgtspējīgs ģimenes lielums iet roku rokā;

| H. | tā kā sievietēm jābūt pilnīgai noteikšanai pašām par savu ķermeni, veselību un auglību un viņām ir jāvar pašām noteikt savu lomu sabiedrībā, jo citādi ilgtspējīga izaugsme un attīstība nespēs turēties līdzi tik straujam iedzīvotāju skaita pieaugumam; |
| --- | --- |

H.

tā kā sievietēm jābūt pilnīgai noteikšanai pašām par savu ķermeni, veselību un auglību un viņām ir jāvar pašām noteikt savu lomu sabiedrībā, jo citādi ilgtspējīga izaugsme un attīstība nespēs turēties līdzi tik straujam iedzīvotāju skaita pieaugumam;

| I. | tā kā aizvien lielāka kontracepcijas pieejamība un jaunas kontracepcijas metodes ir būtiski palīdzējušas sievietēm plānot savu grūtniecību un līdz ar to bijušas svarīgas visos pārējos dzīves aspektos; |
| --- | --- |

I.

tā kā aizvien lielāka kontracepcijas pieejamība un jaunas kontracepcijas metodes ir būtiski palīdzējušas sievietēm plānot savu grūtniecību un līdz ar to bijušas svarīgas visos pārējos dzīves aspektos;

| J. | tā kā mūsdienīgu kontracepcijas metožu inovācijas ir padarījušas tās ērtāk lietojamas un samazinājušas blakusietekmes; tā kā tomēr joprojām pastāv nopietnas blaknes un to mazināšanai vajadzētu būt vienai no pētniecības prioritātēm šajā jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā mūsdienīgu kontracepcijas metožu inovācijas ir padarījušas tās ērtāk lietojamas un samazinājušas blakusietekmes; tā kā tomēr joprojām pastāv nopietnas blaknes un to mazināšanai vajadzētu būt vienai no pētniecības prioritātēm šajā jomā;

| K. | tā kā 2015. gadā ģimenes plānošanas atbalstu sniedza 94 % valdību; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gadā ģimenes plānošanas atbalstu sniedza 94 % valdību;

| L. | tā kā tādu attiecībās esošu sieviešu īpatsvars, kuras lieto kontracepciju, ir palielinājies no 36 % 1970. gadā līdz 64 % 2015. gadā; |
| --- | --- |

L.

tā kā tādu attiecībās esošu sieviešu īpatsvars, kuras lieto kontracepciju, ir palielinājies no 36 % 1970. gadā līdz 64 % 2015. gadā;

| M. | tā kā piekļuve reproduktīvās veselības pakalpojumiem sievietēm ir izšķirīgi svarīga, lai viņas varētu izmantot savas reproduktīvās tiesības; tā kā “piekļuve” nozīmē, ka produktiem un pakalpojumiem jābūt ne tikai pieejamiem, bet arī bez sociāliem, ekonomiskiem, juridiskiem vai citādiem — tostarp ideoloģiskiem — šķēršļiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā piekļuve reproduktīvās veselības pakalpojumiem sievietēm ir izšķirīgi svarīga, lai viņas varētu izmantot savas reproduktīvās tiesības; tā kā “piekļuve” nozīmē, ka produktiem un pakalpojumiem jābūt ne tikai pieejamiem, bet arī bez sociāliem, ekonomiskiem, juridiskiem vai citādiem — tostarp ideoloģiskiem — šķēršļiem;

| N. | tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu pašlaik piekļuve svarīgākajiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem (tostarp vispārējai izglītībai par seksualitātes jautājumiem, ģimenes plānošanas pakalpojumiem, mūsdienīgai kontracepcijai, droša un likumīga aborta pakalpojumiem, adekvātai pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei, palīdzībai dzemdībās) kopumā viszemākajā līmenī ir nabadzīgākajiem 20 % mājsaimniecību, bet visaugstākajā — bagātākajiem 20 %; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem 2018. gadā vismaz 214 miljoni sieviešu vēlējās novērst vai atlikt grūtniecību, bet nevarēja izmantot mūsdienīgas kontracepcijas metodes; |
| --- | --- |

N.

tā kā lielākajā daļā jaunattīstības valstu pašlaik piekļuve svarīgākajiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem (tostarp vispārējai izglītībai par seksualitātes jautājumiem, ģimenes plānošanas pakalpojumiem, mūsdienīgai kontracepcijai, droša un likumīga aborta pakalpojumiem, adekvātai pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei, palīdzībai dzemdībās) kopumā viszemākajā līmenī ir nabadzīgākajiem 20 % mājsaimniecību, bet visaugstākajā — bagātākajiem 20 %; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem 2018. gadā vismaz 214 miljoni sieviešu vēlējās novērst vai atlikt grūtniecību, bet nevarēja izmantot mūsdienīgas kontracepcijas metodes;

| O. | tā kā piekļuve SRVT ļoti atšķiras arī Eiropas Savienībā un starp tās dalībvalstīm un visvairāk ierobežota tā ir pašiem neaizsargātākajiem cilvēkiem; tā kā 2019. gada Kontracepcijas atlantā iekļautā analīze par katru valsti rāda, ka būtu jāpalielina centieni uzlabot piekļuvi informācijai un kontracepcijas līdzekļiem, lai cilvēki varētu izdarīt izvēles par savu reproduktīvo dzīvi; |
| --- | --- |

O.

tā kā piekļuve SRVT ļoti atšķiras arī Eiropas Savienībā un starp tās dalībvalstīm un visvairāk ierobežota tā ir pašiem neaizsargātākajiem cilvēkiem; tā kā 2019. gada Kontracepcijas atlantā iekļautā analīze par katru valsti rāda, ka būtu jāpalielina centieni uzlabot piekļuvi informācijai un kontracepcijas līdzekļiem, lai cilvēki varētu izdarīt izvēles par savu reproduktīvo dzīvi;

| P. | tā kā dažas valstis ir noteikušas juridisku prasību, ka sieviešu vai pusaudžu piekļuvei veselības pakalpojumiem ir vajadzīga trešās personas atļauja, vai ir noteikušas par krimināli sodāmām viendzimuma attiecības; tā kā tas ierobežo attiecīgo cilvēku piekļuvi vajadzīgajai informācijai un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā dažas valstis ir noteikušas juridisku prasību, ka sieviešu vai pusaudžu piekļuvei veselības pakalpojumiem ir vajadzīga trešās personas atļauja, vai ir noteikušas par krimināli sodāmām viendzimuma attiecības; tā kā tas ierobežo attiecīgo cilvēku piekļuvi vajadzīgajai informācijai un pakalpojumiem;

| Q. | tā kā 1970. gadā ģimenes plānošanas programmas jaunattīstības reģionos aptvēra aptuveni 40 % pieprasījuma, bet pašlaik — aptuveni 77 %; tā kā aptuveni trīs ceturtdaļas laika ģimenes plānošanas dienestiem trūkst dažu veidu kontracepcijas līdzekļu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 1970. gadā ģimenes plānošanas programmas jaunattīstības reģionos aptvēra aptuveni 40 % pieprasījuma, bet pašlaik — aptuveni 77 %; tā kā aptuveni trīs ceturtdaļas laika ģimenes plānošanas dienestiem trūkst dažu veidu kontracepcijas līdzekļu;

| R. | tā kā saskaņā ar UNESCO starptautiskajām tehniskajām vadlīnijām par dzimumaudzināšanu vispusīgas dzimumaudzināšanas mācību programmas dod iespēju bērniem un jauniešiem iegūt precīzas zināšanas un attīstīt piemērotu attieksmi un prasmes, tostarp cieņu pret cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un dažādību, kas savukārt palīdz veidot drošas, veselīgas un cieņpilnas attiecības; tā kā šāda izglītība nodrošina bērnu un jauniešu pilnvērtīgas iespējas, nodrošinot pierādījumos balstītu un vecumam piemērotu informāciju par seksualitāti, piemēram, šādos seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumos: seksuālā un reproduktīvā anatomija un fizioloģija; pubertāte un menstruācijas; reprodukcija, mūsdienīga kontracepcija, grūtniecība un dzemdības; seksuāli transmisīvas infekcijas (STI), tostarp HIV un AIDS; kaitējošas ieražas, piemēram, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības un sieviešu dzimumorgānu kropļošana; tā kā lielākajai daļai pusaudžu pasaulē nav piekļuves vispusīgai dzimumaudzināšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar UNESCO starptautiskajām tehniskajām vadlīnijām par dzimumaudzināšanu vispusīgas dzimumaudzināšanas mācību programmas dod iespēju bērniem un jauniešiem iegūt precīzas zināšanas un attīstīt piemērotu attieksmi un prasmes, tostarp cieņu pret cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un dažādību, kas savukārt palīdz veidot drošas, veselīgas un cieņpilnas attiecības; tā kā šāda izglītība nodrošina bērnu un jauniešu pilnvērtīgas iespējas, nodrošinot pierādījumos balstītu un vecumam piemērotu informāciju par seksualitāti, piemēram, šādos seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumos: seksuālā un reproduktīvā anatomija un fizioloģija; pubertāte un menstruācijas; reprodukcija, mūsdienīga kontracepcija, grūtniecība un dzemdības; seksuāli transmisīvas infekcijas (STI), tostarp HIV un AIDS; kaitējošas ieražas, piemēram, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības un sieviešu dzimumorgānu kropļošana; tā kā lielākajai daļai pusaudžu pasaulē nav piekļuves vispusīgai dzimumaudzināšanai;

| S. | tā kā 1994. gadā rīcības programmā valstis tika mudinātas līdz 2000. gadam panākt mātes mirstības līmeņa samazināšanos uz pusi salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un vēl uz pusi līdz 2015. gadam, kas nozīmētu mātes mirstības līmeņa samazinājumu 75 % apmērā; tā kā par spīti tam, ka pasaulē mātes mirstības līmenis kopš 1995. gada ir krities par aptuveni 44 % un progress ir vērojams visos reģionos, pusaudžu grūtniecības gadījumi joprojām veido lielu daļu mātes mirstības un saslimstības gadījumu, proti, ar grūtniecību vai dzemdībām saistītu cēloņu dēļ ik gadu mirst aptuveni 70 000 pusaudžu, un lielākā daļa mātes nāves gadījumu joprojām notiek tur, kur trūkst resursu, vai intersekcionālās diskriminācijas dēļ; tā kā mātes mirstību nedroša aborta dēļ un vispārējo mātes mirstības līmeni samazina juridisko aborta ierobežojumu atcelšana; |
| --- | --- |

S.

tā kā 1994. gadā rīcības programmā valstis tika mudinātas līdz 2000. gadam panākt mātes mirstības līmeņa samazināšanos uz pusi salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un vēl uz pusi līdz 2015. gadam, kas nozīmētu mātes mirstības līmeņa samazinājumu 75 % apmērā; tā kā par spīti tam, ka pasaulē mātes mirstības līmenis kopš 1995. gada ir krities par aptuveni 44 % un progress ir vērojams visos reģionos, pusaudžu grūtniecības gadījumi joprojām veido lielu daļu mātes mirstības un saslimstības gadījumu, proti, ar grūtniecību vai dzemdībām saistītu cēloņu dēļ ik gadu mirst aptuveni 70 000 pusaudžu, un lielākā daļa mātes nāves gadījumu joprojām notiek tur, kur trūkst resursu, vai intersekcionālās diskriminācijas dēļ; tā kā mātes mirstību nedroša aborta dēļ un vispārējo mātes mirstības līmeni samazina juridisko aborta ierobežojumu atcelšana;

| T. | tā kā varbūtība ciest no novājinošas ietekmes uz veselību augstāka ir sievietēm, kurām nav piekļūstami tādi pakalpojumi kā pirmsdzemdību aprūpe, palīdzība dzemdībās un neatliekamā aprūpe dzemdībās; tā kā 92 % mātes un jaundzimušo mirstības līmeņa pasaulē veido gadījumi jaunattīstības valstīs, taču tās nodarbina tikai 42 % no pasaules medicīnas, vecmāšu un medmāsu personāla; |
| --- | --- |

T.

tā kā varbūtība ciest no novājinošas ietekmes uz veselību augstāka ir sievietēm, kurām nav piekļūstami tādi pakalpojumi kā pirmsdzemdību aprūpe, palīdzība dzemdībās un neatliekamā aprūpe dzemdībās; tā kā 92 % mātes un jaundzimušo mirstības līmeņa pasaulē veido gadījumi jaunattīstības valstīs, taču tās nodarbina tikai 42 % no pasaules medicīnas, vecmāšu un medmāsu personāla;

| U. | tā kā kvalificētu dzemdību speciālistu vai neatliekamās dzemdību aprūpes procedūru trūkuma vai nedroša aborta dēļ ik dienu grūtniecības un dzemdību laikā ārkārtas apstākļos mirst vairāk nekā 500 sieviešu un meiteņu; |
| --- | --- |

U.

tā kā kvalificētu dzemdību speciālistu vai neatliekamās dzemdību aprūpes procedūru trūkuma vai nedroša aborta dēļ ik dienu grūtniecības un dzemdību laikā ārkārtas apstākļos mirst vairāk nekā 500 sieviešu un meiteņu;

| V. | tā kā no visiem pasaulē veiktajiem abortiem tikai 55 % tiek veikti droši; tā kā saskaņā ar PVO datiem tas nozīmē, ka no 2010. līdz 2014. gadam ik gadu tika veikti aptuveni 25 miljoni nedrošu abortu; tā kā aborts joprojām ir pilnīgi nelikumīgs 26 valstīs, bet aborts pēc pieprasījuma ir likumīgs tikai 67 valstīs un ar grūtniecības ilgumu saistītie ierobežojumi dažādās valstīs ir atšķirīgi; tā kā visā pasaulē gan jaunattīstības valstīs, gan attīstītajās valstīs, tostarp arī dažās ES dalībvalstīs, ir vērojama pretreakcija pret sieviešu tiesībām uz savu ķermeni; |
| --- | --- |

V.

tā kā no visiem pasaulē veiktajiem abortiem tikai 55 % tiek veikti droši; tā kā saskaņā ar PVO datiem tas nozīmē, ka no 2010. līdz 2014. gadam ik gadu tika veikti aptuveni 25 miljoni nedrošu abortu; tā kā aborts joprojām ir pilnīgi nelikumīgs 26 valstīs, bet aborts pēc pieprasījuma ir likumīgs tikai 67 valstīs un ar grūtniecības ilgumu saistītie ierobežojumi dažādās valstīs ir atšķirīgi; tā kā visā pasaulē gan jaunattīstības valstīs, gan attīstītajās valstīs, tostarp arī dažās ES dalībvalstīs, ir vērojama pretreakcija pret sieviešu tiesībām uz savu ķermeni;

| W. | tā kā pasaulē katra trešā sieviete kaut kad savas dzīves laikā piedzīvo fizisku vai seksuālu vardarbību; tā kā saskaņā ar ANO datiem vairāk nekā 200 miljoni meiteņu un sieviešu ir piespiestas pakļauties sieviešu dzimumorgānu kropļošanai; |
| --- | --- |

W.

tā kā pasaulē katra trešā sieviete kaut kad savas dzīves laikā piedzīvo fizisku vai seksuālu vardarbību; tā kā saskaņā ar ANO datiem vairāk nekā 200 miljoni meiteņu un sieviešu ir piespiestas pakļauties sieviešu dzimumorgānu kropļošanai;

| X. | tā kā tiek lēsts, ka 650 miljoni sieviešu ir apprecējušās, vēl būdamas bērni, un deviņas no desmit meitenēm, kas ir jaunākas par 18 gadiem un dzemdē bērnu, ir precētas; tā kā saskaņā ar UNICEF informāciju bērnu laulību negatīvo seku vidū jāmin: nošķirtība no ģimenes un draugiem, nepietiekama brīvība kontaktēties ar vienaudžiem un piedalīties kopienas darbībās, mazākas iespējas iegūt izglītību, seksuāla izmantošana, smagi veselības riski, piemēram, priekšlaicīga grūtniecība, seksuāli transmisīvas infekcijas un aizvien vairāk arī HIV/AIDS; tā kā bērnu laulība var novest pie piespiedu darba, verdzības vai prostitūcijas; |
| --- | --- |

X.

tā kā tiek lēsts, ka 650 miljoni sieviešu ir apprecējušās, vēl būdamas bērni, un deviņas no desmit meitenēm, kas ir jaunākas par 18 gadiem un dzemdē bērnu, ir precētas; tā kā saskaņā ar UNICEF informāciju bērnu laulību negatīvo seku vidū jāmin: nošķirtība no ģimenes un draugiem, nepietiekama brīvība kontaktēties ar vienaudžiem un piedalīties kopienas darbībās, mazākas iespējas iegūt izglītību, seksuāla izmantošana, smagi veselības riski, piemēram, priekšlaicīga grūtniecība, seksuāli transmisīvas infekcijas un aizvien vairāk arī HIV/AIDS; tā kā bērnu laulība var novest pie piespiedu darba, verdzības vai prostitūcijas;

| Y. | tā kā piespiedu laulības ir viens no visizplatītākajiem dzimumbalstītas vajāšanas cēloņiem, kā, piesakoties uz patvērumu, norāda ievērojams skaits sieviešu; tā kā joprojām nav likvidēta virkne šķēršļu, kas neļauj piespiedu laulības atzīt par iemeslu piešķirt starptautisko aizsardzību, kaut arī tās ir uzskatāmas par dzimumbalstītas vajāšanas paveidu un par nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, kura sekas var būt necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās, kas ir pielīdzināma spīdzināšanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā piespiedu laulības ir viens no visizplatītākajiem dzimumbalstītas vajāšanas cēloņiem, kā, piesakoties uz patvērumu, norāda ievērojams skaits sieviešu; tā kā joprojām nav likvidēta virkne šķēršļu, kas neļauj piespiedu laulības atzīt par iemeslu piešķirt starptautisko aizsardzību, kaut arī tās ir uzskatāmas par dzimumbalstītas vajāšanas paveidu un par nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, kura sekas var būt necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās, kas ir pielīdzināma spīdzināšanai;

| Z. | tā kā LGBTIK aizvien saskaras ar diskrimināciju un vardarbību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, turklāt daļā valstu joprojām ir spēkā likumi, kas paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā LGBTIK aizvien saskaras ar diskrimināciju un vardarbību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, turklāt daļā valstu joprojām ir spēkā likumi, kas paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām;

| AA. | tā kā iniciatīva “Spotlight” vieno ES un ANO cīņā pret visu dzimumbalstīto vardarbību visā pasaulē un ir svarīgs rīks, ar ko apkarot seksuālo vardarbību un kaitējošas ieražas, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības; |
| --- | --- |

AA.

tā kā iniciatīva “Spotlight” vieno ES un ANO cīņā pret visu dzimumbalstīto vardarbību visā pasaulē un ir svarīgs rīks, ar ko apkarot seksuālo vardarbību un kaitējošas ieražas, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības;

| AB. | tā kā SRVT finansējuma prioritātes bijušas nevienmērīgas — valsts finansētie veselības aprūpes pakalpojumi parasti ietver ģimenes plānošanu, mātes, jaundzimušo un bērnu veselības aprūpi un HIV/AIDS pakalpojumiem lielu uzmanību pievērš līdzekļu devēji, savukārt neauglības un reproduktīvās sistēmas vēža ārstēšanas pakalpojumi un seksuālās vardarbības upuriem paredzētie pakalpojumi diemžēl netiek finansēti pietiekami; |
| --- | --- |

AB.

tā kā SRVT finansējuma prioritātes bijušas nevienmērīgas — valsts finansētie veselības aprūpes pakalpojumi parasti ietver ģimenes plānošanu, mātes, jaundzimušo un bērnu veselības aprūpi un HIV/AIDS pakalpojumiem lielu uzmanību pievērš līdzekļu devēji, savukārt neauglības un reproduktīvās sistēmas vēža ārstēšanas pakalpojumi un seksuālās vardarbības upuriem paredzētie pakalpojumi diemžēl netiek finansēti pietiekami;

| AC. | tā kā Globālais finansēšanas mehānisms kopš 2015. gada tiecas pamudināt valstu valdības palielināt finansējumu atbilstoši veselības jomas IAM mērķrādītājiem; tā kā “globālā aizlieguma” atjaunošana un paplašināšana ir negatīvi ietekmējusi sieviešu un meiteņu piekļuvi visaptverošai veselības aprūpei, tostarp SRVT; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Globālais finansēšanas mehānisms kopš 2015. gada tiecas pamudināt valstu valdības palielināt finansējumu atbilstoši veselības jomas IAM mērķrādītājiem; tā kā “globālā aizlieguma” atjaunošana un paplašināšana ir negatīvi ietekmējusi sieviešu un meiteņu piekļuvi visaptverošai veselības aprūpei, tostarp SRVT;

| AD. | tā kā daudzas jaunattīstības valstis ir apņēmušās rīcības programmu īstenot, tai pielāgojot valsts mērķus un budžetu, taču lielākā daļa joprojām paļaujas uz līdzekļu devēju palīdzību, tādējādi apdraudot valsts programmu stabilitāti; |
| --- | --- |

AD.

tā kā daudzas jaunattīstības valstis ir apņēmušās rīcības programmu īstenot, tai pielāgojot valsts mērķus un budžetu, taču lielākā daļa joprojām paļaujas uz līdzekļu devēju palīdzību, tādējādi apdraudot valsts programmu stabilitāti;

| AE. | tā kā nolūkā nodrošināt, ka vajadzīgie pakalpojumi tiek sniegti pastāvīgi, ir izšķirīgi svarīgi, lai seksuālās un reproduktīvās veselības finansējums būtu stabils un paredzams; |
| --- | --- |

AE.

tā kā nolūkā nodrošināt, ka vajadzīgie pakalpojumi tiek sniegti pastāvīgi, ir izšķirīgi svarīgi, lai seksuālās un reproduktīvās veselības finansējums būtu stabils un paredzams;

| AF. | tā kā sekot līdzi tam, vai valdības nākamajā periodā īsteno rīcības programmā un Nairobi samitā paustās apņemšanās, un nodrošināt, ka līdz 2030. gadam tiek pienākti ar veselību saistītie IAM, nebūs iespējams bez globāla monitoringa un izvērtēšanas mehānisma; |
| --- | --- |

AF.

tā kā sekot līdzi tam, vai valdības nākamajā periodā īsteno rīcības programmā un Nairobi samitā paustās apņemšanās, un nodrošināt, ka līdz 2030. gadam tiek pienākti ar veselību saistītie IAM, nebūs iespējams bez globāla monitoringa un izvērtēšanas mehānisma;

| AG. | tā kā Eiropas Konsenss par attīstību kā pamatprincipu un prioritāti visās ES ārējās darbības jomās ietver dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu cilvēktiesības, kā arī viņu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu un aizsardzību; tā kā tajā arī uzsvērts, ka ir nepieciešama “universāla piekļuve kvalitatīvai un izmaksu ziņā pieejamai informācija par seksuālo un reproduktīvo veselību, izglītībai, tostarp vispusīgai dzimumaudzināšanai, un veselības aprūpes pakalpojumiem”, un vēlreiz pausta apņemšanās vismaz 20 % no ES atbalsta līdzekļiem veltīt sociālajai iekļaušanai un cilvēces attīstībai; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas Konsenss par attīstību kā pamatprincipu un prioritāti visās ES ārējās darbības jomās ietver dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu cilvēktiesības, kā arī viņu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu un aizsardzību; tā kā tajā arī uzsvērts, ka ir nepieciešama “universāla piekļuve kvalitatīvai un izmaksu ziņā pieejamai informācija par seksuālo un reproduktīvo veselību, izglītībai, tostarp vispusīgai dzimumaudzināšanai, un veselības aprūpes pakalpojumiem”, un vēlreiz pausta apņemšanās vismaz 20 % no ES atbalsta līdzekļiem veltīt sociālajai iekļaušanai un cilvēces attīstībai;

| AH. | tā kā GAP II īstenošana ir svarīga izdevība SRVT piešķirt papildu līdzekļus fiziskās un psiholoģiskās integritātes pīlāra ietvaros, |
| --- | --- |

AH.

tā kā GAP II īstenošana ir svarīga izdevība SRVT piešķirt papildu līdzekļus fiziskās un psiholoģiskās integritātes pīlāra ietvaros,

| AI. | tā kā 2020. gadā atzīmējama 25. gadskārta, kopš pieņemta Pekinas Rīcības platforma; tā kā starp ICPD un Pekinas Rīcības platformu būtu jāveido saiknes tā, lai panāktu dzimumu līdztiesību un ikvienam nodrošinātu SRVT; |
| --- | --- |

AI.

tā kā 2020. gadā atzīmējama 25. gadskārta, kopš pieņemta Pekinas Rīcības platforma; tā kā starp ICPD un Pekinas Rīcības platformu būtu jāveido saiknes tā, lai panāktu dzimumu līdztiesību un ikvienam nodrošinātu SRVT;

| AJ. | tā kā UN Women Paaudžu līdztiesības forums Mehiko un Parīzē 2020. gadā varēja būt iespēja steidzami rīkoties un atskaitīties par dzimumu līdztiesību, taču Covid-19 uzliesmojuma dēļ tas tika atlikts, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā UN Women Paaudžu līdztiesības forums Mehiko un Parīzē 2020. gadā varēja būt iespēja steidzami rīkoties un atskaitīties par dzimumu līdztiesību, taču Covid-19 uzliesmojuma dēļ tas tika atlikts,

ICPD rīcības programma kopš 1994. gada

| 1. | atzinīgi vērtē līdzšinējo progresu tādās konkrētās jomās kā kontracepcijas pieejamības palielināšana, kas sievietēm devusi lielākas auglīguma kontroles iespējas, un mātes un jaundzimušo mirstības samazināšana, taču atzīst, ka tad, ja vēlamies sasniegt šīs programmas mērķus un radīt tādu vidi, kas veicinātu puses pasaules iedzīvotāju labklājību, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu un pašrealizāciju, valstu valdībām un starptautiskajām organizācijām jādarbojas daudz intensīvāk, it īpaši inovācijas, koordinācijas un piekļuves nodrošināšanas aspektā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atzinīgi vērtē un atbalsta Nairobi paziņojumu “ΙCPD+25: ātrāk panākt solīto”, tajā pausto aicinājumu pilnīgi, iedarbīgi un paātrināti īstenot un finansēt ICPD rīcības programmu un tā mērķi panākt universālu piekļuvi SRVT vispārējās veselības apdrošināšanas ietvaros; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Nairobi samita mērķi mobilizēt steidzami nepieciešamo politisko gribu un finanšu saistības, lai beidzot panāktu, ka vajadzība pēc ģimenes plānošanas informācijas un pakalpojumiem tiek apmierināta vienmēr, ka nevienā gadījumā netiek pieļauta novēršama mātes nāve un ka tiek pilnīgi izskausta pret sievietēm un meitenēm vērsta seksuālā un dzimumbalstītā vardarbība un kaitējošas ieražas; atzinīgi vērtē valdību, līdzekļu devēju, uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrības un citu aktoru konkrēto apņemšanos finansiāli un politiski atbalstīt “trīs nuļļu” principu un palīdzēt līdz 2030. gadam visiem nodrošināt SRVT; īpaši atzinīgi vērtē ES apņemšanos iekšējās ĀKK programmas 2018. gada rīcības programmā 29 miljonus EUR atvēlēt pusaudžu meiteņu veselībai un SRVT un aicina ES arī turpmāk finansiāli un politiski atbalstīt darbu šajā jomā gan Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vēlreiz apstiprina, ka uz iedzīvotājiem vērstai un tiesībās balstītai pieejai jābūt pamatā ikvienai demogrāfijas politikai un veselības, izglītības un sociālajām sistēmām, kas vērstas uz to, lai sievietes varētu pašas noteikt savu lomu sabiedrībā, un kas respektē viņu cieņu un cilvēktiesības, atkārtoti apstiprina arī to, ka sievietēm ir tiesības pašām izlemt, vai, kad un cik bieži ieņemt bērnu; šajā sakarā īpaši atzinīgi vērtē to, ka Nairobi samitā centrāla loma bija marginalizētu kopienu un jauniešu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un ka viņi varēja valstu vadītājiem un politikas veidotājiem tieši paust savu viedokli, kā īstenot visu cilvēku tiesības un veicināt viņu veselību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apstiprina, ka SRVT pamatojas cilvēktiesībās, ir būtiski cilvēka cieņas elementi un pilda izšķirīgi svarīgu lomu dzimumu līdztiesības panākšanā; aicina ES un tās dalībvalstis atzīt sieviešu un meiteņu tiesības uz ķermenisko neaizskaramību un lēmumu pieņemšanas patstāvību; nosoda biežos sieviešu seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumus, tostarp to, ka tiek liegta piekļuve vispusīgai dzimumaudzināšanai, ģimenes plānošanas pakalpojumiem, kontracepcijai, mātes veselības aprūpei, kā arī drošam un likumīgam abortam; aicina iepriekš minētajiem mērķiem piešķirt adekvātu budžetu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka IAM Nr. 5 cita starpā aicina valsts plānos, rīcībpolitikā un programmās integrēt ICPD rīcības programmas ieteikumus; uzsver, ka sasniegt IAM būs iespējams tikai tad, ja tiks nodrošināta universāla piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka, lai izpildītu ICPD rīcības programmas apņemšanās, ir jāvēršas pret diskriminējošām dzimtes normām un jāizskauž seksuālā vardarbība pret meitenēm un sievietēm, kā arī jāstiprina sieviešu un meiteņu darbībspēja un spēja pieņemt patstāvīgus un informētus lēmumus par savu reproduktīvo veselību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vēlreiz apstiprina apņemšanos veicināt, aizsargāt un īstenot ikviena indivīda tiesības uz kontroli pār savu seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību, brīvi un atbildīgi lemt par šādiem jautājumiem un dzīvot no diskriminācijas, piespiešanas un vardarbības brīvu dzīvi; |
| --- | --- |

8.

Vienmēr apmierināta vajadzība pēc ģimenes plānošanas

| 9. | norāda, ka vidēji 214 miljoniem sieviešu jaunattīstības valstīs nav piekļuves iedarbīgai kontracepcijai, kā rezultātā ik gadu konstatējami 75 miljoni neplānotas grūtniecības gadījumu; pauž bažas par to, ka daļā valstu piekļuve kontracepcijai nozīmē tikai vienas metodes pieejamību; uzsver, ka sievietēm un pusaudzēm ne tikai jābūt pieejamai drošai un mūsdienīgai kontracepcijai, bet arī jāvar informēti izvēlēties, kuru metodi izmantot, un tai jābūt patiešām piekļūstamai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas par to, ka daļā valstu piekļuvi reproduktīvās veselības pakalpojumiem lielā mērā ierobežo tādi šķēršļi kā pārmērīgi augstas izmaksas, zema aprūpes un/vai telpu un materiālu kvalitāte, diskriminējoši un piespiedu pasākumus noteicoši tiesību akti un noraidoša attieksme un ka vajadzība pēc seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem visvājāk tiek apmierināta pusaudžu, neprecēto, LGBTIK, cilvēku ar invaliditāti, mazākumtautību grupu un lauku un pilsētu nabadzīgo iedzīvotāju gadījumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka SRVT pakalpojumiem vajadzētu būt dzimumresponsīviem, balstītiem tiesībās, pusaudžiem un jauniešiem draudzīgiem un pieejamiem visiem pusaudžiem un sievietēm neatkarīgi no vecuma un ģimenes stāvokļa, arī konfliktu un katastrofu apstākļos; turklāt uzskata, ka šādos pakalpojumos būtu jāievēro privātums un konfidencialitāte un nedrīkstētu prasīt tiesas, laulātā, vecāka vai aizbildņa piekrišanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzteic saskaņotos centienus ģimenes plānošanas iespējas pavērt arī visgrūtāk sasniedzamajām sievietēm un aicina šādus centienus īstenot arī attiecībā uz pārējiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; iesaka izmantot radošus pakalpojumu sniegšanas modeļus, piemēram, vaučerus pakalpojumiem par subsidētu maksu, nosacījumbalstītus naudas pārvedumus, sociālās apdrošināšanas programmas un sniegumā balstītu monitoringu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka pierādījumos balstītas vispusīgas dzimumaudzināšanas mācību programmas ir pamats veselīgu pieaugušo attīstībai, jo tās sniedz vecumam piemērotu informāciju par pubertāti, grūtniecību un dzemdībām, it īpaši kontracepciju, HIV un STI profilaksi un agrīnai grūtniecībai raksturīgajiem riskiem, turklāt uzsver, ka šādām vispusīgas dzimumaudzināšanas programmām būtu jākoncentrējas arī uz starppersonu attiecībām, seksuālo orientāciju, dzimumu līdztiesību, dzimtes normām, piekrišanu un dzimumbalstītas vardarbības novēršanu — tas viss ir izšķirīgi svarīgi, lai jaunieši varētu attīstīt veselīgu pašapziņu un veidot vienlīdzīgas, gādīgas un drošas attiecības; uzskata, ka nodrošināt vispusīgu dzimumaudzināšanu ir izšķirīgi svarīgi ne tikai meiteņu pašaktualizācijai, bet arī nolūkā jau agri iesaistīt zēnus, kam jāpilda būtiska loma dzimumu līdztiesības veicināšanā un atbalstīšanā vienaudžu vidū un savās kopienās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka sievietēm būtu jāgarantē pienācīga un cenas ziņā pieejama veselības aprūpe, viņu seksuālo un reproduktīvo tiesību vispārēja ievērošana un iespējas izmantot šīs tiesības; uzsver, ka piekļūstama veselības aprūpe un vispārēja SRVT ievērošana un iespējas tās izmantot, ģimenes plānošana, mātes, pirmsdzemdību un jaundzimušo aprūpe un droša aborta iespējas ir svarīgi elementi cīņā par sieviešu dzīvību un pret jaundzimušo un bērnu mirstību; uzskata par nepieņemamu to, ka sieviešu un meiteņu ķermeņi, jo īpaši attiecībā uz SRVT, joprojām ir ideoloģisku cīņu krustpunktā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ik dienu gandrīz tūkstoš meiteņu un sieviešu inficējas ar HIV un ka sievietes un meitenes HIV infekcijas riskam ir pakļautas vairāk nekā zēni, it īpaši Subsahāras Āfrikā; uzsver, ka sievietēm un meitenēm ar HIV ir lielāks risks saslimt ar dzemdes kakla vēzi; uzsver, ka ir jāizstrādā un jāstiprina profilakses un skrīninga stratēģijas, kas īpaši paredzētas jaunām sievietēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka piekļuve ūdenim un sanitārijai ir cilvēktiesības un nepieciešama seksuālās un reproduktīvās veselības nodrošināšanai neatkarīgi no tā, vai tas skar kontracepciju, grūtniecību, dzemdības, abortu, seksuāli transmisīvām slimības vai menstruālo higiēnu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka līdzās ar menstruācijām saistītajiem tabu liels šķērslis meiteņu izglītībai laikā, kad viņām ir mēnešreizes, ir nepietiekama piekļuve ūdenim, sanitārijai un higiēnas (WASH) iespējām skolās, kā arī tas, ka nav pieejami bezmaksas menstruālās higiēnas produkti; uzsver, ka skolās ir vajadzīga adekvāta infrastruktūra, lai meitenēm būtu pieejams ūdens un atsevišķas tualetes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES ar WASH saistītos aspektus dziļāk iestrādāt savā dzimumu līdztiesības un sieviešu diskriminācijas apkarošanas darbā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vēlreiz apstiprina, ka visos lēmumu pieņemšanas posmos ir svarīgi garantēt jēgpilnu un iekļaujošu pusaudžu un jauniešu līdzdalību; uzskata, ka Nairobi globālās apņemšanās ietvaros liels uzsvars būtu jāliek uz jaunākiem pusaudžiem un dzimumaudzināšanu, lai palīdzētu risināt pusaudžu grūtniecības problēmu, kas lielā mērā palielina mātes mirstības rādītājus; atzīst, ka dzimumsensitīva un dzīvesprasmēs balstīta vispusīga dzimumaudzināšana, kas atbilst spēju attīstībai, ir būtiska, lai pusaudži un jaunieši varētu izsargāties no neplānotas grūtniecības un seksuāli transmisīvām infekcijām, tostarp HIV un AIDS, lai attiecībās stiprinātu tādas vērtības kā tolerance, savstarpējā cieņa, piekrišana un nevardarbība un lai viņi varētu paši plānot savu dzīvi; |
| --- | --- |

19.

Novēršamas mātes nāves izskaušana

| 20. | pauž bažas par to, ka daudzās valstīs pieņemti ierobežojoši tiesību akti par abortu, nepietiekama pakalpojumu pieejamība, augstas izmaksas, stigmatizācija, veselības aprūpes speciālistu uz pārliecību balstīta atteikšanās sniegt pakalpojumus un liekas prasības, piemēram, obligāti nogaidīšanas periodi, obligātas konsultācijas, maldinoša informācija un medicīniski nevajadzīgi testi, ir vieni no galvenajiem šķēršļiem mātes veselības sargāšanai un palielina nedrošu abortu un mātes mirstības gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka valdībām, kas to vēl nav izdarījušas, ir svarīgi vispārējās veselības aprūpes sistēmas ietvaros pieņemt rīcībpolitikas pasākumus, kas samazinātu jaundzimušo un mātes nāves gadījumu skaitu un novērstu nedrošus abortus, vairāk pieņemot darbā un apmācot kvalificētus medicīnas darbiniekus un paplašinot pēcdzemdību un jaundzimušo pamataprūpi, vispārējo pirmsdzemdību un dzemdību aprūpi un pēcaborta aprūpi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka atbilstoši Pekinas Rīcības platformai un ICPD rīcības programmai ir jāaizsargā visu personu tiesības uz ķermeņa neaizskaramību un autonomiju un jānodrošina piekļuve pamatpakalpojumiem, kas dod iespēju šīs tiesības izmantot; aicina seksuālās un reproduktīvās veselības pamatpaketē īstenot vispusīgu pieeju, tostarp nedroša aborta profilakses un novēršanas pasākumus un pēcaborta aprūpes pasākumus, kas jāintegrē valsts vispārējās veselības apdrošināšanas stratēģijās, rīcībpolitikā un programmās; |
| --- | --- |

22.

Pret sievietēm, meitenēm un jauniešiem vērstas dzimumbalstītas vardarbības un kaitējošu ieražu izskaušana

| 23. | aicina ES un tās dalībvalstis novērst dzimumbalstītu vardarbību un sniegt atbalstu cietušajām personām; vēlreiz aicina ES, visas tās dalībvalstis un Eiropas Padomes dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas un īstenojušas Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), to izdarīt pēc iespējas drīz; aicina ES sadarboties ar dalībvalstīm un citām valstīm, lai investētu augstvērtīgu, pēc vecuma, dzimuma, neaizsargātības pakāpes un ģeogrāfiski sadalītu kvantitatīvo un kvalitatīvo datu vākšanā; aicina stiprināt tiesisko regulējumu un rīcībpolitikas sistēmas, lai novērstu un izmeklētu ģimenē un ārpus tās notikušus dzimumbalstītas vardarbības gadījumus un sodītu par tiem un lai sniegtu atbalstu cietušajām un izdzīvojušajām personām, tostarp piedāvātu konsultācijas un veselības, psihosociālos un juridiskos pakalpojumus; aicina tiesu sistēmas, tiesībaizsardzības un veselības aprūpes speciālistiem nodrošināt apmācības programmas dzimumbalstītas vardarbības jautājumos un nostiprināt veselības un izglītības sistēmas tā, lai dzimumbalstītu vardarbību novērstu un uz to reaģētu ar tiesībās balstītu dzīves gājuma pieeju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nosoda visu veidu dzimumbalstīto vardarbību, piemēram, fizisko, seksuālo un psiholoģisko vardarbību un ekspluatāciju, masveida izvarošanu, cilvēku tirdzniecību un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; atzīmē, ka dzimumbalstīta vardarbība Eiropā joprojām ir noturīga problēma, kuras risināšanai vajadzīga koordinēta veselības, izglītības, sociālā un juridiskā sektora reakcija ar tiesībās balstītiem dzīves gājuma profilaktiskajiem un reaģēšanas pasākumiem; pauž bažas par nemitīgajiem uzbrukumiem sieviešu tiesībām un SRVT, tostarp par ģimenes plānošanas pakalpojumu, kontracepcijas un droša un likumīga aborta liegšanu, kā arī par daudzviet pasaulē, arī Eiropas Savienībā, pieņemtajiem tiesību aktiem, kas ierobežo minētās tiesības; stingri uzsver, ka SRVT pakalpojumu, tostarp drošu un likumīgu abortu, liegšana ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž dziļas bažas par nopietnajām nepilnībām valstu, īpaši to policijas, sistēmās, kas skar palīdzības, aizsardzības pieprasījumu un sūdzību vākšanu un apstrādi gadījumos, kad vardarbība ir saistīta ar dzimumu; uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi visās valstīs ieviest uzraudzības pasākumus un sankcijas pret nodarījumu veicējiem, lai izskaustu dzimumbalstītu vardarbību, tostarp agrīnas, bērnu un piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un citas kaitējošas ieražas; aicina nekavējoties veikt uzlabojumus policijas un publisko iestāžu sistēmās attiecībā uz to, kā tiem vāki un apstrādāti palīdzības un aizsardzības pieprasījumi un sūdzības gadījumos, kas saistīti ar dzimumbalstītu vardarbību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka izšķirīgi svarīgi ir arī vērsties pret kaitējošām dzimtes normām un stereotipiem, lai sasniegtu IAM Nr. 5 dzimumu līdztiesības jomā un vēl vairāk sekmētu SRVT programmas virzību; atgādina, cik svarīgi ir šajā darbā iesaistīt vīriešus un zēnus; uzsver, ka šajā kontekstā ir nepieciešams vīriešus un zēnus iesaistīt projektos un programmās, kuru mērķis ir apkarot visu veidu dzimumbalstīto vardarbību un kaitnieciskus stereotipus; šajā sakarā uzsver, ka vispusīga attiecību izglītība un dzimumaudzināšana ir svarīga, lai attīstītu bērnu un jauniešu prasmes veidot veselīgas, vienlīdzīgas, gādīgas un drošas attiecības, kurās nepastāv diskriminācija, piespiešana un vardarbība, un nepieļaut seksuālo, dzimumbalstīto un intīmo partneru nodarīto vardarbību; tāpēc mudina visas dalībvalstis skolās ieviest vispusīgu vecumam piemērotu dzimumaudzināšanu un attiecību izglītību jauniešiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē iniciatīvu “Spotlight”, ar ko visā pasaulē tiek apkarota dzimumbalstīta vardarbība, un uzsver, ka tai būtu jāpiesaista vairāk valstu starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver dzimumbalstītas vardarbības saasināšanos tiešsaistē un nepieciešamību visos dzimumbalstītas vardarbības izskaušanas centienos ņemt vērā tiešsaistes vidi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst, ka bērnu, agrīno un piespiedu laulību aizliegšana ar likumu pati par sevi nenodrošinās šīs prakses izskaušanu; aicina ES un tās dalībvalstis labāk koordinēt un stiprināt starptautisko līgumu, tiesību aktu un programmu izpildes panākšanu, cita starpā izmantojot diplomātiskās attiecības ar trešo valstu valdībām un organizācijām, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām; aicina darīt visu iespējamo, lai panāktu likumā noteikto aizliegumu izpildi, un tos papildināt ar plašāku tiesību aktu un rīcībpolitiku kopu; atzīst, ka šajā sakarā ir jāpieņem un jāīsteno vispusīgas un holistiskas rīcībpolitikas, stratēģijas un programmas, tostarp jāatceļ diskriminējošas tiesību normas attiecībā uz piespiedu laulībām un jāpieņem nepilngadīgo meiteņu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārto, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir dzimumbalstītas vardarbības veids; aicina Komisiju izskatīt sinerģijas starp ES iekšējām un ārējām programmām, lai nodrošinātu saskanīgu un pastāvīgu pieeju cīņā pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu gan Savienībā, gan ārpus tās, ņemot vērā, ka šī problēma būtībā ir saistīta ar citām pasaules daļām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ir stingri pārliecināts, ka pasākumiem, kuru mērķis ir izskaust sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, būtu jāietver arī sadarbība ar kopienām, kā arī tradicionālajiem un reliģiskajiem līderiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ir stingri pārliecināts, ka visām stratēģijām pret dzimumbalstīto vardarbību ir jāaizsargā arī LGBTIK; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst, ka humanitārās krīzes saasina ar SRVT saistītās grūtības, īpaši smagi skarot visneaizsargātākos cilvēkus globālajos dienvidos; atgādina, ka krīzes zonās sievietes un meitenes īpaši apdraud seksuālā vardarbība, izvarošana, seksuāli transmisīvās slimības, seksuālā izmantošana un negribēta grūtniecība; uzsver, ka šādās situācijās svarīga ir piekļuve SRVT pakalpojumiem un ka attiecīgi ir jāpielāgo humānā palīdzība; aicina Komisiju un dalībvalstis savos humānās palīdzības pasākumos nostiprināt dzimumu līdztiesības perspektīvu un SRVT, tostarp humānās palīdzības sniedzēju apmācības un finansējuma aspektā, jo seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes piekļūstamība cilvēkiem vietās, kur nepieciešama humānā palīdzība, ir viena no pamatvajadzībām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina izmeklēt kara noziegumus, kuros spīdzinātas un piedzīvojušas vardarbību sievietes un meitenes, piemēram, kristietes un jezīdes Ziemeļirākā, kas cietušas no teroristu organizācijas “Islāma valsts” pastrādātās vardarbības; |
| --- | --- |

34.

Apņemšanās attīstības un finansējuma jomā

| 35. | ir pārliecināts, ka vienam no Nairobi samita iznākumiem vajadzētu būt mehānismam, kas nodrošinātu pārskatatbildību par globālu un nacionālu apņemšanos īstenošanu un pasākumu iedarbīgumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina ES pārliecinoši uzņemties vadošu lomu meiteņu un sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā, arī ārējā darbībā, īstenojot vērienīgo GAP III laikam pēc 2020. gada; turklāt aicina ES attīstības sadarbības politikā piešķirt pietiekamu finansējumu SRVT un ģimenes plānošanai, it īpaši jaunajā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI), un izstrādāt stratēģijas, kas nodrošinātu, ka visi vajadzīgie pakalpojumi tiek sniegti stabili un pastāvīgi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina īpaši investēt pusaudžu fiziskās un garīgās veselības un labjutības veicināšanā, cita starpā nodrošinot piekļuvi jauniešiem piemērotiem veselības aprūpes pakalpojumiem; uzskata, ka šādām investīcijām jāietver adekvāts finansējums un spēju veidošana sieviešu un jauniešu organizācijām, kas apstākļos, kad trūkst valsts programmu vai arī tās nav pietiekamas, bieži vien ir uzņēmušās svarīgo darbu sniegt informāciju par ģimenes plānošanu, nodrošināt vispusīgu dzimumaudzināšanu un cīnīties pret kaitējošiem dzimtes un sociālajiem stereotipiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīmē, ka ES veicina SRVT ar dažādiem ES instrumentiem, piemēram, ģeogrāfiskajām un reģionālajām programmām, kas vērstas uz dzimumaspektiem, veselību un demogrāfisko attīstību, devumu globālās iniciatīvās un ANO organizācijās, kā arī dotācijām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; taču pauž nožēlu par to, ka ir grūti precīzi kvantitatīvi izteikt, cik liela daļa ES finansējuma tieši veicina SRVT un ģimenes plānošanu; aicina pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) vērienīgi palielināt finansējumu, lai uzlabotu SRVT nodrošināšanu, un pastāvīgi uzlabot metodiku, lai nākotnē varētu labāk novērtēt pasākumu iedarbīgumu SRVT aspektā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina valstu valdības un starptautiskos līdzekļu devējus nodrošināt, ka vispārējā seksuālās un reproduktīvās veselības pamatpakalpojumu paketē ir ietverti arī tādi pakalpojumi kā neauglības un reproduktīvās sistēmas vēža ārstēšana un no seksuālās vardarbības cietušo aprūpe, kam līdz šim sniegts vismazākais finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst, kādu lomu pilda NVO kā pakalpojumu sniedzējas un SRVT atbalstītājas; šajā saistībā aicina ES stingrāk atbalstīt un aizsargāt NVO, kas palīdz īstenot ICPD rīcības programmu, un it īpaši sieviešu tiesību organizācijas gan Savienībā, gan ārpus tās, jo tās ir izšķirīgi svarīgas dzimumlīdztiesīgai sabiedrībai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Komisiju, gatavojot nākotnes globālo ilgtspējīgas attīstības rīcībpolitiku un vispusīgo stratēģiju attiecībā uz Āfriku, pilnībā integrēt un stiprināt ES atbalstu seksuālās un reproduktīvās veselības projektiem, kā arī iniciatīvai “Spotlight”, kuras mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž dziļu nožēlu par Amerikas Savienoto Valstu, Brazīlijas, Baltkrievijas, Ēģiptes, Haiti, Ungārijas, Lībijas, Polijas, Senegālas, Sentlūsijas un Ugandas 2019. gada 14. novembra kopīgo paziņojumu par Nairobi samitu ar mērķi vājināt pastāvošo vienprātību un to pienākumus attiecībā uz sieviešu SRVT, par ko panākta vienošanās saskaņā ar ICPD rīcības programmu, Pekinas Rīcības platformu un to pārskatīšanas konferenču rezultātu dokumentiem; atzinīgi vērtē to, ka nesen atcelts noteikums “Global Gag Rule” un ka tas ir ietekmējis sieviešu un meiteņu vispārējo veselības aprūpi un tiesības; vēlreiz aicina ES un tās dalībvalstis, izmantojot valstu finansējumu un ES attīstības finansējumu, novērst finansējuma trūkumu šajā jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pieņem zināšanai, ka komisāres Urpilainena un Dalli attiecīgi 2019. gada 1. un 2. oktobra uzklausīšanā apņēmās seksuālo un reproduktīvo veselību noteikt par Komisijas dzimumu līdztiesības darba prioritāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzstāj, ka jaunajam NDICI būtu jāveicina dzimumu līdztiesība un sieviešu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana, arī viņu SRVT, izmantojot pārredzamus pasākumus, kas dotu iespēju pastāvīgi veikt novērtējumus, tostarp par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām atbilstoši Pekinas Rīcības platformai un ICPD rīcības programmai; atzinīgi vērtē NDICI mērķi, saskaņā ar kuru vismaz 85 % no programmām, ko finansē no oficiālās attīstības palīdzības (OAP), nozīmīgam vai galvenajam mērķim jābūt dzimumu līdztiesībai un vismaz 5 % no šādiem pasākumiem galvenajam mērķim jābūt dzimumu līdztiesībai un sieviešu un meiteņu tiesībām un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai; tomēr aicina pastiprināt centienus 20 % OAP atvēlēt projektiem, kuru galvenais mērķis ir dzimumu līdztiesība (ESAO dzimumu līdztiesības rādītājs Nr. 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina ES īstenot vispusīgu un vērienīgu dzimumu līdztiesības stratēģiju, tostarp priekšlikumus par saistošiem pasākumiem, kas būtu jāsasaista ar ICPD rīcības programmas īstenošanu, ieskaitot saistības un indikatorus visās attiecīgajās rīcībpolitikas jomās, un kas ar uzraudzības mehānisma palīdzību gādātu, ka ES iestādes un dalībvalstis pilda savus pienākumus; aicina nosodīt pretreakciju pret dzimumu līdztiesību un SRVT un diskursu un pasākumus, kas vājina sieviešu tiesības, autonomiju un emancipāciju visās jomās; norāda, ka svarīgs veids, kā šādu pretreakciju apkarot, ir proaktīvi veicināt tiesībās balstītu dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OV C 76, 9.3.2020., 168. lpp.

(2)  OV C 118, 8.4.2020., 57. lpp.

(3)  OV C 289, 9.8.2016., 5. lpp.

(4)  OV C 399, 24.11.2017., 106. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0058.

(6)  OV C 388, 13.11.2020., 100. lpp.

(7)  OV C 155, 25.5.2011., 10. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Tiesību aktu normatīvā atbilstība, subsidiaritāte un proporcionalitāte — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības tiesību aktu normatīvo atbilstību, subsidiaritāti un proporcionalitāti — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2. par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2. par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un tā jaunāko redakciju — 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un tā jaunāko redakciju — 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu,

| — | ņemot vērā praktisko kārtību, par kuru attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 4. punkta īstenošanu, ja tiktu panākta vienošanās pirmajā lasījumā, 2011. gada 22. jūlijā vienojās Eiropas Parlamenta un Padomes atbildīgie dienesti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā praktisko kārtību, par kuru attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 4. punkta īstenošanu, ja tiktu panākta vienošanās pirmajā lasījumā, 2011. gada 22. jūlijā vienojās Eiropas Parlamenta un Padomes atbildīgie dienesti,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2018)0490), Komisijas 2018. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2019)0333) un Komisijas 2019. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2018)0490), Komisijas 2018. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2019)0333) un Komisijas 2019. gada ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (COM(2020)0272),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā” (COM(2018)0703) un tā pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā” (COM(2018)0703) un tā pielikumu,

| — | ņemot vērā subsidiaritātei, proporcionalitātei un sauklim “Darīt mazāk, bet efektīvāk” veltīto uzdevumgrupu, kura savus konstatējumus iesniedza 2018. gada 10. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā subsidiaritātei, proporcionalitātei un sauklim “Darīt mazāk, bet efektīvāk” veltīto uzdevumgrupu, kura savus konstatējumus iesniedza 2018. gada 10. jūlijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumus un rezolūcijas, proti, 2018. gada 1. februāra rezolūciju “ESI fondu Kopīgo noteikumu regulas izmaiņas nolūkā atbalstīt strukturālās reformas” (1), 2018. gada 9. oktobra atzinumu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai” (CDR 1230/2018), un 2020. gada 10. decembra rezolūcija par Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmu (2), un ņemot vērā Reģionu komitejas prioritātes laikposmam 2020.–2025. gads “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, pateicoties ciematiem, pilsētām un reģioniem”, kas tika noteiktas tās 2020. gada 30. jūnija–2. jūlija plenārsesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumus un rezolūcijas, proti, 2018. gada 1. februāra rezolūciju “ESI fondu Kopīgo noteikumu regulas izmaiņas nolūkā atbalstīt strukturālās reformas” (1), 2018. gada 9. oktobra atzinumu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai” (CDR 1230/2018), un 2020. gada 10. decembra rezolūcija par Eiropas Komisijas 2021. gada darba programmu (2), un ņemot vērā Reģionu komitejas prioritātes laikposmam 2020.–2025. gads “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, pateicoties ciematiem, pilsētām un reģioniem”, kas tika noteiktas tās 2020. gada 30. jūnija–2. jūlija plenārsesijā,

| — | ņemot vērā 9. konferenci par subsidiaritāti — “Aktīva subsidiaritāte: ES pievienotās vērtības kopīga radīšana”, ko 2019. gada 22. novembrī Romā kopīgi organizēja Reģionu komiteja un Itālijas reģionālo parlamentu priekšsēdētāju konference, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 9. konferenci par subsidiaritāti — “Aktīva subsidiaritāte: ES pievienotās vērtības kopīga radīšana”, ko 2019. gada 22. novembrī Romā kopīgi organizēja Reģionu komiteja un Itālijas reģionālo parlamentu priekšsēdētāju konference,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas 2014. gada 5. februārī parakstīto sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas 2014. gada 5. februārī parakstīto sadarbības nolīgumu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (3), kurā tas atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt, lai visi ES pasākumi palīdzētu ES panākt ilgtspējīgu nākotni un taisnīgu pārkārtošanos, un attiecīgi atjaunināt labāka likumdošanas procesa pamatnostādnes, cita starpā pieprasot ES un tās dalībvalstu labāka likumdošanas procesa programmās integrēt principu “ilgtspēja pirmajā vietā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (3), kurā tas atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt, lai visi ES pasākumi palīdzētu ES panākt ilgtspējīgu nākotni un taisnīgu pārkārtošanos, un attiecīgi atjaunināt labāka likumdošanas procesa pamatnostādnes, cita starpā pieprasot ES un tās dalībvalstu labāka likumdošanas procesa programmās integrēt principu “ilgtspēja pirmajā vietā”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0191/2021),

| A. | tā kā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips reglamentē Eiropas Savienības kompetenču īstenošanu; tā kā jomās, kuras ES ekskluzīvā kompetencē nav, subsidiaritātes princips ir uzskatāms par līdzekli, ar kuru aizsargā dalībvalstu tiesības pieņemt lēmumus un rīkoties un, pamatojoties uz kuru, Savienība var iejaukties gadījumos, kad dalībvalstis vienas pašas kāda pasākuma mērķus pietiekami labi sasniegt nevar, bet “ierosinātās darbības mēroga vai seku dēļ” tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī; tā kā minēto principu ES līgumos iekļāva arī tādēļ, lai kompetenču īstenošanu, cik vien iespējams, tuvinātu pilsoņiem saskaņā ar tuvuma principu, kas ir noteikts arī LES 10. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

A.

tā kā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips reglamentē Eiropas Savienības kompetenču īstenošanu; tā kā jomās, kuras ES ekskluzīvā kompetencē nav, subsidiaritātes princips ir uzskatāms par līdzekli, ar kuru aizsargā dalībvalstu tiesības pieņemt lēmumus un rīkoties un, pamatojoties uz kuru, Savienība var iejaukties gadījumos, kad dalībvalstis vienas pašas kāda pasākuma mērķus pietiekami labi sasniegt nevar, bet “ierosinātās darbības mēroga vai seku dēļ” tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī; tā kā minēto principu ES līgumos iekļāva arī tādēļ, lai kompetenču īstenošanu, cik vien iespējams, tuvinātu pilsoņiem saskaņā ar tuvuma principu, kas ir noteikts arī LES 10. panta 3. punktā;

| B. | tā kā Žana Kloda Junkera vadītā Eiropas Komisija 2017. gada jūlijā pieņēma pārskatīto labāka likumdošanas procesa pamatnostādņu kopumu un tām pievienoto instrumentāriju; tā kā Komisija ir paplašinājusi savu labāka likumdošanas procesa portālu, atvieglojot iedzīvotāju iespējas tajā orientēties tiešsaistē; tā kā Parlaments apņēmās subsidiaritātes principu padarīt par Eiropas demokrātiskā procesa vadmotīvu un panākt tā ievērošanu visā likumdošanas procesā, izveidojot subsidiaritātei, proporcionalitāti un sauklim “Darīt mazāk, bet efektīvāk” veltītu uzdevumgrupu, kura savu ziņojumu iesniedza 2018. gada 10. jūlijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Žana Kloda Junkera vadītā Eiropas Komisija 2017. gada jūlijā pieņēma pārskatīto labāka likumdošanas procesa pamatnostādņu kopumu un tām pievienoto instrumentāriju; tā kā Komisija ir paplašinājusi savu labāka likumdošanas procesa portālu, atvieglojot iedzīvotāju iespējas tajā orientēties tiešsaistē; tā kā Parlaments apņēmās subsidiaritātes principu padarīt par Eiropas demokrātiskā procesa vadmotīvu un panākt tā ievērošanu visā likumdošanas procesā, izveidojot subsidiaritātei, proporcionalitāti un sauklim “Darīt mazāk, bet efektīvāk” veltītu uzdevumgrupu, kura savu ziņojumu iesniedza 2018. gada 10. jūlijā;

| C. | tā kā minētā uzdevumgrupa izdeva ieteikumus, kā, no vienas puses, uzlabot subsidiaritātes un proporcionalitātes kopīgo sapratni un piemērošanu ES iestāžu darbā un, no otras puses, piešķirt vietējām un reģionālajām pašvaldībām un valstu parlamentiem lielāku nozīmi, tādējādi subsidiaritāti padarot par “taustāmu” kritēriju un vairojot minēto varas struktūru atbildību ES rīcībpolitikas īstenošanā; tā kā tā atbildēja uz jautājumiem “Kā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus labāk piemērot ES iestādēs?” un “Kā labāk iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes un valstu parlamentus ES politikas veidošanā un īstenošanā?”; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā uzdevumgrupa izdeva ieteikumus, kā, no vienas puses, uzlabot subsidiaritātes un proporcionalitātes kopīgo sapratni un piemērošanu ES iestāžu darbā un, no otras puses, piešķirt vietējām un reģionālajām pašvaldībām un valstu parlamentiem lielāku nozīmi, tādējādi subsidiaritāti padarot par “taustāmu” kritēriju un vairojot minēto varas struktūru atbildību ES rīcībpolitikas īstenošanā; tā kā tā atbildēja uz jautājumiem “Kā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus labāk piemērot ES iestādēs?” un “Kā labāk iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes un valstu parlamentus ES politikas veidošanā un īstenošanā?”;

| D. | tā kā savā 2018. gada 23. oktobra paziņojumā “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā” (COM(2018)0703) Komisija atkārtoti vērsa uzmanību uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principa neatsveramo lomu tiesību aktu uzlabošanā un izklāstīja pasākumus, kas ir jāveic, reaģējot uz minētās uzdevumgrupas ziņojumu, kurā cita starpā bija proponēta nepieciešamība pievērsties vietējām un reģionālajām pašvaldībām, spēkā esošo tiesību aktus rūpīgāk analizēt subsidiaritātes un proporcionalitātes principa gaismā un palīdzēt valstu parlamentiem efektīvākā to lomas īstenošanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā savā 2018. gada 23. oktobra paziņojumā “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā” (COM(2018)0703) Komisija atkārtoti vērsa uzmanību uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principa neatsveramo lomu tiesību aktu uzlabošanā un izklāstīja pasākumus, kas ir jāveic, reaģējot uz minētās uzdevumgrupas ziņojumu, kurā cita starpā bija proponēta nepieciešamība pievērsties vietējām un reģionālajām pašvaldībām, spēkā esošo tiesību aktus rūpīgāk analizēt subsidiaritātes un proporcionalitātes principa gaismā un palīdzēt valstu parlamentiem efektīvākā to lomas īstenošanā;

| E. | tā kā Komisija turpināja īstenot savu padziļināto labāka likumdošanas procesa programmu un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu integrēt visos rīcībpolitikas darināšanas posmos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija turpināja īstenot savu padziļināto labāka likumdošanas procesa programmu un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu integrēt visos rīcībpolitikas darināšanas posmos;

| F. | tā kā Komisija 2020. gada 3. jūlijā laida ekspluatācijā tīmekļa portāla “Izsakiet savu viedokli” pārstrādāto versiju, lai atvieglotu ieguldījumu ES tiesību aktu izstrādē un rīcībpolitikas darināšana tiešsaistē; tā kā, darbojoties portāla jaunajai versijai, būtu vēl vairāk jāuzlabo Komisijas spēja apspriesties un sazināties ar sabiedrību un jāvairo pārredzamība; tā kā Komisijas labāka likumdošanas procesa programmas ietvaros minētā portāla mērķis ir uzlabot ES rīcībpolitikas darināšanas kvalitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija 2020. gada 3. jūlijā laida ekspluatācijā tīmekļa portāla “Izsakiet savu viedokli” pārstrādāto versiju, lai atvieglotu ieguldījumu ES tiesību aktu izstrādē un rīcībpolitikas darināšana tiešsaistē; tā kā, darbojoties portāla jaunajai versijai, būtu vēl vairāk jāuzlabo Komisijas spēja apspriesties un sazināties ar sabiedrību un jāvairo pārredzamība; tā kā Komisijas labāka likumdošanas procesa programmas ietvaros minētā portāla mērķis ir uzlabot ES rīcībpolitikas darināšanas kvalitāti;

| G. | tā kā tīmekļa portāls “Izsakiet savu viedokli” ir izrādījies noderīgs to iedzīvotāju un ieinteresēto personu piekļuves punkts, kuri vēlas piedalīties Komisijas veiktajā rīcībpolitikas izstrādē; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2019. gadā tomēr publicēja īpašu ziņojumu, kurā ir formulēta virkne ieteikumu, kā minēto portālu uzlabot, jo īpaši attiecībā uz tulkošanas izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tīmekļa portāls “Izsakiet savu viedokli” ir izrādījies noderīgs to iedzīvotāju un ieinteresēto personu piekļuves punkts, kuri vēlas piedalīties Komisijas veiktajā rīcībpolitikas izstrādē; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2019. gadā tomēr publicēja īpašu ziņojumu, kurā ir formulēta virkne ieteikumu, kā minēto portālu uzlabot, jo īpaši attiecībā uz tulkošanas izmantošanu;

| H. | tā kā 2018. gadā Komisija aizsāka praksi apvienot ziņojumus par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu ES tiesību aktu izstrādē ar ziņojumiem par savām attiecībām ar valstu parlamentiem, tādējādi priekšplānā vairāk izvirzot valstu parlamentu viedokļus un izvairoties no abu gada ziņojumu pārklāšanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gadā Komisija aizsāka praksi apvienot ziņojumus par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu ES tiesību aktu izstrādē ar ziņojumiem par savām attiecībām ar valstu parlamentiem, tādējādi priekšplānā vairāk izvirzot valstu parlamentu viedokļus un izvairoties no abu gada ziņojumu pārklāšanās;

| I. | tā kā Komisija 2017. gadā no valstu parlamentiem par subsidiaritātes principu saņēma 52 pamatotus atzinumus, 2018. gadā — 37, bet 2019. gadā — nevienu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija 2017. gadā no valstu parlamentiem par subsidiaritātes principu saņēma 52 pamatotus atzinumus, 2018. gadā — 37, bet 2019. gadā — nevienu;

| J. | tā kā valstu parlamenti 2019. gadā pamatotos atzinumus nesniedza nevis tāpēc, ka labāk tika īstenoti subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, bet gan tāpēc, ka 2019. gads bija uzskatāms par pārejas gadu starp diviem Komisijas sastāviem, kurā turklāt beidzās Eiropas Parlamenta iepriekšējais sasaukuma pilnvaru termiņš un notika Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un tādēļ tas bija gads, kurā tika formulēts mazāks skaits likumdošanas iniciatīvu un priekšlikumu nekā iepriekšējos gados; |
| --- | --- |

J.

tā kā valstu parlamenti 2019. gadā pamatotos atzinumus nesniedza nevis tāpēc, ka labāk tika īstenoti subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, bet gan tāpēc, ka 2019. gads bija uzskatāms par pārejas gadu starp diviem Komisijas sastāviem, kurā turklāt beidzās Eiropas Parlamenta iepriekšējais sasaukuma pilnvaru termiņš un notika Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un tādēļ tas bija gads, kurā tika formulēts mazāks skaits likumdošanas iniciatīvu un priekšlikumu nekā iepriekšējos gados;

| K. | tā kā Parlaments atbalsta nepieciešamību dalībvalstu parlamentus kopā ar Eiropas Parlamentu vairāk iesaistīt ciešākas sadarbības demokrātiskajā kontrolē ar nosacījumu, ka tā attiecas uz dalītās kompetences politikas jomām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments atbalsta nepieciešamību dalībvalstu parlamentus kopā ar Eiropas Parlamentu vairāk iesaistīt ciešākas sadarbības demokrātiskajā kontrolē ar nosacījumu, ka tā attiecas uz dalītās kompetences politikas jomām;

| L. | tā kā Reģionu komiteja nesen — 2021. gada martā — ieviesa Reģionālo centru 2.0; tā kā šis projekts tika uzsākts pēc Komitejas iniciatīvas, lai uzraudzītu, kā ES politika darbojas uz vietas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Reģionu komiteja nesen — 2021. gada martā — ieviesa Reģionālo centru 2.0; tā kā šis projekts tika uzsākts pēc Komitejas iniciatīvas, lai uzraudzītu, kā ES politika darbojas uz vietas;

| M. | tā kā viens no Regulējuma kontroles padomes uzdevumiem ir arī novērtēt ietekmes novērtējumu kvalitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā viens no Regulējuma kontroles padomes uzdevumiem ir arī novērtēt ietekmes novērtējumu kvalitāti;

| N. | tā kā Komisija ir apņēmusies piemērot principu “viens pieņemts — viens atcelts”, kas nozīmē, ka ikvienā tiesību aktā priekšlikumam, kas rada jaunu slogu, iedzīvotāji un uzņēmumi būtu jāatbrīvo no līdzvērtīga, ES līmenī tajā pašā rīcībpolitikas jomā uzlikta sloga, bet līdz šim šis princips veiksmīgi piemērots nav; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija ir apņēmusies piemērot principu “viens pieņemts — viens atcelts”, kas nozīmē, ka ikvienā tiesību aktā priekšlikumam, kas rada jaunu slogu, iedzīvotāji un uzņēmumi būtu jāatbrīvo no līdzvērtīga, ES līmenī tajā pašā rīcībpolitikas jomā uzlikta sloga, bet līdz šim šis princips veiksmīgi piemērots nav;

| O. | tā kā pašreizējā krīze ir aktualizējusi vajadzību apzināt un mazināt nevajadzīgu regulatīvo slogu, lai nodrošinātu, ka, piemērojot ES tiesību aktus, panāk rezultātus, kurus, minētos aktus pieņemot, bija iecerēts panākt, vienlaikus saprātīgos termiņos samazinot nevajadzīgās izmaksas, jo īpaši, paātrinot patērētajiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mikrouzņēnumiem paredzētos atbalsta pasākumus; tā kā patērētāju, darba ņēmēju, MVU un iedzīvotāju kopumā interesēs tiesību aktiem vajadzētu būt līdzsvarotiem, saprotamiem, visaptverošiem, iekļaujošiem un attiecīgā gadījumā balstītiem uz vajadzīgajiem zinātniskajiem pierādījumiem; uzsver, ka attiecībā uz mikrouzņēmumiem un MVU būtu jānosaka tikai samērīgi pienākumi, ņemot vērā to īpatnības un to nozares raksturlielumus, un mudina Komisiju veikt stingrus izpildes nodrošināšanas pasākumus, ar kuriem ierobežo tirgus sadrumstalotību, likvidē nepamatotus tirgus šķēršļus un nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus; tā kā, īstenojot labāku likumdošanas procesu, labums būtu tomēr jāgūst visiem un tam būtu jākalpo Eiropas sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā pašreizējā krīze ir aktualizējusi vajadzību apzināt un mazināt nevajadzīgu regulatīvo slogu, lai nodrošinātu, ka, piemērojot ES tiesību aktus, panāk rezultātus, kurus, minētos aktus pieņemot, bija iecerēts panākt, vienlaikus saprātīgos termiņos samazinot nevajadzīgās izmaksas, jo īpaši, paātrinot patērētajiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mikrouzņēnumiem paredzētos atbalsta pasākumus; tā kā patērētāju, darba ņēmēju, MVU un iedzīvotāju kopumā interesēs tiesību aktiem vajadzētu būt līdzsvarotiem, saprotamiem, visaptverošiem, iekļaujošiem un attiecīgā gadījumā balstītiem uz vajadzīgajiem zinātniskajiem pierādījumiem; uzsver, ka attiecībā uz mikrouzņēmumiem un MVU būtu jānosaka tikai samērīgi pienākumi, ņemot vērā to īpatnības un to nozares raksturlielumus, un mudina Komisiju veikt stingrus izpildes nodrošināšanas pasākumus, ar kuriem ierobežo tirgus sadrumstalotību, likvidē nepamatotus tirgus šķēršļus un nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus; tā kā, īstenojot labāku likumdošanas procesu, labums būtu tomēr jāgūst visiem un tam būtu jākalpo Eiropas sabiedrības interesēm;

| P. | tā kā Parlamentam, Komisijai un Padomei kā likumdošanas iestādēm ir jāievēro kompetences piešķiršanas, subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlamentam, Komisijai un Padomei kā likumdošanas iestādēm ir jāievēro kompetences piešķiršanas, subsidiaritātes un proporcionalitātes princips;

| 1. | atgādina par to, cik svarīgi ir Komisijas gada ziņojumi par subsidiaritāti un proporcionalitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka vienmēr tiek apsvērta subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana — tie ir Eiropas Savienības rīcību diktējoši principi; atgādina par to, cik svarīga ir ES līmenī panākt kopēju subsidiaritātes un proporcionalitātes sapratni un konstatē iepriekšējos ziņojumos paustās bažas par to, ka Komisijas sagatavotie gada ziņojumi par subsidiaritāti un proporcionalitāti ir diezgan formāli, jo tajos bieži vien nav sīki izvērtēts, kā šie principi tiek ievēroti ES rīcībpolitikas darināšanā; atzīst, ka Komisijas subsidiaritātei un proporcionalitātei veltītie gada ziņojumi kļūst aizvien visaptverošāki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par to, cik nozīmīgi ir tas, lai LES 5. pantā nostiprinātais subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, saskaņā ar kuru lēmumi ir jāpieņem vispiemērotākajā rīcībpolitikas līmenī —, cik vien iespējams, pietuvināti iedzīvotājiem —, nemitīgi tiktu ievērots un lai ES līmeņa rīcība tiktu pamatota, ņemot vērā dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī pieejamās iespējas, vienlaikus nodrošinot atbilsmi šādiem trim pamatprocesiem: retrospektīvs novērtējums, ietekmes novērtējums un apspriešanās ar ieinteresētajām personām; papildus tam mudina Komisiju ES tuvināt iedzīvotājiem; norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības īsteno un izmanto aptuveni 70 % ES tiesību aktu; uzskata, ka cieša apspriešanās ar iedzīvotāju ievēlētajiem pārstāvjiem par ES jautājumiem ir uzskatāma par ļoti efektīvu veidu, kā ES iestādes tuvināt iedzīvotājiem; aicina dalībvalstu valsts līmeņa iestādes un attiecīgās ieinteresētās personas ciešāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesa agrīnā posmā, veicot ES tiesību aktu subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaudes un administratīvā sloga novērtējumus, ar kuriem garantē, ka ES rīkojas tikai jomās, kuras tā pārzina ekskluzīvi, ja vien ES rīcība nav efektīvāka kā valsts, reģionālā vai vietējā līmenī īstenota rīcība; atgādina arī par to, ka proporcionalitātes princips nozīmē, ka neviena ES rīcība nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešams no Līgumu mērķu sasniegšanas viedokļa; mudina Komisiju izvērtēt subsidiaritātes procedūras efektivitāti un lietderību, lai apzinātu tās trūkumus un novērstu tos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka subsidiaritātes kontroles mehānisma procedūras pašreizējās struktūras dēļ valstu parlamentu komitejas ES jautājumos velta pārmērīgi daudz laika tehniskiem un juridiskiem novērtējumiem ar īsiem termiņiem un ka tas apgrūtina mērķa rīkot dziļāku politisko diskusiju par Eiropas politiku sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina pārskatīt LESD un ieviest Eiropas Parlamenta patstāvīgas likumdošanas iniciatīvas tiesības, jo Eiropas Parlaments Eiropas pilsoņus pārstāv nepastarpināti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi paskaidrot likumdošanas iniciatīvu nepieciešamību un to ietekmi uz visām svarīgajām nozarēm (ekonomiku, vidi un sociālajiem jautājumiem), lai tādējādi respektētu subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Eiropas Savienības tālākvirzība, īstenojot labāku likumdošanas procesu, ir svarīga, lai ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošinātu stabilitāti un juridisko noteiktību un tādējādi — arī izaugsmi, darbvietu izveidi un labklājību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž viedokli, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana ir uzskatāma par jebkuras rīcībpolitikas izstrādes sākumpunktu un būtisku rīcībpolitikas dzīves cikla daļu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pieņem zināšanai subsidiaritātei, proporcionalitātei un sauklim “Darīt mazāk, bet efektīvāk” veltītās uzdevumgrupas izdarītos slēdzienus; vērš uzmanību uz to, ka Parlaments uzskatīja, ka dalība Komisijas izveidotajā uzdevumgrupā nozīmētu nevērību pret Parlamenta institucionālo lomu un statusu — vienīgo tiešās velēšanās ievēlēto Eiropas Savienības iestādi, kas pārstāv pilsoņus un uzņēmumus Savienības līmenī un veic Komisijas politiskās kontroles funkcijas, un ka līdz ar to Parlaments nolēma uzaicinājumu piedalīties, ieceļot uzdevumgrupas locekļus, noraidīt; atzinīgi vērtē uzdevumgrupas ziņojuma rezultātus un tajā izteiktos ieteikumus, saskaņā ar kuriem ES pievienotā vērtība tiek radīta visās esošajās darbības jomās, un to, ka tādēļ uzdevumgrupa nekādas Līgumā noteiktās kompetences vai rīcībpolitikas jomas, kas būtu pilnībā vai daļēji neatgriezeniski jādeleģē dalībvalstīm, noteikusi nav; aicina Komisiju šos secinājumus īstenot un jo īpaši apspriešanās procesā labāk pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un labāk integrēt attiecīgo “modeļrežģi”, lai visā lēmumu pieņemšanas procesā varētu novērtēt abu principu piemērošanu; konstatē, ka šim nolūkam būs vajadzīga stingra apņemšanās, tostarp no ES likumdevējiestāžu puses; piedāvā arī novērtēt un pilnveidot pašreizējos parlamentu sadarbības satvarus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka katram Komisijas priekšlikumam iedzīvotāju dzīves būtu jāietekmē labvēlīgi un ka ar to saistītajām izmaksām būtu jābūt samērīgām un pieciešamām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka valstu parlamenti, cik vien iespējams, drīzāk būtu jāiesaista likumdošanas procesā —, vēlams, tūlīt pēc ceļveža publicēšanas un apspriešanās posmā; uzskata, ka pirms jauna tiesību akta iesniegšanas lielāka uzmanība būtu jāpievērš arī subsidiaritātei un ka jo īpaši būtu jāizmanto apspriešanās posms, lai proaktīvi apkopotu dalībvalstu parlamentu viedokļus un apzinātu to bažas, jo, to darot, varētu novērst “dzeltenās kartītes” procedūras izmantošanu un izvairīties no sarunu posmā radušamies problēmām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē aktu, kura mērķis ir palīdzēt dalībvalstu parlamentiem efektīvāk pildīt savus pienākumus, laikposmu 20. decembris–10. janvāris izslēdzot no astoņu nedēļu laikposma, kura laikā valstu parlamenti var iesniegt pamatotus atzinumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver nozīmi, kāda ir valstu parlamentu līdzdalībai likumdošanas procesā ES līmenī; konstatē —, lai gan no valstu parlamentiem saņemto pamatoto atzinumu skaits laikposmā 2017.–2019. gads turpināja samazināties un 2019. gadā netika iesniegts neviens pamatots atzinums, Komisijai iesniegto atzinumu un Eiropas Parlamentam sniegto komentāru skaits, tostarp par nenormatīvām iniciatīvām, joprojām ir nemainīgi liels, kas liecina par dalībvalstu parlamentu pozitīvo un tālredzīgo ieinteresētību ES rīcībpolitikas ciklā; konstatē, ka vairāki no šiem iesniegtajiem dokumentiem attiecās uz svarīgiem institucionāliem jautājumiem, piemēram, ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšanu un pārejas klauzulu iedarbināšanu; konstatē, ka neviens priekšlikums vairāk kā četrus pamatotus atzinumu saņēmis nav; atgādina, ka Līgumos ir noteikta parlamentu sadarbības loma, proti, tas, ka valstu parlamenti ir atbildīgi par leģislatīvo un neleģislatīvo iniciatīvu pārbaudi; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstu parlamenti aktīvi piedalās likumdošanas dialogā ar ES iestādēm, izmantojot subsidiaritātes kontroles mehānismam alternatīvus līdzekļus; atgādina, ka laikposmā 2007.–2019. gads attiecībā uz kopumā 439 pamatotiem atzinumiem un 5 513 atzinumiem “oranžās kartes” procedūra nekad iedarbināta tikusi nav un ka “dzeltenās kartītes” procedūra ir iedarbināta tikai trīs reizes; konstatē, ka dalībvalstu parlamentu tiesību īstenošana attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanas kontroli, pamatojoties uz tā dēvēto agrīnās brīdināšanas sistēmu (ABS), ir ES iestāžu un dalībvalstu parlamentu attiecības daļēji uzlabojusi; uzsver Komisijas apņemšanos turpmāk sniegt apkopotas atbildes, ja vismaz četri parlamenti ir snieguši pamatotus atzinumus, un izrādīt elastību attiecībā uz Līgumos noteikto astoņu nedēļu termiņu, kurā valstu parlamentiem ir jāiesniedz savi pamatotie atzinumi, ņemot vērā vispārējos brīvdienu un darba pārtraukšanas laikposmus; uzskata, ka konference par Eiropas nākotni kalpos par izcilu iespēju iedzīvotājiem dalīties savos iespaidos par reālo ietekmi, kāda tiesību aktiem ir dalībvalstu līmenī, un izteikt ieteikumus, kā labāk sasniegt likumdošanas mērķus, tostarp par subsidiaritātes procesa vēlreizēju novērtēšanu; atgādina, ka pārredzamība un publiska piekļuve ir būtiskas no likumdošanas procesa viedokļa un pamato arī valstu un reģionālo parlamentu iesaistīšanos, vienlaikus Eiropas Savienības demokrātiskajam likumdošanas procesam piešķirot lielāku leģitimitāti un apliecinot tam lielāku uzticēšanos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Parlamenta panākto progresu vairāku sleju dokumentu publiskošanā, kas tam bija jādara, pamatojoties uz sprieduma De Capitani lietā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatē, ka 2016. gadā no 41 valstu parlamenta palātas kopējā skaita 26 ir sniegušas pamatotus atzinumus un ka 2017. gadā šis skaits samazinājās līdz 19 un 2018. gadā — līdz 14; uzsver, ka šis samazinājums iet roku rokā ar pamatoto atzinumu skaita samazināšanos vispār; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka atzinumu un pamatoto atzinumu skaita tendences laikposmā 2007.–2019. gads liecina, ka dalībvalstu parlamenti arvien vairāk pieprasa lielāku politisko dialogu un lielāku iesaisti debatēs par ES rīcībpolitiku, un tāpēc velta mazāk laika ES tiesību aktu priekšlikumu normatīvajai analīzei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka 2019. gads bija pirmais gads kopš subsidiaritātes kontroles mehānisma ieviešanas, kad dalībvalstu parlamenti pamatotus atzinumus neiesniedza nemaz, jo Komisijas likumdošanas darbība pārejas gadā starp diviem Komisijas sastāviem strauji samazinājās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka Komisijai ir pienākums pirms tiesību akta priekšlikuma izstrādes, cik vien iespējams, plašāk apspriesties ar ieinteresētajām personām, ņemot vērā iecerētā tiesību akta reģionālo un vietējo dimensiju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka Mazās uzņēmējdarbības aktā nostiprinātais princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ir būtisks proporcionalitātes principa tās pārbaudes elements, kas ir jāveic pirms ikviena tiesību akta priekšlikuma izstrādes, un tā īstenošanas mērķim būtu jābūt MVU viedokļu uzklausīšanas nodrošināšanai un to interešu vērā ņemšanai, cik vien iespējams, agrīnā stadijā, lai radītu MVU attīstībai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, ņemot vērā ka tie ir uzskatāmi par Eiropas ekonomikas stūrakmeni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par praksi, saskaņā ar kuru parasti “iestādes lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāte” tiek piesaukta, lai atteiktu piekļuvi tiesību aktu sagatavošanas dokumentiem, un šāda attieksme rada risku, ka izņēmumi attiecībā uz publisku piekļuvi dokumentiem kļūst par de facto noteikumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka ir noslēgts Iestāžu nolīgums par ES iestādēm, tostarp Padomei, obligātu pārredzamības reģistru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ex ante ietekmes novērtējumi apvienojumā ar apspriešanos ar ieinteresētajām personām ir uzskatāmi par svarīgiem līdzekļiem, ar kuriem pieņem uz informāciju balstītus lēmumus, un tie ir svarīgs instruments, ar kuru nodrošina, ka subsidiaritāte un proporcionalitāte tiek ievērotas, un kas veicina pārskatatbildību un efektivitāti; uzsver, ka ir jāveicina regulārs dialogs un pienācīgas un pārredzamas apspriedes ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un uz minēto dialogu un apspriedēm ir jāmudina; atzinīgi izsakās par to, ka, izstrādājot ietekmes novērtējumus, tiek izmantoti labāka likumdošanas procesa līdzekļi un ar dažādiem attiecīgajiem ES līmeņa ekspertiem īstenota sadarbība; uzsver nepieciešamību šos līdzekļus vienkāršot un padarīt tos vieglāk saprotamus un izmantojamus no ieinteresēto personu puses; uzsver, ka ir steidzami jāuzlabo ietekmes novērtējumi kā tādi, ciktāl tie attiecas uz subsidiaritāti un proporcionalitāti; uzsver, ka, veicot ietekmes novērtējumus, izvērtējumus un atbilstības pārbaudes, būtu jāveic arī subsidiaritātes un proporcionalitātes analīze; atzinīgi vērtē tādu instrumentu izmantošanu kā Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) un Regulējuma kontroles padome, kas kopš 2017. gada ir centusies noteikt vienkāršošanas un lieku izmaksu samazināšanas iespējas, pirms Komisija ierosina pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Komisijas gada darba programmās tiek iekļautas no šā darba izrietošas iniciatīvas, kas ir jāuzrauga REFIT rezultātu pārskatā; šajā sakarībā konstatē, ka Komisijas 2020. gada darba programmā ir iekļautas 44 iniciatīvas, kuras ir jāveic REFIT programmas ietvaros; uzsver, ka šādos procesos integrētā un līdzsvarotā veidā būtu jāņem vērā ekonomiskā, vidiskā, dzimumnosacītā un sociālā ietekme un jāizmanto gan kvalitatīva, gan kvantitatīva analīze, kā arī jāmazina nesaskaņošanas ES līmenī radītajām izmaksas; norāda, ka pārbaudes līdzekļus var vēl vairāk atbalstīt un uzlabot, izmantojot citus rīkus, piemēram, platformu Fit for Future (“Gatavi nākotnei”) (F4F) vai citas līdzīgas specializētas platformas; uzskata, ka REFIT platforma būtu jāpaplašina, attiecinot to ne tikai uz regulatīvo slogu, bet arī uz subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumiem; atgādina, ka, lai regulējums būtu “gatavs nākotnei”, cita starpā ir jānodrošina tā ekonomiskā, sociālā un vidiskā ilgtspēja; atzinīgi vērtē to, ka abi principi tiek vētīti Regulējuma kontroles padomes veiktās kvalitātes pārbaudes ietvaros; tomēr uzsver, ka minētās padomes neatkarību varētu uzlabot vēl vairāk; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka tiesību aktu sistemātiska pārskatīšana kļūst arvien nozīmīgāka no labāka likumdošanas procesa nodrošināšanas viedokļa; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir iesaistīties strukturētākā sadarbībā, lai novērtētu Savienības tiesību aktu piemērošanu un efektivitāti nolūkā tos uzlabot; norāda, ka dalībvalstīm Savienības tiesību akti ir jāpiemēro ātri, savlaicīgi un pareizi, lai pienācīgi novērtētu vajadzību pēc turpmākiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka “stratēģiskajai perspektīvai” varētu būt būtiska nozīme, lai palīdzētu veidot nākotnes apstākļiem atbilstošu ES rīcībpolitiku, nodrošinot to, ka īstermiņa iniciatīvas ir balstītas uz ilgtermiņa perspektīvu; atzīst, ka minētās “perspektīvas elementi” Komisijas labāka likumdošanas procesa programmā, ietekmes novērtējumos un izvērtējumos tiks integrēti pilnībā; konstatē arī to, ka “stratēģiskā perspektīva” palīdzēs īstenot REFIT programmu, ar kuras palīdzību apzina iespējas samazināt regulatīvo slogu un nodrošināt, lai spēkā esošie ES tiesību akti joprojām būtu “gatavi nākotnei”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatē, ka 2017. gadā Regulējuma kontroles padome izskatīja 53 ietekmes novērtējumus un 17 atsevišķus novērtējumus; atzīmē, ka 43 % no šiem ietekmes novērtējumiem un 41 % no Regulējuma kontroles padomes pārbaudītajiem novērtējumiem sākotnēji saņēma negatīvus atzinumus un ka gandrīz visos ietekmes novērtējumos dienestiem bija ieteikts uzlabot ziņojumus, lai tie atbilstu minētās padomes kvalitātes standartiem; secina, ka ir ievērojami jāuzlabo sākotnējo ietekmes novērtējumu un izvērtējumu kvalitāte; pauž nožēlu, ka 2019. gadā Regulējuma kontroles padome izskatīja tikai vienu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atbalsta Komisijas apņemšanos pirms leģislatīvo aktu izskatīšanas veikt ex ante izvērtējumu; uzskata, ka Komisijai un valstu iestādēm būtu jāturpina cieši sadarboties, lai novērtētu ES tiesību aktu reālo ietekmi uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vidi; atzinīgi vērtē arī dalībvalstu parlamentu ieguldījumu ex ante izvērtēšanā, kas izpaužas kā neformāls politiskais dialogs, tostarp kopīgi pašiniciatīvas atzinumi; papildus tam aicina dalībvalstis panākt tiesību aktu ātru un konsekventu transponēšanu, īstenošanu un izpildes nodrošināšanu un nepiekopt praksi, kuras sakarībā tiek izvirzītas pārmērīgas un nepamatotas administratīvās prasības, kas var apdraudēt iekšējā tirgus raitu darbību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi izsakās par Komisijas centieniem, veicot ietekmes novērtējumus, izvērtēt plašo un visaptverošo iespējamo vienotā tirgus tiesību aktu klāstu; uzsver, ka neatkarīgi un objektīvi ietekmes novērtējumi ir uzskatāmi par būtisku un neatsveramu līdzekli, ar kura palīdzību likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesā var pieņemt uz informāciju balstītus politiskus lēmumus (vienlaikus ievērojot Kopienas metodi), — tas ir vajadzīgs, lai ātri reaģētu uz steidzami risināmām problēmām, piemēram, digitālo un ilgtspējīgo pāreju; uzskata, ka ir jāuzlabo ietekmes novērtējumu saturs un jāpaplašina to izmantošana, ņemot vērā papildu elementus, lai minēto novērtējumu ieguldījums būtu savlaicīgāks un vērtīgāks un lai tos labāk ņemtu vērā politiskā līmenī īstenotā lēmumu pieņemšanā; turklāt atgādina, ka to ietekmes novērtējumu skaits, kurus Parlaments un Padome veic par saviem būtiskajiem grozījumiem, ir ierobežots; |
| --- | --- |

26.

| 27. | Uzsver, ka Parlamentam vajadzības gadījumā būtu jāveic iekšējie ietekmes novērtējumi saistībā ar būtiskiem grozījumiem un to iespējamo ietekmi uz Komisijas priekšlikumu, pirms Parlaments tos pieņem, ja Komisija un tās dienesti tos jau iepriekš nav analizējuši; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver tā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta lomu, kas veic ex ante ietekmes novērtējumus un priekšlikumu Eiropas pievienotās vērtības analīzi, kā arī īstenošanas novērtējumus; uzskata, ka Komisijas un Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta sadarbību varētu uzlabot, lai veiktu likumdošanas darbību un tiesību aktu būtisko grozījumu integrētu, ātru un visaptverošu analīzi, rastu alternatīvus risinājumus, aprēķinātu to iespējamās izmaksas un ieguvumus, paredzētu administratīvo slogu un noteiktu MVU uzlikto birokrātisko slogu un aplēstu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē tīmekļa portāla “Izsakiet savu viedokli” izveidi un tajā izdarītos uzlabojumus un aicina Komisiju turpināt šādu instrumentu izstrādi, nodrošinot iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām nepastarpinātu piekļuvi ES rīcībpolitikas darināšanai un iesaistīšanos tajā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iesaka, lai Komisija pienācīgi ņemtu vērā Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus par portālu “Izsakiet savu viedokli”, jo īpaši, palielinātu apspriešanās valodisko pieejamību, pateicoties kam, iedzīvotāji un ieinteresētās personas varētu izlemt, kas, viņuprāt, atbilst “plašām sabiedrības interesēm”; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta Komisijas apņemšanos pārskatīt rīcībpolitiku un mudina plašāk izmantot ex post novērtējumu, ar kuru nodrošina, ka tiek apgūta pieredze par tiesību aktu efektivitāti un to radītajiem ieguvumiem, kas savukārt var palīdzēt izstrādāt turpmāko rīcībpolitiku un uzlabot regulējuma pieejas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ex post izvērtējumi arī ir uzskatāmi par svarīgu instrumentu, ar kuru novērtē tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, — pie kam īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz MVU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Komisiju vēl vairāk izmantot pārstrādāšanas un kodifikācijas procedūras, ar kurām integrē sekundāros tiesību aktus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalsta atbilžu konsolidāciju, ja par kādu no Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem pamatotus atzinumus sniedz septiņi dalībvalstu parlamenti vai lielāks to skaits, neraugoties uz to, ka slieksnis, sākot ar kuru, iedarbina “dzeltenās kartītes” procedūru, vēl sasniegts nav; uzskata, ka šāds solis vairotu valstu parlamentu viedokļu prominenci; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē “viens pieņemts — viens atcelts” principu, kura pamatā ir ieinteresēto personu iesaistīšana, pateicoties kurai, Komisija cenšas kompensēt jaunieviesto slogu, jo īpaši, ja runa ir par mikrouzņēmumiem un MVU, atbrīvojot iedzīvotājus un uzņēmumus no līdzvērtīga ES līmenī tajā pašā rīcībpolitikas jomā uzlikta sloga; uzsver, ka šīs pieejas īstenošanai nevajadzētu būt pretrunā labāka likumdošanas procesa mērķiem, un uzsver, ka tās rezultātā nebūtu jāpieņem mehāniski lēmumi atcelt tiesību aktus vai pazemināt standartus un ka tās mērķim būtu jābūt modernizēt un reformēt ES tiesību aktus, ar kuru palīdzību pārvar jaunas sabiedrības problēmas; uzsver, ka, lai gan ES tiesību aktu izstrādē, transponēšanā un īstenošanā no papildu, nevajadzīga administratīvā sloga būtu jāizvairās, tomēr tas nedz nozīmē regulējuma atcelšanu vai neesamību, nedz kalpo par šķērsli dalībvalstu parlamentiem atstāt spēkā prasīgākus tiesību aktus vai prasīgākus tiesību aktus pieņemt, vai noteikt augstāku sociālos, vidiskos un patērētāju tiesību aizsardzības standartus gadījumos, kad Savienības tiesībās ir paredzēts tikai standartu minimums; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka atklāts, efektīvs, pārredzams un neatkarīgs administratīvo un likumdošanas lēmumu pieņemšanas process ir uzskatāms par augstas kvalitātes rīcībpolitikas un regulējuma priekšnoteikumu; uzsver, ka saskaņotu administratīvo procedūru ieviešana Eiropas Savienībā labu pārvaldību un regulatīvo praksi ietekmētu pozitīvi un stiprinātu ekspertu lēmumu pieņemšanas saikni ar demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Komisija, pamatojoties uz REFIT īstenošanā gūto pieredzi, 2020. gadā ir izveidojusi platformu “Gatavi nākotnei” un augsta līmeņa ekspertu grupu, kurā piedalās dažādas ieinteresētās personas, dalībvalstu eksperti un Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji un kura Komisiju konsultē par to, kā ES tiesību aktus padarīt efektīvākus, apzinot spēkā esošus un potenciāli nevajadzīgi apgrūtinošus tiesību aktus, un kā tos vienkāršot un modernizēt, tostarp digitalizācijas ceļā, lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti ES pilsoņiem un uzņēmumiem palīdz, nevis traucē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina dalībvalstu parlamentus ar likumdošanas pilnvarām apveltītos reģionālos parlamentus iesaistīt ES likumdošanas iniciatīvās un atbalsta sistemātisku apspriešanos ar tiem par svarīgākajām iniciatīvām, jo īpaši gadījumos, kad pastāv saikne ar reģionālajām kompetencēm; atgādina, ka šādi parlamenti ir pārstāvēti Eiropas Reģionu komitejā un ka saskaņā ar LESD protokola Nr. 2 6. pantu ar tiem var apspriesties dalībvalstu parlamenti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka digitālā inovācija attīstās strauji un ka uzņēmēji ir uzskatāmi par digitalizācijas programmas dzinējspēku; uzskata, ka tādēļ ļoti svarīgi ir, neskarot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, izstrādāt nākotnes prasībām atbilstošus noteikumus, kas ietu kopsolī ar digitālo inovāciju; konstatē, ka liela daļa ES galveno likumdošanas prioritāšu laikposmam 2017.–2019. gads bija iniciatīvas, kas attiecās uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja (IMCO) komitejas kompetences jomu un galvenokārt bija vērstas uz vienotā tirgus stratēģijas un digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu, vienlaikus uzmanības degpunktā liekot noteikumus, ar kuriem likvidē nepamatotus un nesamērīgus šķēršļus un izmantojot jaunas, patērētājiem un uzņēmumiem izdevīgas iespējas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka ES tiesību akti parasti aizstāj 27 atšķirīgus regulējumus un tādējādi palīdz mazināt iekšējā tirgus sadrumstalotību; aicina Komisiju, novērtējot subsidiaritāti un proporcionalitāti, nodrošināt, lai iniciatīvas, kuru īstenošanas mērķis ir panākt dziļāku un taisnīgāku iekšējo tirgu, arī turpmāk kalpotu par vienu no galvenajiem turpmākās gada plānošanas pīlāriem un tajā pašā laikā saglabātu patērētāju augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka labāka likumdošanas procesa mērķi ir regulāri jāpārskata un jāizvērtē, pamatojoties uz labāka likumdošanas procesa programmas kritērijiem, tostarp uz uzraudzību un ziņošanu; uzsver, ka mērķiem no to efektivitātes viedokļa ir jābūt labi līdzsvarotiem un izvērtētiem, ņemot vērā resursus, kas ir izmantoti pasākumiem, kurus veic labāka likumdošanas procesa jomā, un — ārējiem ieguldījumiem; atgādina, ka, veicot šo novērtējumu, liela nozīme ir salīdzināmiem ES mēroga datiem un aicina Komisiju pārbaudīt, vai labāka likumdošanas procesa līdzekļu izmantošana ir palīdzējusi sasniegt tādus mērķus kā uzlaboti rīcībpolitikas rezultāti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju šo rezolūciju ņemt vērā, sagatavojot izsludināto paziņojumu par labāku likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV C 176, 23.5.2018., 5. lpp.

(2)  OV C 37, 2.2.2021., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

(4)  OV C 86, 6.3.2018., 126. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

2019. un 2020. gada ziņojumi par Bosniju un Hercegovinu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Bosniju un Hercegovinu (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, un protokolu par nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, un protokolu par nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 13. jūlijā, un ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kas notika 2019. gada 7. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 13. jūlijā, un ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kas notika 2019. gada 7. novembrī,

| — | ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā reģionālās sadarbības iniciatīvas Dienvidaustrumeiropā un visu Eiropu aptverošas iniciatīvas, piemēram, Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesu, Brdo–Brijuni procesu, Centrāleiropas iniciatīvu, Adrijas un Jonijas jūru reģiona iniciatīvu, Enerģētikas kopienas līgumu, Erasmus+, ES stratēģijas Donavas upes reģionam un Adrijas un Jonijas jūru reģionam, Migrācijas, patvēruma un bēgļu reģionālo iniciatīvu (MARRI), Reģionālo komisiju, kuras uzdevums ir noskaidrot faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā pastrādāto kara noziegumu un citu smagu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem (RECOM), Reģionālo pievienošanās tīklu (RENA), Reģionālo publiskās pārvaldes skolu (ReSPA), Reģionālo jaunatnes sadarbības biroju (RYCO), Transporta kopienas līgumu, Rietumbalkānu fondu un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu (CEFTA) un kopējo reģionālo tirgu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā reģionālās sadarbības iniciatīvas Dienvidaustrumeiropā un visu Eiropu aptverošas iniciatīvas, piemēram, Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesu, Brdo–Brijuni procesu, Centrāleiropas iniciatīvu, Adrijas un Jonijas jūru reģiona iniciatīvu, Enerģētikas kopienas līgumu, Erasmus+, ES stratēģijas Donavas upes reģionam un Adrijas un Jonijas jūru reģionam, Migrācijas, patvēruma un bēgļu reģionālo iniciatīvu (MARRI), Reģionālo komisiju, kuras uzdevums ir noskaidrot faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā pastrādāto kara noziegumu un citu smagu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem (RECOM), Reģionālo pievienošanās tīklu (RENA), Reģionālo publiskās pārvaldes skolu (ReSPA), Reģionālo jaunatnes sadarbības biroju (RYCO), Transporta kopienas līgumu, Rietumbalkānu fondu un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu (CEFTA) un kopējo reģionālo tirgu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “Komisijas atzinums par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES” (COM(2019)0261) un analītiskais ziņojums (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “Komisijas atzinums par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES” (COM(2019)0261) un analītiskais ziņojums (SWD(2019)0222),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “2020. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2020)0660), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2020. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “2020. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2020)0660), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2020. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2020)0350),

| — | ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 33. sesijā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 33. sesijā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Minority SafePack — miljons parakstu par daudzveidību Eiropā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Minority SafePack — miljons parakstu par daudzveidību Eiropā” (1),

| — | ņemot vērā Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kas pieņemta 1991. gada 25. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kas pieņemta 1991. gada 25. februārī,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 25. janvāra secinājumus “Klimata un enerģētikas diplomātija — Eiropas zaļā kursa ārējās dimensijas īstenošana”, 2020. gada 20. janvāra secinājumus par klimata diplomātiju un Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus par klimatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 25. janvāra secinājumus “Klimata un enerģētikas diplomātija — Eiropas zaļā kursa ārējās dimensijas īstenošana”, 2020. gada 20. janvāra secinājumus par klimata diplomātiju un Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus par klimatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2020. gada 6. novembra darba dokumentu “Klimata pārmaiņu un aizsardzības ceļvedis”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2020. gada 6. novembra darba dokumentu “Klimata pārmaiņu un aizsardzības ceļvedis”,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumus par ciešāku sadarbību ar Rietumbalkānu partneriem migrācijas un drošības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumus par ciešāku sadarbību ar Rietumbalkānu partneriem migrācijas un drošības jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 14. oktobra un 2020. gada 12. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu un operāciju EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 14. oktobra un 2020. gada 12. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu un operāciju EUFOR Althea,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641),

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu un 2020. gada 10. novembrī Sofijā notikušo ES un Rietumbalkānu samitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu un 2020. gada 10. novembrī Sofijā notikušo ES un Rietumbalkānu samitu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2020. gada 28. janvāra samita kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2020. gada 28. janvāra samita kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2020. gada 6. maija Zagrebas deklarāciju, kas pieņemta ES un Rietumbalkānu Zagrebas samita laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 6. maija Zagrebas deklarāciju, kas pieņemta ES un Rietumbalkānu Zagrebas samita laikā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (2),

| — | ņemot vērā Sofijas deklarāciju, kas 2018. gada 17. maijā tika pieņemta ES un Rietumbalkānu samitā, un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sofijas deklarāciju, kas 2018. gada 17. maijā tika pieņemta ES un Rietumbalkānu samitā, un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 5. decembra ekspertu ziņojumu par tiesiskuma jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 5. decembra ekspertu ziņojumu par tiesiskuma jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā atzinumu par konstitucionālo situāciju Bosnijā un Hercegovinā un Augstā pārstāvja pilnvarām, ko Venēcijas komisija pieņēma 62. plenārsesijā, kura noritēja Venēcijā 2005. gada 11. un 12. martā, kā arī Venēcijas komisijas turpmākos ieteikumus par konstitucionālajiem jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu par konstitucionālo situāciju Bosnijā un Hercegovinā un Augstā pārstāvja pilnvarām, ko Venēcijas komisija pieņēma 62. plenārsesijā, kura noritēja Venēcijā 2005. gada 11. un 12. martā, kā arī Venēcijas komisijas turpmākos ieteikumus par konstitucionālajiem jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā Eiropas Vietējo pašvaldību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vietējo pašvaldību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2019. gada 25. janvāra galīgo ziņojumu par vispārējām vēlēšanām Bosnijā un Hercegovinā 2018. gada 7. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2019. gada 25. janvāra galīgo ziņojumu par vispārējām vēlēšanām Bosnijā un Hercegovinā 2018. gada 7. oktobrī,

| — | ņemot vērā Rietumbalkānu partneru 2019. gada 5. jūlija Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā, kas pazīstama kā Poznaņas deklarācija, un Komisija paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumbalkānu partneru 2019. gada 5. jūlija Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā, kas pazīstama kā Poznaņas deklarācija, un Komisija paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (SWD(2020)0530),

| — | ņemot vērā EDSO 2020. gada 26. oktobra publikāciju “Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina” (“Divas skolas zem viena jumta: visuzskatāmākais diskriminācijas piemērs izglītībā Bosnijā un Hercegovinā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO 2020. gada 26. oktobra publikāciju “Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina” (“Divas skolas zem viena jumta: visuzskatāmākais diskriminācijas piemērs izglītībā Bosnijā un Hercegovinā”),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2019. gada 12. jūnijā pieņemto rezolūciju par Vispārējās konvencijas par nacionālo minoritāšu aizsardzību īstenošanu Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2019. gada 12. jūnijā pieņemto rezolūciju par Vispārējās konvencijas par nacionālo minoritāšu aizsardzību īstenošanu Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā dokumentu “Joint socio-economic reforms for the period 2019-2022” (“Kopīgas sociālekonomiskas reformas laikposmam no 2019. līdz 2022. gadam”), ko administratīvo vienību valdības pieņēma 2019. gada 10. oktobrī, un Ministru padomes 2020. gada 30. janvāra dokumentu “Socio-economic reforms in BiH for the period 2020-2022” (“Sociālekonomiskās reformas Bosnijā un Hercegovinā laikposmam no 2020. līdz 2022. gadam”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Joint socio-economic reforms for the period 2019-2022” (“Kopīgas sociālekonomiskas reformas laikposmam no 2019. līdz 2022. gadam”), ko administratīvo vienību valdības pieņēma 2019. gada 10. oktobrī, un Ministru padomes 2020. gada 30. janvāra dokumentu “Socio-economic reforms in BiH for the period 2020-2022” (“Sociālekonomiskās reformas Bosnijā un Hercegovinā laikposmam no 2020. līdz 2022. gadam”),

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā 58. ziņojumu un iepriekšējos ziņojumus ANO Drošības padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā 58. ziņojumu un iepriekšējos ziņojumus ANO Drošības padomei,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2020. gada 5. novembra rezolūciju 2549 (2020), ar ko tika atjaunots operācijas Althea mandāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2020. gada 5. novembra rezolūciju 2549 (2020), ar ko tika atjaunots operācijas Althea mandāts,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Srebreņicas notikumu pieminēšanu (3), 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par Srebreņicu (4) un 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par Rietumbalkāniem 10 gadus pēc Srebreņicas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Srebreņicas notikumu pieminēšanu (3), 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par Srebreņicu (4) un 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par Rietumbalkāniem 10 gadus pēc Srebreņicas (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa rezolūciju par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa rezolūciju par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2020. gada 12. novembra rezolūciju, ar ko izveido paplašinātu daļējo nolīgumu par Vēstures mācīšanas novērošanas centru Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2020. gada 12. novembra rezolūciju, ar ko izveido paplašinātu daļējo nolīgumu par Vēstures mācīšanas novērošanas centru Eiropā,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES prioritātēm sadarbībai ar Eiropas Padomi 2020.–2022. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES prioritātēm sadarbībai ar Eiropas Padomi 2020.–2022. gadam,

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Deitonas miera līguma 20. gadadienu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Deitonas miera līguma 20. gadadienu (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par minoritātēm paredzētu standartu minimumu Eiropas Savienībā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. novembra rezolūciju par minoritātēm paredzētu standartu minimumu Eiropas Savienībā (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja Josep Borrell un komisāra Oliver Várhelyi2020. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu par vietējo vēlēšanu rīkošanu Mostarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja Josep Borrell un komisāra Oliver Várhelyi2020. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu par vietējo vēlēšanu rīkošanu Mostarā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes lēmumu izveidot Starptautisko kara noziegumu tribunālu mehānismu (“Mehānisms”), kas veic vairākas būtiskas funkcijas, kuras iepriekš veica Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (“ICTY”), tā ziņojumus, sasniegumus un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes lēmumu izveidot Starptautisko kara noziegumu tribunālu mehānismu (“Mehānisms”), kas veic vairākas būtiskas funkcijas, kuras iepriekš veica Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (“ICTY”), tā ziņojumus, sasniegumus un ieteikumus,

| — | ņemot vērā Starptautiskā tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai 2017. gada 1. jūlija ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai 2017. gada 1. jūlija ziņojumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Kara noziegumu tribunālu atlikušās jurisdikcijas mehānisma prokurora 2020. gada 19. maija progresa ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Kara noziegumu tribunālu atlikušās jurisdikcijas mehānisma prokurora 2020. gada 19. maija progresa ziņojumu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0185/2021),

| A. | tā kā stabilizācijas un asociācijas process un Bosnijas un Hercegovinas pieteikums dalībai ES ir valsts stratēģiskā izvēle virzībā uz Eiropas integrāciju, kam jāizpaužas drošos rezultātos vietējā līmenī un visu pušu pastiprinātos centienos pāriet uz SAN otro posmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā stabilizācijas un asociācijas process un Bosnijas un Hercegovinas pieteikums dalībai ES ir valsts stratēģiskā izvēle virzībā uz Eiropas integrāciju, kam jāizpaužas drošos rezultātos vietējā līmenī un visu pušu pastiprinātos centienos pāriet uz SAN otro posmu;

| B. | tā kā Parlaments stingri atbalsta Bosnijas un Hercegovinas Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments stingri atbalsta Bosnijas un Hercegovinas Eiropas integrāciju;

| C. | tā kā tās progress Eiropas un eiroatlantiskajā integrācijā veicina valsts drošību, stabilitāti un ekonomisko labklājību; |
| --- | --- |

C.

tā kā tās progress Eiropas un eiroatlantiskajā integrācijā veicina valsts drošību, stabilitāti un ekonomisko labklājību;

| D. | tā kā — lai īstenotu jēgpilnas reformas, kas uzlabo Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi un sekmē pievienošanos ES, ir jāiesaista visi Bosnijas un Hercegovinas politiskie līderi, iestādes, institūcijas un amatpersonas; |
| --- | --- |

D.

tā kā — lai īstenotu jēgpilnas reformas, kas uzlabo Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju dzīvi un sekmē pievienošanos ES, ir jāiesaista visi Bosnijas un Hercegovinas politiskie līderi, iestādes, institūcijas un amatpersonas;

| E. | tā kā skaidrai iekšējai pienākumu sadalei un godprātīgai ciešākai un mērķtiecīgākai sadarbībai starp dažādiem pārvaldes līmeņiem ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

E.

tā kā skaidrai iekšējai pienākumu sadalei un godprātīgai ciešākai un mērķtiecīgākai sadarbībai starp dažādiem pārvaldes līmeņiem ir būtiska nozīme;

| F. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas progress ceļā uz pievienošanos ES ir atkarīgs no to 14 galveno prioritāšu īstenošanas, kas ir iekļautas Komisijas atzinumā par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas progress ceļā uz pievienošanos ES ir atkarīgs no to 14 galveno prioritāšu īstenošanas, kas ir iekļautas Komisijas atzinumā par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES;

| G. | tā kā valsts joprojām saskaras ar daudzām problēmām, kas saistītas ar tiesiskumu, demokrātijas institūtiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, pārvaldību, pārskatatbildību, cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, vārda un mediju brīvību un funkcionējošu tirgus ekonomiku, un paplašināšanās procesa ticamība ir balstīta uz nepārprotamiem rezultātiem šajās galvenajās jomās; |
| --- | --- |

G.

tā kā valsts joprojām saskaras ar daudzām problēmām, kas saistītas ar tiesiskumu, demokrātijas institūtiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, pārvaldību, pārskatatbildību, cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, vārda un mediju brīvību un funkcionējošu tirgus ekonomiku, un paplašināšanās procesa ticamība ir balstīta uz nepārprotamiem rezultātiem šajās galvenajās jomās;

| H. | tā kā 2019. gada 9. septembrī galvaspilsētā Sarajevā notika valsts pirmais praida pasākums; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2019. gada 9. septembrī galvaspilsētā Sarajevā notika valsts pirmais praida pasākums;

| I. | tā kā kultūra un kultūras mantojums palīdz stiprināt personisko identitāti un sekmēt sociālo kohēziju, stabilitāti un sapratni sabiedrībā; tā kā kultūras mantojums ir vērtība pati par sevi; |
| --- | --- |

I.

tā kā kultūra un kultūras mantojums palīdz stiprināt personisko identitāti un sekmēt sociālo kohēziju, stabilitāti un sapratni sabiedrībā; tā kā kultūras mantojums ir vērtība pati par sevi;

| J. | tā kā būtu enerģiskāk jārisina joprojām pastāvošās izlīguma procesa problēmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu enerģiskāk jārisina joprojām pastāvošās izlīguma procesa problēmas;

| K. | tā kā Bosnija un Hercegovina atrodas migrantu tranzīta maršrutā, turklāt ņemot vērā sarežģīto sociālekonomisko situāciju un neraugoties uz ievērojamo ES finansiālo atbalstu, tās uzņemšanas spējas joprojām ir nepietiekamas, lai pienācīgi risinātu slikto humanitāro situāciju, pilnībā ievērojot to cilvēku cilvēktiesību standartus un pamattiesības, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, nodrošinātu integrētu robežu pārvaldību un kontrolētu neatbilstīgas migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bosnija un Hercegovina atrodas migrantu tranzīta maršrutā, turklāt ņemot vērā sarežģīto sociālekonomisko situāciju un neraugoties uz ievērojamo ES finansiālo atbalstu, tās uzņemšanas spējas joprojām ir nepietiekamas, lai pienācīgi risinātu slikto humanitāro situāciju, pilnībā ievērojot to cilvēku cilvēktiesību standartus un pamattiesības, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, nodrošinātu integrētu robežu pārvaldību un kontrolētu neatbilstīgas migrācijas plūsmas;

| L. | tā kā ES ir Bosnijas un Hercegovinas lielākais tirdzniecības partneris un līdz šim nozīmīgākais finansiālās palīdzības sniedzējs, kas nodrošina būtiskas pārmaiņas valstī; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir Bosnijas un Hercegovinas lielākais tirdzniecības partneris un līdz šim nozīmīgākais finansiālās palīdzības sniedzējs, kas nodrošina būtiskas pārmaiņas valstī;

| M. | tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi Bosnijas un Hercegovinas sociālekonomisko situāciju; tā kā ES ir mobilizējusi 80,5 miljonus EUR, lai palīdzētu Bosnijai un Hercegovinai pārvarēt Covid-19 un tās atveseļošanos pēc pandēmijas, un līdz 250 miljoniem EUR makrofinansiālās palīdzības veidā; tā kā ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem veicinās valsts ilgtermiņa atveseļošanos no pandēmijas sekām un kalpos par nozīmīgu pamatu šādas atveseļošanās nodrošināšanai, |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi Bosnijas un Hercegovinas sociālekonomisko situāciju; tā kā ES ir mobilizējusi 80,5 miljonus EUR, lai palīdzētu Bosnijai un Hercegovinai pārvarēt Covid-19 un tās atveseļošanos pēc pandēmijas, un līdz 250 miljoniem EUR makrofinansiālās palīdzības veidā; tā kā ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem veicinās valsts ilgtermiņa atveseļošanos no pandēmijas sekām un kalpos par nozīmīgu pamatu šādas atveseļošanās nodrošināšanai,

| 1. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Bosnijas un Hercegovinas integrācijai Eiropā un aicina Eiropadomi arī turpmāk atbalstīt tās Eiropas perspektīvu, cita starpā nosūtīt tai pozitīvu politisku vēstījumu, piešķirot kandidātvalsts statusu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas apņemšanos virzīties uz priekšu ceļā uz ES un uzsver iedzīvotāju stingro atbalstu Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Parlaments stingri atbalsta uz nopelniem balstītu pieeju, sasaistot noteikto kritēriju izpildi ar konsekventiem un ticamiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas veiktos pasākumus nolūkā risināt dažus galvenos Komisijas atzinuma aspektus, kā arī tās nepārtraukto stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanu, tostarp panākumus attiecībā uz apvienoto parlamentāro komiteju un tiesību aktu grozījumu pieņemšanu, kas ļāva rīkot vietējās vēlēšanas Mostarā 2020. gada decembrī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka virzība uz ES ir atkarīga no ilgtspējīga miera, ilgstošas stabilitātes, sociālās kohēzijas un patiesa izlīguma, kas garantē Bosnijas un Hercegovinas demokrātisko un multikulturālo raksturu; mudina valsti paātrināt kara noziegumu efektīvu kriminālvajāšanu saskaņā ar pārskatīto Valsts kara noziegumu apstrādes stratēģiju un aicina veikt objektīvu un efektīvu izmeklēšanu par šiem noziegumiem; nosoda jebkāda veida vēstures revizionismu, ICTY un Starptautiskās Tiesas (ICJ) spriedumu neīstenošanu, antikonstitucionālu, separātisku, nacionālistisku un musinošu retoriku un ar to saistītas darbības, 1990. gadu kara laikā izdarīto kara noziegumu, tostarp Srebreņicas genocīda, noliegšanu vai slavināšanu; mudina rīkoties, lai risinātu jautājumu par desmitiem tūkstošiem sieviešu izvarošanu vai cita veida seksuālu izmantošanu 1990. gadu karu laikā, kas bija jārisina jau sen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, teritoriālajai integritātei un neatkarībai; nosoda izteikumus un priekšlikumus, kuru mērķis ir graut Bosnijas un Hercegovinas valstiskumu un konstitucionālās vērtības, un atkārtoti norāda, ka visām Bosnijas un Hercegovinas iestādēm, institūcijām, amatpersonām un politiskajiem līderiem konstitūcija ir jāsaskaņo ar Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju; |
| --- | --- |

6.

Izlīgums

| 7. | atzinīgi vērtē vietējo un starptautisko organizāciju, tostarp Starptautiskās komisijas bezvēsts pazudušo personu meklēšanai, centienus uzskaitīt vairāk nekā 30 000 personu, kuras pazuda bez vēsts 1990. gadu konfliktu laikā bijušās Dienvidslāvijas teritorijā, un vairāk nekā 8 000 Srebreņicas genocīda upuru; atgādina, ka joprojām vairāk nekā 7 200 cilvēku ir bezvēsts pazuduši, un mudina reģionālās un valsts iestādes, kā arī starptautiskās ieinteresētās personas pastiprināt sadarbību un datu apmaiņu par jautājumiem, kas saistīti ar pazudušām personām, karā cietušo civiliedzīvotāju, tostarp seksuālā vardarbībā cietušo, tiesisko aizsardzību un nodrošināt bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu drošu un ilgtspējīgu atgriešanos, sniedzot piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un sociālajai aizsardzībai; pieņem zināšanai, ka ir gūti nelieli panākumi Deitonas miera līguma VII pielikuma par bēgļiem un pārvietotām personām īstenošanā, kuri tomēr nav pietiekami; atkārtoti aicina izskaust jebkāda veida diskrimināciju pret tiem, kuri atgriežas; aicina pieņemt likumu, kas aizliegtu noliegt genocīdu, holokaustu, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visas reģiona iestādes izveidot Reģionālo komisiju, kuras uzdevums būtu noskaidrot faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā no 1991. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim pastrādāto kara noziegumu un citu smagu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem (RECOM), balstoties uz nozīmīgo RECOM koalīcijas veikto darbu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik svarīgs ir RYCO veiktais darbs, veicinot izlīguma un sadarbības garu reģiona jauniešu vidū ar jauniešu apmaiņas programmu starpniecību, un atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas aktīvo līdzdalību tajās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti uzsver, ka darbā ar izlīguma procesu ir jākoncentrējas uz valsts jauniešiem un tas ir jāsāk jau agrīnā vecumā, integrējot izlīgumu izglītības procesā, tādēļ mudina iestādes visos līmeņos nodrošināt iekļaujošu un nediskriminējošu izglītību visiem bērniem neatkarīgi no viņu etniskās, kultūras vai personiskās izcelsmes saskaņā ar Eiropas Padomes Ministru komitejas 2019. gada rezolūciju par Vispārējās konvencijas par nacionālo minoritāšu aizsardzību īstenošanu Bosnijā un Hercegovinā; uzsver, ka ir iespējams izmantot integrācijas un iekļautības paraugpraksi, ko īsteno daudznacionālās un multikulturālās dalībvalstis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir steidzami jāizbeidz segregācija izglītībā, kas jo īpaši izpaužas pašreizējā diskriminējošā praksē “divas skolas zem viena jumta”, kas institucionalizē etnisko sašķeltību, pastiprina stereotipus un aizspriedumus un veicina neuzticēšanos, liedzot veidot kontaktus starp skolēniem no dažādām vidēm; uzsver, ka šāda prakse ir ne vien pilnīgi pretrunā pašam izlīguma jēdzienam, bet arī ilgtermiņā apdraud valsts stabilitāti un labklājību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka atšķirības vēstures pasniegšanā un mācību grāmatās nopietni apdraud kopīgas pilsoniskuma sajūtas un sociālās kohēzijas iespēju, un mudina jēgpilni saskaņot trīs esošās mācību programmas, integrējot kritiskās domāšanas prasmes un likvidējot pretrunīgo saturu, kas veicina sašķeltību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju izstrādāt programmu, lai atbalstītu ilgtspējīgas reformas Bosnijas un Hercegovinas izglītības sistēmā; uzsver, ka kvalitatīva izglītība jauniešiem dod pozitīvu nākotnes redzējumu un perspektīvu, tādējādi palīdzot novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju un jauniešu bezdarbu; aicina vairāk iesaistīties tādās Eiropas izglītības, kultūras un pētniecības programmās kā “Apvārsnis Eiropa”, “Radošā Eiropa” un Erasmus+ un popularizēt tās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina lēmumu pieņēmējus ļaut Bosnijai un Hercegovinai piedalīties nākamajā ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) apsekojumā un īstenot priekšlikumus, kas izriet no PISA 2018. gada apsekojuma rezultātiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Bosniju un Hercegovinu novērst nevienlīdzīgo piekļuvi tālmācībai, kādēļ daudziem bērniem visā pandēmijas laikā tiek liegtas tiesības uz izglītību; |
| --- | --- |

15.

Demokrātijas institūciju darbība

| 16. | mudina visas Bosnijas un Hercegovinas iestādes, institūcijas, amatpersonas un politiskos līderus ievērojami paātrināt darbu un sadarbību, lai pilnībā ievērotu 14 galvenās prioritātes, kas minētas Komisijas atzinumā par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; aicina iestādes mobilizēt politisko gribu, lai veicinātu ciešāku sadarbību, kas vajadzīga, lai risinātu Covid-19 krīzi, un par prioritāti noteikt darbu tādās jomās kā demokrātiska darbība, tiesiskums, pamattiesības un valsts pārvaldes reforma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību ievērojami stiprināt sadarbību un datu apmaiņu starp valsts, administratīvo vienību un kantonu jurisdikcijām visās politikas jomās; uzsver, ka ir steidzami jāuzlabo valsts līmeņa spējas un zinātība plašajā jautājumu lokā, kas attiecas uz to saistību izpildi, kuras izriet no Eiropas integrācijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka demokrātijas institūciju efektīva izveide, neatkarīga darbība un pārskatatbildība ir dzīvotspējīgas demokrātijas būtiska iezīme un priekšnoteikums ES integrācijas procesa turpināšanai, tostarp kandidātvalsts statusa iegūšanai; brīdina, ka šķeltnieciska un separātiska etnonacionālistiska un antikonstitucionāla retorika un mēģinājumi kavēt institūciju darbību apdraud valsts mēroga koordināciju un lēmumu pieņemšanu par galvenajām politikas jomām un reformām, kā arī vienotību un ilgstošu stabilitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver Bosnijas un Hercegovinas Vēlēšanu likumā pieņemtos grozījumus, kas pirmo reizi kopš 2008. gada ļāva Mostaras iedzīvotājiem balsot 2020. gada pašvaldību vēlēšanās, un atzinīgi vērtē jauno vietējo iestāžu izveidi; aicina pilsētas domi un mēru īstenot savas demokrātiskās pilnvaras; uzsver, ka politiskā vienošanās nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Savienības ilgtermiņa mērķi izskaust segregāciju un nodrošināt pilsētas atkalapvienošanos; uzsver, ka jebkāda ES mediācija vai dalība vienošanos sekmēšanā ir jāveic demokrātiski ievēlētām institūcijām, tostarp opozīcijas partijām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, iekļaujošā procesā, tai būtu jātuvina valsts starptautiskajiem standartiem un jāsniedz labums visiem pilsoņiem, nepadziļinot etnisko sašķeltību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Parlamentārās asamblejas 2020. gada 22. jūlija balsojumu par Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) sanāksmju reglamentu, kas paver iespēju otrajai ES un Bosnijas un Hercegovinas SAPK to pēc iespējas drīzāk oficiāli pieņemt un īstenot konstruktīvu parlamentāro sadarbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka, pievienojoties Eiropas Padomei 2002. gadā, Bosnija un Hercegovina uzņēmās pienākumu novērst konstitucionālās sistēmas nepilnības, cita starpā kantonu un federālajā līmenī saskaņojot likumus, kā arī panākt progresu reformu īstenošanā, kas Bosniju un Hercegovinu pārveidotu par pilnībā funkcionējošu un iekļaujošu valsti, kurā tiek pilnībā nodrošinātas visu pilsoņu tiesības; uzsver, ka institucionālās reformas ir atkarīgas no valsts iestāžu, institūciju, amatpersonu un politisko līderu gribas un apņēmības, vēlams, pirms 2022. gada vispārējām vēlēšanām panākt reālu un jau sen novēlotu progresu konstitucionālo izmaiņu jomā, kas ir daļa no 14 galvenajām prioritātēm; mudina starptautisko sabiedrību atvieglot nosacījumus un sniegt aktīvu atbalstu iekļaujošam dialogam par konstitucionālajām izmaiņām, cita starpā Bosnijas un Hercegovinas institūcijās un starp Bosnijā un Hercegovinā ievēlētajiem pārstāvjiem, izmantojot ES, jo īpaši Parlamenta, atbalstu un aktīvi piedaloties pilsoniskajai sabiedrībai un pilsoņiem; uzstāj, ka šādam dialogam jānotiek paralēli citu reformu īstenošanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina Komisiju nākamajā gada ziņojumā vairāk uzsvērt konstitucionālo reformu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pastiprināt atbalsta darbības Bosnijā un Hercegovinā, lai uzlabotu politisko dialogu un izlīgumu un izveidotu sistēmu, kā risināt pagātnes mantojumu un pārvarēt sabiedrības sašķeltību; aicina ES dalībniekus un iestādes koordinēti iesaistīties Bosnijas un Hercegovinas jautājumos un īstenot pastiprinātu transatlantisko pieeju; |
| --- | --- |

23.

Tiesiskums

| 24. | pauž nožēlu par to, ka nav panākts progress tiesu iestāžu reformu jomā, tostarp Komisijas atzinuma 14 prioritātēs un Prībes ziņojumā ietverto ieteikumu īstenošanā; atkārtoti norāda uz steidzamo nepieciešamību uzlabot tiesu iestāžu profesionalitāti un pārskatatbildību, nodrošināt to neatkarību no neatļautas ietekmēšanas un samazināt pieaugošo lietu skaitu, kas gaida izskatīšanu tiesā; uzsver, ka šīs reformas ir būtiskas, lai valsts iegūtu kandidātvalsts statusu, un tās ir atkarīgas tikai no nepieciešamās politiskās gribas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina atbilstīgi ES standartiem steidzami īstenot Augstās padomes tiesu un prokuratūras jautājumos (HJPC) un Bosnijas un Hercegovinas tiesu reformas saskaņā ar Komisijas ieteikumiem un Venēcijas komisijas atzinumu, nostiprinot Bosnijas un Hercegovinas tiesu iestāžu neatkarību ar tādiem pasākumiem kā iecelšana amatā, novērtēšana, neaizskaramības un disciplinārie pasākumi, tostarp aktīvu deklarāciju pārbaudes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver nepieciešamību nodrošināt vienotu tiesību aktu interpretāciju visā valstī; mudina Bosniju un Hercegovinu izveidot juridisku struktūru, kas nodrošinātu konsekventu un saskaņotu tiesību aktu interpretāciju, un atgādina par nepieciešamību nodrošināt neatkarīgu tiesas kontroli, izveidojot otrās instances apelācijas tiesu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē saprašanās memorandu par apvienotas koordinācijas struktūras izveidošanu tiesnešu un prokuroru apvienībām kā instrumentu tiesu iestāžu neatkarības, pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanai un aicina visas attiecīgās apvienības tai pievienoties; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Bosniju un Hercegovinu izveidot vienotu valsts kontaktpunktu sadarbībai ar Eiropolu, veicinot kriminālizlūkošanas datu apmaiņu, un parakstīt sadarbības nolīgumu ar Eurojust, lai efektīvi apmainītos ar tiesu informāciju un dalītos ar pierādījumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Bosnijas un Hercegovinas lēmumu pieņēmējus steidzami nodrošināt tiesu iestāžu pienācīgu darbību, tostarp tiesnešu iecelšanas procesu Federālajā konstitucionālajā tiesā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus novērst radikalizāciju, terorisma finansēšanu un tās pilsoņu iesaistīšanos ārvalstu konfliktu zonās; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina nekavējoties rīkoties, lai apkarotu publiskajā sektorā plaši izplatīto korupciju un nesodāmību nolūkā atjaunot iedzīvotāju uzticēšanos institūcijām; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi ieviest efektīvus un konsekventus atturēšanas, novēršanas, atklāšanas, proaktīvas izmeklēšanas un sankciju mehānismus saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Bosniju un Hercegovinu pieņemt jaunu valsts līmeņa pretkorupcijas stratēģiju un rīcības plānu un nodrošināt tai pienācīgu finansējumu, kā arī korupcijas novēršanas struktūru efektīvu darbību, neatkarību un koordināciju visos līmeņos, lai varētu veikt netraucētu izmeklēšanu nolūkā nodrošināt pārskatatbildību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti uzsver nepieciešamību izskaust politiskās un administratīvās saites ar organizēto noziedzību, veicot skaidrus pretkorupcijas aizsardzības pasākumus un pārbaudes un nodrošinot lielāku politisko un administratīvo pārredzamību un efektīvu kriminālvajāšanu plašu rezonansi guvušās korupcijas lietās, īpašu uzmanību pievēršot tādu problēmu risināšanai, kas saistītas ar ekonomikas, finanšu, publiskā iepirkuma noziegumiem, korupcijas gadījumiem saistībā ar Covid un politisko partiju un kampaņu finansēšanu; mudina kompetentās iestādes sākt izmeklēšanu par valsts amatpersonu nelikumīgu iedzīvošanos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Bosniju un Hercegovinu pabeigt tiesiskā regulējuma izstrādi par interešu konfliktu novēršanu un trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir jānodrošina konsekventi profesionāli civildienesta standarti visā valstī, un aicina kā prioritāti īstenot uz nopelniem balstītus standartus un pārredzamību attiecībā uz publisko amatpersonu iecelšanu amatā un paaugstināšanu, veicinot integritātes kultūru; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts publiskās pārvaldes reformas stratēģiskais satvars, kas ļauj mobilizēt saistītos ES līdzekļus; atgādina, ka visā valstī ir jāracionalizē un jāsaskaņo publiskā pārvalde, nodrošinot pārredzamas, samērīgas un uz nopelniem balstītas iecelšanas un atlases procedūras; |
| --- | --- |

35.

Pamattiesības

| 36. | pauž bažas par situāciju pamattiesību jomā un aicina izstrādāt efektīvākas un visaptverošākas valsts mēroga stratēģijas saistībā ar cilvēktiesībām un diskriminācijas novēršanu, kā arī pasākumus pret neiecietību starp dažādām ticībām un dažādām etniskajām grupām; uzsver nepieciešamību pienācīgi novērst diskrimināciju un saukt pie atbildības par tiešsaistē un bezsaistē īstenotu naida runas izplatīšanu, naida noziegumiem un vardarbību, kas vērsta pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, sievietēm, LGBTIK+ kopienu, kā arī migrantiem un patvēruma meklētājiem, un veicināt minoritāšu un neaizsargātu iedzīvotāju, tostarp personu ar invaliditāti un romu, sociālo iekļaušanu un iekļaušanu izglītības sistēmā un darba tirgū saskaņā ar 2019. gada Poznaņas deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesa ietvaros; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē centienus veicināt reliģijas brīvību, savstarpēju cieņu un starpreliģiju dialogu, cita starpā ar Bosnijas un Hercegovinas Starpreliģiju padomes starpniecību; mudina kompetentās iestādes nekavējoties izmeklēt visus noziegumus, kas izdarīti reliģisku iemeslu dēļ, un saukt pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka patiess izlīgums nav iespējams, ja turpinās segregācija un diskriminācija, tostarp attiecībā uz piekļuvi tiešsaistes un bezsaistes izglītībai, nodarbinātībai un sociālajām tiesībām, un aicina veikt pasākumus, lai mazinātu plaša mēroga diskrimināciju pret konkrētām grupām; mudina kompetentās iestādes nodrošināt iekļaujošu un nediskriminējošu izglītību visiem bērniem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda uz panākumiem bērnu aizsardzības jomā, tostarp to, ka tiek īstenoti tiesību akti par bērnu un nepilngadīgo aizsardzību un izturēšanos pret viņiem kriminālprocesos un izveidota audžuģimeņu sistēma; atgādina, ka ir nepieciešams rīcības plāns bērnu aizsardzības jomā un papildu pasākumi, lai īstenotu bērnu tiesības uz veselību, izglītību, aizsardzību, piekļuvi tiesu iestādēm un vienlīdzīgām iespējām, nodrošinot iekļaujošu izglītību un novēršot vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir jāuzlabo pasākumi, kuri vērsti pret vardarbību dzimuma dēļ un vardarbību ģimenē, ko saasinājusi Covid-19 pandēmija, nodrošinot valsts mēroga pasākumus, lai garantētu aizsardzību, atbalstu un juridisko palīdzību cietušajiem un viņu drošu izmitināšanu; mudina iestādes saskaņot un īstenot tiesību aktus par dzimumu līdztiesību un nodrošināt pienācīgu atbalstu sieviešu tiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; atgādina, ka saistībā ar visu ES ārējās finansēšanas instrumentu finansējumu ir jākoncentrējas uz dzimumu līdztiesību un jāuzlabo finansējuma pieejamība vietējām un mazām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Bosniju un Hercegovinu pastiprināt darbu, lai aizsargātu cilvēkus ar invaliditāti, kā arī izstrādāt un pieņemt deinstitucionalizācijas stratēģiju, nodrošinot cilvēkiem ar invaliditāti cienīgu dzīvi; nosoda to, ka likums ļauj personām ar invaliditāti atņemt tiesībspēju, tādējādi acīmredzami pārkāpjot Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru šī valsts ir parakstījusi; nosoda diskrimināciju invaliditātes atbalsta jomā, piemēram, to, ka personām, kuru invaliditāte ir saistīta ar karu, tiek piešķirta prioritāte; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pilsoņu līdzdalību valsts demokrātiskajā dzīvē, pienācīgi un iekļaujošā veidā iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas ES integrācijas procesā; aicina iestādes nodrošināt pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi, ievērojot Eiropas standartus attiecībā uz biedrošanās brīvības un pulcēšanās brīvības aizsardzību un veicināšanu, un pauž nožēlu par jebkādiem selektīviem ierobežojumiem; uzsver, ka katram pilsonim ir tiesības izmantot vārda brīvību savā dzimtajā valodā; aicina iestādes izstrādāt stratēģisku satvaru sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību un nodrošināt jēgpilnas konsultācijas iekļaujošu politikas dialogu ietvaros; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē vēsturē pirmo Sarajevas praidu, kas notika 2019. gada 9. septembrī, un pauž cerību, ka jaunākie ar pandēmiju saistītie ierobežojumi nebūs šķērslis tā atkārtotai rīkošanai tuvākajā nākotnē; atgādina par nepieciešamību uzlabot LGBTIK+ situāciju, saukt pie atbildības par vardarbību un naida noziegumiem pret viņiem, kā arī veicināt viņu sociālo iekļaušanu un pieņemt attiecīgu rīcības plānu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka Bosnija un Hercegovina ir parakstījusi Eiropas Padomes Konvenciju 108+, un mudina iestādes veikt juridiskus pasākumus, lai nodrošinātu ES prasībām atbilstošus personas datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē Konstitucionālās tiesas 2019. gada 4. oktobra lēmumu atcelt Serbu Republikas administratīvās vienības Konstitūcijas 11. pantu, tādējādi atceļot nāvessodu visā Bosnijā un Hercegovinā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šis lēmums, kas daļēji atbilst vienai no galvenajām prioritātēm, bija jāpieņem tiesai un nebija politiska procesa rezultāts; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu, ka Bosnija un Hercegovina joprojām pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo tā neievēro Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) nolēmumus diskriminācijas novēršanas jomā Sejdić-Finci, Zornić, Pilav un Šlaku lietās par pilsoņu demokrātiskas vienlīdzības nodrošināšanu valsts vēlēšanu procesā, kas ir viens no priekšnosacījumiem pievienošanās sarunu sākšanai; aicina nekavējoties īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumus; norāda uz joprojām pastāvošajiem trūkumiem vēlēšanu procesā un atkārtoti uzsver, ka, veicot nepieciešamās konstitucionālās izmaiņas, ir jānovērš uz etnisko piederību un dzīvesvietu balstīti diskriminējoši ierobežojumi attiecībā uz tiesībām kandidēt vēlēšanās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina iestādes, institūcijas, amatpersonas un politiskos līderus atsākt iekļaujošas sarunas par vēlēšanu reformu un pauž nožēlu par viņu nevēlēšanos īstenot šos nolēmumus, vēlēšanu procesā novēršot jebkādu nevienlīdzību un diskrimināciju; uzsver, ka attiecībā uz Mostaras vēlēšanām bija iespējams panākt vienošanos, apliecinot politisko gribu panākt kompromisu, un uzsver, ka nevienu vienošanos par vēlēšanu jautājumiem nedrīkst izmantot citiem mērķiem, kā vienīgi ECT noteiktajiem mērķiem; uzsver, ka šīs izmaiņas ir jāievieš, vēlams, pirms 2022. gada vispārējām vēlēšanām, nodrošinot pietiekami daudzveidīgu politisko pārstāvību visos pārvaldības līmeņos un pārliecinoties, ka vēlēšanas notiek saskaņā ar Eiropas standartiem, īstenojot EDSO ODIHR un attiecīgos Venēcijas komisijas ieteikumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina rūpīgi izmeklēt iespējamos pārkāpumus 2020. gada pašvaldību vēlēšanās, tostarp krāpšanos ar vēlētāju reģistrāciju, identitātes zādzības, šķēršļus neatkarīgai vēlēšanu novērošanai un nevēlamu politisko spiedienu uz vēlētājiem un Bosnijas un Hercegovinas Centrālo vēlēšanu komisiju (CVK), tostarp attiecībā uz vēlēšanām Mostarā; aicina īstenot pasākumus, lai nodrošinātu CVK pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pauž nožēlu par to, ka turpinās politisks un finansiāls spiediens uz medijiem un mediju instrumentalizācija, kas vēl vairāk ir palielinājies Covid-19 pandēmijas laikā, apdraudot vārda brīvību un mediju plurālismu; pauž bažas par neatkarīgiem medijiem naidīgo vidi un mudina iestādes efektīvi izmeklēt verbālos un fiziskos draudus un uzbrukumus visiem žurnālistiem un mediju darbiniekiem un saukt pie atbildības par tiem; mudina Bosniju un Hercegovinu ieviest mehānismu informācijas vākšanai un apmaiņai par vārda brīvības un mediju brīvības pārkāpumiem visā valstī saskaņā ar attiecīgo saprašanās memorandu, kas parakstīts ar EDSO; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkārtoti aicina noteikt efektīvus likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu redakcionālās un mediju īpašumtiesību struktūras pārredzamību, kā arī pieņemt noteikumus par subsīdijām un reklāmu; uzstāj, ka būtu jāveic efektīvi pasākumi, lai apkarotu naida runu gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina par nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu valsts mēroga sabiedriskajai apraidei (BHRT), administratīvo vienību līmeņa sabiedriskajām raidorganizācijām un Komunikācijas regulatīvajai aģentūrai, kā arī to neatkarību, objektivitāti un finansiālo pārredzamību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka augstas kvalitātes daudzvalodu saturs visās Bosnijas un Hercegovinas oficiālajās valodās ir būtisks patiesa mediju plurālisma elements, kas palīdzētu aizsargāt kultūras daudzveidību valstī; mudina izveidot daudznacionālu un daudzvalodu sabiedrisko raidorganizāciju, kas, sekojot ARTE piemēram, vienotu cilvēkus un veicinātu mieru un izlīgumu Eiropas dienvidaustrumu valstu starpā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt mediju brīvību un veicināt kvalitatīvu žurnālistiku, faktu pārbaudi un medijpratību, lai apkarotu propagandu, dezinformāciju un viltus ziņas, un mudina izglītības programmās iekļaut medijpratību, informācijpratību un digitālo pratību; uzstāj, ka ES ir jāuzlabo komunikācijas stratēģija, lai proaktīvi un efektīvi vērstos pret dezinformācijas kampaņām un ārvalstu iejaukšanos; norāda, ka, kropļojot faktus un izmantojot etniskās un reliģiskās atšķirības, daži ārvalstu rīcībspēki cenšas graut reformas, veicināt sašķeltību, apdraudot valsts vienotību, kā arī mazināt uzticēšanos ES un tās darbībām reģionā, jo īpaši saistībā ar vispārējo paplašināšanās procesu un finansiālo palīdzību koronavīrusa pandēmijas laikā, tādējādi apdraudot Bosnijas un Hercegovinas stabilitāti un integrāciju Eiropā; aicina ES piedāvāt papildu finansiālo un cita veida palīdzību attiecīgajām Bosnijas un Hercegovinas institūcijām, lai palielinātu valsts spēju pretoties šiem draudiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina pienācīgi informēt sabiedrību par ES integrācijas procesu, tostarp kā par izlīguma un politiskās kultūras attīstības projektu, kura pamatā ir kompromisi un savstarpēja sapratne; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina EĀDD un Komisiju uzlabot koordināciju un vērsties pret dezinformāciju un hibrīddraudiem, kas cenšas graut reģiona Eiropas perspektīvu, stratēģiskāk uzsverot ES lielo nozīmi reģiona iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž bažas par pieaugošo migrācijas spiedienu uz valsti un neatbilstošajiem uzņemšanas apstākļiem, kas ir izraisījuši ļoti sliktu humanitāro situāciju; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes strādāt, lai rastu jēgpilnus, ilgtspējīgus, tūlītējus un ilgtermiņa risinājumus šai situācijai, izmantojot koordinētus, stratēģiskus un valsts mēroga atbildes pasākumus, efektīvu iestāžu koordināciju un uzlabotas robežu pārvaldības un uzņemšanas spējas, lai nodrošinātu piekļuvi humānajai palīdzībai un pienācīgam dzīvei svarīgam pamatnodrošinājumam, tostarp īpašus drošības pasākumus nepavadītiem nepilngadīgajiem, piekļuvi atbilstošām izmitināšanas vietām un bērnu aizsardzību; aicina nodrošināt taisnīgu atbildības dalījumu visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, izvairoties no politizācijas un nodrošinot pienācīgu atbalstu vietējām kopienām, kurās izveidoti pagaidu uzņemšanas centri; mudina Bosniju un Hercegovinu noslēgt nolīgumu ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EASO), lai stiprinātu patvēruma pieteikumu apstrādes spēju un uzlabotu sadarbību ar ES, tostarp attiecībā uz pārvietošanu kā drošu un likumīgu ceļu personām, kuras meklē starptautisko aizsardzību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Bosniju un Hercegovinu un ES turpināt stiprināt sadarbību to personu starptautiskās aizsardzības jomā, kuriem tā nepieciešama, strādāt pie solidaritātes risinājumiem un novērst tādus starptautisko tiesību un pamattiesību pārkāpumus, par kuriem saņemti ziņojumi, piemēram, par promraidīšanu pie Bosnijas un Hercegovinas robežām; aicina Komisiju ieviest neatkarīgu uzraudzības un izmeklēšanas mehānismu; atbalsta Eiropas Parlamenta Frontex kontroles darba grupas darbu; aicina Komisiju, ES aģentūras un starptautiskās organizācijas aktīvi sadarboties ar Bosnijas iestādēm, lai izstrādātu funkcionējošu un ilgtspējīgu migrācijas un patvēruma sistēmu; aicina Komisiju, ES aģentūras un starptautiskās organizācijas sniegt Bosnijai un Hercegovinai turpmāku operatīvo, tehnisko, loģistikas un finansiālo palīdzību, lai nodrošinātu atbilstošas uzņemšanas iespējas un apstākļus visā valstī, vēlams, migrantu ieceļošanas vietās, piekļuvi efektīvai patvēruma procedūrai, lai palielinātu ieceļojošo migrantu un patvēruma pieteikumu apstrādes iespējas un attiecīgā gadījumā veiktu atgriešanas procedūras saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem; aicina veikt attiecīgā finansējuma izvērtējumu, lai nodrošinātu, ka pārredzama, uz nosacījumiem balstīta un ticama ES palīdzība migrācijas vajadzībām kalpo mērķim un sasniedz paredzētos saņēmējus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina Bosniju un Hercegovinu pastiprināt centienus cīņā pret pārrobežu noziedzību, jo īpaši cilvēku, šaujamieroču un narkotiku tirdzniecību, pastiprinot stratēģisko sadarbību ar kaimiņvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām (Eiropolu, Eurojust, Frontex); aicina šo valsti nodrošināt to, lai ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex) ātri tiktu parakstīts un ratificēts 2019. gada 5. februārī panāktais statusa nolīgums, kas veicinātu labāku robežu aizsardzību, pilnībā ievērojot pamattiesības un vienlaikus palīdzot apkarot pārrobežu noziedzību, tostarp cilvēku kontrabandu, ko veic noziedzīgas organizācijas, un novēršot neatbilstīgu migrāciju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina valsts mērogā koordinēti, stratēģiski un pārredzami reaģēt uz pašreizējo ārkārtas situāciju veselības jomā un īstenot nediskriminējošus seku mazināšanas un atjaunošanas pasākumus pēc pandēmijas, ņemot vērā sieviešu, minoritāšu un neaizsargāto grupu, tostarp migrantu un bēgļu, īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina proaktīvāk apmainīties ar informāciju un datiem par pandēmiju un veikt steidzamus un konkrētus pasākumus, lai uzlabotu sieviešu ārkārtīgi slikto stāvokli visās dzīves jomās, tostarp novērst vardarbību ģimenē, kas pandēmijas laikā ir vēl vairāk palielinājusies; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina par ES atbalstu saistībā ar Covid, lai risinātu akūto situāciju valstī, tostarp par jaunām aizdevumu garantijām 12 miljonu EUR apmērā MVU atbalstam; mudina Bosniju un Hercegovinu pilnībā izmantot Savienības mehānismus, tostarp ievērot kopīgā iepirkuma nolīgumu attiecībā uz medicīnas aprīkojumu; uzsver Eiropas solidaritātes lielo nozīmi; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt Rietumbalkānu valstīm pietiekamu skaitu Covid-19 vakcīnu un atbalstīt to gatavību vakcinācijai un tās īstenošanu; šajā saistībā atzinīgi vērtē atbrīvojumu no eksporta atļaujām un tiesību aktu kopumu, kas Bosnijai un Hercegovinai un citiem Rietumbalkānu partneriem ļaus beidzot gūt labumu no ES pirkuma priekšlīgumiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver nepieciešamību Bosnijas iestādēm nodrošināt pareizo līdzsvaru starp pamattiesībām un pamatbrīvībām un pandēmijas dēļ nepieciešamajiem ierobežojumiem; minētais jo īpaši attiecas uz pulcēšanās brīvību un vārda brīvību; uzskata, ka īstermiņa pasākumi, kas vērsti uz pandēmijas izraisīto tirdzniecības, pakalpojumu, transporta, ražošanas un tūrisma apjoma samazināšanos, nedrīkst apdraudēt ilgtermiņa reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina, ka trūkumi tiesiskuma jomā, kā arī sadrumstaloti un nepareizi funkcionējoši produktu un darba tirgi apdraud tirgus ekonomikas darbību, ekonomikas izaugsmi un ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pieplūdumu; |
| --- | --- |

63.

Sociālekonomiskās reformas

| 64. | aicina Bosniju un Hercegovinu pilnveidot sociālekonomiskos un aktīvos darba tirgus pasākumus, tostarp profesionālo izglītību un apmācību, samazinot ilgtermiņa bezdarbu, tostarp sieviešu un jauniešu bezdarbu, lai novērstu demogrāfisko lejupslīdi un visakūtāko intelektuālā darbaspēka emigrāciju reģionā, jo īpaši veselības aprūpes un IT nozarē, vairāk ieguldot izglītības nozarē, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, novēršot neatbilstību starp izglītības un darba tirgus vajadzībām un cīnoties pret diskrimināciju nodarbinātībā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tādu iniciatīvu kā garantijas jauniešiem pamatiniciatīva Rietumbalkānu ekonomikas un ieguldījumu plāna ietvaros ar mērķi nodrošināt jauniešiem kvalitatīva darba iespējas, tālākizglītību un stažēšanos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina iestādes stiprināt pasākumus, lai garantētu sociālo kohēziju, nabadzības un nevienlīdzības mazināšanu, piekļuvi veselības aprūpei un sociālajai aizsardzībai, saskaņotu starp administratīvajām vienībām un kantoniem tiesību aktus par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu, novērstu ar dzimumu saistītu diskrimināciju un seksuālu uzmākšanos darbavietā un veicinātu sociālo partneru dialogu sociālajā un ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mudina iestādes par prioritāti noteikt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas diversifikāciju, digitalizāciju un cīnīties pret ēnu ekonomiku, vienlaikus izstrādājot efektīvus un pārredzamus mehānismus enerģijas tirgum, transporta infrastruktūrai, ilgtspējīgam tūrismam un MVU atbalstam; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka valstī ir steidzami jāizveido vienota ekonomiskā telpa, tostarp vienkāršojot, centralizējot un saskaņojot uzņēmumu reģistrēšanas, licencēšanas, atļauju un maksātnespējas procedūras; uzsver digitalizācijas lielo potenciālu Bosnijas un Hercegovinas ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atgādina par nepieciešamību pilnībā īstenot pasākumus, kas paredzēti Bosnijas un Hercegovinas 2020.–2022. gada ekonomikas reformu programmā un politikas norādēs, kuru pamatā ir ekonomikas un finanšu dialogs; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkārtoti aicina pieņemt valsts mēroga stratēģiju publisko finanšu pārvaldībai un palielināt budžeta pārredzamību Bosnijā un Hercegovinā, radot iespēju saņemt ES finansētu budžeta atbalstu; atgādina par nepieciešamību gūt progresu attiecībā uz valsts parāda ilgtspējību un budžeta konsolidācijas centieniem; pauž nožēlu par vienību strīdiem, kas ietekmē vienotas netiešo nodokļu sistēmas darbību; atgādina, ka visā valstī ir nepieciešama konsekventa un pārredzama valsts uzņēmumu pārstrukturēšana un depolitizācija, lai uzlabotu pārvaldību un pārredzamību; uzsver nepieciešamību izveidot publiski pieejamu valstij piederošo uzņēmumu reģistru; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina nodrošināt Konkurences padomes un Valsts atbalsta padomes efektīvu darbību un lēmumu izpildi, kā arī intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas stratēģijas īstenošanu; uzsver, ka Centrālās bankas un tās rezervju neatkarība ir makroekonomiskās stabilitātes pamatā; atgādina, ka ir jānodrošina savlaicīga, visaptveroša un kvalitatīva valsts mēroga statistika; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mudina Bosniju un Hercegovinu aktīvi veicināt reģionālo ekonomisko integrāciju Rietumbalkānos un atbalsta priekšlikumu samazināt viesabonēšanas maksas reģionā; norāda, ka ES tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem tiek pagarinātas līdz 2025. gada 31. decembrim, tādējādi veicinot Rietumbalkānu valstu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mudina valsti pilnībā īstenot likumu par muitas politiku, īstenot reģionālās ekonomiskās zonas (REA) tirdzniecības aspektus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu pievienošanos PTO; |
| --- | --- |

72.

Savienojamība, enerģētika un vide

| 73. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus ar īpaša ekonomikas un investīciju plāna (EIP) palīdzību veikt Rietumbalkānos stratēģiskākas investīcijas un atzīst tā nozīmīgumu reģionālās un pārrobežu sadarbības palielināšanā; uzsver, ka EIP investīcijām ir jāatbilst Parīzes nolīguma un ES klimata mērķiem un attiecībā uz tām ir jāveic ex ante novērtējums par ietekmi uz vidi; atzīst EIP potenciālu palīdzēt veicināt sociālo attīstību un ilglaicīgu atveseļošanos pēc pandēmijas un uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka ES līdzekļi paredz gan stimulus, gan nosacījumus un efektīvi veicina demokrātijas, labas pārvaldības, tiesiskuma un pamattiesību stiprināšanu visu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka paredzamais pirmspievienošanās finansējums ir atkarīgs no efektīvām koordinācijas metodēm un valsts mēroga stratēģiju un reformu īstenošanas; uzsver nepieciešamību uzlabot pirmspievienošanās palīdzības apguves spēju; uzsver, ka finansējums jāpiešķir pārredzamā, efektīvā, pārskatatbildīgā, depolitizētā un nediskriminējošā veidā; mudina visu līmeņu Bosnijas un Hercegovinas iestādes un citus Savienības finansējuma saņēmējus uzlabot Savienības rīcības pārredzamību un pamanāmību un pienācīgi informēt par Savienības atbalsta pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

74.

| 75. | iesaka koncentrēties uz ilgtspējīgām un iekļaujošām izaugsmi veicinošām publiskajām investīcijām, enerģētikas un infrastruktūras projektiem, kas palielina savienojamību, transporta multimodalitāti un ceļu satiksmes drošību, pilnībā ievērojot noteikumus par valsts atbalstu, publisko iepirkumu un sociālo un ekoloģisko ietekmi, cita starpā īstenojot direktīvas par ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un stratēģisko vides novērtējumu (SVN); |
| --- | --- |

75.

| 76. | mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes uzlabot saskaņotību ar ES standartiem un politikas mērķiem klimata aizsardzības un enerģētikas jomā, veicinot zaļo un digitālo pārkārtošanos; aicina par prioritāti noteikt pasākumus, kas mazina ekoloģisko degradāciju un vides apstākļu radītu apdraudējumu veselībai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta zaļā programma Rietumbalkāniem, kurai ir jāstimulē pārkārtošanās uz aprites ekonomiku, un pasākumi, kas nepieciešami vides ziņā jutīgo teritoriju saglabāšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mudina iestādes izstrādāt valsts enerģētikas stratēģiju, kas garantētu pilnīgu saskaņošanu ar Parīzes nolīgumu un attiecīgajiem ES klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem un šī nolīguma un mērķu īstenošanu; uzsver, ka saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un politiskajiem solījumiem 2020. gada Sofijas deklarācijā ir jānosaka oglekļa cenas mehānisms kā efektīvs dekarbonizācijas līdzeklis; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Bosniju un Hercegovinu pastiprināt centienus dabas saglabāšanai, jo tā ir viena no tām valstīm Eiropā, kurā ir vislielākā augu un dzīvnieku sugu bioloģiskā daudzveidība; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes apspriesties ar vietējām kopienām, pilsonisko sabiedrību un neatkarīgiem ekspertiem par sociāli un ekoloģiski sensitīviem projektiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina īstenot pastiprinātus, saskaņotus un konsekventus valsts mēroga centienus gaisa kvalitātes uzlabošanai, saskaņojot tos ar ES acquis par gaisa piesārņojuma samazināšanu, un samazināt kaitīgas pārrobežu emisijas; ņem vērā to, ka Bosnijas un Hercegovinas slāpekļa oksīdu emisijas lielās sadedzināšanas iekārtās tagad atbilst ES tiesību aktiem, un mudina steidzami rīkoties, lai novērstu putekļu un sēra dioksīda emisiju maksimālo robežlielumu pārkāpumus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver nepieciešamību palielināt ilgtspējību enerģijas ražošanas nozarē, palielinot energoefektivitāti un dažādošanu ar atjaunojamo energoresursu ilgtspējīgas izmantošanas palīdzību; atgādina, ka pārmērīga paļaušanās uz ogļu izmantošanu aizkavē jau sen nepieciešamo pāreju uz atjaunojamo energoresursu enerģiju; mudina iestādes veikt pasākumus, lai pakāpeniski pārtrauktu neproduktīvo un piesārņojošo ogļu elektrostaciju darbību; atgādina par nepieciešamību ieviest taisnīgas pārkārtošanās mehānismu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē elektroenerģijas pieslēguma kodeksa noteikumu transponēšanu, kā arī Regulas (ES) Nr. 1227/2011 (REMIT regula) (11) transponēšanu un iekļaušanu valsts elektroenerģijas regulatīvajos aktos, un aicina iestādes piemērot tādu pašu integritātes režīmu arī gāzes nozarē; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mudina valsti pieņemt valsts līmeņa likumu par elektroenerģijas un dabasgāzes regulatoru, pārvades un elektroenerģijas tirgu un īstenot valsts energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu enerģijas pasākumus, nodrošinot trešās enerģētikas paketes un Enerģētikas kopienas dibināšanas līguma saistību izpildi; mudina Rietumbalkānu valstu iestādes veicināt reģionālo savienojamību, strādājot pie reģionālā enerģētikas tirgus izveides pabeigšanas, un uzsver — tas, ka Bosnija un Hercegovina neievēro attiecīgo enerģētikas kopienas acquis elektroenerģijas un gāzes nozarē, apdraud reģionālās enerģētikas nozares integrācijas iespējas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka ekoloģiski jutīgu projektu, piemēram, hidroenerģētikas attīstības, plānošanai un būvniecībai jāatbilst starptautiskajiem un ES standartiem attiecībā uz ietekmes novērtējumu un vides aizsardzību; uzsver, ka ir jānovērš noziegumi pret vidi un efektīvi jāsauc pie atbildības par tiem, jāpalielina inspekciju uzraudzība un jāapkaro nelikumīga būvniecība; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu atkritumu apsaimniekošanas procesu saistībā ar atkritumu apsaimniekošanas informācijas sistēmu, uzstādot piemērotas reciklēšanas iekārtas un novēršot nelikumīgu atkritumu izgāšanu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atgādina par nepieciešamību uzlabot gatavību klimata pārmaiņu izraisītām dabas parādībām, jo īpaši plūdiem un sausumam; atgādina, ka Bosnijai un Hercegovinai vēl jāizveido integrēta informācijas sistēma civilās ārkārtas reaģēšanas jomā; |
| --- | --- |

86.

Ārpolitika un drošība

| 87. | mudina Bosniju un Hercegovinu turpināt pakāpeniski uzlabot pielāgošanos kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP), lai arī ir sasniegts vidēji 70 % līmenis, jo tā ir būtisks elements dalībai ES; stingri mudina Bosniju un Hercegovinu pieskaņoties Padomes lēmumiem, ar kuriem ES ievieš ierobežojošus pasākumus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina stiprināt labas kaimiņattiecības un darīt vairāk, lai atrisinātu visus neatrisinātos divpusējos jautājumus, piemēram, robežu demarkāciju ar Horvātiju un Serbiju un attiecību normalizēšanu ar Kosovu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas ieguldījumu ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) apmācību misijās, tās iesaisti rīcības plānā saistībā ar dalību NATO (MAP) un šīs valsts ieguldījumu NATO misijā “Resolute Support” (RSM) Afganistānā; turklāt atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas kopīga rīcības ceļveža parakstīšanu attiecībā uz G7 valstu partnerības iniciatīvu nolūkā īstenot ANO Rezolūciju 1325 par sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž stingru pārliecību, ka labāka komunikācija par ES saistībām pret šo reģionu ir ārkārtīgi svarīga, lai cīnītos pret ļaunprātīgām ārvalstu ietekmēm; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver, ka ES un ASV ir jāstiprina partnerība un koordinācija Rietumbalkānos, lai palīdzētu sekmēt būtiskas reformas un uzlabotu pārvaldību un izlīgumu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē EUFOR operācijas Althea pastāvīgo klātbūtni valstī un EUFOR pilnvaru pagarināšanu līdz 2021. gada novembrim; atzinīgi vērtē EUFOR operācijas Althea darbu, kas Bosnijā un Hercegovinā pavēra ceļu uz mieru, stabilizāciju un Eiropas integrāciju; atgādina, ka šai misijai joprojām ir būtiska nozīme valsts un visa reģiona drošības un stabilitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē to, ka EUFOR saglabā pilnīgu operativitāti un turpina sniegt atbalstu valstij, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas radītajām problēmām; pauž nožēlu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no operācijas Althea; gaida nākamo šīs operācijas stratēģisko pārskatīšanu un uzsver, ka tai jāsaglabā izlūkošanas līdzekļi un viegli pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atzinīgi vērtē pašreizējos un pastāvīgos centienus iznīcināt ieročus, munīciju, sprāgstvielas un veikt atmīnēšanu un atgādina par to, ka ir svarīgi pienācīgi finansēt minēto; aicina ES un starptautiskās organizācijas arī turpmāk sniegt atbalstu, lai nodrošinātu atmīnēšanas pasākumu pastiprināšanu, ļaujot Bosnijai un Hercegovinai atbrīvoties no postošo kara gadu paliekām; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt centienus cīņā pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību Bosnijā un Hercegovinā un visā reģionā; tādēļ atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas kājnieku ieroču un vieglo ieroču 2021.–2024. gada kontroles stratēģijas un tās rīcības plāna pieņemšanu un attiecīgo Francijas un Vācijas 2018. gadā uzsākto iniciatīvu un mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes ar ES atbalstu pilnībā un nelokāmi apņemties to īstenot; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina radīt jaunas iespējas augsta līmeņa politiskam un politikas dialogam ar Rietumbalkānu valstīm, izmantojot regulārus ES un Rietumbalkānu samitus, lai stiprinātu politisko atbildību par paplašināšanās procesu un nodrošinātu labāku vadību un augsta līmeņa iesaisti, kā paredzēts arī pārskatītajā paplašināšanās metodikā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atkārtoti apstiprina savu nostāju, ka Bosnijas un Hercegovinas un citu Rietumbalkānu valstu pārstāvji būtu pienācīgi jāiekļauj un aktīvi jāiesaista konferencē par Eiropas nākotni gan valdību, gan pilsoniskās sabiedrības, tostarp jauniešu, līmenī; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentūrai, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas, Serbu Republikas un Brčko apgabala valdībām un parlamentiem, kā arī desmit kantonu valdībām. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0370.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0168.

(3)  OV C 265, 11.8.2017., 142. lpp.

(4)  OV C 46 E, 24.2.2010., 111. lpp.

(5)  OV C 157 E, 6.7.2006., 468. lpp.

(6)  OV C 137 E, 27.5.2010., 25. lpp.

(7)  OV C 171, 6.5.2021., 25. lpp.

(8)  OV C 399, 24.11.2017., 176. lpp.

(9)  OV C 363, 28.10.2020., 13. lpp.

(10)  OV C 93, 9.3.2016., 52. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1227/2011 par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumi attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai 2021.–2027. gadā ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 81/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 25. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 25. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra (2) un 2020. gada 18. septembra atzinumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra (2) un 2020. gada 18. septembra atzinumus (3),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (5) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (5) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0375),

| — | ņemot vērā grozītos Komisijas priekšlikumus (COM(2020)0023) un COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozītos Komisijas priekšlikumus (COM(2020)0023) un COM(2020)0450),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0206/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 17, 14.1.2019., 1. lpp.

(2)  OV C 62, 15.2.2019., 83. lpp.

(3)  OV C 429, 11.12.2020., 236. lpp.

(4)  OV C 86, 7.3.2019., 41. lpp.

(5)  OV C 108, 26.3.2021., 638. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds 2021.–2027. gadā ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 81/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0372),

| — | ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0452),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pagaidu vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0204/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

(3)  OV C 108, 26.3.2021., 566. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Īpaši noteikumi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un ārējās finansēšanas instrumentiem, 2021.–2027. gadā ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 81/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0289),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0205/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 116. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 137. lpp.

(3)  OV C 108, 26.3.2021., 247. lpp.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 81/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0215),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0157/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 12. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 12. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0220/2020),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 429, 11.12.2020., 279. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Pārrobežu maksājumi Savienībā (kodifikācija) ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2022/C 81/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0323),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0204/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 25. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 25. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 3. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 3. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0202/2021),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību;

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 65, 25.2.2021., 4. lpp.

1

(2)  OV C 56, 16.2.2021., 43. lpp.

2

(3)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par pārrobežu maksājumiem Savienībā (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2021)0329),

| — | ņemot vērā Padomes piekrišanu (09425/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes piekrišanu (09425/2021),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 10. jūnija lēmumu par projektu Eiropas Parlamenta Regulai, ar ko nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 10. jūnija lēmumu par projektu Eiropas Parlamenta Regulai, ar ko nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 46. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 46. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0174/2021),

| 1. | pieņem pielikumā pievienoto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt regulu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod ģenerālsekretāram nodrošināt regulas publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0280.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta regula, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 228. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes piekrišanu (1),

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunkta un 228. panta, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunkta un 228. panta, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) noteikumiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (3) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom būtu jāatceļ un jāaizstāj ar regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz LESD 228. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (3) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom būtu jāatceļ un jāaizstāj ar regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz LESD 228. panta 4. punktu.

| (3) | Hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Savienības pilsoņu pamattiesībām. Hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai nodrošinātu, ka minētās tiesības ir efektīvas un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, tādējādi stiprinot ombuda neatkarību, no kā tās abas ir atkarīgas, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas tam nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto ombuda pienākumu sekmīgai izpildei. |
| --- | --- |

(3)

Hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Savienības pilsoņu pamattiesībām. Hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai nodrošinātu, ka minētās tiesības ir efektīvas un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, tādējādi stiprinot ombuda neatkarību, no kā tās abas ir atkarīgas, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas tam nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto ombuda pienākumu sekmīgai izpildei.

| (4) | Pieņemot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzību, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, pienācīgi ņemot vērā īpašos ierobežojumus, kas izriet no tiesvedības vai administratīvajām procedūrām. |
| --- | --- |

(4)

Pieņemot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzību, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, pienācīgi ņemot vērā īpašos ierobežojumus, kas izriet no tiesvedības vai administratīvajām procedūrām.

| (5) | Ombudam būtu jārīkojas, pienācīgi ņemot vērā to Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru kompetenci, kas kļuvušas par ombuda izmeklēšanas subjektu. |
| --- | --- |

(5)

Ombudam būtu jārīkojas, pienācīgi ņemot vērā to Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru kompetenci, kas kļuvušas par ombuda izmeklēšanas subjektu.

| (6) | Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana atklāj administratīvas kļūmes. Ombudam katras gadskārtējās sesijas beigās būtu jāiesniedz visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam. Ombudam arī vajadzētu būt pilnvarotam minētajā gada ziņojumā iekļaut novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana atklāj administratīvas kļūmes. Ombudam katras gadskārtējās sesijas beigās būtu jāiesniedz visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam. Ombudam arī vajadzētu būt pilnvarotam minētajā gada ziņojumā iekļaut novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanu.

| (7) | Lai stiprinātu ombuda lomu un veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ja tas to uzskata par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

Lai stiprinātu ombuda lomu un veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ja tas to uzskata par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumā.

| (8) | Pieprasījumiem piešķirt publisku piekļuvi ombuda dokumentiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (4), ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (5), izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtu dokumentu gadījumā, kad pieprasījumi būtu jāizskata tos izdevušajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai. |
| --- | --- |

(8)

Pieprasījumiem piešķirt publisku piekļuvi ombuda dokumentiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (4), ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (5), izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtu dokumentu gadījumā, kad pieprasījumi būtu jāizskata tos izdevušajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai.

| (9) | Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāsniedz ombudam visa informācija, ko ombuds tām prasa izmeklēšanas vajadzībām. Ja ombuda pienākumu izpildei vajadzīgs, lai ombuds saņemtu klasificētu informāciju, ko glabā Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes, ombudam vajadzētu būt iespējai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot, ka tiek ievēroti noteikumi tās aizsardzībai. |
| --- | --- |

(9)

Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāsniedz ombudam visa informācija, ko ombuds tām prasa izmeklēšanas vajadzībām. Ja ombuda pienākumu izpildei vajadzīgs, lai ombuds saņemtu klasificētu informāciju, ko glabā Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes, ombudam vajadzētu būt iespējai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot, ka tiek ievēroti noteikumi tās aizsardzībai.

| (10) | Būtu jānosaka pienākums ombudam un ombuda darbiniekiem neizpaust nekādu informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā, neskarot ombuda pienākumu informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par faktiem, kas varētu būt saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem un kas ombudam tapuši zināmi izmeklēšanas gaitā. Ombudam arī vajadzētu būt iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcību. Ombuda pienākumam neizpaust informāciju, kas iegūta pienākumu izpildes gaitā, nebūtu jāskar ombuda pienākums veikt savu darbu pēc iespējas atklāti saskaņā ar LESD 15. panta 1. punktu. Lai pienācīgi pildītu savus pienākumus un pamatotu savus konstatējumus, ombudam būtu jāvar savos ziņojumos atsaukties uz jebkādu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jānosaka pienākums ombudam un ombuda darbiniekiem neizpaust nekādu informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā, neskarot ombuda pienākumu informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par faktiem, kas varētu būt saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem un kas ombudam tapuši zināmi izmeklēšanas gaitā. Ombudam arī vajadzētu būt iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcību. Ombuda pienākumam neizpaust informāciju, kas iegūta pienākumu izpildes gaitā, nebūtu jāskar ombuda pienākums veikt savu darbu pēc iespējas atklāti saskaņā ar LESD 15. panta 1. punktu. Lai pienācīgi pildītu savus pienākumus un pamatotu savus konstatējumus, ombudam būtu jāvar savos ziņojumos atsaukties uz jebkādu publiski pieejamu informāciju.

| (11) | Ja tas nepieciešams efektīvai ombuda pienākumu izpildei, ombudam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un apmainīties ar tām ar informāciju saskaņā ar piemērojamajiem valstu un Savienības tiesību aktiem, kā arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Ja tas nepieciešams efektīvai ombuda pienākumu izpildei, ombudam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un apmainīties ar tām ar informāciju saskaņā ar piemērojamajiem valstu un Savienības tiesību aktiem, kā arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

| (12) | Eiropas Parlamentam būtu jāievēl ombuds Parlamenta sasaukuma sākumā un uz tā pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā arī vispārējie nosacījumi, tostarp attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, ombuda aizvietošanu, pienākumu nesavienojamību, ombuda atalgojumu, privilēģijām un imunitāti. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamentam būtu jāievēl ombuds Parlamenta sasaukuma sākumā un uz tā pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā arī vispārējie nosacījumi, tostarp attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, ombuda aizvietošanu, pienākumu nesavienojamību, ombuda atalgojumu, privilēģijām un imunitāti.

| (13) | Būtu jāprecizē, ka ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam (“Protokols Nr. 6”), vienīgā panta a) punktā. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāprecizē, ka ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam (“Protokols Nr. 6”), vienīgā panta a) punktā.

| (14) | Ombudam būtu jāpanāk dzimumu paritāte sava sekretariāta sastāvā, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (6) paredzēto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1.d panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(14)

Ombudam būtu jāpanāk dzimumu paritāte sava sekretariāta sastāvā, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (6) paredzēto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1.d panta 2. punktu.

| (15) | Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju šīs regulas īstenošanas noteikumi ir jāpieņem ombudam. Ja termiņā, ko iepriekš pamatoti noteicis ombuds, nav saņemts šo iestāžu atzinums, ombuds var pieņemt attiecīgos īstenošanas noteikumus. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulā būtu jānosaka pieņemamo īstenošanas noteikumu minimālais saturs, |
| --- | --- |

(15)

Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju šīs regulas īstenošanas noteikumi ir jāpieņem ombudam. Ja termiņā, ko iepriekš pamatoti noteicis ombuds, nav saņemts šo iestāžu atzinums, ombuds var pieņemt attiecīgos īstenošanas noteikumus. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulā būtu jānosaka pieņemamo īstenošanas noteikumu minimālais saturs,

IR PIEŅĒMIS ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un principi

1.   Šajā regulā ir iekļauti noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (“Eiropas ombuda statūti”).

2.   Ombuds savu pienākumu izpildē ir pilnīgi neatkarīgs un rīkojas bez kādas iepriekšējas atļaujas.

3.   Ombuds palīdz atklāt administratīvas kļūmes Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbībā, izņemot Eiropas Savienības Tiesu, kad tā pilda tiesu iestādes funkcijas, pienācīgi ņemot vērā LESD 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 228. pantu un Hartas 41. pantu par tiesībām uz labu pārvaldību.

Ombudam nevar iesniegt sūdzību par citu iestāžu vai personu darbību.

4.   Attiecīgā gadījumā ombuds sniedz ieteikumus, priekšlikumus risinājumiem un ierosinājumus uzlabojumiem, lai atrisinātu konkrētu jautājumu.

5.   Savu pienākumu izpildes gaitā ombuds nedrīkst apšaubīt tiesas nolēmumu pamatotību vai tiesas kompetenci pieņemt nolēmumu.

2. pants

Sūdzības

1.   Ikviens Savienības pilsonis vai fiziska persona, kura dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, var tieši vai ar Eiropas Parlamenta deputāta starpniecību iesniegt ombudam sūdzību par administratīvām kļūmēm.

2.   Sūdzībā skaidri norāda tās priekšmets un sūdzības iesniedzēja identitāte. Sūdzības iesniedzējs var pieprasīt, lai sūdzība vai atsevišķas tās daļas tiktu izskatītas konfidenciāli.

3.   Sūdzību iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad sūdzības iesniedzējs ir konstatējis faktus, kas ir sūdzības pamatā. Pirms sūdzības iesniegšanas sūdzības iesniedzējs atbilstoši administratīvā veidā vēršas attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā.

4.   Ombuds noraida sūdzību kā nepieņemamu, ja tā neietilpst ombuda kompetences jomā vai ja nav izpildīti 2. un 3. punktā izklāstītie procedūras noteikumi. Ja sūdzība neietilpst ombuda kompetences jomā, tas var ieteikt sūdzības iesniedzējam to iesniegt citai iestādei.

5.   Ja ombuds konstatē, ka sūdzība ir acīmredzami nepamatota, viņš slēdz lietu un informē par šo konstatējumu sūdzības iesniedzēju. Gadījumos, ja sūdzības iesniedzējs par sūdzību ir informējis attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, ombuds informē arī attiecīgo iestādi.

6.   Sūdzības par darba attiecībām starp Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām un to darbiniekiem ir pieņemamas tikai tad, ja attiecīgā persona ir izmantojusi visas iekšējās administratīvās procedūras, jo īpaši Civildienesta noteikumu 90. pantā minētās procedūras, un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras kompetentā iestāde ir pieņēmusi lēmumu vai ja ir beidzies atbildes sniegšanas termiņš. Ombuds arī ir pilnvarots pārbaudīt pasākumus, ko attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras kompetentā iestāde ir pieņēmusi, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuras, iespējams, cietušas no aizskarošas izturēšanās, un atjaunotu veselīgu un drošu darba vidi, kurā tiek ievērota attiecīgo personu cieņa, kamēr notiek administratīva izmeklēšana, ar noteikumu, ka attiecīgās personas ir izmantojušas iekšējās administratīvās procedūras saistībā ar minētajiem pasākumiem.

7.   Līdzko ombuda reģistrētā sūdzība ir atzīta par pieņemamu un ir pieņemts lēmums sākt izmeklēšanu, ombuds par to informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru.

8.   Ombudam iesniegtās sūdzības neietekmē pārsūdzības termiņus administratīvās lietās vai tiesā.

9.   Ja ombuds attiecībā uz iesniegtajiem faktiem notiekošas vai pabeigtas tiesvedības dēļ atzīst, ka sūdzība nav pieņemama, vai pieņem lēmumu izbeigt tās izskatīšanu, tās izmeklēšanas rezultātu, kuru ombuds līdz attiecīgajam brīdim ir veicis, iekļauj lietā un šo lietu slēdz.

10.   Ombuds pēc iespējas ātri informē sūdzības iesniedzēju par veiktajām darbībām saistībā ar sūdzību un, ciktāl iespējams, kopā ar attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru meklē risinājumu administratīvās kļūmes novēršanai. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par ierosināto risinājumu un iesniedz tam arī attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras komentārus, ja tādi ir saņemti. Sūdzības iesniedzējs var iesniegt komentārus vai jebkurā posmā sniegt papildu informāciju, kas sūdzības iesniegšanas brīdī nebija zināma.

Ja ir rasts sūdzības iesniedzējam un attiecīgajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pieņemams risinājums, ombuds var lietu slēgt, neievērojot 4. pantā paredzēto procedūru.

3. pants

Izmeklēšana

1.   Ombuds saskaņā ar saviem pienākumiem vai nu pēc paša iniciatīvas, vai uz saņemtas sūdzības pamata veic izmeklēšanu gadījumos, kad uzskata to par pamatotu.

2.   Ombuds bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par šādu izmeklēšanu. Neskarot 5. pantu, attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra var pēc savas iniciatīvas vai pēc ombuda pieprasījuma iesniegt jebkādus noderīgus komentārus vai pierādījumus.

3.   Ombuds var pēc savas iniciatīvas veikt izmeklēšanu, kad vien uzskata to par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumos, lai šos gadījumus risinātu kā sabiedrības interešu jautājumu. Saistībā ar šādu izmeklēšanu ombuds var arī nākt klajā ar priekšlikumiem un iniciatīvām, lai veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

4. pants

Mijiedarbība starp ombudu un iestādēm

1.   Ja izmeklēšanas gaitā ir konstatētas administratīvas kļūmes, ombuds bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par izmeklēšanas konstatējumiem un attiecīgā gadījumā sniedz ieteikumus.

2.   Attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra trīs mēnešu laikā nosūta ombudam detalizētu atzinumu. Ombuds pēc attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pamatota pieprasījuma var piešķirt minētā termiņa pagarinājumu. Minētais pagarinājums nepārsniedz divus mēnešus. Ja attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nesniedz atzinumu sākotnējā trīs mēnešu termiņā vai pagarinātajā termiņā, ombuds var izmeklēšanu slēgt bez šāda atzinuma.

3.   Pēc izmeklēšanas slēgšanas ombuds nosūta ziņojumu attiecīgajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai un, ja atklātās administratīvās kļūmes raksturs vai mērogs to prasa, arī Eiropas Parlamentam. Ziņojumā ombuds var sniegt ieteikumus. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par izmeklēšanas rezultātu, par attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras sniegto atzinumu un par ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem.

4.   Vajadzības gadījumā saistībā ar izmeklēšanu par Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras darbību ombuds pēc paša iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma var tikt uzklausīts Eiropas Parlamentā atbilstošā līmenī.

5.   Katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par savu veikto izmeklēšanu rezultātiem. Ziņojumā iekļauj novērtējumu par ombuda ieteikumu, priekšlikumu risinājumiem un ierosinājumu uzlabojumiem izpildi. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī to ombuda izmeklēšanu rezultātus, kuras saistītas ar aizskarošu izturēšanos, trauksmes celšanu un interešu konfliktiem Savienības iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās.

5. pants

Informācijas sniegšana ombudam

1.   Šajā pantā “informācijas sniegšana” ietver visus fiziskus un elektroniskus līdzekļus, ar kuriem tiek nodrošināta ombuda un tā sekretariāta piekļuve informācijai, tai skaitā dokumentiem, neatkarīgi no informācijas veida.

2.   “ES klasificēta informācija” ir jebkura informācija vai materiāli, kuriem piemērota ES drošības klasifikācija un kuru neatļauta izpaušana var izraisīt dažāda līmeņa apdraudējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm.

3.   Ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un dalībvalstu kompetentās iestādes pēc ombuda pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas un bez liekas kavēšanās sniedz ombudam visu informāciju, ko tas pieprasījis izmeklēšanas vajadzībām.

4.   ES klasificētu informāciju ombudam sniedz, ievērojot šādus principus un nosacījumus:

| a) | Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas sniedz ES klasificēto informāciju, ir izpildījusi savas attiecīgās iekšējās procedūras un, ja informācijas autors ir trešā persona, tā ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu; |
| --- | --- |

a)

Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas sniedz ES klasificēto informāciju, ir izpildījusi savas attiecīgās iekšējās procedūras un, ja informācijas autors ir trešā persona, tā ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu;

| b) | ir konstatēta ombuda vajadzība pēc informācijas; |
| --- | --- |

b)

ir konstatēta ombuda vajadzība pēc informācijas;

| c) | ir jānodrošina, ka piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāka līmeņa klasificēta informācija, piešķir tikai personām, kurām ir drošības pielaide attiecīgajam drošības līmenim saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuras pilnvarojusi kompetentā drošības iestāde. |
| --- | --- |

c)

ir jānodrošina, ka piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāka līmeņa klasificēta informācija, piešķir tikai personām, kurām ir drošības pielaide attiecīgajam drošības līmenim saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuras pilnvarojusi kompetentā drošības iestāde.

5.   Attiecībā uz ES klasificētas informācijas sniegšanu attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra novērtē, vai ombuds ir praksē ieviesis iekšējās drošības noteikumus, kā arī fiziskus un procesuālus pasākumus, lai aizsargātu ES klasificētu informāciju. Šajā nolūkā ombuds un Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra arī var vienoties par vispārēju satvaru, ar ko reglamentē ES klasificētas informācijas sniegšanu.

6.   Saskaņā ar 4. un 5. punktu piekļuvi ES klasificētai informācijai nodrošina attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras telpās, ja vien ar ombudu nav panākta citāda vienošanās.

7.   Neskarot 3. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes var atteikties sniegt ombudam informāciju, uz kuru attiecas valsts tiesību akti par klasificētas informācijas aizsardzību vai noteikumi, kas liedz to darīt zināmu.

Attiecīgā dalībvalsts tomēr var sniegt ombudam šādu informāciju, ievērojot šīs valsts kompetentās iestādes paredzētus nosacījumus.

8.   Ja Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras un dalībvalstu iestādes plāno sniegt ombudam ES klasificētu informāciju vai jebkādu citu informāciju, kura nav publiski pieejama, tās par to iepriekš informē ombudu.

Ombuds nodrošina šādas informācijas pienācīgu aizsardzību un jo īpaši bez attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vai dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas to neizpauž sūdzības iesniedzējam vai sabiedrībai. Attiecībā uz ES klasificētu informāciju piekrišanu sniedz rakstiski.

9.   Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, kas atsaka piekļuvi ES klasificētai informācijai, rakstiski sniedz ombudam pamatojumu, norādot vismaz atteikuma iemeslus.

10.   Ombuds patur savā rīcībā 8. punktā minēto informāciju tikai līdz izmeklēšanas galīgai slēgšanai.

Ombuds var pieprasīt Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai vai dalībvalstij šādu informāciju glabāt vismaz piecus gadus.

11.   Ja ombuds prasīto palīdzību nesaņem, tas var informēt Eiropas Parlamentu, kas attiecīgi rīkojas.

6. pants

Publiska piekļuve ombuda dokumentiem

Pieprasījumus nodrošināt publisku piekļuvi dokumentiem ombuds izskata saskaņā ar noteikumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001, kuru papildina Regula (EK) Nr. 1367/2006, izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtiem dokumentiem un dokumentiem, kurus ombuds glabā šīs izmeklēšanas laikā, arī pēc izmeklēšanas slēgšanas.

7. pants

Ierēdņu un pārējo darbinieku uzklausīšana

1.   Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru ierēdņus un pārējos darbiniekus pēc ombuda pieprasījuma uzklausa saistībā ar faktiem, kas attiecas uz notiekošu izmeklēšanu, kuru veic ombuds.

2.   Minētie ierēdņi un pārējie darbinieki liecina savas iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vārdā. Viņiem joprojām ir saistoši pienākumi, kas izriet no noteikumiem, kuri attiecas uz viņiem.

8. pants

Izmeklēšana saistībā ar trauksmes celšanu

1.   Ombuds var veikt izmeklēšanu, lai atklātu administratīvu kļūmju gadījumus tādas informācijas apstrādē, kas definēta Civildienesta noteikumu 22.a pantā un ko ombudam ir izpaudis ierēdnis vai darbinieks saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri paredzēti Civildienesta noteikumos.

2.   Šādos gadījumos ierēdnis vai darbinieks saņem Civildienesta noteikumos paredzēto aizsardzību pret jebkādiem aizspriedumiem, kas pret viņu varētu rasties Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā šīs informācijas paziņošanas dēļ.

3.   Ombuds arī var noskaidrot, vai attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra šādas lietas izskatīšanā ir pieļāvusi administratīvas kļūmes, arī saistībā ar attiecīgā ierēdņa vai darbinieka aizsardzību.

9. pants

Dienesta noslēpums

1.   Ombuds un tā darbinieki nenodod atklātībā informāciju vai dokumentus, kurus iegūst izmeklēšanas gaitā. Neskarot 2. punktu, viņi jo īpaši nenodod atklātībā nekādu ombudam sniegtu ES klasificētu informāciju vai Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru iekšējos dokumentus vai dokumentus, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību. Tie nenodod atklātībā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzēja vai jebkuras citas iesaistītas personas tiesībām.

2.   Ja ombuda izmeklēšanas gaitā konstatētie fakti varētu būt noziedzīgs nodarījums vai ar tādu būt saistīti, ombuds par to ziņo kompetentajām dalībvalstu iestādēm un, ciktāl lieta ir to attiecīgajā kompetencē, — Eiropas Prokuratūrai saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 (7) 24. pantu un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), neskarot visu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru vispārējo pienākumu ziņot OLAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8) 8. pantu

3.   Attiecīgā gadījumā un pēc vienošanās ar Eiropas Prokuratūru vai OLAF ombuds informē arī to Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai darbinieks, un tā var sākt piemērotas procedūras.

10. pants

Sadarbība ar dalībvalstu iestādēm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

1.   Ja tas nepieciešams ombuda pienākumu izpildei, ombuds var sadarboties ar dalībvalstu iestādēm saskaņā ar piemērojamiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

2.   Ombuds savu pienākumu ietvaros var sadarboties arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar tām, kas atbild par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību. Ombuds nepieļauj darbību pārklāšanos ar minēto Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru darbībām vai to darbību dublēšanu.

3.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā dalībvalstu iestādēm adresētus paziņojumus sniedz ar to pastāvīgo pārstāvniecību Savienībā starpniecību, izņemot gadījumus, kad attiecīgā pastāvīgā pārstāvniecība piekrīt, ka ombuda sekretariāts var tieši sazināties ar attiecīgās dalībvalsts iestādēm.

11. pants

Ombuda ievēlēšana

1.   Ombudu ievēlē un var atkārtoti iecelt amatā saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu, izraugoties no kandidātiem, kas atlasīti pārredzamā procedūrā.

2.   Pēc uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ombudu izvēlas no personām, kas:

| — | ir Savienības pilsoņi, |
| --- | --- |

—

ir Savienības pilsoņi,

| — | izmanto pilnas pilsoniskās un politiskās tiesības, |
| --- | --- |

—

izmanto pilnas pilsoniskās un politiskās tiesības,

| — | sniedz visas neatkarības garantijas, |
| --- | --- |

—

sniedz visas neatkarības garantijas,

| — | atbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai ieņemtu augstāko juridisko iestāžu amatus savā valstī, vai kam ir atzīta kompetence un kvalifikācija, lai uzņemtos ombuda pienākumus, un |
| --- | --- |

—

atbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai ieņemtu augstāko juridisko iestāžu amatus savā valstī, vai kam ir atzīta kompetence un kvalifikācija, lai uzņemtos ombuda pienākumus, un

| — | kas nav bijuši valsts valdības locekļi vai Eiropas Parlamenta, Eiropadomes vai Eiropas Komisijas locekļi divu gadu laikā pirms uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

—

kas nav bijuši valsts valdības locekļi vai Eiropas Parlamenta, Eiropadomes vai Eiropas Komisijas locekļi divu gadu laikā pirms uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas dienas.

12. pants

Ombuda pienākumu izbeigšana

1.   Ombuds beidz pildīt savus pienākumus vai nu savu pilnvaru termiņa beigās vai atkāpšanās vai atlaišanas gadījumā.

2.   Izņemot atlaišanas gadījumu, ombuds paliek amatā, līdz ir ievēlēts jauns ombuds.

3.   Priekšlaicīgas pienākumu izbeigšanas gadījumā jaunu ombudu ievēl uz atlikušo Eiropas Parlamenta sasaukuma laiku triju mēnešu laikā pēc amata vietas atbrīvošanās. Līdz jauna ombuda ievēlēšanai steidzamus jautājumus, kas ietilpst ombuda pienākumos, risina 16. panta 2. punktā minētā galvenā atbildīgā persona.

13. pants

Atlaišana

Ja Eiropas Parlaments plāno pieprasīt ombuda atlaišanu saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu, pirms šāda pieprasījuma izteikšanas tas uzklausa ombudu.

14. pants

Ombuda pienākumu izpilde

1.   Pildot savus pienākumus, ombuds rīkojas saskaņā ar LESD 228. panta 3. punktu. Ombuds atturas no jebkādas rīcības, kas nav savienojama ar minēto pienākumu būtību.

2.   Stājoties amatā, ombuds Tiesas priekšā dod svinīgu solījumu pilnībā neatkarīgi un objektīvi pildīt Līgumos un šajā regulā minētos pienākumus un gan pilnvaru laikā, gan pēc pilnvaru termiņa beigām ievērot no tiem izrietošās saistības. Svinīgais solījums jo īpaši ietver pienākumu ievērot godprātību un diskrētumu attiecībā uz konkrētu amatu vai priekšrocību pieņemšanu pēc pilnvaru termiņa beigām.

3.   Ombuda pilnvaru laikā ombuds nedrīkst uzņemties citus politiskos vai administratīvos pienākumus vai citus amatus par atalgojumu vai bez tā.

15. pants

Atalgojums, privilēģijas un imunitāte

1.   Darba samaksas, piemaksu un pensijas ziņā ombudu pielīdzina Tiesas tiesnesim.

2.   Ombudam un ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 11. līdz 14. pantu un 17. pantu.

16. pants

Ombuda sekretariāts

1.   Ombudam piešķir pienācīgu budžetu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu ombuda neatkarību un savu pienākumu izpildi.

2.   Ombudam palīdz sekretariāts. Ombuds ieceļ sekretariāta galveno atbildīgo personu.

3.   Ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro Civildienesta noteikumus. Sekretariāta darbinieku skaitu katru gadu apstiprina saskaņā ar budžeta procedūru.

4.   Ja Savienības ierēdņi ir norīkoti darbā ombuda sekretariātā, šo norīkojumu uzskata par norīkojumu dienesta interesēs saskaņā ar Civildienesta noteikumu 37. panta pirmās daļas a) punktu un 38. pantu.

17. pants

Ombuda mītnes vieta

Ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 vienīgā panta a) punktā.

18. pants

Īstenošanas noteikumi

Ombuds pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju pieņem šīs regulas īstenošanas noteikumus. Tie atbilst šai regulai un ietver noteikumus vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | sūdzības iesniedzēja un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

a)

sūdzības iesniedzēja un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības;

| b) | sūdzību saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana; |
| --- | --- |

b)

sūdzību saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana;

| c) | izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas; un |
| --- | --- |

c)

izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas; un

| d) | papildu izmeklēšana. |
| --- | --- |

d)

papildu izmeklēšana.

19. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom atceļ.

2.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  2021. gada 18. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2021. gada 18. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1994. gada 9. marts) par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.)

3

Euratom

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

5

(6)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

7

Euratom

Euratom

(8)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.)

8

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

ES un Taizemes nolīgums: visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšana sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 81/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05444/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05444/2021),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (05445/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Taizemes Karalisti saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) XXVIII pantu par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (05445/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0171/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0180/2021),

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Taizemes Karalistes valdībai un parlamentam.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

ES un Indonēzijas nolīgums: visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšana sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 81/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06505/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06505/2021),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06506/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Indonēzijas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06506/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0181/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0182/2021),

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Indonēzijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

ES un Argentīnas nolīgums: visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšana sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 81/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06837/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06837/2021),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06838/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Argentīnas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (06838/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otro daļu (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otro daļu (C9-0170/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0175/2021),

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Argentīnas Republikas valdībai un parlamentam.

---

Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Eiropas Klimata akts ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par klimatneitralitātes panākšanas satvara izveidi un Regulas (ES) 2018/1999 grozīšanu (Eiropas Klimata akts) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 81/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0080) un grozīto priekšlikumu (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0080) un grozīto priekšlikumu (COM(2020)0563),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0077/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Francijas parlamenta Senāts, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Francijas parlamenta Senāts, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 15. jūlija atzinumu (1) un 2020. gada 29. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 15. jūlija atzinumu (1) un 2020. gada 29. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 2. jūlija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 2. jūlija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 5. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 5. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0162/2020),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Padomes un Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 364, 28.10.2020., 143. lpp.

(2)  OV C 10, 11.1.2021., 69. lpp.

(3)  OV C 324, 1.10.2020., 58. lpp.

(4)  Ar šo nostāju aizstāj 2020. gada 8. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1119.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojumi

ZIZIMM siltumnīcefekta gāzu piesaistītāji un 2030. gada mērķrādītāji

ES zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) sektors gan emitē siltumnīcefekta gāzes, gan absorbē CO2 augsnē un biomasā. Lai sasniegtu izvirzītos klimata mērķus, ir ļoti svarīgi atjaunot un attīstīt mūsu zemes oglekļa piesaistītājsistēmu – dabiskās vides, piemēram, koku, spēju absorbēt CO2.

Lai ES līdz 2050. gadam varētu sasniegt klimatneitralitāti, mums jāturpina oglekļa piesaistītājsistēmu palielināt. Lai mainītu pašreizējo tendenci, ir jārīkojas aktīvi un tūlīt. Komisijas paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana: investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” lēsts, ka pašreizējo tendenci ir nepieciešams un iespējams mainīt un līdz 2030. gadam oglekļa piesaistītājsistēmu pieaudzēt līdz līmenim, kas pārsniedz 300 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta.

Komisija nāks klajā ar priekšlikumiem ZIZIMM regulu pārskatīt atbilstoši šai iecerei.

Tiesu iestāžu pieejamība

ES un tās dalībvalstis ir Puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) 1998. gada 25. jūnija Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas Konvencija”).

Regulas (ES) 2018/1999 uzlikto pienākumu izpildē attiecībā uz sabiedrības iesaistīšanu nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā un ilgtermiņa stratēģiju apspriešanā dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgajai sabiedrības daļai šādu pienākumu neizpildes gadījumā tiek nodrošināta tiesu iestāžu pieejamība. Tas ir saskaņā ar attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un pilnībā saskan arī ar saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās, būdamas Orhūsas konvencijas Puses (1).

---

(1)  Sk. arī paziņojumu “Tiesu iestāžu pieejamības uzlabošana saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs” (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 81/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2020)0569),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0335/2020),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0177/2021),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija” ir izklāstīta Eiropas stratēģija attiecībā uz politikas pasākumiem un investīcijām, kuras nepieciešamas, lai nākamo piecu gadu laikā izveidotu datu ekonomiku. Tajā ir uzsvērta Eiropas publisko kopīgo datu telpu izveide, kas veicinās izaugsmi un radīs vērtību. Atbalsts šādu kopīgo Eiropas datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izveidei nodrošinātu, ka izmantošanai ekonomikā un sabiedrībā kļūtu pieejams vairāk datu, un vienlaikus tiktu saglabāta kontrole pār uzņēmumiem un privātpersonām, kas ģenerē datus. Augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana ir būtiski elementi tam, lai netraucēti nodrošinātu datošanas resursus ar atšķirīgiem veiktspējas raksturlielumiem, kas nepieciešami, lai maksimāli palielinātu Eiropas publisko kopīgo datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izaugsmi un izmantošanu publiskiem, rūpnieciskiem un zinātniskiem lietojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija” ir izklāstīta Eiropas stratēģija attiecībā uz politikas pasākumiem un investīcijām, kuras nepieciešamas, lai nākamo piecu gadu laikā izveidotu datu ekonomiku. Tajā ir uzsvērta Eiropas publisko kopīgo datu telpu izveide, kas veicinās izaugsmi un radīs vērtību. Atbalsts šādu kopīgo Eiropas datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izveidei nodrošinātu, ka izmantošanai ekonomikā un sabiedrībā kļūtu pieejams vairāk datu, un vienlaikus tiktu saglabāta kontrole pār uzņēmumiem un privātpersonām, kas ģenerē datus. Augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana ir būtiski elementi tam, lai netraucēti nodrošinātu datošanas resursus ar atšķirīgiem veiktspējas raksturlielumiem, kas nepieciešami, lai maksimāli palielinātu Eiropas publisko kopīgo datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izaugsmi un izmantošanu publiskiem, rūpnieciskiem un zinātniskiem lietojumiem.

| (5) | Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija” ir izklāstīta Eiropas stratēģija attiecībā uz politikas pasākumiem un investīcijām, kuras nepieciešamas, lai nākamo piecu gadu laikā izveidotu datu ekonomiku. Tajā ir uzsvērta Eiropas publisko kopīgo datu telpu izveide, kas veicinās izaugsmi un radīs vērtību. Atbalsts šādu kopīgo Eiropas datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izveidei nodrošinātu, ka izmantošanai ekonomikā un sabiedrībā kļūtu pieejams vairāk datu, un vienlaikus tiktu saglabāta kontrole pār uzņēmumiem un privātpersonām, kas ģenerē datus.
  Lai nodrošinātu lietotāju datu efektīvu pārnešanu, mākoņdatošanas infrastruktūras Savienībā būtu jābalsta uz tādiem principiem kā uzticēšanās, atvērtība, drošība, sadarbspēja un pārnesamība:
  Augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana ir būtiski elementi tam, lai netraucēti nodrošinātu datošanas resursus ar atšķirīgiem veiktspējas raksturlielumiem, kas nepieciešami, lai maksimāli palielinātu Eiropas publisko kopīgo datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izaugsmi un izmantošanu publiskiem, rūpnieciskiem un zinātniskiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija” ir izklāstīta Eiropas stratēģija attiecībā uz politikas pasākumiem un investīcijām, kuras nepieciešamas, lai nākamo piecu gadu laikā izveidotu datu ekonomiku. Tajā ir uzsvērta Eiropas publisko kopīgo datu telpu izveide, kas veicinās izaugsmi un radīs vērtību. Atbalsts šādu kopīgo Eiropas datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izveidei nodrošinātu, ka izmantošanai ekonomikā un sabiedrībā kļūtu pieejams vairāk datu, un vienlaikus tiktu saglabāta kontrole pār uzņēmumiem un privātpersonām, kas ģenerē datus.
  Lai nodrošinātu lietotāju datu efektīvu pārnešanu, mākoņdatošanas infrastruktūras Savienībā būtu jābalsta uz tādiem principiem kā uzticēšanās, atvērtība, drošība, sadarbspēja un pārnesamība:
  Augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana ir būtiski elementi tam, lai netraucēti nodrošinātu datošanas resursus ar atšķirīgiem veiktspējas raksturlielumiem, kas nepieciešami, lai maksimāli palielinātu Eiropas publisko kopīgo datu telpu un apvienotu, drošu mākoņdatošanas infrastruktūru izaugsmi un izmantošanu publiskiem, rūpnieciskiem un zinātniskiem lietojumiem.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu, ka digitālie risinājumi palīdz Eiropai virzīties uz digitālo pārveidi, kas darbojas cilvēku labā, Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” ir izklāstīta Eiropas digitālā stratēģija un aplūkoti daži svarīgākie mērķi. Viena no galvenajām darbībām, kas tajā ierosināta, ir ieguldīt progresīvu kopīgu digitālo spēju veidošanā un ieviešanā, arī superdatošanas un kvantu tehnoloģiju jomā, un paplašināt Eiropas superdatošanas spējas, lai izstrādātu inovatīvus risinājumus medicīnā, transportā un vidē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu, ka digitālie risinājumi palīdz Eiropai virzīties uz digitālo pārveidi, kas darbojas cilvēku labā, Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” ir izklāstīta Eiropas digitālā stratēģija un aplūkoti daži svarīgākie mērķi. Viena no galvenajām darbībām, kas tajā ierosināta, ir ieguldīt progresīvu kopīgu digitālo spēju veidošanā un ieviešanā, arī superdatošanas un kvantu tehnoloģiju jomā, un paplašināt Eiropas superdatošanas spējas, lai izstrādātu inovatīvus risinājumus medicīnā, transportā un vidē.

| (6) | Lai nodrošinātu, ka digitālie risinājumi palīdz Eiropai virzīties uz digitālo pārveidi, kas
  ir vērsta uz cilvēku,
  darbojas cilvēku labā
  un sekmē Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu
  , Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” ir izklāstīta Eiropas digitālā stratēģija un aplūkoti daži svarīgākie mērķi. Viena no galvenajām darbībām, kas tajā ierosināta, ir ieguldīt progresīvu kopīgu digitālo spēju veidošanā un ieviešanā, arī superdatošanas un kvantu tehnoloģiju jomā, un paplašināt Eiropas superdatošanas spējas, lai izstrādātu inovatīvus risinājumus
  visās ekonomikas nozarēs, piemēram, rūpniecībā, ražošanā, kiberdrošībā, veselības aprūpē un
  medicīnā, transportā un
  ilgtspējīgā mobilitātē,
  vidē
  , enerģētikā un klimata pārmaiņu mazināšanā
  . |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu, ka digitālie risinājumi palīdz Eiropai virzīties uz digitālo pārveidi, kas
  ir vērsta uz cilvēku,
  darbojas cilvēku labā
  un sekmē Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu
  , Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” ir izklāstīta Eiropas digitālā stratēģija un aplūkoti daži svarīgākie mērķi. Viena no galvenajām darbībām, kas tajā ierosināta, ir ieguldīt progresīvu kopīgu digitālo spēju veidošanā un ieviešanā, arī superdatošanas un kvantu tehnoloģiju jomā, un paplašināt Eiropas superdatošanas spējas, lai izstrādātu inovatīvus risinājumus
  visās ekonomikas nozarēs, piemēram, rūpniecībā, ražošanā, kiberdrošībā, veselības aprūpē un
  medicīnā, transportā un
  ilgtspējīgā mobilitātē,
  vidē
  , enerģētikā un klimata pārmaiņu mazināšanā
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai Eiropa virzītu divējādo pāreju uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” ir aprakstīta vērienīga industriālā stratēģija Eiropai. Paziņojumā cita starpā uzsvērts atbalsts tādu svarīgu pamattehnoloģiju izstrādei, kas ir stratēģiski nozīmīgas Eiropas rūpniecības nākotnei, to vidū minamas augstas veiktspējas datošana un kvantu tehnoloģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai Eiropa virzītu divējādo pāreju uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” ir aprakstīta vērienīga industriālā stratēģija Eiropai. Paziņojumā cita starpā uzsvērts atbalsts tādu svarīgu pamattehnoloģiju izstrādei, kas ir stratēģiski nozīmīgas Eiropas rūpniecības nākotnei, to vidū minamas augstas veiktspējas datošana un kvantu tehnoloģijas.

| (7) | Lai Eiropa virzītu divējādo pāreju uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” ir aprakstīta vērienīga industriālā stratēģija Eiropai. Paziņojumā cita starpā uzsvērts atbalsts tādu svarīgu pamattehnoloģiju izstrādei, kas ir stratēģiski nozīmīgas Eiropas rūpniecības nākotnei, to vidū minamas augstas veiktspējas datošana un kvantu tehnoloģijas.
  Pasaules klases augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un ekosistēmas izveide nozīmē stratēģisku resursu Savienības rūpniecības un MVU nākotnei un noturībai, vienlaikus novēršot reģionālas atšķirības, radot jaunas darbvietas un sekmējot globālo konkurētspēju, kas varētu palīdzēt sasniegt plaukstošu datu ekonomiku un cīnīties pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(7)

Lai Eiropa virzītu divējādo pāreju uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” ir aprakstīta vērienīga industriālā stratēģija Eiropai. Paziņojumā cita starpā uzsvērts atbalsts tādu svarīgu pamattehnoloģiju izstrādei, kas ir stratēģiski nozīmīgas Eiropas rūpniecības nākotnei, to vidū minamas augstas veiktspējas datošana un kvantu tehnoloģijas.
  Pasaules klases augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un ekosistēmas izveide nozīmē stratēģisku resursu Savienības rūpniecības un MVU nākotnei un noturībai, vienlaikus novēršot reģionālas atšķirības, radot jaunas darbvietas un sekmējot globālo konkurētspēju, kas varētu palīdzēt sasniegt plaukstošu datu ekonomiku un cīnīties pret klimata pārmaiņām.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Eiropas vadošā loma datu ekonomikā, tās zinātniskā izcilība un rūpniecības spēks arvien vairāk ir atkarīgi no tās spējas izstrādāt svarīgas augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas, kā arī nodrošināt piekļuvi pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūrām un saglabāt savu pašreizējo vadošo lomu augstas veiktspējas datošanas lietojumos. Augstas veiktspējas datošana ir Eiropas ekonomikas digitālās pārveides galvenā tehnoloģija,
  kas ļauj
  daudzām tradicionālajām rūpniecības nozarēm izstrādāt jauninājumus, kas izpaužas kā augstākas vērtības produkti un pakalpojumi. Apvienojumā ar citām progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, lielajiem datiem un mākoņdatošanas tehnoloģijām, augstas veiktspējas datošana paver ceļu uz inovatīviem sociāliem un rūpnieciskiem lietojumiem tādās Eiropai svarīgās jomās kā personalizēta medicīna, laikapstākļu prognozes un klimata pārmaiņas, gudra un videi nekaitīga attīstība un transports,
  jauni materiāli tīrai enerģijai
  , zāļu izstrāde un virtuāla testēšana, ilgtspējīga lauksaimniecība, kā arī inženierija un ražošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Eiropas vadošā loma datu ekonomikā, tās zinātniskā izcilība un rūpniecības spēks arvien vairāk ir atkarīgi no tās spējas izstrādāt svarīgas augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas, kā arī nodrošināt piekļuvi pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūrām un saglabāt savu pašreizējo vadošo lomu augstas veiktspējas datošanas lietojumos. Augstas veiktspējas datošana ir Eiropas ekonomikas digitālās pārveides galvenā tehnoloģija,
  kas ļauj
  daudzām tradicionālajām rūpniecības nozarēm izstrādāt jauninājumus, kas izpaužas kā augstākas vērtības produkti un pakalpojumi. Apvienojumā ar citām progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, lielajiem datiem un mākoņdatošanas tehnoloģijām, augstas veiktspējas datošana paver ceļu uz inovatīviem sociāliem un rūpnieciskiem lietojumiem tādās Eiropai svarīgās jomās kā personalizēta medicīna, laikapstākļu prognozes un klimata pārmaiņas, gudra un videi nekaitīga attīstība un transports,
  jauni materiāli tīrai enerģijai
  , zāļu izstrāde un virtuāla testēšana, ilgtspējīga lauksaimniecība, kā arī inženierija un ražošana.

| (9) | Eiropas vadošā loma datu ekonomikā, tās zinātniskā izcilība un rūpniecības spēks arvien vairāk ir atkarīgi no tās spējas izstrādāt svarīgas augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas, kā arī nodrošināt piekļuvi pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūrām un saglabāt savu pašreizējo vadošo lomu augstas veiktspējas datošanas lietojumos. Augstas veiktspējas datošana ir Eiropas ekonomikas digitālās pārveides galvenā tehnoloģija,
  un tai ir potenciāls ļaut
  daudzām tradicionālajām rūpniecības nozarēm izstrādāt jauninājumus, kas izpaužas kā augstākas vērtības produkti un pakalpojumi. Apvienojumā ar citām progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, lielajiem datiem un mākoņdatošanas tehnoloģijām,
  ja tās izvērš un izmanto uz cilvēku vērstā un ētiskā veidā,
  augstas veiktspējas datošana paver ceļu uz inovatīviem sociāliem un rūpnieciskiem lietojumiem tādās Eiropai svarīgās jomās kā personalizēta medicīna, laikapstākļu prognozes un klimata pārmaiņas, gudra un videi nekaitīga attīstība un transports,
  jaunu materiālu pētniecība ilgtspējīgas tīras enerģijas tehnoloģiju vajadzībām
  , zāļu izstrāde un virtuāla testēšana, ilgtspējīga lauksaimniecība, kā arī inženierija un ražošana. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas vadošā loma datu ekonomikā, tās zinātniskā izcilība un rūpniecības spēks arvien vairāk ir atkarīgi no tās spējas izstrādāt svarīgas augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas, kā arī nodrošināt piekļuvi pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūrām un saglabāt savu pašreizējo vadošo lomu augstas veiktspējas datošanas lietojumos. Augstas veiktspējas datošana ir Eiropas ekonomikas digitālās pārveides galvenā tehnoloģija,
  un tai ir potenciāls ļaut
  daudzām tradicionālajām rūpniecības nozarēm izstrādāt jauninājumus, kas izpaužas kā augstākas vērtības produkti un pakalpojumi. Apvienojumā ar citām progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, lielajiem datiem un mākoņdatošanas tehnoloģijām,
  ja tās izvērš un izmanto uz cilvēku vērstā un ētiskā veidā,
  augstas veiktspējas datošana paver ceļu uz inovatīviem sociāliem un rūpnieciskiem lietojumiem tādās Eiropai svarīgās jomās kā personalizēta medicīna, laikapstākļu prognozes un klimata pārmaiņas, gudra un videi nekaitīga attīstība un transports,
  jaunu materiālu pētniecība ilgtspējīgas tīras enerģijas tehnoloģiju vajadzībām
  , zāļu izstrāde un virtuāla testēšana, ilgtspējīga lauksaimniecība, kā arī inženierija un ražošana.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks resurss politikas veidošanai, kas nodrošina vajadzīgo jaudu lietojumprogrammām, kuras ļauj izprast un izstrādāt efektīvus risinājumus daudzu sarežģītu globālu problēmu risināšanai un krīžu pārvarēšanai. Augstas veiktspējas datošana sniedz ieguldījumu tādās svarīgās politikas jomās kā Eiropas zaļais kurss, jo tā nodrošina modeļus un instrumentus, ar kuriem arvien lielāku skaitu sarežģītu vides problēmu pārvērst sociālās inovācijas un ekonomiskās izaugsmes iespējās. Kā piemērs minama iniciatīva “Galamērķis Zeme”, kas izziņota Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un 2020. gada 19. februāra paziņojumos “Eiropas datu stratēģija” un “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks resurss politikas veidošanai, kas nodrošina vajadzīgo jaudu lietojumprogrammām, kuras ļauj izprast un izstrādāt efektīvus risinājumus daudzu sarežģītu globālu problēmu risināšanai un krīžu pārvarēšanai. Augstas veiktspējas datošana sniedz ieguldījumu tādās svarīgās politikas jomās kā Eiropas zaļais kurss, jo tā nodrošina modeļus un instrumentus, ar kuriem arvien lielāku skaitu sarežģītu vides problēmu pārvērst sociālās inovācijas un ekonomiskās izaugsmes iespējās. Kā piemērs minama iniciatīva “Galamērķis Zeme”, kas izziņota Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un 2020. gada 19. februāra paziņojumos “Eiropas datu stratēģija” un “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”.

| (10) | Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks resurss politikas veidošanai, kas nodrošina vajadzīgo jaudu lietojumprogrammām, kuras ļauj izprast un izstrādāt efektīvus risinājumus daudzu sarežģītu globālu problēmu risināšanai un krīžu pārvarēšanai. Augstas veiktspējas datošana sniedz ieguldījumu tādās svarīgās politikas jomās kā Eiropas zaļais kurss, jo tā nodrošina modeļus un instrumentus, ar kuriem arvien lielāku skaitu sarežģītu vides problēmu pārvērst sociālās inovācijas un
  ilgtspējīgas
  ekonomiskās izaugsmes iespējās. Kā piemērs minama iniciatīva “Galamērķis Zeme”, kas izziņota Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un 2020. gada 19. februāra paziņojumos “Eiropas datu stratēģija” un “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”.
  Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks aktīvs, kura mērķis ir aizsargāt Savienības inovācijas spējas un stratēģisko autonomiju un veicināt ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

(10)

Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks resurss politikas veidošanai, kas nodrošina vajadzīgo jaudu lietojumprogrammām, kuras ļauj izprast un izstrādāt efektīvus risinājumus daudzu sarežģītu globālu problēmu risināšanai un krīžu pārvarēšanai. Augstas veiktspējas datošana sniedz ieguldījumu tādās svarīgās politikas jomās kā Eiropas zaļais kurss, jo tā nodrošina modeļus un instrumentus, ar kuriem arvien lielāku skaitu sarežģītu vides problēmu pārvērst sociālās inovācijas un
  ilgtspējīgas
  ekonomiskās izaugsmes iespējās. Kā piemērs minama iniciatīva “Galamērķis Zeme”, kas izziņota Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un 2020. gada 19. februāra paziņojumos “Eiropas datu stratēģija” un “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”.
  Augstas veiktspējas datošana ir stratēģisks aktīvs, kura mērķis ir aizsargāt Savienības inovācijas spējas un stratēģisko autonomiju un veicināt ekonomikas izaugsmi.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Tādi globāli satricinājumi kā Covid-19 pandēmija ir parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt augstas veiktspējas datošanas un ar veselību saistītas modelēšanas platformās un rīkos, jo cīņā pret pandēmiju tiem ir būtiska nozīme, bieži vien apvienojumā ar citām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, lielajiem datiem un mākslīgo intelektu. Augstas veiktspējas datošana tiek izmantota, lai paātrinātu
  ārstēšanas metožu
  identificēšanu un izstrādi, prognozētu vīrusa izplatīšanos, palīdzētu plānot medicīnisko preču un resursu sadali un modelētu pēcepidemiskās izejas pasākumus ar mērķi izvērtēt dažādus scenārijus. Augstas veiktspējas datošanas modelēšanas platformas un rīki ir būtiski instrumenti saistībā ar pašreizējo pandēmiju un nākotnes pandēmijām, un tiem būs būtiska nozīme veselības un
  personalizētās medicīnas jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Tādi globāli satricinājumi kā Covid-19 pandēmija ir parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt augstas veiktspējas datošanas un ar veselību saistītas modelēšanas platformās un rīkos, jo cīņā pret pandēmiju tiem ir būtiska nozīme, bieži vien apvienojumā ar citām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, lielajiem datiem un mākslīgo intelektu. Augstas veiktspējas datošana tiek izmantota, lai paātrinātu
  ārstēšanas metožu
  identificēšanu un izstrādi, prognozētu vīrusa izplatīšanos, palīdzētu plānot medicīnisko preču un resursu sadali un modelētu pēcepidemiskās izejas pasākumus ar mērķi izvērtēt dažādus scenārijus. Augstas veiktspējas datošanas modelēšanas platformas un rīki ir būtiski instrumenti saistībā ar pašreizējo pandēmiju un nākotnes pandēmijām, un tiem būs būtiska nozīme veselības un
  personalizētās medicīnas jomā
  .

| (11) | Tādi globāli satricinājumi kā Covid-19 pandēmija ir parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt augstas veiktspējas datošanas un ar veselību saistītas modelēšanas platformās un rīkos, jo cīņā pret pandēmiju tiem ir būtiska nozīme, bieži vien apvienojumā ar citām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, lielajiem datiem un mākslīgo intelektu
  , kā arī datorizētu modelēšanu un simulāciju
  . Augstas veiktspējas datošana tiek izmantota, lai paātrinātu
  kritisku komponentu
  identificēšanu
  farmācijas nozarei
  un
  ārstēšanas metožu
  izstrādi, prognozētu vīrusa izplatīšanos, palīdzētu plānot medicīnisko preču un resursu sadali un modelētu pēcepidemiskās izejas pasākumus ar mērķi izvērtēt dažādus scenārijus. Augstas veiktspējas datošanas modelēšanas platformas un rīki ir būtiski instrumenti saistībā ar pašreizējo pandēmiju un nākotnes pandēmijām, un tiem būs būtiska nozīme veselības
  jomā, jo tie ļauj pārbaudīt jaunu profilaktisko stratēģiju drošumu, efektivitāti
  un
  veiktspēju, optimizēt automātisku diagnožu modelēšanu, zāles un medicīniskās ierīces. Svarīgi ir arī nodrošināt augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta (tostarp mašīnmācīšanās un dziļās mācīšanās), lielo datu, augstas veiktspējas datu analīzes un mākoņdatošanas sadarbspēju, jo galvenās ekonomikas nozares, kas atkarīgas no augstas veiktspējas datošanas, ietver ražošanu, veselības aizsardzību un farmāciju. |
| --- | --- |

(11)

Tādi globāli satricinājumi kā Covid-19 pandēmija ir parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt augstas veiktspējas datošanas un ar veselību saistītas modelēšanas platformās un rīkos, jo cīņā pret pandēmiju tiem ir būtiska nozīme, bieži vien apvienojumā ar citām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, lielajiem datiem un mākslīgo intelektu
  , kā arī datorizētu modelēšanu un simulāciju
  . Augstas veiktspējas datošana tiek izmantota, lai paātrinātu
  kritisku komponentu
  identificēšanu
  farmācijas nozarei
  un
  ārstēšanas metožu
  izstrādi, prognozētu vīrusa izplatīšanos, palīdzētu plānot medicīnisko preču un resursu sadali un modelētu pēcepidemiskās izejas pasākumus ar mērķi izvērtēt dažādus scenārijus. Augstas veiktspējas datošanas modelēšanas platformas un rīki ir būtiski instrumenti saistībā ar pašreizējo pandēmiju un nākotnes pandēmijām, un tiem būs būtiska nozīme veselības
  jomā, jo tie ļauj pārbaudīt jaunu profilaktisko stratēģiju drošumu, efektivitāti
  un
  veiktspēju, optimizēt automātisku diagnožu modelēšanu, zāles un medicīniskās ierīces. Svarīgi ir arī nodrošināt augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta (tostarp mašīnmācīšanās un dziļās mācīšanās), lielo datu, augstas veiktspējas datu analīzes un mākoņdatošanas sadarbspēju, jo galvenās ekonomikas nozares, kas atkarīgas no augstas veiktspējas datošanas, ietver ražošanu, veselības aizsardzību un farmāciju.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai saglabātu līderpozīcijas tās pētniecības un rūpniecisko spēju jomā, būtu jākoordinē dalībvalstu investīcijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un gan publiskajā, gan privātajā sektorā būtu jāstiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas un kvantu datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā un tirgū. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes būtu rezultatīvāk jāpārvērš uz pieprasījumu orientētās un uz lietojumiem vērstās Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmās, kam būtu visaugstākā kvalitāte, un jāizveido reāla saikne starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu kopīgu iepirkumu, kā arī jārada pasaules klases ekosistēma augstas veiktspējas datošanas un kvantu tehnoloģiju un lietojumu jomā. Tajā pašā laikā Savienībai būtu jānodrošina iespēja Savienības piegādes nozarei balstīties uz šādām investīcijām, nodrošinot to ieviešanu plaša mēroga un jaunu lietojumu jomās,
  piemēram, personalizētas medicīnas, klimata pārmaiņu, satīklotas un automatizētas braukšanas vai citu pirmtirgu jomās
  , kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, blokķēdes tehnoloģijas, perifērdatošana vai – plašākā mērogā – Eiropas rūpniecības digitalizācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai saglabātu līderpozīcijas tās pētniecības un rūpniecisko spēju jomā, būtu jākoordinē dalībvalstu investīcijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un gan publiskajā, gan privātajā sektorā būtu jāstiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas un kvantu datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā un tirgū. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes būtu rezultatīvāk jāpārvērš uz pieprasījumu orientētās un uz lietojumiem vērstās Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmās, kam būtu visaugstākā kvalitāte, un jāizveido reāla saikne starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu kopīgu iepirkumu, kā arī jārada pasaules klases ekosistēma augstas veiktspējas datošanas un kvantu tehnoloģiju un lietojumu jomā. Tajā pašā laikā Savienībai būtu jānodrošina iespēja Savienības piegādes nozarei balstīties uz šādām investīcijām, nodrošinot to ieviešanu plaša mēroga un jaunu lietojumu jomās,
  piemēram, personalizētas medicīnas, klimata pārmaiņu, satīklotas un automatizētas braukšanas vai citu pirmtirgu jomās
  , kuru pamatā ir mākslīgais intelekts, blokķēdes tehnoloģijas, perifērdatošana vai – plašākā mērogā – Eiropas rūpniecības digitalizācija.

| (14) | Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai saglabātu līderpozīcijas tās pētniecības un rūpniecisko spēju jomā, būtu jākoordinē dalībvalstu investīcijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un gan publiskajā, gan privātajā sektorā būtu jāstiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas un kvantu datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā un tirgū. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes būtu rezultatīvāk jāpārvērš uz pieprasījumu orientētās un uz lietojumiem vērstās Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmās, kam būtu visaugstākā kvalitāte
  un kas būtu plaši izplatītas un pieejamas Eiropā
  , un jāizveido reāla saikne starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un
  drošu
  pasaules klases sistēmu kopīgu iepirkumu, kā arī jārada pasaules klases ekosistēma augstas veiktspējas datošanas un kvantu tehnoloģiju un lietojumu jomā
  , sniedzot ieguvumus visām dalībvalstīm un reģioniem
  . Tajā pašā laikā Savienībai būtu jānodrošina iespēja Savienības piegādes nozarei balstīties uz šādām investīcijām, nodrošinot to ieviešanu plaša mēroga un jaunu lietojumu jomās, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts,
  datorizēta modelēšana un simulācija
  , blokķēdes tehnoloģijas, perifērdatošana vai – plašākā mērogā – Eiropas rūpniecības digitalizācija. |
| --- | --- |

(14)

Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai saglabātu līderpozīcijas tās pētniecības un rūpniecisko spēju jomā, būtu jākoordinē dalībvalstu investīcijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un gan publiskajā, gan privātajā sektorā būtu jāstiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas un kvantu datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā un tirgū. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes būtu rezultatīvāk jāpārvērš uz pieprasījumu orientētās un uz lietojumiem vērstās Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmās, kam būtu visaugstākā kvalitāte
  un kas būtu plaši izplatītas un pieejamas Eiropā
  , un jāizveido reāla saikne starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un
  drošu
  pasaules klases sistēmu kopīgu iepirkumu, kā arī jārada pasaules klases ekosistēma augstas veiktspējas datošanas un kvantu tehnoloģiju un lietojumu jomā
  , sniedzot ieguvumus visām dalībvalstīm un reģioniem
  . Tajā pašā laikā Savienībai būtu jānodrošina iespēja Savienības piegādes nozarei balstīties uz šādām investīcijām, nodrošinot to ieviešanu plaša mēroga un jaunu lietojumu jomās, kuru pamatā ir mākslīgais intelekts,
  datorizēta modelēšana un simulācija
  , blokķēdes tehnoloģijas, perifērdatošana vai – plašākā mērogā – Eiropas rūpniecības digitalizācija.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Lai izstrādātu, atjaunotu un īstenotu virkni jaunu mazjaudas un augstas energoefektivitātes inovatīvu Eiropas superdatošanas ekosistēmu, tehnoloģiju un aparatūras sistēmu pasaules līmenī, ir vajadzīgs liels daudzums pētniecisko un inovācijas darbību un resursu. Sinerģijā ar citām Eiropas partnerībām un iniciatīvām kopuzņēmumam ir labas iespējas izstrādāt stratēģiskus ceļvežus un pētniecības un investīciju plānus, lai palīdzētu atbalstīt Eiropas elektronisko un iegulto sistēmu vērtības ķēdi nolūkā paplašināt Eiropas rūpniecības klātbūtni, risināt būtiskas tehnoloģiskas, drošības un sociālas problēmas un radīt progresīvas Eiropas aparatūras izstrādes spējas un ražotnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Lai izstrādātu, atjaunotu un īstenotu virkni jaunu mazjaudas un augstas energoefektivitātes inovatīvu Eiropas superdatošanas ekosistēmu, tehnoloģiju un aparatūras sistēmu pasaules līmenī, ir vajadzīgs liels daudzums pētniecisko un inovācijas darbību un resursu. Sinerģijā ar citām Eiropas partnerībām un iniciatīvām kopuzņēmumam ir labas iespējas izstrādāt stratēģiskus ceļvežus un pētniecības un investīciju plānus, lai palīdzētu atbalstīt Eiropas elektronisko un iegulto sistēmu vērtības ķēdi nolūkā paplašināt Eiropas rūpniecības klātbūtni, risināt būtiskas tehnoloģiskas, drošības un sociālas problēmas un radīt progresīvas Eiropas aparatūras izstrādes spējas un ražotnes.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai Savienība un tās dalībvalstis iegūtu tehnoloģisko autonomiju tādās svarīgās digitālajās tehnoloģijās kā augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana, tām būtu jāinvestē nākamās paaudzes mazjaudas superdatošanas tehnoloģijās, inovatīvā programmatūrā un progresīvās superdatošanas sistēmās eksalīmeņa un pēceksalīmeņa datošanai un kvantu datošanai, kā arī inovatīvā superdatošanā un datu lietojumos
  medicīnas, vides
  ,
  ražošanas
  un
  inženierijas vajadzībām
  . Tam būtu jāļauj Eiropas piegādes nozarei attīstīties daudzās svarīgās tehnoloģiju un lietojumu jomās, kas sniedzas tālāk par augstas veiktspējas datošanu un kvantu datošanu, un ilgtermiņā ar šādām tehnoloģijām papildināt plašākus IKT tirgus. Tas arī palīdzētu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas zinātnes un lietotāju aprindām digitālās pārveides procesā un palielinātu šīs nozares inovācijas potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai Savienība un tās dalībvalstis iegūtu tehnoloģisko autonomiju tādās svarīgās digitālajās tehnoloģijās kā augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana, tām būtu jāinvestē nākamās paaudzes mazjaudas superdatošanas tehnoloģijās, inovatīvā programmatūrā un progresīvās superdatošanas sistēmās eksalīmeņa un pēceksalīmeņa datošanai un kvantu datošanai, kā arī inovatīvā superdatošanā un datu lietojumos
  medicīnas, vides
  ,
  ražošanas
  un
  inženierijas vajadzībām
  . Tam būtu jāļauj Eiropas piegādes nozarei attīstīties daudzās svarīgās tehnoloģiju un lietojumu jomās, kas sniedzas tālāk par augstas veiktspējas datošanu un kvantu datošanu, un ilgtermiņā ar šādām tehnoloģijām papildināt plašākus IKT tirgus. Tas arī palīdzētu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas zinātnes un lietotāju aprindām digitālās pārveides procesā un palielinātu šīs nozares inovācijas potenciālu.

| (15) | Lai Savienība un tās dalībvalstis iegūtu
  stratēģisku
  tehnoloģisko autonomiju tādās svarīgās digitālajās tehnoloģijās kā augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana,
  vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  tām būtu jāinvestē nākamās paaudzes mazjaudas
  energoefektīvās un resursefektīvās
  superdatošanas tehnoloģijās, inovatīvā programmatūrā un progresīvās superdatošanas sistēmās eksalīmeņa un pēceksalīmeņa datošanai un kvantu datošanai,
  ieskaitot privātumu pasargājošas datošanas tehnoloģijas,
  kā arī inovatīvā superdatošanā un datu lietojumos
  . Augstas veiktspējas datošana un datu pārvaldība būtu aktīvi jāatbalsta visās pētniecības jomās, tostarp sociālajās un humanitārajās zinātnēs. Lai attīstītu attiecīgās kompetences, ir vajadzīgas investīcijas
  . Tam būtu jāļauj Eiropas piegādes nozarei attīstīties daudzās svarīgās tehnoloģiju un lietojumu jomās, kas sniedzas tālāk par augstas veiktspējas datošanu un kvantu datošanu, un ilgtermiņā ar šādām tehnoloģijām papildināt plašākus IKT tirgus. Tas arī palīdzētu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas zinātnes un lietotāju aprindām digitālās pārveides procesā un palielinātu šīs nozares inovācijas potenciālu. |
| --- | --- |

(15)

Lai Savienība un tās dalībvalstis iegūtu
  stratēģisku
  tehnoloģisko autonomiju tādās svarīgās digitālajās tehnoloģijās kā augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana,
  vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  tām būtu jāinvestē nākamās paaudzes mazjaudas
  energoefektīvās un resursefektīvās
  superdatošanas tehnoloģijās, inovatīvā programmatūrā un progresīvās superdatošanas sistēmās eksalīmeņa un pēceksalīmeņa datošanai un kvantu datošanai,
  ieskaitot privātumu pasargājošas datošanas tehnoloģijas,
  kā arī inovatīvā superdatošanā un datu lietojumos
  . Augstas veiktspējas datošana un datu pārvaldība būtu aktīvi jāatbalsta visās pētniecības jomās, tostarp sociālajās un humanitārajās zinātnēs. Lai attīstītu attiecīgās kompetences, ir vajadzīgas investīcijas
  . Tam būtu jāļauj Eiropas piegādes nozarei attīstīties daudzās svarīgās tehnoloģiju un lietojumu jomās, kas sniedzas tālāk par augstas veiktspējas datošanu un kvantu datošanu, un ilgtermiņā ar šādām tehnoloģijām papildināt plašākus IKT tirgus. Tas arī palīdzētu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas zinātnes un lietotāju aprindām digitālās pārveides procesā un palielinātu šīs nozares inovācijas potenciālu.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Lai Savienībā izveidotu stabilu kvantu datošanas ekosistēmu, ir jāinvestē tādu aparatūru izprotošu algoritmu izstrādē, ko var izmantot neironu tīklos, un ievades/izejas datu kodēšanas standartizācijā, kā arī jāatvieglo piekļuve galalietotājiem, ko nodrošina mākoņdatošanas pakalpojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Lai Savienībā izveidotu stabilu kvantu datošanas ekosistēmu, ir jāinvestē tādu aparatūru izprotošu algoritmu izstrādē, ko var izmantot neironu tīklos, un ievades/izejas datu kodēšanas standartizācijā, kā arī jāatvieglo piekļuve galalietotājiem, ko nodrošina mākoņdatošanas pakalpojumi.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Vienota stratēģiska ES redzējuma īstenošana
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā ir
  būtiska
  ,
  lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt sev vadošo lomu un stratēģisko autonomiju digitālajā ekonomikā
  . Mērķis būtu Eiropā izveidot pasaulē vadošu hipersavienotu, apvienotu un drošu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu un spēt radīt inovatīvas un konkurētspējīgas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas, kuru pamatā ir piegādes ķēde, kas nodrošinās
  sastāvdaļas
  ,
  tehnoloģijas
  un
  zināšanas
  un
  tādejādi
  ierobežos iztrūkuma risku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Vienota stratēģiska ES redzējuma īstenošana
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā ir
  būtiska
  ,
  lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt sev vadošo lomu un stratēģisko autonomiju digitālajā ekonomikā
  . Mērķis būtu Eiropā izveidot pasaulē vadošu hipersavienotu, apvienotu un drošu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu un spēt radīt inovatīvas un konkurētspējīgas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas, kuru pamatā ir piegādes ķēde, kas nodrošinās
  sastāvdaļas
  ,
  tehnoloģijas
  un
  zināšanas
  un
  tādejādi
  ierobežos iztrūkuma risku.

| (16) | Lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt vadošo lomu un stratēģisko autonomiju digitālajā pārejā, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, ir svarīgi īstenot vienotu stratēģisku ES redzējumu
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā
  , nodrošinot pāreju no augstas veiktspējas datošanas, kuras centrā
  ir
  simulācija
  ,
  un integrējot augstas veiktspējas datošanu IT infrastruktūras pilnīgā nepārtrauktā darbībā, ietverot arī citas ekosistēmas, piemēram, lielos datus, MI un lietu internetu
  . Mērķis būtu Eiropā izveidot pasaulē vadošu hipersavienotu, apvienotu un drošu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu un spēt radīt inovatīvas un konkurētspējīgas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas, kuru pamatā ir
  noturīga un atbildīga
  piegādes ķēde, kas nodrošinās
  sastāvdaļu
  ,
  tehnoloģiju
  un
  zināšanu pieejamību
  un
  tādējādi
  ierobežos iztrūkuma risku
  , vienlaikus aizsargājot cilvēkus un vidi
  . |
| --- | --- |

(16)

Lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt vadošo lomu un stratēģisko autonomiju digitālajā pārejā, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, ir svarīgi īstenot vienotu stratēģisku ES redzējumu
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā
  , nodrošinot pāreju no augstas veiktspējas datošanas, kuras centrā
  ir
  simulācija
  ,
  un integrējot augstas veiktspējas datošanu IT infrastruktūras pilnīgā nepārtrauktā darbībā, ietverot arī citas ekosistēmas, piemēram, lielos datus, MI un lietu internetu
  . Mērķis būtu Eiropā izveidot pasaulē vadošu hipersavienotu, apvienotu un drošu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu un spēt radīt inovatīvas un konkurētspējīgas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas, kuru pamatā ir
  noturīga un atbildīga
  piegādes ķēde, kas nodrošinās
  sastāvdaļu
  ,
  tehnoloģiju
  un
  zināšanu pieejamību
  un
  tādējādi
  ierobežos iztrūkuma risku
  , vienlaikus aizsargājot cilvēkus un vidi
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Kopuzņēmums ir labākais instruments, kas spēj īstenot ES stratēģisko redzējumu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, nodrošinot, ka Savienībai ir pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu spējas, kas ir samērīgas ar tās ekonomisko potenciālu un atbilst Eiropas lietotāju vajadzībām un kam piemīt vajadzīgā stratēģiskā autonomija kritiski svarīgās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijās. Kopuzņēmums ir
  labākais instruments
  pašreizējo ierobežojumu
  pārvarēšanai
  , kā aprakstīts šai regulai pievienotajā dienestu darba dokumentā, jo tas piedāvā
  vislielāko
  ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un
  vislabāk
  aizsargā Savienības intereses augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā. Tas var apvienot Savienības, dalībvalstu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociēto valstu resursus un privātā sektora resursus. Tas var īstenot iepirkumu un ekspluatēt pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas. Tas var uzsākt pētniecības un inovācijas programmas ar mērķi izstrādāt Eiropas tehnoloģijas un pēc tam tās integrēt pasaules klases superdatošanas sistēmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Kopuzņēmums ir labākais instruments, kas spēj īstenot ES stratēģisko redzējumu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, nodrošinot, ka Savienībai ir pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu spējas, kas ir samērīgas ar tās ekonomisko potenciālu un atbilst Eiropas lietotāju vajadzībām un kam piemīt vajadzīgā stratēģiskā autonomija kritiski svarīgās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijās. Kopuzņēmums ir
  labākais instruments
  pašreizējo ierobežojumu
  pārvarēšanai
  , kā aprakstīts šai regulai pievienotajā dienestu darba dokumentā, jo tas piedāvā
  vislielāko
  ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un
  vislabāk
  aizsargā Savienības intereses augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā. Tas var apvienot Savienības, dalībvalstu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociēto valstu resursus un privātā sektora resursus. Tas var īstenot iepirkumu un ekspluatēt pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas. Tas var uzsākt pētniecības un inovācijas programmas ar mērķi izstrādāt Eiropas tehnoloģijas un pēc tam tās integrēt pasaules klases superdatošanas sistēmās.

| (17) | Kopuzņēmums ir labākais
  pieejamais
  instruments, kas spēj īstenot ES stratēģisko redzējumu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, nodrošinot, ka Savienībai ir pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu spējas, kas ir samērīgas ar tās ekonomisko potenciālu un atbilst Eiropas lietotāju vajadzībām un kam piemīt vajadzīgā stratēģiskā autonomija
  , vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  kritiski svarīgās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijās. Kopuzņēmums ir
  viens no instrumentiem, kas veicina
  pašreizējo ierobežojumu
  pārvarēšanu
  , kā aprakstīts šai regulai pievienotajā dienestu darba dokumentā, jo tas
  , ja vien to pienācīgi finansē, attīsta un īsteno tā darbību,
  piedāvā
  lielu
  ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un aizsargā Savienības intereses augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā. Tas var apvienot Savienības, dalībvalstu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociēto valstu resursus un privātā sektora resursus. Tas var īstenot iepirkumu un ekspluatēt pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas. Tas var uzsākt pētniecības un inovācijas programmas ar mērķi izstrādāt Eiropas tehnoloģijas un pēc tam tās integrēt pasaules klases superdatošanas sistēmās. |
| --- | --- |

(17)

Kopuzņēmums ir labākais
  pieejamais
  instruments, kas spēj īstenot ES stratēģisko redzējumu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, nodrošinot, ka Savienībai ir pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu spējas, kas ir samērīgas ar tās ekonomisko potenciālu un atbilst Eiropas lietotāju vajadzībām un kam piemīt vajadzīgā stratēģiskā autonomija
  , vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  kritiski svarīgās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijās. Kopuzņēmums ir
  viens no instrumentiem, kas veicina
  pašreizējo ierobežojumu
  pārvarēšanu
  , kā aprakstīts šai regulai pievienotajā dienestu darba dokumentā, jo tas
  , ja vien to pienācīgi finansē, attīsta un īsteno tā darbību,
  piedāvā
  lielu
  ietekmi uz ekonomiku, sabiedrību un vidi un aizsargā Savienības intereses augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā. Tas var apvienot Savienības, dalībvalstu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociēto valstu resursus un privātā sektora resursus. Tas var īstenot iepirkumu un ekspluatēt pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas sistēmas. Tas var uzsākt pētniecības un inovācijas programmas ar mērķi izstrādāt Eiropas tehnoloģijas un pēc tam tās integrēt pasaules klases superdatošanas sistēmās.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Kopuzņēmums EuroHPC ir daļa no programmas “Apvārsnis Eiropa” institucionalizēto partnerību portfeļa, kam būtu jācenšas stiprināt ES zinātniskās spējas risināt jaunus apdraudējumus un nākotnes problēmas nostiprinātā Eiropas pētniecības telpā, nodrošināt uz ilgtspēju balstītas ES vērtības ķēdes un ES stratēģisko autonomiju galvenajās tehnoloģijās un nozarēs un veicināt inovatīvu risinājumu izmantošanu klimata, vides, veselības un citu globālu sabiedrības problēmu risināšanai saskaņā ar Savienības stratēģiskajām prioritātēm, to skaitā mērķi 2050. gadā Savienībā panākt klimatneitralitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Kopuzņēmums EuroHPC ir daļa no programmas “Apvārsnis Eiropa” institucionalizēto partnerību portfeļa, kam būtu jācenšas stiprināt ES zinātniskās spējas risināt jaunus apdraudējumus un nākotnes problēmas nostiprinātā Eiropas pētniecības telpā, nodrošināt uz ilgtspēju balstītas ES vērtības ķēdes un ES stratēģisko autonomiju galvenajās tehnoloģijās un nozarēs un veicināt inovatīvu risinājumu izmantošanu klimata, vides, veselības un citu globālu sabiedrības problēmu risināšanai saskaņā ar Savienības stratēģiskajām prioritātēm, to skaitā mērķi 2050. gadā Savienībā panākt klimatneitralitāti.

| (18) | Kopuzņēmums EuroHPC ir daļa no programmas “Apvārsnis Eiropa” institucionalizēto partnerību portfeļa, kam būtu jācenšas stiprināt ES zinātniskās spējas risināt jaunus apdraudējumus un nākotnes problēmas nostiprinātā Eiropas pētniecības telpā, nodrošināt
  vides mērķus un
  uz ilgtspēju balstītas ES vērtības ķēdes un ES stratēģisko autonomiju galvenajās tehnoloģijās un nozarēs un veicināt inovatīvu risinājumu izmantošanu klimata, vides, veselības un citu globālu sabiedrības problēmu risināšanai saskaņā ar Savienības stratēģiskajām prioritātēm, to skaitā mērķi
  vēlākais
  2050. gadā Savienībā panākt klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

(18)

Kopuzņēmums EuroHPC ir daļa no programmas “Apvārsnis Eiropa” institucionalizēto partnerību portfeļa, kam būtu jācenšas stiprināt ES zinātniskās spējas risināt jaunus apdraudējumus un nākotnes problēmas nostiprinātā Eiropas pētniecības telpā, nodrošināt
  vides mērķus un
  uz ilgtspēju balstītas ES vērtības ķēdes un ES stratēģisko autonomiju galvenajās tehnoloģijās un nozarēs un veicināt inovatīvu risinājumu izmantošanu klimata, vides, veselības un citu globālu sabiedrības problēmu risināšanai saskaņā ar Savienības stratēģiskajām prioritātēm, to skaitā mērķi
  vēlākais
  2050. gadā Savienībā panākt klimatneitralitāti.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Lai nodrošinātu Savienību ar pasaules klases apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas infrastruktūru un izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas, lietojumprogrammas un prasmes eksalīmeņa spēju sasniegšanai ap 2022.–2024. gadu un pēceksalīmeņa sasniegšanai ap 2025.–2027. gadu, vienlaikus sekmējot pasaules klases Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas inovācijas ekosistēmas izveidi, kopuzņēmums būtu jāizveido un tā darbība jāsāk, vēlākais, līdz 2021. 
  gada sākumam
  , un jāturpina līdz 2033. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Lai nodrošinātu Savienību ar pasaules klases apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas infrastruktūru un izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas, lietojumprogrammas un prasmes eksalīmeņa spēju sasniegšanai ap 2022.–2024. gadu un pēceksalīmeņa sasniegšanai ap 2025.–2027. gadu, vienlaikus sekmējot pasaules klases Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas inovācijas ekosistēmas izveidi, kopuzņēmums būtu jāizveido un tā darbība jāsāk, vēlākais, līdz 2021. 
  gada sākumam
  , un jāturpina līdz 2033. gada 31. decembrim.

| (19) | Lai nodrošinātu Savienību ar pasaules klases apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas infrastruktūru un izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas, lietojumprogrammas un prasmes eksalīmeņa spēju sasniegšanai ap 2022.–2024. gadu un pēceksalīmeņa sasniegšanai ap 2025.–2027. gadu, vienlaikus sekmējot pasaules klases Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas inovācijas ekosistēmas izveidi, kopuzņēmums būtu jāizveido un tā darbība jāsāk, vēlākais, līdz 2021. 
  gadam
  , un jāturpina līdz 2033. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu Savienību ar pasaules klases apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas infrastruktūru un izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas, lietojumprogrammas un prasmes eksalīmeņa spēju sasniegšanai ap 2022.–2024. gadu un pēceksalīmeņa sasniegšanai ap 2025.–2027. gadu, vienlaikus sekmējot pasaules klases Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas inovācijas ekosistēmas izveidi, kopuzņēmums būtu jāizveido un tā darbība jāsāk, vēlākais, līdz 2021. 
  gadam
  , un jāturpina līdz 2033. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Publiskā un privātā sektora partnerībai kopuzņēmuma veidā būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai šajā jomā varētu piemēroties inovācijas sarežģītajai, arvien straujākajai gaitai. Tāpēc kopuzņēmuma loceklēm vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociētajām valstīm, kurām jāvienojas par kopīgu Eiropas iniciatīvu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, un apvienībām, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus jeb sastāvvienības un citas organizācijas, kuras ir skaidri un aktīvi
  iesaistītas
  pētniecības un inovācijas
  rezultātu radīšanā,
  augstas veiktspējas datošanas vai kvantu datošanas
  spēju izstrādē un ieviešanā
  vai kuras palīdz novērst prasmju trūkumu un saglabāt zinātību augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā Eiropā. Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam jaunu locekļu uzņemšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Publiskā un privātā sektora partnerībai kopuzņēmuma veidā būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai šajā jomā varētu piemēroties inovācijas sarežģītajai, arvien straujākajai gaitai. Tāpēc kopuzņēmuma loceklēm vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociētajām valstīm, kurām jāvienojas par kopīgu Eiropas iniciatīvu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, un apvienībām, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus jeb sastāvvienības un citas organizācijas, kuras ir skaidri un aktīvi
  iesaistītas
  pētniecības un inovācijas
  rezultātu radīšanā,
  augstas veiktspējas datošanas vai kvantu datošanas
  spēju izstrādē un ieviešanā
  vai kuras palīdz novērst prasmju trūkumu un saglabāt zinātību augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā Eiropā. Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam jaunu locekļu uzņemšanai.

| (20) | Publiskā un privātā sektora partnerībai kopuzņēmuma veidā būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai šajā jomā varētu piemēroties inovācijas sarežģītajai, arvien straujākajai gaitai
  , vienlaikus nodrošinot, ka kopuzņēmums aizvien darbojas vienkārši un elastīgi
  . Tāpēc kopuzņēmuma loceklēm vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociētajām valstīm, kurām jāvienojas par kopīgu Eiropas iniciatīvu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, un apvienībām, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus jeb sastāvvienības un citas organizācijas, kuras ir skaidri un aktīvi
  uzņēmušās saistības radīt
  pētniecības un inovācijas
  rezultātus, izstrādāt un ieviest
  augstas veiktspējas datošanas vai kvantu datošanas
  spējas
  vai kuras palīdz novērst prasmju trūkumu un saglabāt zinātību augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā Eiropā. Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam jaunu locekļu uzņemšanai.
  Būtiska nozīme būs jaunas mācīšanas un apmācības shēmas izstrādei un attīstībai, jo tehnoloģijas un programmatūra augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā pastāvīgi mainās. Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību būtu jāņem vērā kopuzņēmuma specifika ar tā trīspusējo modeli. |
| --- | --- |

(20)

Publiskā un privātā sektora partnerībai kopuzņēmuma veidā būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai šajā jomā varētu piemēroties inovācijas sarežģītajai, arvien straujākajai gaitai
  , vienlaikus nodrošinot, ka kopuzņēmums aizvien darbojas vienkārši un elastīgi
  . Tāpēc kopuzņēmuma loceklēm vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa” vai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta asociētajām valstīm, kurām jāvienojas par kopīgu Eiropas iniciatīvu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā, un apvienībām, kas pārstāv to sastāvā esošos subjektus jeb sastāvvienības un citas organizācijas, kuras ir skaidri un aktīvi
  uzņēmušās saistības radīt
  pētniecības un inovācijas
  rezultātus, izstrādāt un ieviest
  augstas veiktspējas datošanas vai kvantu datošanas
  spējas
  vai kuras palīdz novērst prasmju trūkumu un saglabāt zinātību augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā Eiropā. Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam jaunu locekļu uzņemšanai.
  Būtiska nozīme būs jaunas mācīšanas un apmācības shēmas izstrādei un attīstībai, jo tehnoloģijas un programmatūra augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jomā pastāvīgi mainās. Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību būtu jāņem vērā kopuzņēmuma specifika ar tā trīspusējo modeli.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Kopuzņēmumam būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas akadēmiskajām aprindām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un izveidot visā Savienībā tīklā integrētu, apvienotu un drošu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem, pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem, to vidū MVU un publiskajam sektoram. Kopuzņēmumam būtu
  jātiecas izstrādāt
  un
  izmantot
  augstākās klases
  tehnoloģijas
  un
  infrastruktūras
  ,
  kuras atbilstu
  Eiropas zinātnes, rūpniecības un publiskā sektora lietotāju augstajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Kopuzņēmumam būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas akadēmiskajām aprindām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un izveidot visā Savienībā tīklā integrētu, apvienotu un drošu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem, pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem, to vidū MVU un publiskajam sektoram. Kopuzņēmumam būtu
  jātiecas izstrādāt
  un
  izmantot
  augstākās klases
  tehnoloģijas
  un
  infrastruktūras
  ,
  kuras atbilstu
  Eiropas zinātnes, rūpniecības un publiskā sektora lietotāju augstajām prasībām.

| (25) | Kopuzņēmumam būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas akadēmiskajām aprindām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un izveidot visā Savienībā tīklā integrētu, apvienotu un drošu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem, pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem, to vidū MVU
  , jaunuzņēmumiem, inovatīviem uzņēmumiem
  un publiskajam sektoram. Kopuzņēmumam būtu
  jāspēj strādāt ātri, vienkārši
  un
  elastīgi, lai nodrošinātu
  augstākās klases
  tehnoloģiju un infrastruktūru izstrādi
  un
  izmantošanu
  ,
  kā arī atbilstību
  Eiropas zinātnes, rūpniecības un publiskā sektora lietotāju augstajām prasībām.
  Lai nodrošinātu atvērtākas piekļuves un izkliedētāku pakalpojumu, kopuzņēmumam būtu attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem pētniecības un izstrādes posmā ievērojami jāsamazina piekļuves šķēršļi, piemēram, maksa par pakalpojumiem, smagnējs administratīvais slogs un informētības trūkums. Kopuzņēmumam būtu jāievieš skaidru un vienkāršu noteikumu kopums saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz intelektuālo īpašumu, atbildību vai ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos, lai palielinātu pievilcību visām ieinteresētajām personām un jo īpaši nozarei un MVU. |
| --- | --- |

(25)

Kopuzņēmumam būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas akadēmiskajām aprindām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā un izveidot visā Savienībā tīklā integrētu, apvienotu un drošu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem, pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem, to vidū MVU
  , jaunuzņēmumiem, inovatīviem uzņēmumiem
  un publiskajam sektoram. Kopuzņēmumam būtu
  jāspēj strādāt ātri, vienkārši
  un
  elastīgi, lai nodrošinātu
  augstākās klases
  tehnoloģiju un infrastruktūru izstrādi
  un
  izmantošanu
  ,
  kā arī atbilstību
  Eiropas zinātnes, rūpniecības un publiskā sektora lietotāju augstajām prasībām.
  Lai nodrošinātu atvērtākas piekļuves un izkliedētāku pakalpojumu, kopuzņēmumam būtu attiecībā uz MVU un jaunuzņēmumiem pētniecības un izstrādes posmā ievērojami jāsamazina piekļuves šķēršļi, piemēram, maksa par pakalpojumiem, smagnējs administratīvais slogs un informētības trūkums. Kopuzņēmumam būtu jāievieš skaidru un vienkāršu noteikumu kopums saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz intelektuālo īpašumu, atbildību vai ieguldījumiem natūrā papildu pasākumos, lai palielinātu pievilcību visām ieinteresētajām personām un jo īpaši nozarei un MVU.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Kopuzņēmums būtu jābalsta uz septiņiem pīlāriem, tostarp vienu administratīvo un sešiem tehniskajiem pīlāriem. Infrastruktūras pīlārs, daļa no superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlāra un plašākas izmantošanas un prasmju pilnveides pīlārs būtu jāfinansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Pārējās superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlāra darbības, tostarp savstarpējā savienošana ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, būtu jāfinansē no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta līdzekļiem. Tehnoloģiju, lietojumu un starptautiskās sadarbības pīlāri būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Kopuzņēmums būtu jābalsta uz septiņiem pīlāriem, tostarp vienu administratīvo un sešiem tehniskajiem pīlāriem. Infrastruktūras pīlārs, daļa no superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlāra un plašākas izmantošanas un prasmju pilnveides pīlārs būtu jāfinansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Pārējās superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlāra darbības, tostarp savstarpējā savienošana ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, būtu jāfinansē no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta līdzekļiem. Tehnoloģiju, lietojumu un starptautiskās sadarbības pīlāri būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” līdzekļiem.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Kopuzņēmumam būtu jācenšas mazināt īpašo prasmju trūkumu visā Savienībā,
  iesaistoties informētības uzlabošanas pasākumos
  un palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Kopuzņēmumam būtu jācenšas mazināt īpašo prasmju trūkumu visā Savienībā,
  iesaistoties informētības uzlabošanas pasākumos
  un palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu.

| (26) | Ņemot vērā to, ka prasmju trūkums ir galvenais šķērslis, kas kavē piekļuvi pētniecības un inovācijas infrastruktūrai un lielākas investīcijas pētniecībā un inovācijā, kā arī digitalizācijā, un piekļuvi augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijām,
  kopuzņēmumam būtu
  aktīvi
  jācenšas mazināt īpašo prasmju trūkumu visā Savienībā
  , īstenojot kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un pieņemot pasākumus
  ,
  lai palielinātu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību
  un
  pievērstos dzimuma dimensijai, vienlaikus arī piesaistot un noturot talantīgākos profesionāļus. Tam tas būtu jāpanāk,
  palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu
  , iesaistoties informētības uzlabošanas pasākumos un veicinot izglītojošas un informācijas izplatīšanas darbības, iesaistot akadēmiķus, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomiskos partnerus, plašsaziņas līdzekļus, rūpniecības un MVU organizācijas, kā arī citus dalībniekus, un vienlaikus novēršot to, ka algoritmos, produktos vai no tā darba izrietošajos secinājumos nonāk jebkāda veida aizspriedumi, jo īpaši saistībā ar dzimumu un rasi. Tam visam vajadzētu būt daļai no saskaņotiem centieniem, kuru mērķis ir informēt potenciālos lietotājus par iespējām, ko var piedāvāt augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana. Nepieciešams arī iestrādāt attiecīgas kompetences iepirkumos, ko veic saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā to, ka prasmju trūkums ir galvenais šķērslis, kas kavē piekļuvi pētniecības un inovācijas infrastruktūrai un lielākas investīcijas pētniecībā un inovācijā, kā arī digitalizācijā, un piekļuvi augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijām,
  kopuzņēmumam būtu
  aktīvi
  jācenšas mazināt īpašo prasmju trūkumu visā Savienībā
  , īstenojot kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un pieņemot pasākumus
  ,
  lai palielinātu dzimumu līdzsvarotu pārstāvību
  un
  pievērstos dzimuma dimensijai, vienlaikus arī piesaistot un noturot talantīgākos profesionāļus. Tam tas būtu jāpanāk,
  palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu
  , iesaistoties informētības uzlabošanas pasākumos un veicinot izglītojošas un informācijas izplatīšanas darbības, iesaistot akadēmiķus, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomiskos partnerus, plašsaziņas līdzekļus, rūpniecības un MVU organizācijas, kā arī citus dalībniekus, un vienlaikus novēršot to, ka algoritmos, produktos vai no tā darba izrietošajos secinājumos nonāk jebkāda veida aizspriedumi, jo īpaši saistībā ar dzimumu un rasi. Tam visam vajadzētu būt daļai no saskaņotiem centieniem, kuru mērķis ir informēt potenciālos lietotājus par iespējām, ko var piedāvāt augstas veiktspējas datošana un kvantu datošana. Nepieciešams arī iestrādāt attiecīgas kompetences iepirkumos, ko veic saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Ņemot vērā to, ka prasmju un pieredzes trūkums kavē piekļuvi augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijām, kopuzņēmumam būtu jāveicina īpašu universitātes izglītības grādu un izglītības programmu izveide kvantu datošanas jomā, ņemot vērā pieaugošo vajadzību pēc ekspertiem, kas būs vajadzīgi šajā jomā, un nepieciešamību izvairīties no kvantu datošanas jomas attīstības problēmām. Šajā sakarā kopuzņēmums var veicināt prasmju un pieredzes līmeņa paaugstināšanu visā Savienībā attiecīgās jomas studentu, akadēmiķu un ekspertu (nodrošināt dzimumu līdzsvaru) vidū, uzlabojot kompetences, apvienojot programmatūru un nozares speciālās zināšanas un izpratni par progresīvo pētniecību zinātnē un inovācijā, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības aspektam un pieņemot pasākumus dzimumu līdzsvara veicināšanai minētajā jomā, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Ņemot vērā to, ka prasmju un pieredzes trūkums kavē piekļuvi augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijām, kopuzņēmumam būtu jāveicina īpašu universitātes izglītības grādu un izglītības programmu izveide kvantu datošanas jomā, ņemot vērā pieaugošo vajadzību pēc ekspertiem, kas būs vajadzīgi šajā jomā, un nepieciešamību izvairīties no kvantu datošanas jomas attīstības problēmām. Šajā sakarā kopuzņēmums var veicināt prasmju un pieredzes līmeņa paaugstināšanu visā Savienībā attiecīgās jomas studentu, akadēmiķu un ekspertu (nodrošināt dzimumu līdzsvaru) vidū, uzlabojot kompetences, apvienojot programmatūru un nozares speciālās zināšanas un izpratni par progresīvo pētniecību zinātnē un inovācijā, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības aspektam un pieņemot pasākumus dzimumu līdzsvara veicināšanai minētajā jomā, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām kopuzņēmumam būtu jāatvieglo sadarbība starp Savienību un starptautiskajiem dalībniekiem, nosakot sadarbības stratēģiju, tai skaitā apzinot un veidojot sadarbības jomas pētniecības un izstrādes jomā, pilnveidojot prasmes un īstenojot darbības, kurās ir savstarpējs labums, kā arī nodrošinot piekļuves politiku attiecīgajām augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas spējām un lietojumiem,
  galvenokārt
  pamatojoties uz savstarpīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām kopuzņēmumam būtu jāatvieglo sadarbība starp Savienību un starptautiskajiem dalībniekiem, nosakot sadarbības stratēģiju, tai skaitā apzinot un veidojot sadarbības jomas pētniecības un izstrādes jomā, pilnveidojot prasmes un īstenojot darbības, kurās ir savstarpējs labums, kā arī nodrošinot piekļuves politiku attiecīgajām augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas spējām un lietojumiem,
  galvenokārt
  pamatojoties uz savstarpīgumu.

| (27) | Saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām kopuzņēmumam būtu jāatvieglo sadarbība starp Savienību un starptautiskajiem dalībniekiem, nosakot sadarbības stratēģiju, tai skaitā apzinot un veidojot sadarbības jomas pētniecības un izstrādes jomā, pilnveidojot prasmes un īstenojot darbības, kurās ir savstarpējs labums, kā arī nodrošinot piekļuves politiku attiecīgajām augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas spējām un lietojumiem, pamatojoties uz savstarpīgumu. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām kopuzņēmumam būtu jāatvieglo sadarbība starp Savienību un starptautiskajiem dalībniekiem, nosakot sadarbības stratēģiju, tai skaitā apzinot un veidojot sadarbības jomas pētniecības un izstrādes jomā, pilnveidojot prasmes un īstenojot darbības, kurās ir savstarpējs labums, kā arī nodrošinot piekļuves politiku attiecīgajām augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas spējām un lietojumiem, pamatojoties uz savstarpīgumu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Kopuzņēmumam būtu jācenšas veicināt visu no tā izrietošo augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju izmantošanu ES. Kopuzņēmuma mērķim vajadzētu būt arī nodrošināt investīcijas superdatoros, ko tas iegādājas. To darot, tam būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kuri nodrošinātu iegūto tehnoloģiju piegādes ķēdes drošību, kam būtu jāaptver viss šo superdatoru kalpošanas laiks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Kopuzņēmumam būtu jācenšas veicināt visu no tā izrietošo augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju izmantošanu ES. Kopuzņēmuma mērķim vajadzētu būt arī nodrošināt investīcijas superdatoros, ko tas iegādājas. To darot, tam būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kuri nodrošinātu iegūto tehnoloģiju piegādes ķēdes drošību, kam būtu jāaptver viss šo superdatoru kalpošanas laiks.

| (28) | Kopuzņēmumam būtu jāsadarbojas ar Eiropas Modernizētās datošanas partnerību (PRACE) un Eiropas akadēmisko multigigabitu tīklu GÉANT, kā arī ar citām Eiropas un valstu superdatošanas un datu infrastruktūrām.
  Kopuzņēmumam būtu jācenšas veicināt visu no tā izrietošo augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju izmantošanu ES. Kopuzņēmuma mērķim vajadzētu būt arī nodrošināt investīcijas superdatoros, ko tas iegādājas. To darot, tam būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kuri nodrošinātu iegūto tehnoloģiju piegādes ķēdes drošību, kam būtu jāaptver viss šo superdatoru kalpošanas laiks. |
| --- | --- |

(28)

Kopuzņēmumam būtu jāsadarbojas ar Eiropas Modernizētās datošanas partnerību (PRACE) un Eiropas akadēmisko multigigabitu tīklu GÉANT, kā arī ar citām Eiropas un valstu superdatošanas un datu infrastruktūrām.
  Kopuzņēmumam būtu jācenšas veicināt visu no tā izrietošo augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju izmantošanu ES. Kopuzņēmuma mērķim vajadzētu būt arī nodrošināt investīcijas superdatoros, ko tas iegādājas. To darot, tam būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kuri nodrošinātu iegūto tehnoloģiju piegādes ķēdes drošību, kam būtu jāaptver viss šo superdatoru kalpošanas laiks.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai sasniegtu savus mērķus – augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas –, kopuzņēmumam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju un iepirkuma veidā, uz gada darba programmu pamata rīkojot atklātus un uz konkursu balstītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Šāds finansiāls atbalsts būtu jo īpaši jāvirza uz pierādītām tirgus nepilnībām, kas rada šķēršļus attiecīgās programmas izstrādei, tam nevajadzētu izspiest privātās investīcijas un būtu jāstimulē saņēmēja uzvedības maiņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai sasniegtu savus mērķus – augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas –, kopuzņēmumam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju un iepirkuma veidā, uz gada darba programmu pamata rīkojot atklātus un uz konkursu balstītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Šāds finansiāls atbalsts būtu jo īpaši jāvirza uz pierādītām tirgus nepilnībām, kas rada šķēršļus attiecīgās programmas izstrādei, tam nevajadzētu izspiest privātās investīcijas un būtu jāstimulē saņēmēja uzvedības maiņa.

| (30) | Lai sasniegtu savus mērķus – augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas –, kopuzņēmumam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju un iepirkuma veidā, uz gada darba programmu pamata rīkojot atklātus
  , taisnīgus, pārredzamus
  un uz konkursu balstītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Šāds finansiāls atbalsts būtu jo īpaši jāvirza uz pierādītām tirgus nepilnībām, kas rada šķēršļus attiecīgās programmas izstrādei, tam nevajadzētu izspiest privātās investīcijas un būtu jāstimulē saņēmēja uzvedības maiņa. |
| --- | --- |

(30)

Lai sasniegtu savus mērķus – augstas veiktspējas datošanā un kvantu datošanā projektēt, izstrādāt un izmantot pašas inovatīvākās tehnoloģijas –, kopuzņēmumam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju un iepirkuma veidā, uz gada darba programmu pamata rīkojot atklātus
  , taisnīgus, pārredzamus
  un uz konkursu balstītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Šāds finansiāls atbalsts būtu jo īpaši jāvirza uz pierādītām tirgus nepilnībām, kas rada šķēršļus attiecīgās programmas izstrādei, tam nevajadzētu izspiest privātās investīcijas un būtu jāstimulē saņēmēja uzvedības maiņa.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai sasniegtu savus mērķus palielināt rūpniecības un jo īpaši MVU inovācijas potenciālu, palīdzētu samazināt īpašo prasmju trūkumu, atbalstītu zināšanu un cilvēkkapitāla palielināšanu un uzlabotu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudu, kopuzņēmumam būtu jāatbalsta valstu augstas veiktspējas datošanas kompetences centru izveide un jo īpaši to tīklošana un koordinācija visā Savienībā. Šiem kompetences centriem būtu jānodrošina augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumi uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma. Tiem galvenokārt būtu jāsekmē augstas veiktspējas datošanas inovācijas ekosistēmas izveide, jānodrošina piekļuve tai, jāatvieglo piekļuve superdatoriem un kvantu datoriem, jānovērš būtisks kvalificētu tehnisko ekspertu trūkums, rīkojot informētības uzlabošanas, apmācības un komunikācijas pasākumus un iesaistoties tīklošanas darbībās ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem ar mērķi panākt plašāku inovāciju, piemēram, apmainoties ar paraugpraksi vai lietošanas pieredzi un to popularizējot, daloties ar apmācības iespējām un pieredzi, atvieglinot paralēlu kodu līdzizstrādi un apmaiņu vai atbalstot dalīšanos ar inovatīviem lietojumiem un rīkiem, kas paredzēti publiskā un privātā sektora lietotājiem, jo īpaši MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai sasniegtu savus mērķus palielināt rūpniecības un jo īpaši MVU inovācijas potenciālu, palīdzētu samazināt īpašo prasmju trūkumu, atbalstītu zināšanu un cilvēkkapitāla palielināšanu un uzlabotu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudu, kopuzņēmumam būtu jāatbalsta valstu augstas veiktspējas datošanas kompetences centru izveide un jo īpaši to tīklošana un koordinācija visā Savienībā. Šiem kompetences centriem būtu jānodrošina augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumi uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma. Tiem galvenokārt būtu jāsekmē augstas veiktspējas datošanas inovācijas ekosistēmas izveide, jānodrošina piekļuve tai, jāatvieglo piekļuve superdatoriem un kvantu datoriem, jānovērš būtisks kvalificētu tehnisko ekspertu trūkums, rīkojot informētības uzlabošanas, apmācības un komunikācijas pasākumus un iesaistoties tīklošanas darbībās ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem ar mērķi panākt plašāku inovāciju, piemēram, apmainoties ar paraugpraksi vai lietošanas pieredzi un to popularizējot, daloties ar apmācības iespējām un pieredzi, atvieglinot paralēlu kodu līdzizstrādi un apmaiņu vai atbalstot dalīšanos ar inovatīviem lietojumiem un rīkiem, kas paredzēti publiskā un privātā sektora lietotājiem, jo īpaši MVU.

| (31) | Lai sasniegtu savus mērķus palielināt rūpniecības un jo īpaši MVU
  , jaunuzņēmumu un inovatīvu uzņēmumu
  inovācijas potenciālu, palīdzētu samazināt īpašo prasmju trūkumu, atbalstītu zināšanu un cilvēkkapitāla palielināšanu un uzlabotu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudu, kopuzņēmumam būtu jāatbalsta valstu augstas veiktspējas datošanas kompetences centru izveide un jo īpaši to tīklošana un koordinācija visā Savienībā. Šiem kompetences centriem būtu jānodrošina augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumi uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma
  un jānodrošina iespēja indivīdiem un nevalstiskajām organizācijām (NVO) izmantot datošanas spējas sociāli un videi labvēlīgu mērķu sasniegšanai
  . Tiem galvenokārt būtu jāsekmē augstas veiktspējas datošanas inovācijas ekosistēmas izveide, jānodrošina piekļuve tai, jāatvieglo piekļuve superdatoriem un kvantu datoriem, jānovērš būtisks kvalificētu tehnisko ekspertu trūkums, rīkojot informētības uzlabošanas, apmācības un komunikācijas pasākumus un iesaistoties tīklošanas darbībās ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem ar mērķi panākt plašāku inovāciju, piemēram, apmainoties ar paraugpraksi vai lietošanas pieredzi un to popularizējot, daloties ar apmācības iespējām un pieredzi, atvieglinot paralēlu kodu līdzizstrādi un apmaiņu vai atbalstot dalīšanos ar inovatīviem lietojumiem un rīkiem, kas paredzēti publiskā un privātā sektora lietotājiem, jo īpaši MVU
  , jaunuzņēmumiem un inovatīviem uzņēmumiem. Lai izvairītos no dublēšanās, būtu jānodrošina sinerģija un koordinācija ar citām līdzīgām struktūrām, piemēram, digitālās inovācijas centriem. |
| --- | --- |

(31)

Lai sasniegtu savus mērķus palielināt rūpniecības un jo īpaši MVU
  , jaunuzņēmumu un inovatīvu uzņēmumu
  inovācijas potenciālu, palīdzētu samazināt īpašo prasmju trūkumu, atbalstītu zināšanu un cilvēkkapitāla palielināšanu un uzlabotu augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas jaudu, kopuzņēmumam būtu jāatbalsta valstu augstas veiktspējas datošanas kompetences centru izveide un jo īpaši to tīklošana un koordinācija visā Savienībā. Šiem kompetences centriem būtu jānodrošina augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumi uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm pēc to pieprasījuma
  un jānodrošina iespēja indivīdiem un nevalstiskajām organizācijām (NVO) izmantot datošanas spējas sociāli un videi labvēlīgu mērķu sasniegšanai
  . Tiem galvenokārt būtu jāsekmē augstas veiktspējas datošanas inovācijas ekosistēmas izveide, jānodrošina piekļuve tai, jāatvieglo piekļuve superdatoriem un kvantu datoriem, jānovērš būtisks kvalificētu tehnisko ekspertu trūkums, rīkojot informētības uzlabošanas, apmācības un komunikācijas pasākumus un iesaistoties tīklošanas darbībās ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem ar mērķi panākt plašāku inovāciju, piemēram, apmainoties ar paraugpraksi vai lietošanas pieredzi un to popularizējot, daloties ar apmācības iespējām un pieredzi, atvieglinot paralēlu kodu līdzizstrādi un apmaiņu vai atbalstot dalīšanos ar inovatīviem lietojumiem un rīkiem, kas paredzēti publiskā un privātā sektora lietotājiem, jo īpaši MVU
  , jaunuzņēmumiem un inovatīviem uzņēmumiem. Lai izvairītos no dublēšanās, būtu jānodrošina sinerģija un koordinācija ar citām līdzīgām struktūrām, piemēram, digitālās inovācijas centriem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Kopuzņēmumam vajadzētu hipersavienot visus superdatorus un datu infrastruktūras, kas tam piederēs vai kas tam būs kopīpašums ar modernu tīklošanas tehnoloģiju starpniecību, un tādējādi padarīt tās plaši pieejamas visā Savienībā, tāpat tam vajadzētu kopīgā platformā savstarpēji savienot un apvienot tā superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru, kā arī valstu, reģionālās un citas datošanas infrastruktūras. Lai nodrošinātu netraucētu pakalpojumu sniegšanu plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam visā Eiropā, kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina apvienotās, drošās superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras savienošana ar kopīgām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, par kurām paziņots Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Kopuzņēmumam vajadzētu hipersavienot visus superdatorus un datu infrastruktūras, kas tam piederēs vai kas tam būs kopīpašums ar modernu tīklošanas tehnoloģiju starpniecību, un tādējādi padarīt tās plaši pieejamas visā Savienībā, tāpat tam vajadzētu kopīgā platformā savstarpēji savienot un apvienot tā superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru, kā arī valstu, reģionālās un citas datošanas infrastruktūras. Lai nodrošinātu netraucētu pakalpojumu sniegšanu plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam visā Eiropā, kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina apvienotās, drošās superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras savienošana ar kopīgām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, par kurām paziņots Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija”.

| (33) | Kopuzņēmumam vajadzētu hipersavienot visus superdatorus un datu infrastruktūras, kas tam piederēs vai kas tam būs kopīpašums ar modernu tīklošanas tehnoloģiju starpniecību, un tādējādi padarīt tās plaši pieejamas visā Savienībā,
  jo īpaši MVU, jaunuzņēmumiem pētniecības un izstrādes posmā un pētniekiem,
  tāpat tam vajadzētu kopīgā platformā savstarpēji savienot un apvienot tā superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru, kā arī valstu, reģionālās un citas datošanas infrastruktūras
  , lai veidotu spēcīgu Eiropas ekosistēmu, kurā katram mākoņdatošanas pakalpojumu lietotājam ir potenciāla piekļuve jaunākās paaudzes datošanas pakalpojumiem, kā arī zinātnisku un komerciālu datu repozitorijiem, vienlaikus nodrošinot to, ka ir pieejami resursi interaktīvai apstrādei tuvāk pie augstas veiktspējas datošanas sistēmām un lielizmēra datubāzēm. Lai atvieglotu sadarbību, ir vajadzīgi arī interaktīvi datošanas pakalpojumi
  . Lai nodrošinātu netraucētu pakalpojumu sniegšanu plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam visā Eiropā, kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina apvienotās, drošās superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras
  , Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa (EOSC) un GAIA X mākoņservera
  savienošana ar kopīgām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, par kurām paziņots Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija”
  , un sadarbspējas panākšanas nolūkā jāatbalsta atvērtu standartu, atklātā pirmkoda programmatūras, aparatūras un platformu, kā arī attiecīgā gadījumā atvērtas lietojumprogrammas saskarņu izmantošana
  . |
| --- | --- |

(33)

Kopuzņēmumam vajadzētu hipersavienot visus superdatorus un datu infrastruktūras, kas tam piederēs vai kas tam būs kopīpašums ar modernu tīklošanas tehnoloģiju starpniecību, un tādējādi padarīt tās plaši pieejamas visā Savienībā,
  jo īpaši MVU, jaunuzņēmumiem pētniecības un izstrādes posmā un pētniekiem,
  tāpat tam vajadzētu kopīgā platformā savstarpēji savienot un apvienot tā superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru, kā arī valstu, reģionālās un citas datošanas infrastruktūras
  , lai veidotu spēcīgu Eiropas ekosistēmu, kurā katram mākoņdatošanas pakalpojumu lietotājam ir potenciāla piekļuve jaunākās paaudzes datošanas pakalpojumiem, kā arī zinātnisku un komerciālu datu repozitorijiem, vienlaikus nodrošinot to, ka ir pieejami resursi interaktīvai apstrādei tuvāk pie augstas veiktspējas datošanas sistēmām un lielizmēra datubāzēm. Lai atvieglotu sadarbību, ir vajadzīgi arī interaktīvi datošanas pakalpojumi
  . Lai nodrošinātu netraucētu pakalpojumu sniegšanu plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam visā Eiropā, kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina apvienotās, drošās superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras
  , Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa (EOSC) un GAIA X mākoņservera
  savienošana ar kopīgām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām, par kurām paziņots Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumā “Eiropas datu stratēģija”
  , un sadarbspējas panākšanas nolūkā jāatbalsta atvērtu standartu, atklātā pirmkoda programmatūras, aparatūras un platformu, kā arī attiecīgā gadījumā atvērtas lietojumprogrammas saskarņu izmantošana
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un programmai “Digitālā Eiropa” būtu attiecīgi jāveicina pētniecības un inovācijas plaisas mazināšana Savienībā un plaša mēroga superdatošanas spēju ieviešana, sekmējot sinerģiju ar Eiropas
  strukturālajiem
  un
  investīciju fondiem (ESI fondiem)
  . Tādēļ kopuzņēmumam būtu jācenšas izveidot ciešu mijiedarbību ar
  ESI
  fondiem,
  kas var īpaši palīdzēt
  stiprināt vietējās, reģionālās un valstu pētniecības un inovācijas spējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un programmai “Digitālā Eiropa” būtu attiecīgi jāveicina pētniecības un inovācijas plaisas mazināšana Savienībā un plaša mēroga superdatošanas spēju ieviešana, sekmējot sinerģiju ar Eiropas
  strukturālajiem
  un
  investīciju fondiem (ESI fondiem)
  . Tādēļ kopuzņēmumam būtu jācenšas izveidot ciešu mijiedarbību ar
  ESI
  fondiem,
  kas var īpaši palīdzēt
  stiprināt vietējās, reģionālās un valstu pētniecības un inovācijas spējas.

| (34) | Pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un programmai “Digitālā Eiropa” būtu attiecīgi jāveicina pētniecības un inovācijas plaisas mazināšana Savienībā un plaša mēroga superdatošanas spēju ieviešana, sekmējot sinerģiju ar
  visām attiecīgajām programmām un politikas virzieniem, īpašu uzsvaru liekot uz
  Eiropas
  Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF)
  un
  Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), kā arī Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), InvestEU un citām EIB programmām
  . Tādēļ kopuzņēmumam būtu jācenšas izveidot ciešu mijiedarbību ar
  šiem
  fondiem,
  lai jo īpaši palīdzētu
  stiprināt vietējās, reģionālās un valstu pētniecības un inovācijas spējas. |
| --- | --- |

(34)

Pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un programmai “Digitālā Eiropa” būtu attiecīgi jāveicina pētniecības un inovācijas plaisas mazināšana Savienībā un plaša mēroga superdatošanas spēju ieviešana, sekmējot sinerģiju ar
  visām attiecīgajām programmām un politikas virzieniem, īpašu uzsvaru liekot uz
  Eiropas
  Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF)
  un
  Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), kā arī Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), InvestEU un citām EIB programmām
  . Tādēļ kopuzņēmumam būtu jācenšas izveidot ciešu mijiedarbību ar
  šiem
  fondiem,
  lai jo īpaši palīdzētu
  stiprināt vietējās, reģionālās un valstu pētniecības un inovācijas spējas.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgajām valstīm, kas ir dalībvalstis, lai tās
  varētu izmantot savus ESI fondus
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas un datu infrastruktūru iegādei un to savstarpējai savienošanai.
  ESI fondu
  izmantošanai kopuzņēmuma darbībās ir būtiska nozīme, lai Savienībā izstrādātu integrētu, apvienotu, drošu un hipersavienotu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūru
  , jo šādas infrastruktūras sniegto priekšrocību ietekme ir daudz plašāka, proti, tās bauda ne tikai dalībvalstu lietotāji
  . Ja dalībvalstis nolemj izmantot
  ESI fondus
  , lai sniegtu ieguldījumu kopuzņēmuma superdatoru un kvantu datoru iegādes izmaksu segšanā,
  kopuzņēmumam
  būtu
  jāņem vērā šīs dalībvalsts ESI fondu Savienības daļa
  ,
  par valsts ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā uzskatot tikai ESI fondu valsts daļu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgajām valstīm, kas ir dalībvalstis, lai tās
  varētu izmantot savus ESI fondus
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas un datu infrastruktūru iegādei un to savstarpējai savienošanai.
  ESI fondu
  izmantošanai kopuzņēmuma darbībās ir būtiska nozīme, lai Savienībā izstrādātu integrētu, apvienotu, drošu un hipersavienotu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūru
  , jo šādas infrastruktūras sniegto priekšrocību ietekme ir daudz plašāka, proti, tās bauda ne tikai dalībvalstu lietotāji
  . Ja dalībvalstis nolemj izmantot
  ESI fondus
  , lai sniegtu ieguldījumu kopuzņēmuma superdatoru un kvantu datoru iegādes izmaksu segšanā,
  kopuzņēmumam
  būtu
  jāņem vērā šīs dalībvalsts ESI fondu Savienības daļa
  ,
  par valsts ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā uzskatot tikai ESI fondu valsts daļu
  .

| (35) | Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgajām valstīm, kas ir dalībvalstis, lai tās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas un datu infrastruktūru iegādei un to savstarpējai savienošanai
  varētu izmantot ESI fondiem un ANM paredzētos finansiālos ieguldījumus, kā arī ieguldījumus, ko veic saskaņā ar ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA līdzfinansētajām programmām
  .
  Finansiālo ieguldījumu
  izmantošanai kopuzņēmuma darbībās ir būtiska nozīme, lai
  visā
  Savienībā izstrādātu integrētu,
  uz izcilību balstītu,
  apvienotu, drošu un hipersavienotu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūru. Ja dalībvalstis nolemj izmantot
  šos finansiālos ieguldījumus
  , lai sniegtu ieguldījumu kopuzņēmuma superdatoru un kvantu datoru iegādes izmaksu segšanā,
  šie finansiālie ieguldījumi
  būtu
  jāuzskata par valsts ieguldījumiem kopuzņēmuma budžetā ar nosacījumu
  ,
  ka ir ievērots Regulas (ES) .../...

   (1a)

  106. pants un citi piemērojamie noteikumi, kā arī konkrēto fondu regulas
  . |
| --- | --- |

(35)

Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgajām valstīm, kas ir dalībvalstis, lai tās augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas un datu infrastruktūru iegādei un to savstarpējai savienošanai
  varētu izmantot ESI fondiem un ANM paredzētos finansiālos ieguldījumus, kā arī ieguldījumus, ko veic saskaņā ar ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA līdzfinansētajām programmām
  .
  Finansiālo ieguldījumu
  izmantošanai kopuzņēmuma darbībās ir būtiska nozīme, lai
  visā
  Savienībā izstrādātu integrētu,
  uz izcilību balstītu,
  apvienotu, drošu un hipersavienotu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūru. Ja dalībvalstis nolemj izmantot
  šos finansiālos ieguldījumus
  , lai sniegtu ieguldījumu kopuzņēmuma superdatoru un kvantu datoru iegādes izmaksu segšanā,
  šie finansiālie ieguldījumi
  būtu
  jāuzskata par valsts ieguldījumiem kopuzņēmuma budžetā ar nosacījumu
  ,
  ka ir ievērots Regulas (ES) .../...

   (1a)

  106. pants un citi piemērojamie noteikumi, kā arī konkrēto fondu regulas
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

35.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35a) | Vajadzētu būt iespējamam ar ANM līdzekļiem papildināt darbības, ko finansē kopuzņēmums, ar nosacījumu, ka ANM atbalsts papildina atbalstu, kuru sniedz no kopuzņēmuma Savienības līdzekļiem, un ka tas nesedz tās pašas izmaksas, neraugoties uz to, ka ANM nevajadzētu uzskatīt par valsts ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35a)

Vajadzētu būt iespējamam ar ANM līdzekļiem papildināt darbības, ko finansē kopuzņēmums, ar nosacījumu, ka ANM atbalsts papildina atbalstu, kuru sniedz no kopuzņēmuma Savienības līdzekļiem, un ka tas nesedz tās pašas izmaksas, neraugoties uz to, ka ANM nevajadzētu uzskatīt par valsts ieguldījumu kopuzņēmuma budžetā.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai atbalstītu kopuzņēmuma mērķi palīdzēt apvienot resursus Savienības aprīkošanai ar augstākās klases superdatoriem un kvantu datoriem, Savienības ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem būtu daļēji jāsedz jaunākās paaudzes superdatoru, kvantu datoru, rūpnieciskās kategorijas superdatoru un vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksas. Šo superdatoru un kvantu datoru papildu izmaksas būtu jāsedz piedalīgajām valstīm vai privātā sektora locekļiem, vai privātā sektora partneru konsorcijiem. Savienības piekļuves laika daļai šiem superdatoriem vai kvantu datoriem vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam šo superdatoru un kvantu datoru iegādē, un tā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no šo superdatoru vai kvantu datoru kopējā piekļuves laika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai atbalstītu kopuzņēmuma mērķi palīdzēt apvienot resursus Savienības aprīkošanai ar augstākās klases superdatoriem un kvantu datoriem, Savienības ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem būtu daļēji jāsedz jaunākās paaudzes superdatoru, kvantu datoru, rūpnieciskās kategorijas superdatoru un vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksas. Šo superdatoru un kvantu datoru papildu izmaksas būtu jāsedz piedalīgajām valstīm vai privātā sektora locekļiem, vai privātā sektora partneru konsorcijiem. Savienības piekļuves laika daļai šiem superdatoriem vai kvantu datoriem vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam šo superdatoru un kvantu datoru iegādē, un tā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no šo superdatoru vai kvantu datoru kopējā piekļuves laika.

| (36) | Lai atbalstītu kopuzņēmuma mērķi palīdzēt apvienot resursus Savienības aprīkošanai ar augstākās klases superdatoriem un kvantu datoriem, Savienības ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem būtu daļēji jāsedz jaunākās paaudzes superdatoru, kvantu datoru,
  vismaz vidējas veiktspējas
  rūpnieciskās kategorijas superdatoru un vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksas. Šo superdatoru un kvantu datoru papildu izmaksas būtu jāsedz piedalīgajām valstīm vai privātā sektora locekļiem, vai privātā sektora partneru konsorcijiem. Savienības piekļuves laika daļai šiem superdatoriem vai kvantu datoriem vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam šo superdatoru un kvantu datoru iegādē, un tā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no šo superdatoru vai kvantu datoru kopējā piekļuves laika. |
| --- | --- |

(36)

Lai atbalstītu kopuzņēmuma mērķi palīdzēt apvienot resursus Savienības aprīkošanai ar augstākās klases superdatoriem un kvantu datoriem, Savienības ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem būtu daļēji jāsedz jaunākās paaudzes superdatoru, kvantu datoru,
  vismaz vidējas veiktspējas
  rūpnieciskās kategorijas superdatoru un vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksas. Šo superdatoru un kvantu datoru papildu izmaksas būtu jāsedz piedalīgajām valstīm vai privātā sektora locekļiem, vai privātā sektora partneru konsorcijiem. Savienības piekļuves laika daļai šiem superdatoriem vai kvantu datoriem vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam šo superdatoru un kvantu datoru iegādē, un tā nedrīkstētu pārsniegt 50 % no šo superdatoru vai kvantu datoru kopējā piekļuves laika.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Jaunākās paaudzes superdatoru un kvantu datoru īpašniekam vajadzētu būt kopuzņēmumam, kas tos ir iegādājies. Katra jaunākās paaudzes klases superdatora vai kvantu datora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Mitinātājam būtu jāspēj nodrošināt precīzu aplēsi un pārbaudīt superdatora ekspluatācijas izmaksas, nodrošinot, piemēram, kopuzņēmuma jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru funkcionālu nošķiršanu un, ciktāl iespējams, fizisku nošķiršanu no jebkurām valsts vai reģiona datošanas sistēmām, kuras tas darbina. Kopuzņēmuma Valdei (“Valde”) mitinātājs būtu jāizraugās pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Tiklīdz mitinātājs ir izraudzīts, piedalīgajai valstij, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai mitinātāju konsorcijam būtu jāspēj pieņemt lēmumu aicināt citas piedalīgās valstis pievienoties un palīdzēt finansēt jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru, kurš jāuzstāda izraudzītajā mitinātājā. Ja izraudzītajam mitināšanas konsorcijam pievienojas vēl citas piedalīgās valstis, tam nevajadzētu skart Savienības piekļuves laiku superdatoriem. Mitinātāju konsorcija piedalīgo valstu ieguldījumi augstas klases superdatorā vai kvantu datorā būtu jāpārvērš minētā superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļās. Piedalīgajām valstīm savā starpā būtu jāvienojas par to, kā sadalīt superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Jaunākās paaudzes superdatoru un kvantu datoru īpašniekam vajadzētu būt kopuzņēmumam, kas tos ir iegādājies. Katra jaunākās paaudzes klases superdatora vai kvantu datora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Mitinātājam būtu jāspēj nodrošināt precīzu aplēsi un pārbaudīt superdatora ekspluatācijas izmaksas, nodrošinot, piemēram, kopuzņēmuma jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru funkcionālu nošķiršanu un, ciktāl iespējams, fizisku nošķiršanu no jebkurām valsts vai reģiona datošanas sistēmām, kuras tas darbina. Kopuzņēmuma Valdei (“Valde”) mitinātājs būtu jāizraugās pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Tiklīdz mitinātājs ir izraudzīts, piedalīgajai valstij, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai mitinātāju konsorcijam būtu jāspēj pieņemt lēmumu aicināt citas piedalīgās valstis pievienoties un palīdzēt finansēt jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru, kurš jāuzstāda izraudzītajā mitinātājā. Ja izraudzītajam mitināšanas konsorcijam pievienojas vēl citas piedalīgās valstis, tam nevajadzētu skart Savienības piekļuves laiku superdatoriem. Mitinātāju konsorcija piedalīgo valstu ieguldījumi augstas klases superdatorā vai kvantu datorā būtu jāpārvērš minētā superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļās. Piedalīgajām valstīm savā starpā būtu jāvienojas par to, kā sadalīt superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļas.

| (37) | Jaunākās paaudzes superdatoru un kvantu datoru īpašniekam vajadzētu būt kopuzņēmumam, kas tos ir iegādājies. Katra jaunākās paaudzes klases superdatora vai kvantu datora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Mitinātājam būtu jāspēj nodrošināt precīzu aplēsi un pārbaudīt superdatora ekspluatācijas izmaksas, nodrošinot, piemēram, kopuzņēmuma jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru funkcionālu nošķiršanu un, ciktāl iespējams, fizisku nošķiršanu no jebkurām valsts vai reģiona datošanas sistēmām, kuras tas darbina.
  Mitinātājam būtu jāizstrādā iegādātās infrastruktūras ilgtspējīgas energovadības plāns.
  Kopuzņēmuma Valdei (“Valde”) mitinātājs būtu jāizraugās pēc
  atklāta un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Tiklīdz mitinātājs ir izraudzīts, piedalīgajai valstij, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai mitinātāju konsorcijam būtu jāspēj pieņemt lēmumu aicināt citas piedalīgās valstis pievienoties un palīdzēt finansēt jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru, kurš jāuzstāda izraudzītajā mitinātājā. Ja izraudzītajam mitināšanas konsorcijam pievienojas vēl citas piedalīgās valstis, tam nevajadzētu skart Savienības piekļuves laiku superdatoriem. Mitinātāju konsorcija piedalīgo valstu ieguldījumi augstas klases superdatorā vai kvantu datorā būtu jāpārvērš minētā superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļās. Piedalīgajām valstīm savā starpā būtu jāvienojas par to, kā sadalīt superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļas. |
| --- | --- |

(37)

Jaunākās paaudzes superdatoru un kvantu datoru īpašniekam vajadzētu būt kopuzņēmumam, kas tos ir iegādājies. Katra jaunākās paaudzes klases superdatora vai kvantu datora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Mitinātājam būtu jāspēj nodrošināt precīzu aplēsi un pārbaudīt superdatora ekspluatācijas izmaksas, nodrošinot, piemēram, kopuzņēmuma jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru funkcionālu nošķiršanu un, ciktāl iespējams, fizisku nošķiršanu no jebkurām valsts vai reģiona datošanas sistēmām, kuras tas darbina.
  Mitinātājam būtu jāizstrādā iegādātās infrastruktūras ilgtspējīgas energovadības plāns.
  Kopuzņēmuma Valdei (“Valde”) mitinātājs būtu jāizraugās pēc
  atklāta un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Tiklīdz mitinātājs ir izraudzīts, piedalīgajai valstij, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai mitinātāju konsorcijam būtu jāspēj pieņemt lēmumu aicināt citas piedalīgās valstis pievienoties un palīdzēt finansēt jaunākās paaudzes superdatoru vai kvantu datoru, kurš jāuzstāda izraudzītajā mitinātājā. Ja izraudzītajam mitināšanas konsorcijam pievienojas vēl citas piedalīgās valstis, tam nevajadzētu skart Savienības piekļuves laiku superdatoriem. Mitinātāju konsorcija piedalīgo valstu ieguldījumi augstas klases superdatorā vai kvantu datorā būtu jāpārvērš minētā superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļās. Piedalīgajām valstīm savā starpā būtu jāvienojas par to, kā sadalīt superdatora vai kvantu datora piekļuves laika daļas.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Kopuzņēmumam kopīgi ar piedalīgajām valstīm būtu jāiepērk vidējas veiktspējas superdatori. Katra vidējas veiktspējas superdatora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Valdei mitinātājs būtu jāizraugās pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Savienības katra vidējas veiktspējas superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā vidējas veiktspējas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai likvidācijas gadījumā nodot savas īpašumtiesības mitinātājam. Mitinātājam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam superdatora atlikusī vērtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Kopuzņēmumam kopīgi ar piedalīgajām valstīm būtu jāiepērk vidējas veiktspējas superdatori. Katra vidējas veiktspējas superdatora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Valdei mitinātājs būtu jāizraugās pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Savienības katra vidējas veiktspējas superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā vidējas veiktspējas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai likvidācijas gadījumā nodot savas īpašumtiesības mitinātājam. Mitinātājam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam superdatora atlikusī vērtība.

| (39) | Kopuzņēmumam kopīgi ar piedalīgajām valstīm būtu jāiepērk vidējas veiktspējas superdatori. Katra vidējas veiktspējas superdatora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Valdei mitinātājs būtu jāizraugās pēc
  atklāta, taisnīga un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Savienības katra vidējas veiktspējas superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā vidējas veiktspējas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai likvidācijas gadījumā nodot savas īpašumtiesības mitinātājam. Mitinātājam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam superdatora atlikusī vērtība. |
| --- | --- |

(39)

Kopuzņēmumam kopīgi ar piedalīgajām valstīm būtu jāiepērk vidējas veiktspējas superdatori. Katra vidējas veiktspējas superdatora ekspluatācija būtu jāuztic mitinātājam. Mitinātājam būtu jāspēj pārstāvēt vienu piedalīgo valsti, kas ir dalībvalsts, vai piedalīgo valstu mitinātāju konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Valdei mitinātājs būtu jāizraugās pēc
  atklāta, taisnīga un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ko izvērtē neatkarīgi eksperti. Savienības katra vidējas veiktspējas superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā vidējas veiktspējas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai likvidācijas gadījumā nodot savas īpašumtiesības mitinātājam. Mitinātājam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam superdatora atlikusī vērtība.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | Lai veicinātu EuroHPC superdatoru līdzsvarotu izplatību visā Savienībā un vienkārši pieejamas apvienotas infrastruktūras ekosistēmas rašanos, EuroHPC superdatora uzaicinājumos izteikt ieinteresētību būtu jāpiemēro konkrēti atbilstības kritēriji, kas attiecināmi uz piedalīgo valsti, kura jau mitina EuroHPC superdatoru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Lai veicinātu EuroHPC superdatoru līdzsvarotu izplatību visā Savienībā un vienkārši pieejamas apvienotas infrastruktūras ekosistēmas rašanos, EuroHPC superdatora uzaicinājumos izteikt ieinteresētību būtu jāpiemēro konkrēti atbilstības kritēriji, kas attiecināmi uz piedalīgo valsti, kura jau mitina EuroHPC superdatoru.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādāties rūpnieciskās kategorijas superdatorus. Katra šāda superdatora ekspluatācija būtu jāuztic esošajam mitinātājam. Šāda superdatora iegādē un ekspluatācijā mitinātājam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Mitinātājs un ar to saistītie privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs būtu jāizraugās Valdei pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību,
  kuru izvērtē neatkarīgi eksperti
  . Savienības katra šāda superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā rūpnieciskās kategorijas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam būtu jāspēj panākt vienošanos ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju par šāda superdatora pārdošanu citam subjektam vai par tā izņemšanu no ekspluatācijas. Alternatīvi kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai nodot šāda superdatora īpašumtiesības privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. Šādā gadījumā vai tad, ja kopuzņēmums tiek likvidēts, privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam Savienības superdatora daļas atlikusī vērtība. Ja kopuzņēmums un privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs nolemj veikt superdatora izņemšanu no ekspluatācijas pēc tā pilnīgas amortizācijas, šādas izmaksas būtu jāsedz privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādāties rūpnieciskās kategorijas superdatorus. Katra šāda superdatora ekspluatācija būtu jāuztic esošajam mitinātājam. Šāda superdatora iegādē un ekspluatācijā mitinātājam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Mitinātājs un ar to saistītie privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs būtu jāizraugās Valdei pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību,
  kuru izvērtē neatkarīgi eksperti
  . Savienības katra šāda superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā rūpnieciskās kategorijas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam būtu jāspēj panākt vienošanos ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju par šāda superdatora pārdošanu citam subjektam vai par tā izņemšanu no ekspluatācijas. Alternatīvi kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai nodot šāda superdatora īpašumtiesības privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. Šādā gadījumā vai tad, ja kopuzņēmums tiek likvidēts, privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam Savienības superdatora daļas atlikusī vērtība. Ja kopuzņēmums un privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs nolemj veikt superdatora izņemšanu no ekspluatācijas pēc tā pilnīgas amortizācijas, šādas izmaksas būtu jāsedz privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam.

| (40) | Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādāties rūpnieciskās kategorijas superdatorus
  , kam ir vismaz vidēja veiktspēja
  . Katra šāda superdatora ekspluatācija būtu jāuztic esošajam mitinātājam. Šāda superdatora iegādē un ekspluatācijā mitinātājam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Mitinātājs un ar to saistītie privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs būtu jāizraugās Valdei pēc
  pārredzama, atklāta un uz konkursu balstīta
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību,
  kas būtu jāizvērtē neatkarīgiem ekspertiem
  . Savienības katra šāda superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā rūpnieciskās kategorijas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam būtu jāspēj panākt vienošanos ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju par šāda superdatora pārdošanu citam subjektam vai par tā izņemšanu no ekspluatācijas. Alternatīvi kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai nodot šāda superdatora īpašumtiesības privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. Šādā gadījumā vai tad, ja kopuzņēmums tiek likvidēts, privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam Savienības superdatora daļas atlikusī vērtība. Ja kopuzņēmums un privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs nolemj veikt superdatora izņemšanu no ekspluatācijas pēc tā pilnīgas amortizācijas, šādas izmaksas būtu jāsedz privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. |
| --- | --- |

(40)

Kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādāties rūpnieciskās kategorijas superdatorus
  , kam ir vismaz vidēja veiktspēja
  . Katra šāda superdatora ekspluatācija būtu jāuztic esošajam mitinātājam. Šāda superdatora iegādē un ekspluatācijā mitinātājam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. Kopuzņēmuma īpašumā vajadzētu būt daļai, kas atbilst Savienības finansiālā ieguldījuma daļai iegādes izmaksās, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem. Mitinātājs un ar to saistītie privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs būtu jāizraugās Valdei pēc
  pārredzama, atklāta un uz konkursu balstīta
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību,
  kas būtu jāizvērtē neatkarīgiem ekspertiem
  . Savienības katra šāda superdatora piekļuves laika daļai vajadzētu būt tieši proporcionālai Savienības finansiālajam ieguldījumam no programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem, kas izmantoti minētā rūpnieciskās kategorijas superdatora iegādei. Kopuzņēmumam būtu jāspēj panākt vienošanos ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju par šāda superdatora pārdošanu citam subjektam vai par tā izņemšanu no ekspluatācijas. Alternatīvi kopuzņēmumam vajadzētu būt iespējai nodot šāda superdatora īpašumtiesības privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam. Šādā gadījumā vai tad, ja kopuzņēmums tiek likvidēts, privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam būtu jāatlīdzina kopuzņēmumam Savienības superdatora daļas atlikusī vērtība. Ja kopuzņēmums un privātā sektora locekļi vai privātā sektora partneru konsorcijs nolemj veikt superdatora izņemšanu no ekspluatācijas pēc tā pilnīgas amortizācijas, šādas izmaksas būtu jāsedz privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorcijam.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Attiecībā uz rūpnieciskās kategorijas superdatoriem kopuzņēmumam būtu jāņem vērā rūpniecisko lietotāju īpašās vajadzības, piemēram, piekļuves procedūras, pakalpojumu kvalitāte un veids, datu aizsardzība, rūpniecisko inovāciju un intelektuālā īpašuma aizsardzība, izmantojamība, uzticamība un citas konfidencialitātes un drošības prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Attiecībā uz rūpnieciskās kategorijas superdatoriem kopuzņēmumam būtu jāņem vērā rūpniecisko lietotāju īpašās vajadzības, piemēram, piekļuves procedūras, pakalpojumu kvalitāte un veids, datu aizsardzība, rūpniecisko inovāciju un intelektuālā īpašuma aizsardzība, izmantojamība, uzticamība un citas konfidencialitātes un drošības prasības.

| (41) | Vidējā termiņā kopuzņēmumam būtu jācenšas noteikt EuroHPC superdatorus un nodrošināt, ka tie atbilst augstākajiem iespējamiem drošības, it sevišķi kiberdrošības, pieejamības un izmantojamības standartiem un prasībām, it sevišķi attiecībā uz rūpniecību un MVU.
  Attiecībā uz rūpnieciskās kategorijas superdatoriem kopuzņēmumam būtu jāņem vērā rūpniecisko lietotāju īpašās vajadzības, piemēram, piekļuves procedūras, pakalpojumu kvalitāte un veids, datu aizsardzība, rūpniecisko inovāciju un intelektuālā īpašuma aizsardzība, izmantojamība, uzticamība un citas konfidencialitātes un drošības prasības. |
| --- | --- |

(41)

Vidējā termiņā kopuzņēmumam būtu jācenšas noteikt EuroHPC superdatorus un nodrošināt, ka tie atbilst augstākajiem iespējamiem drošības, it sevišķi kiberdrošības, pieejamības un izmantojamības standartiem un prasībām, it sevišķi attiecībā uz rūpniecību un MVU.
  Attiecībā uz rūpnieciskās kategorijas superdatoriem kopuzņēmumam būtu jāņem vērā rūpniecisko lietotāju īpašās vajadzības, piemēram, piekļuves procedūras, pakalpojumu kvalitāte un veids, datu aizsardzība, rūpniecisko inovāciju un intelektuālā īpašuma aizsardzība, izmantojamība, uzticamība un citas konfidencialitātes un drošības prasības.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Kopuzņēmuma atbalstīto superdatoru projektēšanā un ekspluatācijā būtu
  jāņem
  vērā
  energoefektivitāte un vidiskā ilgtspēja
  , izmantojot, piemēram, mazjaudas tehnoloģijas, dinamiskus energotaupības un atkalizmantošanas paņēmienus, tādus kā moderna dzesēšana un siltuma reciklēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Kopuzņēmuma atbalstīto superdatoru projektēšanā un ekspluatācijā būtu
  jāņem
  vērā
  energoefektivitāte un vidiskā ilgtspēja
  , izmantojot, piemēram, mazjaudas tehnoloģijas, dinamiskus energotaupības un atkalizmantošanas paņēmienus, tādus kā moderna dzesēšana un siltuma reciklēšana.

| (42) | Kopuzņēmuma atbalstīto superdatoru projektēšanā un ekspluatācijā
  vienmēr
  būtu
  jārisina jautājumi saistībā ar energoefektivitāti, vides ilgtspēju un apritīgumu, sekmējot olgekļneitralitāti, cita starpā izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas iepirkšanas līgumus un ņemot
  vērā
  pievienoto vērtību, ko dotu to integrēšana visaptverošā energosistēmā, kāda pastāv to atrašanās vietā
  , izmantojot, piemēram
  , elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem
  , mazjaudas tehnoloģijas, dinamiskus energotaupības un atkalizmantošanas paņēmienus, tādus kā moderna dzesēšana un siltuma reciklēšana
  un citus
  . |
| --- | --- |

(42)

Kopuzņēmuma atbalstīto superdatoru projektēšanā un ekspluatācijā
  vienmēr
  būtu
  jārisina jautājumi saistībā ar energoefektivitāti, vides ilgtspēju un apritīgumu, sekmējot olgekļneitralitāti, cita starpā izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas iepirkšanas līgumus un ņemot
  vērā
  pievienoto vērtību, ko dotu to integrēšana visaptverošā energosistēmā, kāda pastāv to atrašanās vietā
  , izmantojot, piemēram
  , elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem
  , mazjaudas tehnoloģijas, dinamiskus energotaupības un atkalizmantošanas paņēmienus, tādus kā moderna dzesēšana un siltuma reciklēšana
  un citus
  .

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Kopuzņēmumam būtu jārisina pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas, ko izraisa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras plašāka izmantošana, un tas jādara, saskaņojot kopuzņēmuma mērķus ar attiecīgām stratēģijām, politiku un tiesību aktiem enerģētikas nozarē. Turklāt, apvienojot energoefektīvus serverus ar sarežģītiem darba slodzes pārvaldības instrumentiem, kopuzņēmums uzlabos efektivitāti gan telpās, gan mākonī, samazinot izmaksas un datu centru oglekļa pēdu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Kopuzņēmumam būtu jārisina pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas, ko izraisa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras plašāka izmantošana, un tas jādara, saskaņojot kopuzņēmuma mērķus ar attiecīgām stratēģijām, politiku un tiesību aktiem enerģētikas nozarē. Turklāt, apvienojot energoefektīvus serverus ar sarežģītiem darba slodzes pārvaldības instrumentiem, kopuzņēmums uzlabos efektivitāti gan telpās, gan mākonī, samazinot izmaksas un datu centru oglekļa pēdu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Būtu bez maksas jāiedala publiskajiem lietotājiem laiks, kad tie var piekļūt superdatoriem. Tam vajadzētu būt bez maksas arī
  attiecībā uz
  privātā sektora lietotājiem
  tādu to lietojumu gadījumā
  ,
  kas saistīti
  ar pētniecības un inovācijas darbībām,
  kuras finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vai programmas “Digitālā Eiropa”
  ,
  vai kas attiecīgā gadījumā ir MVU privātās inovācijas darbības
  . Šāda piekļuves laika piešķiršanā galvenokārt būtu jābalstās uz atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību, ko izsludina kopuzņēmums un izvērtē neatkarīgi eksperti. Izņemot MVU lietotājus, kas veic privātas inovācijas darbības, visiem lietotājiem, kuri gūst labumu no bezmaksas piekļuves laika kopuzņēmuma superdatoriem, saskaņā ar regulu par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāpieņem atvērtās zinātnes pieeja un jāizplata zināšanas, kas iegūtas, izmantojot šo piekļuvi. Lietotāju piekļuves laiks tādām saimnieciskām darbībām, kas nav MVU privātās inovācijas darbības (kuras saskaras ar konkrētām tirgus nepilnībām), būtu jāpiešķir, pamatojoties uz maksu par katru lietojumu
  , vadoties no tirgus cenām
  . Piekļuves laika piešķiršana šādām saimnieciskām darbībām būtu jāatļauj, bet jāierobežo, un Valdei būtu jānosaka maksājamās maksas apmērs. Piekļuves tiesības būtu jāpiešķir pārredzamā veidā. Attiecībā uz iniciatīvām, kuras Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskām, Valdei būtu jānosaka īpaši noteikumi piekļuves laika piešķiršanai attiecīgā gadījumā bez maksas un bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību. Savienības stratēģisko iniciatīvu reprezentatīvi piemēri ir: “Galamērķis Zeme”, pamatiniciatīvas projekts “Cilvēka smadzenes”, iniciatīva “Vismaz miljons genomu” un kopīgās Eiropas datu telpas, kuras darbojas sabiedrisku interešu jomās, īpaši veselības datu telpa, augstas veiktspējas datošanas izcilības centri un kompetences centri, digitālās inovācijas centri u. c. Pēc Savienības pieprasījuma kopuzņēmumam būtu uz laiku vai pastāvīgi jāpiešķir tieša piekļuve stratēģiskām iniciatīvām un esošajām vai turpmākajām lietojumprogrammu platformām, kuras tas uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu ar veselību saistītus vai citus kritiskus ārkārtas atbalsta pakalpojumus sabiedrības labā, ārkārtas situācijās un krīzes pārvaldības situācijās vai gadījumos, ko Savienība uzskata par izšķirīgiem tās drošībai un aizsardzībai. Būtu jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību komerciāliem mērķiem. Piekļuve būtu jāpiešķir lietotājiem, kuri dzīvo, veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā ES dalībvalstī vai programmas “Digitālā Eiropa” vai “Apvārsnis Eiropa” asociētā valstī. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem vajadzētu būt līdztiesīgiem, un tās būtu jāpiešķir pārredzamā veidā. Valdei būtu jānosaka un jāuzrauga tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Būtu bez maksas jāiedala publiskajiem lietotājiem laiks, kad tie var piekļūt superdatoriem. Tam vajadzētu būt bez maksas arī
  attiecībā uz
  privātā sektora lietotājiem
  tādu to lietojumu gadījumā
  ,
  kas saistīti
  ar pētniecības un inovācijas darbībām,
  kuras finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vai programmas “Digitālā Eiropa”
  ,
  vai kas attiecīgā gadījumā ir MVU privātās inovācijas darbības
  . Šāda piekļuves laika piešķiršanā galvenokārt būtu jābalstās uz atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību, ko izsludina kopuzņēmums un izvērtē neatkarīgi eksperti. Izņemot MVU lietotājus, kas veic privātas inovācijas darbības, visiem lietotājiem, kuri gūst labumu no bezmaksas piekļuves laika kopuzņēmuma superdatoriem, saskaņā ar regulu par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāpieņem atvērtās zinātnes pieeja un jāizplata zināšanas, kas iegūtas, izmantojot šo piekļuvi. Lietotāju piekļuves laiks tādām saimnieciskām darbībām, kas nav MVU privātās inovācijas darbības (kuras saskaras ar konkrētām tirgus nepilnībām), būtu jāpiešķir, pamatojoties uz maksu par katru lietojumu
  , vadoties no tirgus cenām
  . Piekļuves laika piešķiršana šādām saimnieciskām darbībām būtu jāatļauj, bet jāierobežo, un Valdei būtu jānosaka maksājamās maksas apmērs. Piekļuves tiesības būtu jāpiešķir pārredzamā veidā. Attiecībā uz iniciatīvām, kuras Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskām, Valdei būtu jānosaka īpaši noteikumi piekļuves laika piešķiršanai attiecīgā gadījumā bez maksas un bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību. Savienības stratēģisko iniciatīvu reprezentatīvi piemēri ir: “Galamērķis Zeme”, pamatiniciatīvas projekts “Cilvēka smadzenes”, iniciatīva “Vismaz miljons genomu” un kopīgās Eiropas datu telpas, kuras darbojas sabiedrisku interešu jomās, īpaši veselības datu telpa, augstas veiktspējas datošanas izcilības centri un kompetences centri, digitālās inovācijas centri u. c. Pēc Savienības pieprasījuma kopuzņēmumam būtu uz laiku vai pastāvīgi jāpiešķir tieša piekļuve stratēģiskām iniciatīvām un esošajām vai turpmākajām lietojumprogrammu platformām, kuras tas uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu ar veselību saistītus vai citus kritiskus ārkārtas atbalsta pakalpojumus sabiedrības labā, ārkārtas situācijās un krīzes pārvaldības situācijās vai gadījumos, ko Savienība uzskata par izšķirīgiem tās drošībai un aizsardzībai. Būtu jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību komerciāliem mērķiem. Piekļuve būtu jāpiešķir lietotājiem, kuri dzīvo, veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā ES dalībvalstī vai programmas “Digitālā Eiropa” vai “Apvārsnis Eiropa” asociētā valstī. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem vajadzētu būt līdztiesīgiem, un tās būtu jāpiešķir pārredzamā veidā. Valdei būtu jānosaka un jāuzrauga tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai.

| (44) | Būtu bez maksas jāiedala publiskajiem lietotājiem laiks, kad tie var piekļūt superdatoriem. Tam vajadzētu būt bez maksas arī privātā sektora lietotājiem
  , tostarp NVO un privātpersonām
  ,
  attiecībā uz to lietojumiem saistībā
  ar pētniecības un inovācijas darbībām,
  kā arī attiecībā uz privātām inovācijas darbībām, ko veic MVU un jaunuzņēmumi
  ,
  pamatojoties uz taisnīgiem un pārredzamiem kritērijiem un procedūrām
  . Šāda piekļuves laika piešķiršanā galvenokārt būtu jābalstās uz
  periodiskiem, profesionāli izvērtētiem,
  atklātiem
  un pārredzamiem
  uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību, ko izsludina kopuzņēmums un izvērtē neatkarīgi eksperti
  , lai nodrošinātu līdzsvarotu un pienācīgu augstas veiktspējas datošanas resursu sadalījumu
  . Izņemot MVU
  un jaunuzņēmumu
  lietotājus, kas veic privātas inovācijas darbības, visiem lietotājiem, kuri gūst labumu no bezmaksas piekļuves laika kopuzņēmuma superdatoriem, saskaņā ar regulu par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāpieņem atvērtās zinātnes pieeja un jāizplata zināšanas, kas iegūtas, izmantojot šo piekļuvi. Lietotāju piekļuves laiks tādām saimnieciskām darbībām, kas nav MVU
  un jaunuzņēmumu
  privātās inovācijas darbības (kuras saskaras ar konkrētām tirgus nepilnībām), būtu jāpiešķir, pamatojoties uz maksu par katru lietojumu
  un nosakot uz izmaksām balstītas cenas
  . Piekļuves laika piešķiršana šādām saimnieciskām darbībām būtu jāatļauj, bet jāierobežo, un Valdei būtu
  pārredzamā veidā
  jānosaka maksājamās maksas apmērs. Piekļuves tiesības būtu jāpiešķir
  atklātā un
  pārredzamā veidā. Attiecībā uz iniciatīvām, kuras Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskām, Valdei būtu jānosaka īpaši noteikumi piekļuves laika piešķiršanai attiecīgā gadījumā bez maksas un bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību. Savienības stratēģisko iniciatīvu reprezentatīvi piemēri ir: “Galamērķis Zeme”, pamatiniciatīvas projekts “Cilvēka smadzenes”, iniciatīva “Vismaz miljons genomu” un kopīgās Eiropas datu telpas, kuras darbojas sabiedrisku interešu jomās, īpaši veselības datu telpa, augstas veiktspējas datošanas izcilības centri un kompetences centri, digitālās inovācijas centri u. c. Pēc Savienības pieprasījuma kopuzņēmumam būtu uz laiku vai pastāvīgi jāpiešķir tieša piekļuve stratēģiskām iniciatīvām un esošajām vai turpmākajām lietojumprogrammu platformām, kuras tas uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu ar veselību saistītus vai citus kritiskus ārkārtas atbalsta pakalpojumus sabiedrības labā, ārkārtas situācijās un krīzes pārvaldības situācijās vai gadījumos, ko Savienība uzskata par izšķirīgiem tās drošībai un aizsardzībai. Būtu jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību komerciāliem mērķiem. Piekļuve būtu jāpiešķir lietotājiem, kuri dzīvo, veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā ES dalībvalstī vai programmas “Digitālā Eiropa” vai “Apvārsnis Eiropa” asociētā valstī. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem vajadzētu būt līdztiesīgiem, un tās būtu jāpiešķir
  atklātā un
  pārredzamā veidā. Valdei būtu jānosaka un jāuzrauga tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai. |
| --- | --- |

(44)

Būtu bez maksas jāiedala publiskajiem lietotājiem laiks, kad tie var piekļūt superdatoriem. Tam vajadzētu būt bez maksas arī privātā sektora lietotājiem
  , tostarp NVO un privātpersonām
  ,
  attiecībā uz to lietojumiem saistībā
  ar pētniecības un inovācijas darbībām,
  kā arī attiecībā uz privātām inovācijas darbībām, ko veic MVU un jaunuzņēmumi
  ,
  pamatojoties uz taisnīgiem un pārredzamiem kritērijiem un procedūrām
  . Šāda piekļuves laika piešķiršanā galvenokārt būtu jābalstās uz
  periodiskiem, profesionāli izvērtētiem,
  atklātiem
  un pārredzamiem
  uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību, ko izsludina kopuzņēmums un izvērtē neatkarīgi eksperti
  , lai nodrošinātu līdzsvarotu un pienācīgu augstas veiktspējas datošanas resursu sadalījumu
  . Izņemot MVU
  un jaunuzņēmumu
  lietotājus, kas veic privātas inovācijas darbības, visiem lietotājiem, kuri gūst labumu no bezmaksas piekļuves laika kopuzņēmuma superdatoriem, saskaņā ar regulu par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāpieņem atvērtās zinātnes pieeja un jāizplata zināšanas, kas iegūtas, izmantojot šo piekļuvi. Lietotāju piekļuves laiks tādām saimnieciskām darbībām, kas nav MVU
  un jaunuzņēmumu
  privātās inovācijas darbības (kuras saskaras ar konkrētām tirgus nepilnībām), būtu jāpiešķir, pamatojoties uz maksu par katru lietojumu
  un nosakot uz izmaksām balstītas cenas
  . Piekļuves laika piešķiršana šādām saimnieciskām darbībām būtu jāatļauj, bet jāierobežo, un Valdei būtu
  pārredzamā veidā
  jānosaka maksājamās maksas apmērs. Piekļuves tiesības būtu jāpiešķir
  atklātā un
  pārredzamā veidā. Attiecībā uz iniciatīvām, kuras Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskām, Valdei būtu jānosaka īpaši noteikumi piekļuves laika piešķiršanai attiecīgā gadījumā bez maksas un bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību. Savienības stratēģisko iniciatīvu reprezentatīvi piemēri ir: “Galamērķis Zeme”, pamatiniciatīvas projekts “Cilvēka smadzenes”, iniciatīva “Vismaz miljons genomu” un kopīgās Eiropas datu telpas, kuras darbojas sabiedrisku interešu jomās, īpaši veselības datu telpa, augstas veiktspējas datošanas izcilības centri un kompetences centri, digitālās inovācijas centri u. c. Pēc Savienības pieprasījuma kopuzņēmumam būtu uz laiku vai pastāvīgi jāpiešķir tieša piekļuve stratēģiskām iniciatīvām un esošajām vai turpmākajām lietojumprogrammu platformām, kuras tas uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu ar veselību saistītus vai citus kritiskus ārkārtas atbalsta pakalpojumus sabiedrības labā, ārkārtas situācijās un krīzes pārvaldības situācijās vai gadījumos, ko Savienība uzskata par izšķirīgiem tās drošībai un aizsardzībai. Būtu jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību komerciāliem mērķiem. Piekļuve būtu jāpiešķir lietotājiem, kuri dzīvo, veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā ES dalībvalstī vai programmas “Digitālā Eiropa” vai “Apvārsnis Eiropa” asociētā valstī. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem vajadzētu būt līdztiesīgiem, un tās būtu jāpiešķir
  atklātā un
  pārredzamā veidā. Valdei būtu jānosaka un jāuzrauga tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Kopuzņēmuma pārvaldība jānodrošina divām struktūrām: Valdei un Rūpniecības un zinātnes konsultatīvajai padomei. Valdes sastāvā vajadzētu būt Savienības un piedalīgo valstu pārstāvjiem. Valdei vajadzētu būt atbildīgai par stratēģiskās politikas veidošanu un finansēšanas lēmumiem, kas attiecas uz kopuzņēmuma darbībām, jo īpaši par visiem publiskā iepirkuma jautājumiem. Rūpnieciskajā un zinātniskajā konsultatīvajā padomē vajadzētu būt akadēmisko aprindu un rūpniecības pārstāvjiem, kas ir lietotāji un tehnoloģiju piegādātāji. Tai būtu jāsniedz neatkarīgas konsultācijas Valdei par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kopuzņēmumam piederošo superdatoru iegādi un ekspluatāciju, spēju veidošanas un paplašināšanas pasākumu programmu un apvienošanas, savienojamības un starptautiskās sadarbības pasākumu programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Kopuzņēmuma pārvaldība jānodrošina divām struktūrām: Valdei un Rūpniecības un zinātnes konsultatīvajai padomei. Valdes sastāvā vajadzētu būt Savienības un piedalīgo valstu pārstāvjiem. Valdei vajadzētu būt atbildīgai par stratēģiskās politikas veidošanu un finansēšanas lēmumiem, kas attiecas uz kopuzņēmuma darbībām, jo īpaši par visiem publiskā iepirkuma jautājumiem. Rūpnieciskajā un zinātniskajā konsultatīvajā padomē vajadzētu būt akadēmisko aprindu un rūpniecības pārstāvjiem, kas ir lietotāji un tehnoloģiju piegādātāji. Tai būtu jāsniedz neatkarīgas konsultācijas Valdei par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kopuzņēmumam piederošo superdatoru iegādi un ekspluatāciju, spēju veidošanas un paplašināšanas pasākumu programmu un apvienošanas, savienojamības un starptautiskās sadarbības pasākumu programmu.

| (47) | Kopuzņēmuma pārvaldība jānodrošina divām struktūrām: Valdei un Rūpniecības un zinātnes konsultatīvajai padomei. Valdes sastāvā vajadzētu būt Savienības un piedalīgo valstu pārstāvjiem. Valdei vajadzētu būt atbildīgai par stratēģiskās politikas veidošanu un finansēšanas lēmumiem, kas attiecas uz kopuzņēmuma darbībām, jo īpaši par visiem publiskā iepirkuma jautājumiem. Rūpnieciskajā un zinātniskajā konsultatīvajā padomē vajadzētu būt akadēmisko aprindu un rūpniecības pārstāvjiem, kas ir lietotāji un tehnoloģiju piegādātāji. Tai būtu jāsniedz neatkarīgas konsultācijas Valdei par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kopuzņēmumam piederošo superdatoru iegādi un ekspluatāciju, spēju veidošanas un paplašināšanas pasākumu programmu un apvienošanas, savienojamības un starptautiskās sadarbības pasākumu programmu.
  Kopuzņēmuma pārvaldības sistēmā būtu jāiekļauj arī lietotāju forums, kas valdei un citām grupām sniedz neatkarīgas konsultācijas par lietotāju vajadzībām. Lietotāju forumam būtu jānosaka konkrēti kritēriji un atlases procesa kārtība attiecībā uz locekļiem, kurus tas ieceļ. |
| --- | --- |

(47)

Kopuzņēmuma pārvaldība jānodrošina divām struktūrām: Valdei un Rūpniecības un zinātnes konsultatīvajai padomei. Valdes sastāvā vajadzētu būt Savienības un piedalīgo valstu pārstāvjiem. Valdei vajadzētu būt atbildīgai par stratēģiskās politikas veidošanu un finansēšanas lēmumiem, kas attiecas uz kopuzņēmuma darbībām, jo īpaši par visiem publiskā iepirkuma jautājumiem. Rūpnieciskajā un zinātniskajā konsultatīvajā padomē vajadzētu būt akadēmisko aprindu un rūpniecības pārstāvjiem, kas ir lietotāji un tehnoloģiju piegādātāji. Tai būtu jāsniedz neatkarīgas konsultācijas Valdei par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kopuzņēmumam piederošo superdatoru iegādi un ekspluatāciju, spēju veidošanas un paplašināšanas pasākumu programmu un apvienošanas, savienojamības un starptautiskās sadarbības pasākumu programmu.
  Kopuzņēmuma pārvaldības sistēmā būtu jāiekļauj arī lietotāju forums, kas valdei un citām grupām sniedz neatkarīgas konsultācijas par lietotāju vajadzībām. Lietotāju forumam būtu jānosaka konkrēti kritēriji un atlases procesa kārtība attiecībā uz locekļiem, kurus tas ieceļ.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (47a) | Tā kā superdatori ir vērsti uz pieprasījumu un lietotāju, kopuzņēmumam ir jāīsteno pastāvīgs dialogs ar pilsonisko sabiedrību un augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras lietotājiem. Lietotāju nepārtrauktai un efektīvai iesaistīšanai, it sevišķi lai īstenotu kopizstrādes pieeju, kas vajadzīga nolūkā stiprināt ieviešanu, it sevišķi komerciālos lietojumos, rūpniecībā, MVU, inovatīvos uzņēmumos un jaunuzņēmumos, varētu būt augsta pievienotā vērtība un pastiprinošs efekts. Būtu jācenšas aktīvi aicināt lietotājus sniegt ieguldījumu, organizējot regulāru apspriešanās procesu ar publiskā un privātā sektora galalietotājiem. Šajā nolūkā Valdei būtu jāizveido darba grupa (“lietotāju forums”), kas palīdzētu apzināt pakalpojuma, izmantojamības, uzticamības un drošības prasību labāku kvalitāti publiskajiem un privātajiem lietotājiem. Ar lietotāju foruma starpniecību programmatūras izstrādes procesā vajadzētu iesaistīt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, rūpnieciskos un publiskos lietotājus, Savienības sociālos partnerus, MVU un neatkarīgus Eiropas vērtības ķēdes dalībniekus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47a)

Tā kā superdatori ir vērsti uz pieprasījumu un lietotāju, kopuzņēmumam ir jāīsteno pastāvīgs dialogs ar pilsonisko sabiedrību un augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras lietotājiem. Lietotāju nepārtrauktai un efektīvai iesaistīšanai, it sevišķi lai īstenotu kopizstrādes pieeju, kas vajadzīga nolūkā stiprināt ieviešanu, it sevišķi komerciālos lietojumos, rūpniecībā, MVU, inovatīvos uzņēmumos un jaunuzņēmumos, varētu būt augsta pievienotā vērtība un pastiprinošs efekts. Būtu jācenšas aktīvi aicināt lietotājus sniegt ieguldījumu, organizējot regulāru apspriešanās procesu ar publiskā un privātā sektora galalietotājiem. Šajā nolūkā Valdei būtu jāizveido darba grupa (“lietotāju forums”), kas palīdzētu apzināt pakalpojuma, izmantojamības, uzticamības un drošības prasību labāku kvalitāti publiskajiem un privātajiem lietotājiem. Ar lietotāju foruma starpniecību programmatūras izstrādes procesā vajadzētu iesaistīt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, rūpnieciskos un publiskos lietotājus, Savienības sociālos partnerus, MVU un neatkarīgus Eiropas vērtības ķēdes dalībniekus.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Noteikumi, kas piemērojami kopuzņēmuma publiskā iepirkuma procedūrām, būtu jāizklāsta tā finanšu noteikumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Noteikumi, kas piemērojami kopuzņēmuma publiskā iepirkuma procedūrām, būtu jāizklāsta tā finanšu noteikumos.

| (49) | Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības
  un administratīvās vienkāršošanas
  principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Noteikumi, kas piemērojami kopuzņēmuma publiskā iepirkuma procedūrām, būtu jāizklāsta tā finanšu noteikumos. |
| --- | --- |

(49)

Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības
  un administratīvās vienkāršošanas
  principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Noteikumi, kas piemērojami kopuzņēmuma publiskā iepirkuma procedūrām, būtu jāizklāsta tā finanšu noteikumos.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Lai izveidotu inovatīvu
  un
  konkurētspējīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas ekosistēmu ar atzītu izcilību, kopuzņēmumam būtu pienācīgi jāizmanto iepirkuma un dotāciju instrumenti, ieskaitot kopīgo iepirkumu, iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Lai izveidotu inovatīvu
  un
  konkurētspējīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas ekosistēmu ar atzītu izcilību, kopuzņēmumam būtu pienācīgi jāizmanto iepirkuma un dotāciju instrumenti, ieskaitot kopīgo iepirkumu, iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu.

| (50) | Lai izveidotu inovatīvu, konkurētspējīgu un
  noturīgu
  Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas ekosistēmu ar atzītu izcilību
  un plašu izplatību visā Savienībā
  , kopuzņēmumam būtu pienācīgi jāizmanto iepirkuma un dotāciju instrumenti, ieskaitot kopīgo iepirkumu, iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu.
  Šādu iepirkuma un dotāciju instrumentu izmantošanai būtu jāatvieglo MVU, mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu, kā arī to kopu iesaistīšana. Kopuzņēmums apsvērs iespēju modernizēt pašreizējās iekārtas, lai garantētu, ka augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijas un lietojumi atbilst modernākajām tehnoloģijām un pasaules līmeņa ekosistēmai. |
| --- | --- |

(50)

Lai izveidotu inovatīvu, konkurētspējīgu un
  noturīgu
  Eiropas augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas ekosistēmu ar atzītu izcilību
  un plašu izplatību visā Savienībā
  , kopuzņēmumam būtu pienācīgi jāizmanto iepirkuma un dotāciju instrumenti, ieskaitot kopīgo iepirkumu, iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu.
  Šādu iepirkuma un dotāciju instrumentu izmantošanai būtu jāatvieglo MVU, mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu, kā arī to kopu iesaistīšana. Kopuzņēmums apsvērs iespēju modernizēt pašreizējās iekārtas, lai garantētu, ka augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas tehnoloģijas un lietojumi atbilst modernākajām tehnoloģijām un pasaules līmeņa ekosistēmai.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums, būtu jāatbilst Regulai (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Turklāt kopuzņēmumam būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Lai netiešajām darbībām nodrošinātu pietiekamu piedalīgo valstu līdzfinansējumu, ievērojot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi, piedalīgajām valstīm būtu jātiecas ieguldīt summu, kas ir vismaz vienāda ar atlīdzību, ko kopuzņēmums sniedz par attiecināmajām izmaksām, kas radušās saņēmējiem darbībās. Šajā nolūkā būtu attiecīgi jānosaka maksimālās pieļaujamās finansējuma likmes, kas izklāstītas kopuzņēmuma gada darba programmā saskaņā ar 30. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums, būtu jāatbilst Regulai (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Turklāt kopuzņēmumam būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Lai netiešajām darbībām nodrošinātu pietiekamu piedalīgo valstu līdzfinansējumu, ievērojot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi, piedalīgajām valstīm būtu jātiecas ieguldīt summu, kas ir vismaz vienāda ar atlīdzību, ko kopuzņēmums sniedz par attiecināmajām izmaksām, kas radušās saņēmējiem darbībās. Šajā nolūkā būtu attiecīgi jānosaka maksimālās pieļaujamās finansējuma likmes, kas izklāstītas kopuzņēmuma gada darba programmā saskaņā ar 30. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

| (53) | Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums, būtu jāatbilst Regulai (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Turklāt kopuzņēmumam būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Lai netiešajām darbībām nodrošinātu pietiekamu piedalīgo valstu līdzfinansējumu, ievērojot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi, piedalīgajām valstīm būtu jātiecas ieguldīt summu, kas ir vismaz vienāda ar atlīdzību, ko kopuzņēmums sniedz par attiecināmajām izmaksām, kas radušās saņēmējiem darbībās. Šajā nolūkā
  Valdei
  būtu attiecīgi jānosaka maksimālās pieļaujamās finansējuma likmes, kas izklāstītas kopuzņēmuma gada darba programmā saskaņā ar 30. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. |
| --- | --- |

(53)

Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums, būtu jāatbilst Regulai (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Turklāt kopuzņēmumam būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Lai netiešajām darbībām nodrošinātu pietiekamu piedalīgo valstu līdzfinansējumu, ievērojot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi, piedalīgajām valstīm būtu jātiecas ieguldīt summu, kas ir vismaz vienāda ar atlīdzību, ko kopuzņēmums sniedz par attiecināmajām izmaksām, kas radušās saņēmējiem darbībās. Šajā nolūkā
  Valdei
  būtu attiecīgi jānosaka maksimālās pieļaujamās finansējuma likmes, kas izklāstītas kopuzņēmuma gada darba programmā saskaņā ar 30. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | Lai nodrošinātu ieinteresēto personu līdzdalības atbilstīgu līdzsvaru kopuzņēmuma finansētajās darbībās, ir jāparedz atlīdzināšanas likmju diferenciācija, it sevišķi MVU, jaunuzņēmumiem un bezpeļņas tiesību subjektiem. Diferencētu likmju piemērošana nedrīkstētu palielināt projektu administratīvo sarežģītību un būtu jāīsteno vienkāršākajā un efektīvākajā veidā. Atlīdzināšanas likmēm vajadzētu būt norādītām darba programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

Lai nodrošinātu ieinteresēto personu līdzdalības atbilstīgu līdzsvaru kopuzņēmuma finansētajās darbībās, ir jāparedz atlīdzināšanas likmju diferenciācija, it sevišķi MVU, jaunuzņēmumiem un bezpeļņas tiesību subjektiem. Diferencētu likmju piemērošana nedrīkstētu palielināt projektu administratīvo sarežģītību un būtu jāīsteno vienkāršākajā un efektīvākajā veidā. Atlīdzināšanas likmēm vajadzētu būt norādītām darba programmā.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | Visā izdevumu ciklā Savienības un citu kopuzņēmuma locekļu finansiālās intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56)

Visā izdevumu ciklā Savienības un citu kopuzņēmuma locekļu finansiālās intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

| (56) | Visā izdevumu ciklā Savienības un citu kopuzņēmuma locekļu finansiālās intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem
  un vienkāršiem
  pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(56)

Visā izdevumu ciklā Savienības un citu kopuzņēmuma locekļu finansiālās intereses būtu jāaizsargā ar samērīgiem
  un vienkāršiem
  pasākumiem, ieskaitot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto un nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgos gadījumos administratīvo un finansiālo sodu piemērošanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Kopuzņēmumam būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, laikus sniedzot visu attiecīgo informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, arī informēšanas un izplatīšanas pasākumus plašākai sabiedrībai. Kopuzņēmuma struktūru reglamentiem vajadzētu būt publiski pieejamiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Kopuzņēmumam būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, laikus sniedzot visu attiecīgo informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, arī informēšanas un izplatīšanas pasākumus plašākai sabiedrībai. Kopuzņēmuma struktūru reglamentiem vajadzētu būt publiski pieejamiem.

| (57) | Kopuzņēmumam būtu jādarbojas
  vienkārši, elastīgi,
  atklāti un pārredzami, laikus sniedzot visu attiecīgo informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, arī informēšanas un izplatīšanas pasākumus plašākai sabiedrībai. Kopuzņēmuma struktūru reglamentiem vajadzētu būt publiski pieejamiem. |
| --- | --- |

(57)

Kopuzņēmumam būtu jādarbojas
  vienkārši, elastīgi,
  atklāti un pārredzami, laikus sniedzot visu attiecīgo informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, arī informēšanas un izplatīšanas pasākumus plašākai sabiedrībai. Kopuzņēmuma struktūru reglamentiem vajadzētu būt publiski pieejamiem.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu personu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu personu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas.

| (58) | Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu personu administratīvais slogs
  , jo īpaši attiecībā uz kopuzņēmumu un saņēmējiem
  . Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas.
  Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību būtu jāņem vērā kopuzņēmuma specifika ar tā trīspusējo modeli. |
| --- | --- |

(58)

Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu personu administratīvais slogs
  , jo īpaši attiecībā uz kopuzņēmumu un saņēmējiem
  . Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un pārmērīgas dokumentēšanas un pārskatu sniegšanas.
  Kopuzņēmumam būtu jānodrošina labvēlīgs satvars piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību būtu jāņem vērā kopuzņēmuma specifika ar tā trīspusējo modeli.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Komisijas iekšējam revidentam kopuzņēmumā jābūt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Komisijas iekšējam revidentam kopuzņēmumā jābūt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā.

| (61) | Komisijas iekšējam revidentam kopuzņēmumā jābūt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā
  , vienlaikus izvairoties palielināt administratīvo slogu kopuzņēmumam un tā saņēmējiem
  . |
| --- | --- |

(61)

Komisijas iekšējam revidentam kopuzņēmumā jābūt tādām pašām pilnvarām, kādas tam ir Komisijā
  , vienlaikus izvairoties palielināt administratīvo slogu kopuzņēmumam un tā saņēmējiem
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Komisijai, kopuzņēmumam, Revīzijas palātai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūrai (EPPO) būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un telpām, lai varētu veikt kopuzņēmuma dotāciju, parakstīto līgumu un nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Komisijai, kopuzņēmumam, Revīzijas palātai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūrai (EPPO) būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un telpām, lai varētu veikt kopuzņēmuma dotāciju, parakstīto līgumu un nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas.

| (62) | Komisijai, kopuzņēmumam, Revīzijas palātai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūrai (EPPO) būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un telpām, lai varētu veikt kopuzņēmuma dotāciju, parakstīto līgumu un nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas
  , vienlaikus cenšoties maksimāli vienkāršot administratīvās darbības saņēmējiem un mazināt viņiem administratīvo slogu
  . |
| --- | --- |

(62)

Komisijai, kopuzņēmumam, Revīzijas palātai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūrai (EPPO) būtu jāsaņem piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un telpām, lai varētu veikt kopuzņēmuma dotāciju, parakstīto līgumu un nolīgumu revīzijas un izmeklēšanas
  , vienlaikus cenšoties maksimāli vienkāršot administratīvās darbības saņēmējiem un mazināt viņiem administratīvo slogu
  .

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “piekļuves laiks” ir superdatora datošanas laiks, kas lietotājam vai lietotāju grupai tiek dots to datorprogrammu izpildei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“piekļuves laiks” ir superdatora datošanas laiks, kas lietotājam vai lietotāju grupai tiek dots to datorprogrammu izpildei;

| (2) | “piekļuves laiks” ir superdatora datošanas laiks, kas
  pārredzamā un atklātā procesā
  lietotājam vai lietotāju grupai tiek dots to datorprogrammu izpildei; |
| --- | --- |

(2)

“piekļuves laiks” ir superdatora datošanas laiks, kas
  pārredzamā un atklātā procesā
  lietotājam vai lietotāju grupai tiek dots to datorprogrammu izpildei;

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “izcilības centrs” HPC jomā ir iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt jaunu ekstrēmas veiktspējas datošanas spēju izmantošanu, kas lietotāju kopienām sadarbībā ar citām HPC ieinteresētajām personām ļauj paplašināt esošos paralēlos programmkodus eksalīmeņa un ekstrēmi mērogojamas veiktspējas virzienā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

“izcilības centrs” HPC jomā ir iniciatīva, kuras mērķis ir veicināt jaunu ekstrēmas veiktspējas datošanas spēju izmantošanu, kas lietotāju kopienām sadarbībā ar citām HPC ieinteresētajām personām ļauj paplašināt esošos paralēlos programmkodus eksalīmeņa un ekstrēmi mērogojamas veiktspējas virzienā;

| (4) | “izcilības centrs” HPC jomā ir
  sadarbības
  iniciatīva,
  kura izraudzīta ar atklātu, pārredzamu un uz konkursu balstītu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un
  kuras mērķis ir veicināt jaunu ekstrēmas veiktspējas datošanas spēju izmantošanu, kas lietotāju kopienām sadarbībā ar citām HPC ieinteresētajām personām ļauj paplašināt esošos paralēlos programmkodus eksalīmeņa un ekstrēmi mērogojamas veiktspējas virzienā; |
| --- | --- |

(4)

“izcilības centrs” HPC jomā ir
  sadarbības
  iniciatīva,
  kura izraudzīta ar atklātu, pārredzamu un uz konkursu balstītu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un
  kuras mērķis ir veicināt jaunu ekstrēmas veiktspējas datošanas spēju izmantošanu, kas lietotāju kopienām sadarbībā ar citām HPC ieinteresētajām personām ļauj paplašināt esošos paralēlos programmkodus eksalīmeņa un ekstrēmi mērogojamas veiktspējas virzienā;

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | “kopizstrāde” ir sadarbīgā un iteratīvā konstruēšanas procesā iesaistītu tehnoloģiju piegādātāju un lietotāju kopīga pieeja nolūkā izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lietojumus un
  sistēmas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

“kopizstrāde” ir sadarbīgā un iteratīvā konstruēšanas procesā iesaistītu tehnoloģiju piegādātāju un lietotāju kopīga pieeja nolūkā izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lietojumus un
  sistēmas
  ;

| (5) | “kopizstrāde” ir sadarbīgā un iteratīvā konstruēšanas procesā iesaistītu tehnoloģiju piegādātāju un lietotāju kopīga pieeja nolūkā izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lietojumus
  , sistēmas, pakalpojumus, prasmes
  un
  kompetences
  ; |
| --- | --- |

(5)

“kopizstrāde” ir sadarbīgā un iteratīvā konstruēšanas procesā iesaistītu tehnoloģiju piegādātāju un lietotāju kopīga pieeja nolūkā izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lietojumus
  , sistēmas, pakalpojumus, prasmes
  un
  kompetences
  ;

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “kompetences centrs” augstas veiktspējas datošanas (HPC) jomā ir tiesību subjekts, kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī un pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  arī
  MVU, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem, kā arī piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“kompetences centrs” augstas veiktspējas datošanas (HPC) jomā ir tiesību subjekts, kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī un pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  arī
  MVU, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem, kā arī piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus;

| (6) | “
  Savienības
  kompetences centrs” augstas veiktspējas datošanas (HPC) jomā ir
  Savienības
  tiesību subjekts, kas
  izraudzīts atklātā un pārredzamā procesā un kas
  ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī un pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem, kā arī piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus; |
| --- | --- |

(6)

“
  Savienības
  kompetences centrs” augstas veiktspējas datošanas (HPC) jomā ir
  Savienības
  tiesību subjekts, kas
  izraudzīts atklātā un pārredzamā procesā un kas
  ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī un pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem, kā arī piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus;

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “rūpnieciskās kategorijas superdators” ir superdators, kas konstruēts īpaši rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstoši drošības, konfidencialitātes un datu integritātes prasībām, kas ir stingrākas nekā zinātniskajām vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“rūpnieciskās kategorijas superdators” ir superdators, kas konstruēts īpaši rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstoši drošības, konfidencialitātes un datu integritātes prasībām, kas ir stingrākas nekā zinātniskajām vajadzībām;

| (16) | “rūpnieciskās kategorijas superdators” ir
  vismaz vidējas veiktspējas
  superdators, kas konstruēts īpaši rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstoši drošības, konfidencialitātes un datu integritātes prasībām, kas ir stingrākas nekā zinātniskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

(16)

“rūpnieciskās kategorijas superdators” ir
  vismaz vidējas veiktspējas
  superdators, kas konstruēts īpaši rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstoši drošības, konfidencialitātes un datu integritātes prasībām, kas ir stingrākas nekā zinātniskajām vajadzībām;

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | “daudzgadu stratēģiskā programma” ir dokuments, kurā izklāstīta stratēģija un plāni kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 20. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | “valsts augstas veiktspējas datošanas kompetences centrs” ir tiesību subjekts, kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī, kura ir dalībvalsts, un kas ir saistīts ar minētās dalībvalsts superdatošanas centru, un kas pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  arī
  MVU, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem un piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

“valsts augstas veiktspējas datošanas kompetences centrs” ir tiesību subjekts, kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī, kura ir dalībvalsts, un kas ir saistīts ar minētās dalībvalsts superdatošanas centru, un kas pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  arī
  MVU, akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem un piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus;

| (20) | “valsts augstas veiktspējas datošanas kompetences centrs” ir tiesību subjekts
  vai tiesību subjektu konsorcijs
  ,
  kas izraudzīts atklātā un pārredzamā procesā un
  kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī, kura ir dalībvalsts, un kas ir saistīts ar minētās dalībvalsts superdatošanas centru, un kas pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem un piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus; |
| --- | --- |

(20)

“valsts augstas veiktspējas datošanas kompetences centrs” ir tiesību subjekts
  vai tiesību subjektu konsorcijs
  ,
  kas izraudzīts atklātā un pārredzamā procesā un
  kas ir uzņēmējdarbības veicējs piedalīgajā valstī, kura ir dalībvalsts, un kas ir saistīts ar minētās dalībvalsts superdatošanas centru, un kas pēc pieprasījuma lietotājiem no rūpniecības nozares,
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , akadēmiskajām aprindām un publiskās pārvaldes iestādēm nodrošina piekļuvi superdatoriem un jaunākajām augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām, rīkiem, lietojumiem un pakalpojumiem un piedāvā speciālās zināšanas, prasmes, apmācību, tīklošanu un informatīvus pasākumus;

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Kopuzņēmuma uzdevums ir Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt pasaulē vadošu apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu; atbalstīt inovatīvu un konkurētspējīgu superdatošanas sistēmu
  ražošanu
  , kura balstās uz piegādes ķēdi, kas nodrošina sastāvdaļas, tehnoloģijas un zināšanas, ierobežojot traucējumu risku, un daudzu šīm sistēmām optimāli pielāgotu lietojumu izstrādi; kā arī paplašināt šīs superdatošanas infrastruktūras izmantošanu publiskā un privātā sektora lietotāju vidū, sasniedzot lielu skaitu, un atbalstīt
  Eiropas zinātnes
  un
  rūpniecības pamatprasmju attīstību
  . | (1)   Kopuzņēmuma uzdevums ir Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt pasaulē vadošu apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu
  , tādējādi palīdzot sasniegt Savienības zinātnisko, digitālo un rūpniecisko līderību pasaulē
  ; atbalstīt inovatīvu un konkurētspējīgu superdatošanas sistēmu
  izstrādi, ieviešanu un darbību, vēlams Savienībā
  , kura balstās uz piegādes ķēdi, kas nodrošina
  kritiski svarīgas izejvielas un modernas
  sastāvdaļas, tehnoloģijas un zināšanas, ierobežojot traucējumu risku, un daudzu šīm sistēmām optimāli pielāgotu lietojumu izstrādi
  , balstoties uz uzticības, atvērtības, drošības, sadarbspējas un pārnesamības principiem
  ; kā arī paplašināt šīs superdatošanas infrastruktūras izmantošanu
  Savienības
  publiskā un privātā sektora lietotāju vidū,
  sevišķu uzmanību pievēršot MVU un jaunuzņēmumiem, tostarp tādiem, kas ir pētniecības un izstrādes posmā, un
  sasniedzot lielu skaitu, un atbalstīt
  modernu digitālo prasmju, kompetenču
  un
  zināšanu attīstību, ko var izmantot Eiropas sabiedrība, zinātne un rūpniecība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)   Kopuzņēmuma uzdevums ir Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt pasaulē vadošu apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu; atbalstīt inovatīvu un konkurētspējīgu superdatošanas sistēmu
  ražošanu
  , kura balstās uz piegādes ķēdi, kas nodrošina sastāvdaļas, tehnoloģijas un zināšanas, ierobežojot traucējumu risku, un daudzu šīm sistēmām optimāli pielāgotu lietojumu izstrādi; kā arī paplašināt šīs superdatošanas infrastruktūras izmantošanu publiskā un privātā sektora lietotāju vidū, sasniedzot lielu skaitu, un atbalstīt
  Eiropas zinātnes
  un
  rūpniecības pamatprasmju attīstību
  .

(1)   Kopuzņēmuma uzdevums ir Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt pasaulē vadošu apvienotu, drošu un hipersavienotu superdatošanas, kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras ekosistēmu
  , tādējādi palīdzot sasniegt Savienības zinātnisko, digitālo un rūpniecisko līderību pasaulē
  ; atbalstīt inovatīvu un konkurētspējīgu superdatošanas sistēmu
  izstrādi, ieviešanu un darbību, vēlams Savienībā
  , kura balstās uz piegādes ķēdi, kas nodrošina
  kritiski svarīgas izejvielas un modernas
  sastāvdaļas, tehnoloģijas un zināšanas, ierobežojot traucējumu risku, un daudzu šīm sistēmām optimāli pielāgotu lietojumu izstrādi
  , balstoties uz uzticības, atvērtības, drošības, sadarbspējas un pārnesamības principiem
  ; kā arī paplašināt šīs superdatošanas infrastruktūras izmantošanu
  Savienības
  publiskā un privātā sektora lietotāju vidū,
  sevišķu uzmanību pievēršot MVU un jaunuzņēmumiem, tostarp tādiem, kas ir pētniecības un izstrādes posmā, un
  sasniedzot lielu skaitu, un atbalstīt
  modernu digitālo prasmju, kompetenču
  un
  zināšanu attīstību, ko var izmantot Eiropas sabiedrība, zinātne un rūpniecība
  .

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | palīdzēt īstenot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un īpaši tās 3. pantu, nodrošināt zinātnisku, ekonomisku, vidisku, tehnoloģisku un sociālu ietekmi, ko rada Savienības investīcijas pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, īstenotu Savienības stratēģiskās prioritātes, veicinātu ES mērķu un rīcībpolitiku īstenošanu un palīdzētu risināt globālas problēmas,
  arī
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķus,
  ievērojot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīguma principus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

palīdzēt īstenot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un īpaši tās 3. pantu, nodrošināt zinātnisku, ekonomisku, vidisku, tehnoloģisku un sociālu ietekmi, ko rada Savienības investīcijas pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, īstenotu Savienības stratēģiskās prioritātes, veicinātu ES mērķu un rīcībpolitiku īstenošanu un palīdzētu risināt globālas problēmas,
  arī
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķus,
  ievērojot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīguma principus;

arī

mērķus,

| a) | palīdzēt īstenot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un īpaši tās 3. pantu, nodrošināt zinātnisku, ekonomisku, vidisku, tehnoloģisku un sociālu ietekmi, ko rada Savienības investīcijas pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, īstenotu Savienības stratēģiskās prioritātes, veicinātu ES mērķu un rīcībpolitiku īstenošanu
  , tostarp saistībā ar Eiropas zaļo kursu, Eiropas atveseļošanas plānu, Eiropas Datu stratēģiju, digitālajām, MVU un rūpniecības stratēģijām un Eiropas stratēģiskās autonomijas sasniegšanu, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, paātrinātu sociālo, ekoloģisko un ekonomisko pāreju
  un palīdzētu risināt globālas problēmas,
  pievēršoties
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem un
  ievērojot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīguma principus; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt īstenot Regulu (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un īpaši tās 3. pantu, nodrošināt zinātnisku, ekonomisku, vidisku, tehnoloģisku un sociālu ietekmi, ko rada Savienības investīcijas pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, īstenotu Savienības stratēģiskās prioritātes, veicinātu ES mērķu un rīcībpolitiku īstenošanu
  , tostarp saistībā ar Eiropas zaļo kursu, Eiropas atveseļošanas plānu, Eiropas Datu stratēģiju, digitālajām, MVU un rūpniecības stratēģijām un Eiropas stratēģiskās autonomijas sasniegšanu, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, paātrinātu sociālo, ekoloģisko un ekonomisko pāreju
  un palīdzētu risināt globālas problēmas,
  pievēršoties
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem un
  ievērojot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīguma principus;

, tostarp saistībā ar Eiropas zaļo kursu, Eiropas atveseļošanas plānu, Eiropas Datu stratēģiju, digitālajām, MVU un rūpniecības stratēģijām un Eiropas stratēģiskās autonomijas sasniegšanu, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, paātrinātu sociālo, ekoloģisko un ekonomisko pāreju

pievēršoties

mērķiem un

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | attīstīt ciešu sadarbību un nodrošināt koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, t. sk. izmantojot kopīgus uzaicinājumus, kā arī meklēt sinerģiju ar attiecīgajām darbībām un programmām Savienības, valstu
  un
  reģionālā līmenī, īpaši tām darbībām, kas
  attiecīgā gadījumā
  atbalsta inovatīvu risinājumu ieviešanu, izglītību un reģionālo attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

attīstīt ciešu sadarbību un nodrošināt koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, t. sk. izmantojot kopīgus uzaicinājumus, kā arī meklēt sinerģiju ar attiecīgajām darbībām un programmām Savienības, valstu
  un
  reģionālā līmenī, īpaši tām darbībām, kas
  attiecīgā gadījumā
  atbalsta inovatīvu risinājumu ieviešanu, izglītību un reģionālo attīstību;

un

attiecīgā gadījumā

| b) | attīstīt ciešu sadarbību un nodrošināt
  sinerģiju un
  koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, t. sk. izmantojot kopīgus uzaicinājumus, kā arī meklēt
  secīgu, paralēlu vai integrētu
  sinerģiju ar attiecīgajām darbībām un programmām Savienības, valstu, reģionālā
  un vietējā
  līmenī, īpaši tām darbībām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu ieviešanu,
  modelēšanas platformas,
  izglītību un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

b)

attīstīt ciešu sadarbību un nodrošināt
  sinerģiju un
  koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, t. sk. izmantojot kopīgus uzaicinājumus, kā arī meklēt
  secīgu, paralēlu vai integrētu
  sinerģiju ar attiecīgajām darbībām un programmām Savienības, valstu, reģionālā
  un vietējā
  līmenī, īpaši tām darbībām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu ieviešanu,
  modelēšanas platformas,
  izglītību un reģionālo attīstību;

sinerģiju un

secīgu, paralēlu vai integrētu

un vietējā

modelēšanas platformas,

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt integrētu, uz pieprasījumu orientētu un uz lietotāju vērstu hipersavienotu pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt integrētu, uz pieprasījumu orientētu un uz lietotāju vērstu hipersavienotu pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūru;

| c) | Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt integrētu, uz pieprasījumu orientētu un uz lietotāju vērstu hipersavienotu pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūru
  , kas palīdzēs stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju
  ; |
| --- | --- |

c)

Savienībā izstrādāt, ieviest, izvērst un uzturēt integrētu, uz pieprasījumu orientētu un uz lietotāju vērstu hipersavienotu pasaules klases superdatošanas un datu infrastruktūru
  , kas palīdzēs stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju
  ;

, kas palīdzēs stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | apvienot hipersavienoto superdatošanas un datu infrastruktūru un savienot to ar Eiropas datu telpu un mākoņdatošanas ekosistēmu, lai nodrošinātu datošanas un datu pakalpojumus plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam Eiropā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

apvienot hipersavienoto superdatošanas un datu infrastruktūru un savienot to ar Eiropas datu telpu un mākoņdatošanas ekosistēmu, lai nodrošinātu datošanas un datu pakalpojumus plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam Eiropā;

| d) | apvienot hipersavienoto superdatošanas un datu infrastruktūru
  , veidojot augstas kvalitātes tīklu infrastruktūras visās dalībvalstīs,
  un savienot to ar Eiropas datu telpu
  , jo īpaši ar Eiropas veselības datu telpu, lai nodrošinātu apjomīgu augstas kvalitātes veselības datu kopu pieejamību,
  un mākoņdatošanas ekosistēmu, lai nodrošinātu datošanas un datu pakalpojumus plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam Eiropā
  , balstoties uz uzticības, atvērtības, drošības, sadarbspējas un pārnesamības principiem
  ; |
| --- | --- |

d)

apvienot hipersavienoto superdatošanas un datu infrastruktūru
  , veidojot augstas kvalitātes tīklu infrastruktūras visās dalībvalstīs,
  un savienot to ar Eiropas datu telpu
  , jo īpaši ar Eiropas veselības datu telpu, lai nodrošinātu apjomīgu augstas kvalitātes veselības datu kopu pieejamību,
  un mākoņdatošanas ekosistēmu, lai nodrošinātu datošanas un datu pakalpojumus plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam Eiropā
  , balstoties uz uzticības, atvērtības, drošības, sadarbspējas un pārnesamības principiem
  ;

, veidojot augstas kvalitātes tīklu infrastruktūras visās dalībvalstīs,

, jo īpaši ar Eiropas veselības datu telpu, lai nodrošinātu apjomīgu augstas kvalitātes veselības datu kopu pieejamību,

, balstoties uz uzticības, atvērtības, drošības, sadarbspējas un pārnesamības principiem

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

3. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | veicināt zinātnisko izcilību un atbalstīt Savienībā iegūto pētījumu un inovāciju rezultātu ieviešanu un sistemātisku izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

veicināt zinātnisko izcilību un atbalstīt Savienībā iegūto pētījumu un inovāciju rezultātu ieviešanu un sistemātisku izmantošanu;

veicināt zinātnisko izcilību un atbalstīt Savienībā iegūto pētījumu un inovāciju rezultātu ieviešanu un sistemātisku izmantošanu;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | turpināt pilnveidot un atbalstīt ļoti konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas un datu ekosistēmu Eiropā,
  digitālajā ekonomikā
  stiprinot Savienības
  pozīcijas
  un tehnoloģisko autonomiju, kas spēj patstāvīgi nodrošināt datošanas tehnoloģijas un arhitektūru un to integrāciju vadošajās datošanas sistēmās, kā arī progresīvus, šīm sistēmām optimāli pielāgotus lietojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

turpināt pilnveidot un atbalstīt ļoti konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas un datu ekosistēmu Eiropā,
  digitālajā ekonomikā
  stiprinot Savienības
  pozīcijas
  un tehnoloģisko autonomiju, kas spēj patstāvīgi nodrošināt datošanas tehnoloģijas un arhitektūru un to integrāciju vadošajās datošanas sistēmās, kā arī progresīvus, šīm sistēmām optimāli pielāgotus lietojumus;

digitālajā ekonomikā

pozīcijas

| e) | turpināt pilnveidot un atbalstīt ļoti konkurētspējīgu
  , sociālu, ilgtspējīgu, energoefektīvu
  un inovatīvu
  , savienotu, sadarbspējīgu un drošu
  superdatošanas un datu ekosistēmu Eiropā,
  digitālās pārkārtošanās procesā
  stiprinot Savienības
  zinātnisko
  un tehnoloģisko
  līderību un pastāvīgo stratēģisko
  autonomiju
  , samazinot atkarību no ārvalstu tehnoloģijām, jo īpaši kritiskās infrastruktūras komponentiem, un vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku un globālo līderību HPC lietojumos
  , kas spēj patstāvīgi nodrošināt
  pasaules klases
  datošanas tehnoloģijas un arhitektūru
  , uzturot attiecīgās īpašumtiesības,
  un to integrāciju vadošajās datošanas sistēmās, kā arī progresīvus, šīm sistēmām optimāli pielāgotus lietojumus; |
| --- | --- |

e)

turpināt pilnveidot un atbalstīt ļoti konkurētspējīgu
  , sociālu, ilgtspējīgu, energoefektīvu
  un inovatīvu
  , savienotu, sadarbspējīgu un drošu
  superdatošanas un datu ekosistēmu Eiropā,
  digitālās pārkārtošanās procesā
  stiprinot Savienības
  zinātnisko
  un tehnoloģisko
  līderību un pastāvīgo stratēģisko
  autonomiju
  , samazinot atkarību no ārvalstu tehnoloģijām, jo īpaši kritiskās infrastruktūras komponentiem, un vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku un globālo līderību HPC lietojumos
  , kas spēj patstāvīgi nodrošināt
  pasaules klases
  datošanas tehnoloģijas un arhitektūru
  , uzturot attiecīgās īpašumtiesības,
  un to integrāciju vadošajās datošanas sistēmās, kā arī progresīvus, šīm sistēmām optimāli pielāgotus lietojumus;

, sociālu, ilgtspējīgu, energoefektīvu

, savienotu, sadarbspējīgu un drošu

digitālās pārkārtošanās procesā

zinātnisko

līderību un pastāvīgo stratēģisko

, samazinot atkarību no ārvalstu tehnoloģijām, jo īpaši kritiskās infrastruktūras komponentiem, un vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku un globālo līderību HPC lietojumos

pasaules klases

, uzturot attiecīgās īpašumtiesības,

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | paplašināt
  superdatošanas pakalpojumu izmantošanu un Eiropas zinātnei un rūpniecībai
  nepieciešamo pamatprasmju attīstību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

paplašināt
  superdatošanas pakalpojumu izmantošanu un Eiropas zinātnei un rūpniecībai
  nepieciešamo pamatprasmju attīstību
  .

paplašināt

nepieciešamo pamatprasmju attīstību

| f) | sekmēt, atvieglot un paplašināt
  superdatošanas pakalpojumu izmantošanu
  visās nozarēs
  un
  palīdzēt attīstīt padziļinātas digitālās prasmes, kompetences un zināšanas, kas
  Eiropas zinātnei
  , sabiedrībai, ekonomikai, videi
  un rūpniecībai
  nepieciešamas, lai panāktu autonomiju un globālo līderību, uzsvaru liekot uz sieviešu un meiteņu lielāku līdzdalību STEM mācību priekšmetos, veicinot viņu iesaisti un nodarbinātību ar tiem saistītās jomās un samazinot plaisu starp dzimumiem digitālajā nozarē
  . |
| --- | --- |

f)

sekmēt, atvieglot un paplašināt
  superdatošanas pakalpojumu izmantošanu
  visās nozarēs
  un
  palīdzēt attīstīt padziļinātas digitālās prasmes, kompetences un zināšanas, kas
  Eiropas zinātnei
  , sabiedrībai, ekonomikai, videi
  un rūpniecībai
  nepieciešamas, lai panāktu autonomiju un globālo līderību, uzsvaru liekot uz sieviešu un meiteņu lielāku līdzdalību STEM mācību priekšmetos, veicinot viņu iesaisti un nodarbinātību ar tiem saistītās jomās un samazinot plaisu starp dzimumiem digitālajā nozarē
  .

sekmēt, atvieglot un paplašināt

visās nozarēs

palīdzēt attīstīt padziļinātas digitālās prasmes, kompetences un zināšanas, kas

, sabiedrībai, ekonomikai, videi

nepieciešamas, lai panāktu autonomiju un globālo līderību, uzsvaru liekot uz sieviešu un meiteņu lielāku līdzdalību STEM mācību priekšmetos, veicinot viņu iesaisti un nodarbinātību ar tiem saistītās jomās un samazinot plaisu starp dzimumiem digitālajā nozarē

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Iepērkot superdatorus un atbalstot augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju, sistēmu un lietojumu izstrādi, kopuzņēmums palīdz aizsargāt Savienības intereses. Tas dod iespēju izmantot kopizstrādes pieeju pasaules klases superdatoru iegādei, vienlaikus aizsargājot iepirkto tehnoloģiju un sistēmu piegādes ķēdes drošību. Tas veicina Savienības
  tehnoloģisko
  autonomiju, atbalstot tādu tehnoloģiju un lietojumu izstrādi, kas stiprina Eiropas HPC tehnoloģiju piegādes ķēdi un veicina to integrāciju superdatošanas sistēmās, kuras risina daudzas sabiedrības un rūpniecības vajadzības. | (3)   Iepērkot superdatorus un atbalstot
  pasaules klases
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju, sistēmu un lietojumu izstrādi, kopuzņēmums palīdz aizsargāt Savienības intereses. Tas dod iespēju izmantot kopizstrādes pieeju pasaules klases superdatoru iegādei, vienlaikus aizsargājot iepirkto tehnoloģiju un sistēmu piegādes ķēdes drošību
  , un nodrošina superdatoriem piemērojamos augstākos kiberdrošības standartus
  . Tas veicina Savienības
  stratēģisko
  autonomiju,
  vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, jo īpaši būtiski svarīgās jomās, palielinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un
  atbalstot tādu tehnoloģiju un lietojumu izstrādi, kas stiprina Eiropas HPC
  energoefektīvu
  tehnoloģiju piegādes ķēdi un veicina to integrāciju superdatošanas sistēmās, kuras risina daudzas sabiedrības un rūpniecības vajadzības.
  Tas atbalsta Eiropas vadošo lomu pasaulē dažādās nozarēs, jo īpaši augstas pievienotās vērtības un tehnoloģiski ietilpīgu produktu un pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu kritiski svarīgus komponentus, tehnoloģijas un prasmes nolūkā novērst tehnoloģisko plaisu ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Iepērkot superdatorus un atbalstot augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju, sistēmu un lietojumu izstrādi, kopuzņēmums palīdz aizsargāt Savienības intereses. Tas dod iespēju izmantot kopizstrādes pieeju pasaules klases superdatoru iegādei, vienlaikus aizsargājot iepirkto tehnoloģiju un sistēmu piegādes ķēdes drošību. Tas veicina Savienības
  tehnoloģisko
  autonomiju, atbalstot tādu tehnoloģiju un lietojumu izstrādi, kas stiprina Eiropas HPC tehnoloģiju piegādes ķēdi un veicina to integrāciju superdatošanas sistēmās, kuras risina daudzas sabiedrības un rūpniecības vajadzības.

(3)   Iepērkot superdatorus un atbalstot
  pasaules klases
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju, sistēmu un lietojumu izstrādi, kopuzņēmums palīdz aizsargāt Savienības intereses. Tas dod iespēju izmantot kopizstrādes pieeju pasaules klases superdatoru iegādei, vienlaikus aizsargājot iepirkto tehnoloģiju un sistēmu piegādes ķēdes drošību
  , un nodrošina superdatoriem piemērojamos augstākos kiberdrošības standartus
  . Tas veicina Savienības
  stratēģisko
  autonomiju,
  vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku, jo īpaši būtiski svarīgās jomās, palielinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un
  atbalstot tādu tehnoloģiju un lietojumu izstrādi, kas stiprina Eiropas HPC
  energoefektīvu
  tehnoloģiju piegādes ķēdi un veicina to integrāciju superdatošanas sistēmās, kuras risina daudzas sabiedrības un rūpniecības vajadzības.
  Tas atbalsta Eiropas vadošo lomu pasaulē dažādās nozarēs, jo īpaši augstas pievienotās vērtības un tehnoloģiski ietilpīgu produktu un pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu kritiski svarīgus komponentus, tehnoloģijas un prasmes nolūkā novērst tehnoloģisko plaisu ar trešām valstīm.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Kopuzņēmums savu misiju un mērķus īsteno skaidrā, vienkāršā un elastīgā veidā, lai būtu pievilcīgāks nozarei, MVU un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  Kopuzņēmums savu misiju un mērķus īsteno skaidrā, vienkāršā un elastīgā veidā, lai būtu pievilcīgāks nozarei, MVU un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.b punkts (jauns)

3. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Kopuzņēmums līdz minimumam samazina jebkādu risku, kas saistīts ar personas datu apstrādi, uzglabāšanu un pārstrādi superdatošanas infrastruktūrās, un ievēro Regulu (ES) 2016/679 un citus attiecīgos Savienības tiesību aktus. Tas arī nodrošina, ka augstas veiktspējas datori ir pieejami tikai struktūrām, kas ievēro vienus un tos pašus noteikumus, un ka tā resursi ir pieejami zinātniekiem no visām piedalīgajām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3b)
     
  Kopuzņēmums līdz minimumam samazina jebkādu risku, kas saistīts ar personas datu apstrādi, uzglabāšanu un pārstrādi superdatošanas infrastruktūrās, un ievēro Regulu (ES) 2016/679 un citus attiecīgos Savienības tiesību aktus. Tas arī nodrošina, ka augstas veiktspējas datori ir pieejami tikai struktūrām, kas ievēro vienus un tos pašus noteikumus, un ka tā resursi ir pieejami zinātniekiem no visām piedalīgajām valstīm.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Infrastruktūras pīlārs, kas ietver darbības drošas, hipersavienotas pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu infrastruktūras iegādei, ieviešanai un ekspluatācijai, t. sk.
  Savienībā
  gūto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanas un sistemātiskas izmantošanas veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Infrastruktūras pīlārs, kas ietver darbības drošas, hipersavienotas pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un datu infrastruktūras iegādei, ieviešanai un ekspluatācijai, t. sk.
  Savienībā
  gūto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanas un sistemātiskas izmantošanas veicināšanai.

Savienībā

| b) | Infrastruktūras pīlārs, kas ietver darbības drošas, hipersavienotas pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un
  Eiropas
  datu infrastruktūras iegādei
  , modernizēšanai
  , ieviešanai un ekspluatācijai, t. sk.
  pastāvošās infrastruktūras modernizēšanai un kopuzņēmuma
  gūto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanas un sistemātiskas izmantošanas
  Savienībā
  veicināšanai. |
| --- | --- |

b)

Infrastruktūras pīlārs, kas ietver darbības drošas, hipersavienotas pasaules klases superdatošanas, kvantu datošanas un
  Eiropas
  datu infrastruktūras iegādei
  , modernizēšanai
  , ieviešanai un ekspluatācijai, t. sk.
  pastāvošās infrastruktūras modernizēšanai un kopuzņēmuma
  gūto pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanas un sistemātiskas izmantošanas
  Savienībā
  veicināšanai.

Eiropas

, modernizēšanai

pastāvošās infrastruktūras modernizēšanai un kopuzņēmuma

Savienībā

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | Superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlārs, kas aptver visas darbības, kuru nolūks ir pētniecības un zinātnes aprindām, rūpniecībai (
  arī
  MVU) un publiskajam sektoram nodrošināt ES mēroga piekļuvi apvienotiem, drošiem superdatošanas un datu resursiem un pakalpojumiem visā Eiropā. Konkrēti, tajā ietilpst: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

Superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlārs, kas aptver visas darbības, kuru nolūks ir pētniecības un zinātnes aprindām, rūpniecībai (
  arī
  MVU) un publiskajam sektoram nodrošināt ES mēroga piekļuvi apvienotiem, drošiem superdatošanas un datu resursiem un pakalpojumiem visā Eiropā. Konkrēti, tajā ietilpst:

arī

| c) | Superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlārs, kas aptver visas darbības, kuru nolūks ir pētniecības un zinātnes aprindām, rūpniecībai (
  it sevišķi
  MVU) un publiskajam sektoram nodrošināt ES mēroga piekļuvi apvienotiem, drošiem superdatošanas un datu resursiem un pakalpojumiem visā Eiropā
  cita starpā sadarbībā ar PRACE un GEANT
  . Konkrēti, tajā ietilpst: |
| --- | --- |

c)

Superdatošanas pakalpojumu apvienošanas pīlārs, kas aptver visas darbības, kuru nolūks ir pētniecības un zinātnes aprindām, rūpniecībai (
  it sevišķi
  MVU) un publiskajam sektoram nodrošināt ES mēroga piekļuvi apvienotiem, drošiem superdatošanas un datu resursiem un pakalpojumiem visā Eiropā
  cita starpā sadarbībā ar PRACE un GEANT
  . Konkrēti, tajā ietilpst:

it sevišķi

cita starpā sadarbībā ar PRACE un GEANT

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – i punkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | atbalsts to augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai, kas pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam EuroHPC vai ko piedalīgās valstis darījušas pieejamus brīvprātīgi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

atbalsts to augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai, kas pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam EuroHPC vai ko piedalīgās valstis darījušas pieejamus brīvprātīgi;

| (i) | atbalsts to augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai, kas pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam EuroHPC vai ko piedalīgās valstis
  vai novērotājas valstis
  darījušas pieejamus brīvprātīgi; |
| --- | --- |

(i)

atbalsts to augstas veiktspējas datošanas, kvantu datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai, kas pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam EuroHPC vai ko piedalīgās valstis
  vai novērotājas valstis
  darījušas pieejamus brīvprātīgi;

vai novērotājas valstis

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | atbalsts superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru savstarpējai savienošanai ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

atbalsts superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru savstarpējai savienošanai ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas infrastruktūrām;

| (ii) | atbalsts superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru savstarpējai savienošanai
  un sadarbspējai
  ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas
  un datu
  infrastruktūrām
  , vienlaikus ietverot īpašas prasības attiecībā uz kiberdrošību, atvērtiem datiem, datu pārnesamību un, ja iespējams, atklātā pirmkoda programmatūras un aparatūras izmantošanu, neapdraudot datu aizsardzību un privātumu
  ; |
| --- | --- |

(ii)

atbalsts superdatošanas un kvantu datošanas datu infrastruktūru savstarpējai savienošanai
  un sadarbspējai
  ar Savienības kopīgajām Eiropas datu telpām un apvienotām, drošām mākoņdatošanas
  un datu
  infrastruktūrām
  , vienlaikus ietverot īpašas prasības attiecībā uz kiberdrošību, atvērtiem datiem, datu pārnesamību un, ja iespējams, atklātā pirmkoda programmatūras un aparatūras izmantošanu, neapdraudot datu aizsardzību un privātumu
  ;

un sadarbspējai

un datu

, vienlaikus ietverot īpašas prasības attiecībā uz kiberdrošību, atvērtiem datiem, datu pārnesamību un, ja iespējams, atklātā pirmkoda programmatūras un aparatūras izmantošanu, neapdraudot datu aizsardzību un privātumu

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iii punkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | atbalsts tādas platformas izstrādei, iegādei un ekspluatācijai, kas paredzēta superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras netraucētai apvienošanai un drošai pakalpojumu sniegšanai, izveidojot vienota kontaktpunkta piekļuves punktu visiem kopuzņēmuma pārvaldītajiem superdatošanas vai datu pakalpojumiem, kas visiem lietotājiem nodrošina vienotu piekļuvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

atbalsts tādas platformas izstrādei, iegādei un ekspluatācijai, kas paredzēta superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras netraucētai apvienošanai un drošai pakalpojumu sniegšanai, izveidojot vienota kontaktpunkta piekļuves punktu visiem kopuzņēmuma pārvaldītajiem superdatošanas vai datu pakalpojumiem, kas visiem lietotājiem nodrošina vienotu piekļuvi.

| (iii) | atbalsts tādas platformas izstrādei, iegādei un ekspluatācijai, kas paredzēta superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras netraucētai apvienošanai un drošai pakalpojumu sniegšanai, izveidojot vienota kontaktpunkta piekļuves punktu visiem kopuzņēmuma pārvaldītajiem superdatošanas vai datu pakalpojumiem, kas visiem lietotājiem nodrošina vienotu piekļuvi
  ; izveidot efektīvu ievainojamības pārvaldības programmu un datu koplietošanas resursu, kas ļaus augstas veiktspējas datošanas resursu lietotājiem pārsūtīt, kopīgot un apspriest savus datus
  . |
| --- | --- |

(iii)

atbalsts tādas platformas izstrādei, iegādei un ekspluatācijai, kas paredzēta superdatošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras netraucētai apvienošanai un drošai pakalpojumu sniegšanai, izveidojot vienota kontaktpunkta piekļuves punktu visiem kopuzņēmuma pārvaldītajiem superdatošanas vai datu pakalpojumiem, kas visiem lietotājiem nodrošina vienotu piekļuvi
  ; izveidot efektīvu ievainojamības pārvaldības programmu un datu koplietošanas resursu, kas ļaus augstas veiktspējas datošanas resursu lietotājiem pārsūtīt, kopīgot un apspriest savus datus
  .

; izveidot efektīvu ievainojamības pārvaldības programmu un datu koplietošanas resursu, kas ļaus augstas veiktspējas datošanas resursu lietotājiem pārsūtīt, kopīgot un apspriest savus datus

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | Tehnoloģiju pīlārs, kas attiecas uz
  darbībām vērienīgas
  pētniecības un inovācijas
  programmas atbalstam
  ar mērķi izveidot pasaules klases konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas ekosistēmu, kas aptver aparatūras un programmatūras tehnoloģijas un to integrēšanu datošanas sistēmās, kā arī visu zinātniskās un rūpnieciskās vērtības ķēdi, nodrošinot Savienības
  tehnoloģisko
  autonomiju.
  Galvenā uzmanība tiks pievērsta energoefektīvām
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām. Darbības cita starpā attiecas uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

Tehnoloģiju pīlārs, kas attiecas uz
  darbībām vērienīgas
  pētniecības un inovācijas
  programmas atbalstam
  ar mērķi izveidot pasaules klases konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas ekosistēmu, kas aptver aparatūras un programmatūras tehnoloģijas un to integrēšanu datošanas sistēmās, kā arī visu zinātniskās un rūpnieciskās vērtības ķēdi, nodrošinot Savienības
  tehnoloģisko
  autonomiju.
  Galvenā uzmanība tiks pievērsta energoefektīvām
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām. Darbības cita starpā attiecas uz:

darbībām vērienīgas

programmas atbalstam

tehnoloģisko

Galvenā uzmanība tiks pievērsta energoefektīvām

| d) | Tehnoloģiju pīlārs, kas attiecas uz
  vērienīgām
  pētniecības un inovācijas
  darbībām
  ar mērķi izveidot pasaules klases konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas ekosistēmu
  visā Savienībā
  , kas aptver aparatūras un programmatūras tehnoloģijas un to integrēšanu datošanas sistēmās, kā arī visu zinātniskās un rūpnieciskās vērtības ķēdi
  no pētniecības līdz prototipu veidošanai, izmēģinājumiem un demonstrācijām
  , nodrošinot Savienības
  stratēģisko
  autonomiju
  , vienlaikus saglabājot tās ekonomikas atvērtību un stiprinot Savienības pētniecības spējas
  .
  Lai nodrošinātu uzticamu superdatošanu, ir jārada drošuma, juridiskie, ētiskie, drošības un sadarbspējas standarti, kuru mērķis ir novērst neobjektivitāti. Pīlāra īstenošana veicinās attiecīgo Eiropas rūpniecības nozaru attīstību, lai tās varētu aptvert visu ražošanas ķēdi (projektēšanu, ražošanu, īstenošanu un piemērošanu), pienācīgi ņemt vērā enerģijas patēriņu un galveno uzmanību pievērst visenergoefektīvākajām
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām
  , īpaši pievēršoties uz atjaunojamiem energoresursiem balstītiem risinājumiem
  . Darbības cita starpā attiecas uz: |
| --- | --- |

d)

Tehnoloģiju pīlārs, kas attiecas uz
  vērienīgām
  pētniecības un inovācijas
  darbībām
  ar mērķi izveidot pasaules klases konkurētspējīgu un inovatīvu superdatošanas ekosistēmu
  visā Savienībā
  , kas aptver aparatūras un programmatūras tehnoloģijas un to integrēšanu datošanas sistēmās, kā arī visu zinātniskās un rūpnieciskās vērtības ķēdi
  no pētniecības līdz prototipu veidošanai, izmēģinājumiem un demonstrācijām
  , nodrošinot Savienības
  stratēģisko
  autonomiju
  , vienlaikus saglabājot tās ekonomikas atvērtību un stiprinot Savienības pētniecības spējas
  .
  Lai nodrošinātu uzticamu superdatošanu, ir jārada drošuma, juridiskie, ētiskie, drošības un sadarbspējas standarti, kuru mērķis ir novērst neobjektivitāti. Pīlāra īstenošana veicinās attiecīgo Eiropas rūpniecības nozaru attīstību, lai tās varētu aptvert visu ražošanas ķēdi (projektēšanu, ražošanu, īstenošanu un piemērošanu), pienācīgi ņemt vērā enerģijas patēriņu un galveno uzmanību pievērst visenergoefektīvākajām
  augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijām
  , īpaši pievēršoties uz atjaunojamiem energoresursiem balstītiem risinājumiem
  . Darbības cita starpā attiecas uz:

vērienīgām

darbībām

visā Savienībā

no pētniecības līdz prototipu veidošanai, izmēģinājumiem un demonstrācijām

stratēģisko

, vienlaikus saglabājot tās ekonomikas atvērtību un stiprinot Savienības pētniecības spējas

Lai nodrošinātu uzticamu superdatošanu, ir jārada drošuma, juridiskie, ētiskie, drošības un sadarbspējas standarti, kuru mērķis ir novērst neobjektivitāti. Pīlāra īstenošana veicinās attiecīgo Eiropas rūpniecības nozaru attīstību, lai tās varētu aptvert visu ražošanas ķēdi (projektēšanu, ražošanu, īstenošanu un piemērošanu), pienācīgi ņemt vērā enerģijas patēriņu un galveno uzmanību pievērst visenergoefektīvākajām

, īpaši pievēršoties uz atjaunojamiem energoresursiem balstītiem risinājumiem

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – i punkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | mazjaudas mikroprocesora sastāvdaļām un saistītām tehnoloģijām, piemēram, jauniem algoritmiem,
  programmatūras
  kodiem, rīkiem un vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

mazjaudas mikroprocesora sastāvdaļām un saistītām tehnoloģijām, piemēram, jauniem algoritmiem,
  programmatūras
  kodiem, rīkiem un vidi;

programmatūras

| (i) | mazjaudas mikroprocesora sastāvdaļām
  , energoefektīvu un veiktspēju veicinošu nanoelektroniku
  un saistītām tehnoloģijām, piemēram, jauniem algoritmiem,
  programmatūru
  kodiem, rīkiem
  , starpprogrammatūras risinājumiem, paralēlo programmēšanu un datošanas resursu optimizēšanas risinājumiem
  un vidi; |
| --- | --- |

(i)

mazjaudas mikroprocesora sastāvdaļām
  , energoefektīvu un veiktspēju veicinošu nanoelektroniku
  un saistītām tehnoloģijām, piemēram, jauniem algoritmiem,
  programmatūru
  kodiem, rīkiem
  , starpprogrammatūras risinājumiem, paralēlo programmēšanu un datošanas resursu optimizēšanas risinājumiem
  un vidi;

, energoefektīvu un veiktspēju veicinošu nanoelektroniku

programmatūru

, starpprogrammatūras risinājumiem, paralēlo programmēšanu un datošanas resursu optimizēšanas risinājumiem

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iii punkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | tehnoloģijām
  un
  sistēmām klasisko superdatošanas sistēmu savienošanai un ekspluatācijai ar citām, bieži vien savstarpēji papildinošām datošanas tehnoloģijām, piemēram, neiromorfisko
  vai
  kvantu datošanu, un to
  pilnvērtīgas
  ekspluatācijas nodrošināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

tehnoloģijām
  un
  sistēmām klasisko superdatošanas sistēmu savienošanai un ekspluatācijai ar citām, bieži vien savstarpēji papildinošām datošanas tehnoloģijām, piemēram, neiromorfisko
  vai
  kvantu datošanu, un to
  pilnvērtīgas
  ekspluatācijas nodrošināšanu.

un

vai

pilnvērtīgas

| (iii) | tehnoloģijām, sistēmām un
  algoritmiem
  klasisko superdatošanas sistēmu savienošanai un ekspluatācijai ar citām, bieži vien savstarpēji papildinošām datošanas tehnoloģijām, piemēram, neiromorfisko
  , kvantu datošanu
  vai
  citas jaunas tehnoloģijas
  , un to
  drošas un uzticamas
  ekspluatācijas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(iii)

tehnoloģijām, sistēmām un
  algoritmiem
  klasisko superdatošanas sistēmu savienošanai un ekspluatācijai ar citām, bieži vien savstarpēji papildinošām datošanas tehnoloģijām, piemēram, neiromorfisko
  , kvantu datošanu
  vai
  citas jaunas tehnoloģijas
  , un to
  drošas un uzticamas
  ekspluatācijas nodrošināšanu.

algoritmiem

, kvantu datošanu

citas jaunas tehnoloģijas

drošas un uzticamas

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iii a punkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iii a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiia) | pētniecības un inovācijas darbībām superdatošanas iekārtu sistēmu veiktspējas pastāvīgai uzlabošanai, mazjaudas superdatošanas iekārtu sistēmu tehnoloģiskajai attīstībai un nākamās paaudzes mikroshēmu tehnoloģiju izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iiia)

(iiia)

pētniecības un inovācijas darbībām superdatošanas iekārtu sistēmu veiktspējas pastāvīgai uzlabošanai, mazjaudas superdatošanas iekārtu sistēmu tehnoloģiskajai attīstībai un nākamās paaudzes mikroshēmu tehnoloģiju izstrādei.

pētniecības un inovācijas darbībām superdatošanas iekārtu sistēmu veiktspējas pastāvīgai uzlabošanai, mazjaudas superdatošanas iekārtu sistēmu tehnoloģiskajai attīstībai un nākamās paaudzes mikroshēmu tehnoloģiju izstrādei.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | Lietojumu pīlārs, kas aptver darbības, kuru nolūks ir sasniegt un uzturēt Eiropas izcilību attiecībā uz galvenajiem datošanas un datu lietojumiem un programmkodiem zinātnei, rūpniecībai (
  arī
  MVU) un publiskajam sektoram, t. sk.: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

Lietojumu pīlārs, kas aptver darbības, kuru nolūks ir sasniegt un uzturēt Eiropas izcilību attiecībā uz galvenajiem datošanas un datu lietojumiem un programmkodiem zinātnei, rūpniecībai (
  arī
  MVU) un publiskajam sektoram, t. sk.:

arī

| e) | Lietojumu pīlārs, kas aptver darbības, kuru nolūks ir sasniegt un uzturēt Eiropas izcilību
  un līderību
  attiecībā uz galvenajiem datošanas un datu lietojumiem un programmkodiem zinātnei, rūpniecībai (
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  ) un publiskajam sektoram
  , vienlaikus sevišķu uzmanību pievēršot ģeogrāfiskajai daudzveidībai un dzimumu līdzsvaram
  , t. sk.: |
| --- | --- |

e)

Lietojumu pīlārs, kas aptver darbības, kuru nolūks ir sasniegt un uzturēt Eiropas izcilību
  un līderību
  attiecībā uz galvenajiem datošanas un datu lietojumiem un programmkodiem zinātnei, rūpniecībai (
  it sevišķi
  MVU
  un jaunuzņēmumiem
  ) un publiskajam sektoram
  , vienlaikus sevišķu uzmanību pievēršot ģeogrāfiskajai daudzveidībai un dzimumu līdzsvaram
  , t. sk.:

un līderību

it sevišķi

un jaunuzņēmumiem

, vienlaikus sevišķu uzmanību pievēršot ģeogrāfiskajai daudzveidībai un dzimumu līdzsvaram

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – i punkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | publiskā un privātā sektora lietotājiem paredzēti lietojumi, kas izmanto jaunākās paaudzes superdatoru spējas un to konverģenci ar progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datu analītiku, mākoņdatošanas tehnoloģijām utt., kopīgi izstrādājot, pilnveidojot un optimāli pielāgojot augstas veiktspējas datošanas iespējotus plaša mēroga un jaunus pirmtirgus programmkodus un lietojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

publiskā un privātā sektora lietotājiem paredzēti lietojumi, kas izmanto jaunākās paaudzes superdatoru spējas un to konverģenci ar progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datu analītiku, mākoņdatošanas tehnoloģijām utt., kopīgi izstrādājot, pilnveidojot un optimāli pielāgojot augstas veiktspējas datošanas iespējotus plaša mēroga un jaunus pirmtirgus programmkodus un lietojumus;

| (i) | publiskā un privātā sektora lietotājiem paredzēti lietojumi,
  algoritmi un programmatūras attīstība,
  kas izmanto jaunākās paaudzes superdatoru spējas un to konverģenci ar progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu,
  datorizētu modelēšanu un simulāciju, privātumu veicinošiem lietojumiem,
  augstas veiktspējas datu analītiku, mākoņdatošanas tehnoloģijām
  , kvantu datošanu
  utt., kopīgi izstrādājot, pilnveidojot un optimāli pielāgojot augstas veiktspējas datošanas iespējotus plaša mēroga un jaunus pirmtirgus programmkodus un lietojumus
  , kuri varētu gūt labumu no tādiem atvērtās sadarbības modeļiem kā atklātais pirmkods
  ; |
| --- | --- |

(i)

publiskā un privātā sektora lietotājiem paredzēti lietojumi,
  algoritmi un programmatūras attīstība,
  kas izmanto jaunākās paaudzes superdatoru spējas un to konverģenci ar progresīvām digitālajām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu,
  datorizētu modelēšanu un simulāciju, privātumu veicinošiem lietojumiem,
  augstas veiktspējas datu analītiku, mākoņdatošanas tehnoloģijām
  , kvantu datošanu
  utt., kopīgi izstrādājot, pilnveidojot un optimāli pielāgojot augstas veiktspējas datošanas iespējotus plaša mēroga un jaunus pirmtirgus programmkodus un lietojumus
  , kuri varētu gūt labumu no tādiem atvērtās sadarbības modeļiem kā atklātais pirmkods
  ;

algoritmi un programmatūras attīstība,

datorizētu modelēšanu un simulāciju, privātumu veicinošiem lietojumiem,

, kvantu datošanu

, kuri varētu gūt labumu no tādiem atvērtās sadarbības modeļiem kā atklātais pirmkods

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ii punkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | atbalsts, piemēram, izcilības centriem augstas veiktspējas datošanas lietojumu jomā un plaša mēroga augstas veiktspējas datošanas iespējotiem izmēģinājuma demonstrējumiem un izmēģinājuma iekārtām attiecībā uz lielo datu lietojumiem un pakalpojumiem visdažādākajos zinātnes un rūpniecības sektoros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

atbalsts, piemēram, izcilības centriem augstas veiktspējas datošanas lietojumu jomā un plaša mēroga augstas veiktspējas datošanas iespējotiem izmēģinājuma demonstrējumiem un izmēģinājuma iekārtām attiecībā uz lielo datu lietojumiem un pakalpojumiem visdažādākajos zinātnes un rūpniecības sektoros.

| (ii) | atbalsts, piemēram, izcilības centriem augstas veiktspējas datošanas lietojumu jomā un plaša mēroga augstas veiktspējas datošanas iespējotiem izmēģinājuma demonstrējumiem un izmēģinājuma iekārtām attiecībā uz lielo datu lietojumiem un pakalpojumiem visdažādākajos zinātnes
  , vides
  un rūpniecības sektoros
  , vienlaikus izslēdzot personas datus un darbības, kas noved pie personas datu deanonimizācijas
  . |
| --- | --- |

(ii)

atbalsts, piemēram, izcilības centriem augstas veiktspējas datošanas lietojumu jomā un plaša mēroga augstas veiktspējas datošanas iespējotiem izmēģinājuma demonstrējumiem un izmēģinājuma iekārtām attiecībā uz lielo datu lietojumiem un pakalpojumiem visdažādākajos zinātnes
  , vides
  un rūpniecības sektoros
  , vienlaikus izslēdzot personas datus un darbības, kas noved pie personas datu deanonimizācijas
  .

, vides

, vienlaikus izslēdzot personas datus un darbības, kas noved pie personas datu deanonimizācijas

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | Plašākas izmantošanas un prasmju pīlārs, kura mērķis ir veicināt izcilību superdatošanā, kvantu datošanā, kā arī datu izmantošanā un prasmēs, ņemot vērā sinerģiju ar citām programmām un instrumentiem, īpaši programmu “Digitālā Eiropa”, paplašināt superdatošanas resursu un datu lietojumu zinātnisko un rūpniecisko lietojumu un sekmēt rūpniecisko piekļuvi superdatošanas un datu infrastruktūrām un to izmantošanu inovācijai, kas pielāgota rūpniecības vajadzībām; kā arī nodrošināt Eiropai zinošas vadošās zinātnes aprindas un prasmīgu darbaspēku zinātniskajai līderībai un rūpniecības digitālajai pārveidei, t. sk. atbalsts valstu augstas veiktspējas datošanas kompetenču centriem un augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem un to tīklu veidošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

Plašākas izmantošanas un prasmju pīlārs, kura mērķis ir veicināt izcilību superdatošanā, kvantu datošanā, kā arī datu izmantošanā un prasmēs, ņemot vērā sinerģiju ar citām programmām un instrumentiem, īpaši programmu “Digitālā Eiropa”, paplašināt superdatošanas resursu un datu lietojumu zinātnisko un rūpniecisko lietojumu un sekmēt rūpniecisko piekļuvi superdatošanas un datu infrastruktūrām un to izmantošanu inovācijai, kas pielāgota rūpniecības vajadzībām; kā arī nodrošināt Eiropai zinošas vadošās zinātnes aprindas un prasmīgu darbaspēku zinātniskajai līderībai un rūpniecības digitālajai pārveidei, t. sk. atbalsts valstu augstas veiktspējas datošanas kompetenču centriem un augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem un to tīklu veidošana.

| f) | Plašākas izmantošanas un prasmju pīlārs, kura mērķis ir veicināt izcilību
  un pilnveidot prasmes, spējas un kompetences
  superdatošanā, kvantu datošanā, kā arī datu izmantošanā un prasmēs
  , tostarp tādās prasmēs, kas vajadzīgas saskaņā ar šo regulu organizētiem iepirkumiem
  , ņemot vērā sinerģiju ar citām programmām un instrumentiem, īpaši programmu “Digitālā Eiropa”, paplašināt superdatošanas resursu un datu lietojumu zinātnisko un rūpniecisko lietojumu
  , it sevišķi MVU un jaunuzņēmumos,
  un sekmēt rūpniecisko piekļuvi superdatošanas un datu infrastruktūrām un to izmantošanu inovācijai, kas pielāgota rūpniecības vajadzībām; kā arī nodrošināt Eiropai zinošas vadošās zinātnes aprindas un prasmīgu darbaspēku zinātniskajai līderībai un rūpniecības digitālajai pārveidei, t. sk. atbalsts valstu augstas veiktspējas datošanas kompetenču centriem un augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem un to tīklu veidošana
  ; visos šā pīlāra pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu pārstāvība un nepieciešamība palielināt sieviešu līdzdalību, tostarp izveidojot īpašas programmas, lai samazinātu papildu šķēršļus, ar kuriem viņas saskaras, un vienlaikus nodrošinot, ka zināšanām par piemērošanu un speciālajām zināšanām ir visplašākais ģeogrāfiskais tvērums. Konkrētas iepriekš minēto aktivitāšu darbības var ietvert: |
| --- | --- |

f)

Plašākas izmantošanas un prasmju pīlārs, kura mērķis ir veicināt izcilību
  un pilnveidot prasmes, spējas un kompetences
  superdatošanā, kvantu datošanā, kā arī datu izmantošanā un prasmēs
  , tostarp tādās prasmēs, kas vajadzīgas saskaņā ar šo regulu organizētiem iepirkumiem
  , ņemot vērā sinerģiju ar citām programmām un instrumentiem, īpaši programmu “Digitālā Eiropa”, paplašināt superdatošanas resursu un datu lietojumu zinātnisko un rūpniecisko lietojumu
  , it sevišķi MVU un jaunuzņēmumos,
  un sekmēt rūpniecisko piekļuvi superdatošanas un datu infrastruktūrām un to izmantošanu inovācijai, kas pielāgota rūpniecības vajadzībām; kā arī nodrošināt Eiropai zinošas vadošās zinātnes aprindas un prasmīgu darbaspēku zinātniskajai līderībai un rūpniecības digitālajai pārveidei, t. sk. atbalsts valstu augstas veiktspējas datošanas kompetenču centriem un augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem un to tīklu veidošana
  ; visos šā pīlāra pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu pārstāvība un nepieciešamība palielināt sieviešu līdzdalību, tostarp izveidojot īpašas programmas, lai samazinātu papildu šķēršļus, ar kuriem viņas saskaras, un vienlaikus nodrošinot, ka zināšanām par piemērošanu un speciālajām zināšanām ir visplašākais ģeogrāfiskais tvērums. Konkrētas iepriekš minēto aktivitāšu darbības var ietvert:

un pilnveidot prasmes, spējas un kompetences

, tostarp tādās prasmēs, kas vajadzīgas saskaņā ar šo regulu organizētiem iepirkumiem

, it sevišķi MVU un jaunuzņēmumos,

; visos šā pīlāra pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu pārstāvība un nepieciešamība palielināt sieviešu līdzdalību, tostarp izveidojot īpašas programmas, lai samazinātu papildu šķēršļus, ar kuriem viņas saskaras, un vienlaikus nodrošinot, ka zināšanām par piemērošanu un speciālajām zināšanām ir visplašākais ģeogrāfiskais tvērums. Konkrētas iepriekš minēto aktivitāšu darbības var ietvert:

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – i punkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – i punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (i) | profesionālās izaugsmes ievirzi, norīkojumus darbā, kas ietver HPC izmantošanu reālā vidē, HPC hakatonus un prasmes, kādas vajadzīgas, lai piesaistītu EuroHPC ar mērķi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, piedāvājot risināt attiecīgus, uz darbības misiju orientētus pētniecības un lietojumu uzdevumus, stažēšanās un stipendiju finansējumu, piemēram, maģistra studiju programmām HPC un datorzinātnēs un partnerībām ar rūpniecību un akadēmiskajām aprindām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

(i)

profesionālās izaugsmes ievirzi, norīkojumus darbā, kas ietver HPC izmantošanu reālā vidē, HPC hakatonus un prasmes, kādas vajadzīgas, lai piesaistītu EuroHPC ar mērķi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, piedāvājot risināt attiecīgus, uz darbības misiju orientētus pētniecības un lietojumu uzdevumus, stažēšanās un stipendiju finansējumu, piemēram, maģistra studiju programmām HPC un datorzinātnēs un partnerībām ar rūpniecību un akadēmiskajām aprindām;

profesionālās izaugsmes ievirzi, norīkojumus darbā, kas ietver HPC izmantošanu reālā vidē, HPC hakatonus un prasmes, kādas vajadzīgas, lai piesaistītu EuroHPC ar mērķi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, piedāvājot risināt attiecīgus, uz darbības misiju orientētus pētniecības un lietojumu uzdevumus, stažēšanās un stipendiju finansējumu, piemēram, maģistra studiju programmām HPC un datorzinātnēs un partnerībām ar rūpniecību un akadēmiskajām aprindām;

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – ii punkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – ii punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ii) | sadarbību ar akadēmiskajām aprindām un uzņēmējdarbības nozares līderiem nolūkā aprakstīt un izstrādāt mācību programmas, ar kuru palīdzību tiks sagatavoti jauni superdatošanas un kvantu datošanas eksperti ar vajadzīgo prasmju kopumu un inženiertehniskajām zināšanām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

(ii)

sadarbību ar akadēmiskajām aprindām un uzņēmējdarbības nozares līderiem nolūkā aprakstīt un izstrādāt mācību programmas, ar kuru palīdzību tiks sagatavoti jauni superdatošanas un kvantu datošanas eksperti ar vajadzīgo prasmju kopumu un inženiertehniskajām zināšanām;

sadarbību ar akadēmiskajām aprindām un uzņēmējdarbības nozares līderiem nolūkā aprakstīt un izstrādāt mācību programmas, ar kuru palīdzību tiks sagatavoti jauni superdatošanas un kvantu datošanas eksperti ar vajadzīgo prasmju kopumu un inženiertehniskajām zināšanām;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – iii punkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – iii punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iii) | sadarbību ar datorsistēmu un izglītības aprindu līderiem nolūkā pielāgot un testēt jaunas, elastīgākas izglītības un darbaspēka attīstības metodes, kas nodrošina strauju zināšanu attīstību un profesionālo izaugsmi, lai pārietu uz amatiem, kas saistīti ar HPC; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

(iii)

sadarbību ar datorsistēmu un izglītības aprindu līderiem nolūkā pielāgot un testēt jaunas, elastīgākas izglītības un darbaspēka attīstības metodes, kas nodrošina strauju zināšanu attīstību un profesionālo izaugsmi, lai pārietu uz amatiem, kas saistīti ar HPC;

sadarbību ar datorsistēmu un izglītības aprindu līderiem nolūkā pielāgot un testēt jaunas, elastīgākas izglītības un darbaspēka attīstības metodes, kas nodrošina strauju zināšanu attīstību un profesionālo izaugsmi, lai pārietu uz amatiem, kas saistīti ar HPC;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – iv punkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – f apakšpunkts – iv punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iv) | nozarei specifiskas mācības, tostarp praktiskas mācības un reālas izmantošanas uzdevumu risināšana, kā arī MVU vajadzībām pielāgoti kursi un atbalsta piedāvājumi, piemēram, darbinieku apmaiņas programmas ar pētniekiem un akadēmiskajām aprindām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iv)

(iv)

nozarei specifiskas mācības, tostarp praktiskas mācības un reālas izmantošanas uzdevumu risināšana, kā arī MVU vajadzībām pielāgoti kursi un atbalsta piedāvājumi, piemēram, darbinieku apmaiņas programmas ar pētniekiem un akadēmiskajām aprindām.

nozarei specifiskas mācības, tostarp praktiskas mācības un reālas izmantošanas uzdevumu risināšana, kā arī MVU vajadzībām pielāgoti kursi un atbalsta piedāvājumi, piemēram, darbinieku apmaiņas programmas ar pētniekiem un akadēmiskajām aprindām.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Īstenojot 1. un 2. punktā uzskaitītās darbības, kopuzņēmums pastāvīgi pievērš uzmanību ģeogrāfiskajai un dzimumu pārstāvībai, kā arī tirgus jaunpienācēju, piemēram, jaunuzņēmumu un MVU, iesaistīšanai. Turklāt visos pīlāros pienācīgi ņem vērā papildināmību ar citām superdatošanas iniciatīvām Savienības līmenī, piemēram, PRACE un GEANT. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Īstenojot 1. un 2. punktā uzskaitītās darbības, kopuzņēmums pastāvīgi pievērš uzmanību ģeogrāfiskajai un dzimumu pārstāvībai, kā arī tirgus jaunpienācēju, piemēram, jaunuzņēmumu un MVU, iesaistīšanai. Turklāt visos pīlāros pienācīgi ņem vērā papildināmību ar citām superdatošanas iniciatīvām Savienības līmenī, piemēram, PRACE un GEANT.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir līdz [XXXXX] EUR, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  administratīvajām izmaksām, un tas veidojas šādi: | (1)   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir līdz [XXXXX] EUR, t. sk. līdz
  5 %
  administratīvajām izmaksām
  un tehniskajai palīdzībai
  , un tas veidojas šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir līdz [XXXXX] EUR, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  administratīvajām izmaksām, un tas veidojas šādi:

(1)   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir līdz [XXXXX] EUR, t. sk. līdz
  5 %
  administratīvajām izmaksām
  un tehniskajai palīdzībai
  , un tas veidojas šādi:

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Lai atbalstītu pētniecības un inovācijas darbības un inovatīvo risinājumu ieviešanu, kopuzņēmumam var tikt atvēlēti papildu Savienības līdzekļi, kas papildina 1. punktā minēto ieguldījumu. | (3)   Lai atbalstītu pētniecības un inovācijas darbības un inovatīvo risinājumu ieviešanu
  Savienībā
  , kopuzņēmumam var tikt atvēlēti papildu Savienības līdzekļi, kas papildina 1. punktā minēto ieguldījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Lai atbalstītu pētniecības un inovācijas darbības un inovatīvo risinājumu ieviešanu, kopuzņēmumam var tikt atvēlēti papildu Savienības līdzekļi, kas papildina 1. punktā minēto ieguldījumu.

(3)   Lai atbalstītu pētniecības un inovācijas darbības un inovatīvo risinājumu ieviešanu
  Savienībā
  , kopuzņēmumam var tikt atvēlēti papildu Savienības līdzekļi, kas papildina 1. punktā minēto ieguldījumu.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumam izmanto, lai
  atbilstoši
  pētniecības un inovācijas
  programmai
  sniegtu finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas xxx. pantā. | (6)   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumam izmanto, lai
  ar atklātām, uz konkursu balstītām un pārredzamām procedūrām un saskaņā ar
  pētniecības un inovācijas
  programmā noteiktajām prioritātēm
  sniegtu finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas xxx. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumam izmanto, lai
  atbilstoši
  pētniecības un inovācijas
  programmai
  sniegtu finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas xxx. pantā.

(6)   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumam izmanto, lai
  ar atklātām, uz konkursu balstītām un pārredzamām procedūrām un saskaņā ar
  pētniecības un inovācijas
  programmā noteiktajām prioritātēm
  sniegtu finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas xxx. pantā.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 7. punkts

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7)   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmanto spēju veidošanai visā Savienībā, arī augstas veiktspējas datoru, kvantu datoru vai kvantu simulatoru iegādei un ekspluatācijai, augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras apvienošanai un to izmantošanas paplašināšanai, kā arī padziļinātu prasmju un apmācības pilnveidošanai. | (7)   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmanto spēju veidošanai visā Savienībā, arī augstas veiktspējas datoru, kvantu datoru vai kvantu simulatoru iegādei un ekspluatācijai,
  tikai kopuzņēmuma īpašumā esošo superdatoru modernizēšanai,
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras apvienošanai un to izmantošanas paplašināšanai, kā arī padziļinātu prasmju un apmācības pilnveidošanai
  , lai tā būtu pieejama arī iedzīvotājiem, kas dzīvo ģeogrāfiski izolētos un mazāk labvēlīgos apgabalos, un ņemot vērā vajadzību uzlabot dzimumu līdztiesību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmanto spēju veidošanai visā Savienībā, arī augstas veiktspējas datoru, kvantu datoru vai kvantu simulatoru iegādei un ekspluatācijai, augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras apvienošanai un to izmantošanas paplašināšanai, kā arī padziļinātu prasmju un apmācības pilnveidošanai.

(7)   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu izmanto spēju veidošanai visā Savienībā, arī augstas veiktspējas datoru, kvantu datoru vai kvantu simulatoru iegādei un ekspluatācijai,
  tikai kopuzņēmuma īpašumā esošo superdatoru modernizēšanai,
  augstas veiktspējas datošanas un kvantu datošanas pakalpojumu un datu infrastruktūras apvienošanai un to izmantošanas paplašināšanai, kā arī padziļinātu prasmju un apmācības pilnveidošanai
  , lai tā būtu pieejama arī iedzīvotājiem, kas dzīvo ģeogrāfiski izolētos un mazāk labvēlīgos apgabalos, un ņemot vērā vajadzību uzlabot dzimumu līdztiesību
  .

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 8. punkts

5. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8)   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas atvēlētas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, un to izmanto augstas veiktspējas datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai un integrētas Eiropas mēroga hipersavienotas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras izveidei. | (8)   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas atvēlētas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, un to izmanto
  Eiropas teritorijā esošu
  augstas veiktspējas datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai un integrētas Eiropas mēroga hipersavienotas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras izveidei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas atvēlētas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, un to izmanto augstas veiktspējas datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai un integrētas Eiropas mēroga hipersavienotas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras izveidei.

(8)   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas atvēlētas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, un to izmanto
  Eiropas teritorijā esošu
  augstas veiktspējas datošanas un datu resursu savstarpējai savienošanai un integrētas Eiropas mēroga hipersavienotas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras izveidei.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā. | Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā
  , un ar tiem nesedz tās pašas izmaksas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā.

Ieguldījumus no Savienības programmām, kas nav 5. panta 1. punktā minētie un ir daļa no Savienības līdzfinansējuma programmai, ko īsteno viena no piedalīgajām valstīm, neskaita 5. pantā minētā Savienības maksimālā finansiālā ieguldījuma aprēķinā
  , un ar tiem nesedz tās pašas izmaksas
  .

, un ar tiem nesedz tās pašas izmaksas

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Finansiālos ieguldījumus Atveseļošanas un noturības mehānisma, ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA līdzfinansētajās programmās var uzskatīt par piedalīgās valsts ieguldījumu ar nosacījumu, ka ir ievēroti Regulas (ES) .../... [Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam] attiecīgie noteikumi un konkrēto fondu regulas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Finansiālos ieguldījumus Atveseļošanas un noturības mehānisma, ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA līdzfinansētajās programmās var uzskatīt par piedalīgās valsts ieguldījumu ar nosacījumu, ka ir ievēroti Regulas (ES) .../... [Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam] attiecīgie noteikumi un konkrēto fondu regulas.

Finansiālos ieguldījumus Atveseļošanas un noturības mehānisma, ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA līdzfinansētajās programmās var uzskatīt par piedalīgās valsts ieguldījumu ar nosacījumu, ka ir ievēroti Regulas (ES) .../... [Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam] attiecīgie noteikumi un konkrēto fondu regulas.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Piedalīgo valstu kopējais ieguldījums ir vismaz vienāds ar šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma summu, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  ieguldījums administratīvo izmaksu segšanai [vienāds ar šīs regulas 5. pantā minēto Savienības ieguldījumu administratīvo izmaksu segšanai]. Piedalīgās valstis savā starpā vienojas par to, kā tās veiks savu kolektīvo ieguldījumu. | (1)   Piedalīgo valstu kopējais ieguldījums ir vismaz vienāds ar šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma summu, t. sk. līdz
  5 %
  ieguldījums administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai [vienāds ar šīs regulas 5. pantā minēto Savienības ieguldījumu administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai]. Piedalīgās valstis savā starpā vienojas par to, kā tās veiks savu kolektīvo ieguldījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Piedalīgo valstu kopējais ieguldījums ir vismaz vienāds ar šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma summu, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  ieguldījums administratīvo izmaksu segšanai [vienāds ar šīs regulas 5. pantā minēto Savienības ieguldījumu administratīvo izmaksu segšanai]. Piedalīgās valstis savā starpā vienojas par to, kā tās veiks savu kolektīvo ieguldījumu.

(1)   Piedalīgo valstu kopējais ieguldījums ir vismaz vienāds ar šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma summu, t. sk. līdz
  5 %
  ieguldījums administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai [vienāds ar šīs regulas 5. pantā minēto Savienības ieguldījumu administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai]. Piedalīgās valstis savā starpā vienojas par to, kā tās veiks savu kolektīvo ieguldījumu.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Kopuzņēmums nodrošina labvēlīgu satvaru piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību jāņem vērā kopuzņēmuma EuroHPC specifika ar tā trīspusējo modeli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)
     
  Kopuzņēmums nodrošina labvēlīgu satvaru piedalīgo valstu atbalstam. Lai maksimāli palielinātu netiešo darbību ietekmi, attiecībā uz piedalīgo valstu finansiālo ieguldījumu pārvaldību jāņem vērā kopuzņēmuma EuroHPC specifika ar tā trīspusējo modeli.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Kopuzņēmuma privātā sektora locekļi veic ieguldījumus kopuzņēmumā vismaz [XXXXX] EUR apmērā vai nodrošina, ka tos veic to sastāvvienības un saistītie subjekti, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  administratīvo izmaksu segšanai [t. i., 22,22  % no šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma administratīvo izmaksu segšanai]. | (2)   Kopuzņēmuma privātā sektora locekļi veic ieguldījumus kopuzņēmumā vismaz [XXXXX] EUR apmērā vai nodrošina, ka tos veic to sastāvvienības un saistītie subjekti, t. sk. līdz
  5 %
  administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai [t. i., 22,22  % no šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Kopuzņēmuma privātā sektora locekļi veic ieguldījumus kopuzņēmumā vismaz [XXXXX] EUR apmērā vai nodrošina, ka tos veic to sastāvvienības un saistītie subjekti, t. sk. līdz
  [XXXXX] EUR
  administratīvo izmaksu segšanai [t. i., 22,22  % no šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma administratīvo izmaksu segšanai].

(2)   Kopuzņēmuma privātā sektora locekļi veic ieguldījumus kopuzņēmumā vismaz [XXXXX] EUR apmērā vai nodrošina, ka tos veic to sastāvvienības un saistītie subjekti, t. sk. līdz
  5 %
  administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai [t. i., 22,22  % no šīs regulas 5. pantā minētā Savienības ieguldījuma administratīvo
  un tehniskās palīdzības
  izmaksu segšanai].

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   EuroHPC superdatori ir jānovieto piedalīgajā valstī, kas ir dalībvalsts. Vairāk nekā vienu EuroHPC superdatoru piedalīgā valsts mitina tikai tad, ja starp
  to iegādi
  ir vairāk nekā
  divi
  gadi vai ja
  to pamatā ir dažādas tehnoloģijas (klasiskā/
  kvantu). | (1)   EuroHPC superdatori ir jānovieto piedalīgajā valstī, kas ir dalībvalsts. Vairāk nekā vienu EuroHPC superdatoru piedalīgā valsts mitina tikai tad, ja starp
  izraudzīšanās datumiem pēc uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību
  ir vairāk nekā
  četri
  gadi
  . Ja iegādājas kvantu datorus un simulatorus
  vai ja
  modernizē īpašumā esošu superdatoru ar
  kvantu
  paātrinātājiem, šo periodu samazina līdz diviem gadiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   EuroHPC superdatori ir jānovieto piedalīgajā valstī, kas ir dalībvalsts. Vairāk nekā vienu EuroHPC superdatoru piedalīgā valsts mitina tikai tad, ja starp
  to iegādi
  ir vairāk nekā
  divi
  gadi vai ja
  to pamatā ir dažādas tehnoloģijas (klasiskā/
  kvantu).

(1)   EuroHPC superdatori ir jānovieto piedalīgajā valstī, kas ir dalībvalsts. Vairāk nekā vienu EuroHPC superdatoru piedalīgā valsts mitina tikai tad, ja starp
  izraudzīšanās datumiem pēc uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību
  ir vairāk nekā
  četri
  gadi
  . Ja iegādājas kvantu datorus un simulatorus
  vai ja
  modernizē īpašumā esošu superdatoru ar
  kvantu
  paātrinātājiem, šo periodu samazina līdz diviem gadiem
  .

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – ievaddaļa

8. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   Pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību šā panta 2. punktā minēto mitinātāju un attiecīgo piedalīgo valsti, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai attiecīgo mitinātāju konsorciju izraugās Valde taisnīgā un pārredzamā procesā, kas cita starpā balstīts uz šādiem kritērijiem: | (5)   Pēc
  atklāta, taisnīga un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību šā panta 2. punktā minēto mitinātāju un attiecīgo piedalīgo valsti, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai attiecīgo mitinātāju konsorciju izraugās Valde taisnīgā un pārredzamā procesā, kas cita starpā balstīts uz šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   Pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību šā panta 2. punktā minēto mitinātāju un attiecīgo piedalīgo valsti, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai attiecīgo mitinātāju konsorciju izraugās Valde taisnīgā un pārredzamā procesā, kas cita starpā balstīts uz šādiem kritērijiem:

(5)   Pēc
  atklāta, taisnīga un pārredzama
  uzaicinājuma izteikt ieinteresētību šā panta 2. punktā minēto mitinātāju un attiecīgo piedalīgo valsti, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai attiecīgo mitinātāju konsorciju izraugās Valde taisnīgā un pārredzamā procesā, kas cita starpā balstīts uz šādiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – d apakšpunkts

8. pants – 5. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | mitinātāja aprīkojuma fiziskās un IT infrastruktūras kvalitāte, drošība un savienojamība ar pārējo Savienību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

mitinātāja aprīkojuma fiziskās un IT infrastruktūras kvalitāte, drošība un savienojamība ar pārējo Savienību;

| d) | mitinātāja aprīkojuma fiziskās
  , enerģētikas
  un IT infrastruktūras kvalitāte, drošība un savienojamība ar pārējo Savienību; |
| --- | --- |

d)

mitinātāja aprīkojuma fiziskās
  , enerģētikas
  un IT infrastruktūras kvalitāte, drošība un savienojamība ar pārējo Savienību;

, enerģētikas

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – da apakšpunkts (jauns)

8. pants – 5. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | tāda energovadības plāna nodrošināšana, kurā izvērtēta pienācīgas piekļuves tīrai enerģijai par pieejamu cenu iespējamība, tostarp izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkšanas līgumus, un stratēģija iekārtu energoefektivitātes palielināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

tāda energovadības plāna nodrošināšana, kurā izvērtēta pienācīgas piekļuves tīrai enerģijai par pieejamu cenu iespējamība, tostarp izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkšanas līgumus, un stratēģija iekārtu energoefektivitātes palielināšanai;

tāda energovadības plāna nodrošināšana, kurā izvērtēta pienācīgas piekļuves tīrai enerģijai par pieejamu cenu iespējamība, tostarp izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkšanas līgumus, un stratēģija iekārtu energoefektivitātes palielināšanai;

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 7.a punkts (jauns)

8. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Kopuzņēmums ņem vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, lai paātrinātu pētījumus par enerģijas taupīšanu un energoefektivitāti, stimulētu pastāvīgus tehnoloģiskos jauninājumus nolūkā uzlabot energoefektivitāti gan jaunajās, gan esošajās sistēmu konstrukcijās, un aktīvi pēta, izstrādā un testē jaunas energoefektīvas pieejas, tostarp jo īpaši pilnībā uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas pieejas, kas uzlabo superdatoru SEG emisiju un vides pēdas nospiedumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7a)
     
  Kopuzņēmums ņem vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, lai paātrinātu pētījumus par enerģijas taupīšanu un energoefektivitāti, stimulētu pastāvīgus tehnoloģiskos jauninājumus nolūkā uzlabot energoefektivitāti gan jaunajās, gan esošajās sistēmu konstrukcijās, un aktīvi pēta, izstrādā un testē jaunas energoefektīvas pieejas, tostarp jo īpaši pilnībā uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas pieejas, kas uzlabo superdatoru SEG emisiju un vides pēdas nospiedumu.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – k apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| k) | mitinātāja pienākums līdz katra gada 31. janvārim iesniegt Valdei revīzijas ziņojumu un datus par piekļuves laika izmantojumu iepriekšējā finanšu gadā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

k)

mitinātāja pienākums līdz katra gada 31. janvārim iesniegt Valdei revīzijas ziņojumu un datus par piekļuves laika izmantojumu iepriekšējā finanšu gadā;

| k) | mitinātāja pienākums līdz katra gada 31. janvārim iesniegt Valdei revīzijas ziņojumu un datus par piekļuves laika izmantojumu iepriekšējā finanšu gadā;
  revīzijas ziņojumu dara publiski pieejamu trīs mēnešu laikā pēc Valdes apstiprinājuma saņemšanas; |
| --- | --- |

k)

mitinātāja pienākums līdz katra gada 31. janvārim iesniegt Valdei revīzijas ziņojumu un datus par piekļuves laika izmantojumu iepriekšējā finanšu gadā;
  revīzijas ziņojumu dara publiski pieejamu trīs mēnešu laikā pēc Valdes apstiprinājuma saņemšanas;

revīzijas ziņojumu dara publiski pieejamu trīs mēnešu laikā pēc Valdes apstiprinājuma saņemšanas;

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Jaunākās paaudzes superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. | (3)   Jaunākās paaudzes superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Jaunākās paaudzes superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

(3)   Jaunākās paaudzes superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Kvantu datoru un kvantu simulatoru piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. | (3)   Kvantu datoru un kvantu simulatoru piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Kvantu datoru un kvantu simulatoru piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

(3)   Kvantu datoru un kvantu simulatoru piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Kopuzņēmums kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādājas
  galvenokārt rūpnieciskam lietojumam paredzētus
  superdatorus vai EuroHPC superdatoru sastāvdaļas un ir to īpašnieks vai līdzīpašnieks kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. | (1)   Kopuzņēmums kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādājas
  vismaz vidējas veiktspējas
  superdatorus vai EuroHPC superdatoru sastāvdaļas
  , kas galvenokārt paredzēti rūpnieciskam lietojumam,
  un ir to īpašnieks vai līdzīpašnieks kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Kopuzņēmums kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādājas
  galvenokārt rūpnieciskam lietojumam paredzētus
  superdatorus vai EuroHPC superdatoru sastāvdaļas un ir to īpašnieks vai līdzīpašnieks kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju.

(1)   Kopuzņēmums kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju iegādājas
  vismaz vidējas veiktspējas
  superdatorus vai EuroHPC superdatoru sastāvdaļas
  , kas galvenokārt paredzēti rūpnieciskam lietojumam,
  un ir to īpašnieks vai līdzīpašnieks kopā ar privātā sektora locekļiem vai privātā sektora partneru konsorciju.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Rūpnieciskās kategorijas EuroHPC superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. | (3)   Rūpnieciskās kategorijas EuroHPC superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Rūpnieciskās kategorijas EuroHPC superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

(3)   Rūpnieciskās kategorijas EuroHPC superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Regulas 5. panta 1. punktā norādītais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz
  35
   % no vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksām. Atlikušās kopējās izmaksas, kas saistītas ar vidējas veiktspējas superdatoru īpašumtiesībām, sedz piedalīgā valsts, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai piedalīgās valstis mitinātāju konsorcijā, un tās attiecīgā gadījumā papildina 6. pantā minētie ieguldījumi. | (2)   Regulas 5. panta 1. punktā norādītais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz
  50
   % no vidējas veiktspējas superdatoru iegādes
  izmaksām un līdz 50 % no vidējas paaudzes superdatoru ekspluatācijas
  izmaksām. Atlikušās kopējās izmaksas, kas saistītas ar vidējas veiktspējas superdatoru īpašumtiesībām, sedz piedalīgā valsts, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai piedalīgās valstis mitinātāju konsorcijā, un tās attiecīgā gadījumā papildina 6. pantā minētie ieguldījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Regulas 5. panta 1. punktā norādītais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz
  35
   % no vidējas veiktspējas superdatoru iegādes izmaksām. Atlikušās kopējās izmaksas, kas saistītas ar vidējas veiktspējas superdatoru īpašumtiesībām, sedz piedalīgā valsts, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai piedalīgās valstis mitinātāju konsorcijā, un tās attiecīgā gadījumā papildina 6. pantā minētie ieguldījumi.

(2)   Regulas 5. panta 1. punktā norādītais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz
  50
   % no vidējas veiktspējas superdatoru iegādes
  izmaksām un līdz 50 % no vidējas paaudzes superdatoru ekspluatācijas
  izmaksām. Atlikušās kopējās izmaksas, kas saistītas ar vidējas veiktspējas superdatoru īpašumtiesībām, sedz piedalīgā valsts, kurā mitinātājs veic uzņēmējdarbību, vai piedalīgās valstis mitinātāju konsorcijā, un tās attiecīgā gadījumā papildina 6. pantā minētie ieguldījumi.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Vidējas veiktspējas superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. | (3)   Vidējas veiktspējas superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Vidējas veiktspējas superdatora piegādātāja izraudzīšanā tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

(3)   Vidējas veiktspējas superdatora piegādātāja izraudzīšanā
  novērtē atbilstību vispārējām sistēmas specifikācijām, tostarp lietotāju vajadzībām, un nodrošina Eiropas pētniecības un inovācijas izcilību. Tāpat
  tiek ņemta vērā piegādes ķēdes drošība.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)
     
  Katra vidējas veiktspējas superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla 5. panta 1. punktā minētajam Savienības finansiālajam ieguldījumam superdatora iegādes izmaksās un nepārsniedz 35 % no kopējā piekļuves laika superdatoram. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)
     
  Katra vidējas veiktspējas superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla 5. panta 1. punktā minētajam Savienības finansiālajam ieguldījumam superdatora iegādes izmaksās un nepārsniedz 35 % no kopējā piekļuves laika superdatoram.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts

15. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   Tiesības piekļūt EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļai nosaka Valde. | (5)   Tiesības piekļūt EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļai nosaka
  un publiski pieejamu dara
  Valde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   Tiesības piekļūt EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļai nosaka Valde.

(5)   Tiesības piekļūt EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļai nosaka
  un publiski pieejamu dara
  Valde.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 6. punkts

15. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Šīs regulas 14. panta 4. punktā minētajiem publiskā sektora lietotājiem EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļas izmantošana ir bez maksas. Tas bez maksas ir arī rūpnieciskajiem lietotājiem attiecībā uz lietojumiem, kas saistīti ar
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vai programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām
  pētniecības un inovācijas darbībām, un attiecīgā gadījumā attiecībā uz privātām MVU inovācijas darbībām. Pamatprincips ir tāds, ka piekļuves laiku šādām darbībām atvēl, pamatojoties uz taisnīgu un pārredzamu salīdzinošas izvērtēšanas procesu, ko noteikusi Valde atbilstoši kopuzņēmuma beztermiņa atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību. | (6)   Šīs regulas 14. panta 4. punktā minētajiem publiskā sektora lietotājiem EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļas izmantošana ir
  pārredzama un
  bez maksas. Tas bez maksas ir arī rūpnieciskajiem lietotājiem
  , NVO, studentiem un citām privātpersonām
  attiecībā uz lietojumiem, kas saistīti ar
  atvērtām
  pētniecības un inovācijas darbībām, un attiecīgā gadījumā attiecībā uz privātām MVU inovācijas darbībām. Pamatprincips ir tāds, ka piekļuves laiku šādām darbībām atvēl, pamatojoties uz taisnīgu un pārredzamu salīdzinošas izvērtēšanas procesu, ko noteikusi Valde atbilstoši kopuzņēmuma beztermiņa atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Šīs regulas 14. panta 4. punktā minētajiem publiskā sektora lietotājiem EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļas izmantošana ir bez maksas. Tas bez maksas ir arī rūpnieciskajiem lietotājiem attiecībā uz lietojumiem, kas saistīti ar
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vai programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām
  pētniecības un inovācijas darbībām, un attiecīgā gadījumā attiecībā uz privātām MVU inovācijas darbībām. Pamatprincips ir tāds, ka piekļuves laiku šādām darbībām atvēl, pamatojoties uz taisnīgu un pārredzamu salīdzinošas izvērtēšanas procesu, ko noteikusi Valde atbilstoši kopuzņēmuma beztermiņa atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību.

(6)   Šīs regulas 14. panta 4. punktā minētajiem publiskā sektora lietotājiem EuroHPC superdatoru Savienības piekļuves laika daļas izmantošana ir
  pārredzama un
  bez maksas. Tas bez maksas ir arī rūpnieciskajiem lietotājiem
  , NVO, studentiem un citām privātpersonām
  attiecībā uz lietojumiem, kas saistīti ar
  atvērtām
  pētniecības un inovācijas darbībām, un attiecīgā gadījumā attiecībā uz privātām MVU inovācijas darbībām. Pamatprincips ir tāds, ka piekļuves laiku šādām darbībām atvēl, pamatojoties uz taisnīgu un pārredzamu salīdzinošas izvērtēšanas procesu, ko noteikusi Valde atbilstoši kopuzņēmuma beztermiņa atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 8. punkts

15. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8)   Par piekļuves nosacījumiem, kas atšķiras no šā panta 6. punktā minētajiem pamatprincipiem, Valde nosaka īpašus noteikumus. Tie attiecas uz piekļuves laika atvēlēšanu projektiem un darbībām, ko Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskiem. | (8)   Par piekļuves nosacījumiem, kas atšķiras no šā panta 6. punktā minētajiem pamatprincipiem, Valde nosaka īpašus
  un pārredzamus
  noteikumus. Tie attiecas uz piekļuves laika atvēlēšanu projektiem un darbībām, ko Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)   Par piekļuves nosacījumiem, kas atšķiras no šā panta 6. punktā minētajiem pamatprincipiem, Valde nosaka īpašus noteikumus. Tie attiecas uz piekļuves laika atvēlēšanu projektiem un darbībām, ko Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskiem.

(8)   Par piekļuves nosacījumiem, kas atšķiras no šā panta 6. punktā minētajiem pamatprincipiem, Valde nosaka īpašus
  un pārredzamus
  noteikumus. Tie attiecas uz piekļuves laika atvēlēšanu projektiem un darbībām, ko Savienība vai Valde uzskata par stratēģiskiem.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 9. punkts

15. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9)   Pēc Savienības pieprasījuma izpilddirektors tiešu piekļuvi EuroHPC superdatoriem piešķir iniciatīvām, kuras Savienība uzskata par būtiskām, lai sniegtu ar veselību saistītus vai citus sabiedrībai svarīgus ārkārtas atbalsta pakalpojumus, par ārkārtas un krīzes pārvarēšanas situācijām vai par gadījumiem, kurus Savienība uzskata par būtiskiem tās drošībai un aizsardzībai. Šādas piekļuves īstenošanas kārtību un nosacījumus nosaka piekļuves nosacījumos, ko pieņem Valde. | (9)   Pēc Savienības pieprasījuma izpilddirektors tiešu piekļuvi EuroHPC superdatoriem piešķir iniciatīvām, kuras Savienība uzskata par būtiskām, lai sniegtu ar
  vidi un
  veselību saistītus vai citus sabiedrībai svarīgus ārkārtas atbalsta pakalpojumus, par ārkārtas un krīzes pārvarēšanas situācijām vai par gadījumiem, kurus Savienība uzskata par būtiskiem tās drošībai un aizsardzībai. Šādas piekļuves īstenošanas kārtību un nosacījumus nosaka piekļuves nosacījumos, ko pieņem Valde
  , ņemot vērā to, ka pētniecības un inovācijas darbības būs vērstas tikai uz civiliem lietojumiem, un atzīstot, ka pastāv divējāda lietojuma tehnoloģiju jomas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9)   Pēc Savienības pieprasījuma izpilddirektors tiešu piekļuvi EuroHPC superdatoriem piešķir iniciatīvām, kuras Savienība uzskata par būtiskām, lai sniegtu ar veselību saistītus vai citus sabiedrībai svarīgus ārkārtas atbalsta pakalpojumus, par ārkārtas un krīzes pārvarēšanas situācijām vai par gadījumiem, kurus Savienība uzskata par būtiskiem tās drošībai un aizsardzībai. Šādas piekļuves īstenošanas kārtību un nosacījumus nosaka piekļuves nosacījumos, ko pieņem Valde.

(9)   Pēc Savienības pieprasījuma izpilddirektors tiešu piekļuvi EuroHPC superdatoriem piešķir iniciatīvām, kuras Savienība uzskata par būtiskām, lai sniegtu ar
  vidi un
  veselību saistītus vai citus sabiedrībai svarīgus ārkārtas atbalsta pakalpojumus, par ārkārtas un krīzes pārvarēšanas situācijām vai par gadījumiem, kurus Savienība uzskata par būtiskiem tās drošībai un aizsardzībai. Šādas piekļuves īstenošanas kārtību un nosacījumus nosaka piekļuves nosacījumos, ko pieņem Valde
  , ņemot vērā to, ka pētniecības un inovācijas darbības būs vērstas tikai uz civiliem lietojumiem, un atzīstot, ka pastāv divējāda lietojuma tehnoloģiju jomas
  .

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Uz visiem rūpnieciskajiem lietojumiem komerciālos nolūkos attiecas īpaši nosacījumi. Šāds pakalpojums komerciālos nolūkos ir pakalpojums, kam piemēro maksu par katru lietojumu un kas balstās tirgus cenās. Maksas apmēru nosaka Valde. | (1)   Uz visiem rūpnieciskajiem lietojumiem komerciālos nolūkos attiecas īpaši nosacījumi. Šāds pakalpojums komerciālos nolūkos ir pakalpojums, kam piemēro maksu par katru lietojumu un kas balstās tirgus cenās. Maksas apmēru nosaka Valde
  , bet tā nerada šķērsli ienākšanai tirgū, it sevišķi MVU ienākšanai tirgū
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Uz visiem rūpnieciskajiem lietojumiem komerciālos nolūkos attiecas īpaši nosacījumi. Šāds pakalpojums komerciālos nolūkos ir pakalpojums, kam piemēro maksu par katru lietojumu un kas balstās tirgus cenās. Maksas apmēru nosaka Valde.

(1)   Uz visiem rūpnieciskajiem lietojumiem komerciālos nolūkos attiecas īpaši nosacījumi. Šāds pakalpojums komerciālos nolūkos ir pakalpojums, kam piemēro maksu par katru lietojumu un kas balstās tirgus cenās. Maksas apmēru nosaka Valde
  , bet tā nerada šķērsli ienākšanai tirgū, it sevišķi MVU ienākšanai tirgū
  .

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Maksas
  apmēru nosaka Valde. Maksas
  , kas iekasētas par Savienības piekļuves laika komerciālu izmantojumu, ir ieņēmums kopuzņēmuma budžetā, un tās izmanto kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. | (2)   Maksas, kas iekasētas par Savienības piekļuves laika komerciālu izmantojumu, ir ieņēmums kopuzņēmuma budžetā, un tās izmanto kopuzņēmuma darbības
  izmaksu un EuroHPC superdatoru ekspluatācijas
  izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Maksas
  apmēru nosaka Valde. Maksas
  , kas iekasētas par Savienības piekļuves laika komerciālu izmantojumu, ir ieņēmums kopuzņēmuma budžetā, un tās izmanto kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai.

(2)   Maksas, kas iekasētas par Savienības piekļuves laika komerciālu izmantojumu, ir ieņēmums kopuzņēmuma budžetā, un tās izmanto kopuzņēmuma darbības
  izmaksu un EuroHPC superdatoru ekspluatācijas
  izmaksu segšanai.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Komercpakalpojumiem atvēlētais piekļuves laiks nepārsniedz 20 % no Savienības kopējā piekļuves laika katram EuroHPC superdatoram. Valde lemj par Savienības piekļuves laika atvēlēšanu komercpakalpojumu lietotājiem, ņemot vērā 15. panta 10. punktā minētās uzraudzības rezultātus. | (3)   Komercpakalpojumiem atvēlētais piekļuves laiks
  principā
  nepārsniedz 20 % no Savienības kopējā piekļuves laika katram EuroHPC superdatoram. Valde lemj par Savienības piekļuves laika
  maksimālu
  atvēlēšanu komercpakalpojumu lietotājiem, ņemot vērā 15. panta 10. punktā minētās uzraudzības rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Komercpakalpojumiem atvēlētais piekļuves laiks nepārsniedz 20 % no Savienības kopējā piekļuves laika katram EuroHPC superdatoram. Valde lemj par Savienības piekļuves laika atvēlēšanu komercpakalpojumu lietotājiem, ņemot vērā 15. panta 10. punktā minētās uzraudzības rezultātus.

(3)   Komercpakalpojumiem atvēlētais piekļuves laiks
  principā
  nepārsniedz 20 % no Savienības kopējā piekļuves laika katram EuroHPC superdatoram. Valde lemj par Savienības piekļuves laika
  maksimālu
  atvēlēšanu komercpakalpojumu lietotājiem, ņemot vērā 15. panta 10. punktā minētās uzraudzības rezultātus.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 6. punkts

18. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Personāla resursus nosaka kopuzņēmuma štatu sarakstā, kur norāda uz laiku nolīgto darbinieku skaitu atbilstoši funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izsakot pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu. | (6)   Personāla resursus nosaka kopuzņēmuma štatu sarakstā, kur
  pienācīgi atzīmē darbinieku skaitu un amata pakāpes, kas vajadzīgas visaugstāko darbā pieņemšanas standartu nodrošināšanai attiecīgajā jomā, un
  norāda uz laiku nolīgto darbinieku skaitu atbilstoši funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izsakot pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Personāla resursus nosaka kopuzņēmuma štatu sarakstā, kur norāda uz laiku nolīgto darbinieku skaitu atbilstoši funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izsakot pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu.

(6)   Personāla resursus nosaka kopuzņēmuma štatu sarakstā, kur
  pienācīgi atzīmē darbinieku skaitu un amata pakāpes, kas vajadzīgas visaugstāko darbā pieņemšanas standartu nodrošināšanai attiecīgajā jomā, un
  norāda uz laiku nolīgto darbinieku skaitu atbilstoši funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izsakot pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Valde pieņem lēmumu ar noteikumiem par valstu ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā un stažieru piesaistīšanu. | (2)   Valde pieņem lēmumu ar noteikumiem par valstu ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā un stažieru piesaistīšanu
  , tostarp par viņu atalgojumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Valde pieņem lēmumu ar noteikumiem par valstu ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā un stažieru piesaistīšanu.

(2)   Valde pieņem lēmumu ar noteikumiem par valstu ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā un stažieru piesaistīšanu
  , tostarp par viņu atalgojumu
  .

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi un izcilību, kā arī resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmuma darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar tā finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskās pārskatīšanas rezultātus iekļauj kopuzņēmuma izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros. | (1)   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi un izcilību, kā arī resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmuma darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar tā finanšu noteikumiem.
  Šāda uzraudzība un pārskatīšana nerada papildu administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem.
  Uzraudzības un periodiskās pārskatīšanas rezultātus iekļauj kopuzņēmuma izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi un izcilību, kā arī resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmuma darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar tā finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskās pārskatīšanas rezultātus iekļauj kopuzņēmuma izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros.

(1)   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi un izcilību, kā arī resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmuma darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar tā finanšu noteikumiem.
  Šāda uzraudzība un pārskatīšana nerada papildu administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem.
  Uzraudzības un periodiskās pārskatīšanas rezultātus iekļauj kopuzņēmuma izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

22. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Kopuzņēmuma darbību izvērtēšanu veic laikus, lai to varētu ņemt vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējā starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar to saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā, kā izklāstīts 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. | (3)   Kopuzņēmuma darbību izvērtēšanu veic laikus
  un nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem
  , lai to varētu ņemt vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējā starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar to saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā, kā izklāstīts 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Kopuzņēmuma darbību izvērtēšanu veic laikus, lai to varētu ņemt vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējā starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar to saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā, kā izklāstīts 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

(3)   Kopuzņēmuma darbību izvērtēšanu veic laikus
  un nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem
  , lai to varētu ņemt vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējā starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar to saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā, kā izklāstīts 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 4. punkts

22. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtēšanas ietvaros, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Šo izvērtēšanu veic ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, balstoties pārredzamā procesā, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas sākuma. Izvērtēšanā pārbauda, kā kopuzņēmums pilda savu uzdevumu atbilstoši tā ekonomiskajiem, tehnoloģiskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un politiskajiem mērķiem, arī ar klimatu saistītiem mērķiem, un izvērtē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros veikto darbību lietderību, efektivitāti, būtiskumu, saskaņotību un Savienības pievienoto vērtību, to sinerģiju un papildināmību ar attiecīgajām Eiropas, valstu un attiecīgā gadījumā reģionālajām iniciatīvām, arī sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām (piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām/īpašajām programmām). Īpaša uzmanība tiks pievērsta ietekmei, kas sasniegta Savienības un valstu līmenī, ņemot vērā sinerģijas un politikas modernizācijas aspektu. Izvērtējumos attiecīgā gadījumā iekļauj arī novērtējumu par kopuzņēmuma ilgtermiņa zinātnisko, sociālo, ekonomisko un politisko ietekmi un iekļauj novērtējumu par visiedarbīgāko politikas intervences veidu attiecībā uz visām turpmākajām darbībām, kā arī – kopuzņēmuma darbības iespējamas pagarināšanas gadījumā – pozicionēšanu Eiropas partnerību vispārējā kontekstā un tā politikas prioritātēs. | (4)   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtēšanas ietvaros, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi
  , un šajā izvērtēšanā kopuzņēmumam nerada papildu administratīvo slogu
  . Šo izvērtēšanu veic ar neatkarīgu
  ārējo
  ekspertu palīdzību, balstoties pārredzamā procesā, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas sākuma. Izvērtēšanā pārbauda, kā kopuzņēmums pilda savu uzdevumu atbilstoši tā ekonomiskajiem, tehnoloģiskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un politiskajiem mērķiem, arī ar klimatu
  un veselību
  saistītiem mērķiem, un izvērtē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros veikto darbību lietderību, efektivitāti, būtiskumu
  , integritāti
  , saskaņotību un Savienības pievienoto vērtību, to sinerģiju un papildināmību ar attiecīgajām Eiropas, valstu un attiecīgā gadījumā reģionālajām iniciatīvām, arī sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām (piemēram,
  citām Eiropas partnerībām,
  uzdevumiem, kopām vai tematiskajām/īpašajām programmām). Īpaša uzmanība tiks pievērsta ietekmei, kas sasniegta Savienības un valstu līmenī, ņemot vērā sinerģijas un politikas modernizācijas aspektu. Izvērtējumos attiecīgā gadījumā iekļauj arī novērtējumu par kopuzņēmuma ilgtermiņa zinātnisko, sociālo,
  vides,
  ekonomisko un politisko ietekmi
  , novērtējumu par informēšanas un izpratnes veicināšanas jomā panākto progresu, piemēram, lietotāju skaitu,
  un iekļauj novērtējumu par visiedarbīgāko politikas intervences veidu attiecībā uz visām turpmākajām darbībām, kā arī – kopuzņēmuma darbības iespējamas pagarināšanas
  vai pakāpeniskas izbeigšanas
  gadījumā – pozicionēšanu Eiropas partnerību vispārējā kontekstā un tā politikas prioritātēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtēšanas ietvaros, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. Šo izvērtēšanu veic ar neatkarīgu ekspertu palīdzību, balstoties pārredzamā procesā, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas sākuma. Izvērtēšanā pārbauda, kā kopuzņēmums pilda savu uzdevumu atbilstoši tā ekonomiskajiem, tehnoloģiskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un politiskajiem mērķiem, arī ar klimatu saistītiem mērķiem, un izvērtē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros veikto darbību lietderību, efektivitāti, būtiskumu, saskaņotību un Savienības pievienoto vērtību, to sinerģiju un papildināmību ar attiecīgajām Eiropas, valstu un attiecīgā gadījumā reģionālajām iniciatīvām, arī sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām (piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām/īpašajām programmām). Īpaša uzmanība tiks pievērsta ietekmei, kas sasniegta Savienības un valstu līmenī, ņemot vērā sinerģijas un politikas modernizācijas aspektu. Izvērtējumos attiecīgā gadījumā iekļauj arī novērtējumu par kopuzņēmuma ilgtermiņa zinātnisko, sociālo, ekonomisko un politisko ietekmi un iekļauj novērtējumu par visiedarbīgāko politikas intervences veidu attiecībā uz visām turpmākajām darbībām, kā arī – kopuzņēmuma darbības iespējamas pagarināšanas gadījumā – pozicionēšanu Eiropas partnerību vispārējā kontekstā un tā politikas prioritātēs.

(4)   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtēšanas ietvaros, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi
  , un šajā izvērtēšanā kopuzņēmumam nerada papildu administratīvo slogu
  . Šo izvērtēšanu veic ar neatkarīgu
  ārējo
  ekspertu palīdzību, balstoties pārredzamā procesā, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas sākuma. Izvērtēšanā pārbauda, kā kopuzņēmums pilda savu uzdevumu atbilstoši tā ekonomiskajiem, tehnoloģiskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un politiskajiem mērķiem, arī ar klimatu
  un veselību
  saistītiem mērķiem, un izvērtē pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros veikto darbību lietderību, efektivitāti, būtiskumu
  , integritāti
  , saskaņotību un Savienības pievienoto vērtību, to sinerģiju un papildināmību ar attiecīgajām Eiropas, valstu un attiecīgā gadījumā reģionālajām iniciatīvām, arī sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām (piemēram,
  citām Eiropas partnerībām,
  uzdevumiem, kopām vai tematiskajām/īpašajām programmām). Īpaša uzmanība tiks pievērsta ietekmei, kas sasniegta Savienības un valstu līmenī, ņemot vērā sinerģijas un politikas modernizācijas aspektu. Izvērtējumos attiecīgā gadījumā iekļauj arī novērtējumu par kopuzņēmuma ilgtermiņa zinātnisko, sociālo,
  vides,
  ekonomisko un politisko ietekmi
  , novērtējumu par informēšanas un izpratnes veicināšanas jomā panākto progresu, piemēram, lietotāju skaitu,
  un iekļauj novērtējumu par visiedarbīgāko politikas intervences veidu attiecībā uz visām turpmākajām darbībām, kā arī – kopuzņēmuma darbības iespējamas pagarināšanas
  vai pakāpeniskas izbeigšanas
  gadījumā – pozicionēšanu Eiropas partnerību vispārējā kontekstā un tā politikas prioritātēs.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 6. punkts

22. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz kopuzņēmumu. | (6)   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu
  , neradot papildu administratīvo slogu kopuzņēmumam
  . Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz kopuzņēmumu
  un it sevišķi dara visu iespējamo, lai mazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu, ka izvērtēšanas process netiek sarežģīts un ir pilnībā pārredzams. Visi novērtējumi balstās uz politikas risinājumu rūpīgu izvērtēšanu no pārvaldības viedokļa, jo īpaši ņemot vērā iespēju noteikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka visās darbībās pienācīgi tiek ievērotas sabiedrības intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz kopuzņēmumu.

(6)   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā procesā izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu
  , neradot papildu administratīvo slogu kopuzņēmumam
  . Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz kopuzņēmumu
  un it sevišķi dara visu iespējamo, lai mazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu, ka izvērtēšanas process netiek sarežģīts un ir pilnībā pārredzams. Visi novērtējumi balstās uz politikas risinājumu rūpīgu izvērtēšanu no pārvaldības viedokļa, jo īpaši ņemot vērā iespēju noteikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka visās darbībās pienācīgi tiek ievērotas sabiedrības intereses.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 7. punkts

22. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7)   Kopuzņēmums periodiski pārskata savas darbības un rezultātus iekļauj kopuzņēmuma starpposma un galīgajos izvērtējumos, kuri ietilpst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanā, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. | (7)   Kopuzņēmums
  , cenšoties radīt pēc iespējas mazāku slogu saņēmējiem,
  periodiski pārskata savas darbības un rezultātus iekļauj kopuzņēmuma starpposma un galīgajos izvērtējumos, kuri ietilpst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanā, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)   Kopuzņēmums periodiski pārskata savas darbības un rezultātus iekļauj kopuzņēmuma starpposma un galīgajos izvērtējumos, kuri ietilpst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanā, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

(7)   Kopuzņēmums
  , cenšoties radīt pēc iespējas mazāku slogu saņēmējiem,
  periodiski pārskata savas darbības un rezultātus iekļauj kopuzņēmuma starpposma un galīgajos izvērtējumos, kuri ietilpst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanā, kas norādīta 47. pantā Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 7.a punkts (jauns)

22. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Ziņošana atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ziņošanas standarta prasībām. Ziņošanas sistēmu izstrādē saistībā ar stratēģiskās koordinācijas procesu iesaista arī dalībvalstis un partnerību pārstāvjus, lai nodrošinātu ziņošanas un uzraudzības centienu sinhronizāciju un koordināciju, tostarp attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas uzdevumu sadali. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7a)
     
  Ziņošana atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ziņošanas standarta prasībām. Ziņošanas sistēmu izstrādē saistībā ar stratēģiskās koordinācijas procesu iesaista arī dalībvalstis un partnerību pārstāvjus, lai nodrošinātu ziņošanas un uzraudzības centienu sinhronizāciju un koordināciju, tostarp attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas uzdevumu sadali.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts

25. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas veic saskaņā ar 48. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešo darbību ietvaros, īpaši saskaņā ar minētās regulas 48. panta 2. punktā norādīto revīzijas stratēģiju. | (1)   No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem,
  veic saskaņā ar 48. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešo darbību ietvaros, īpaši saskaņā ar minētās regulas 48. panta 2. punktā norādīto revīzijas stratēģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas veic saskaņā ar 48. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešo darbību ietvaros, īpaši saskaņā ar minētās regulas 48. panta 2. punktā norādīto revīzijas stratēģiju.

(1)   No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem,
  veic saskaņā ar 48. pantu Regulā (ES) Nr. xxx par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešo darbību ietvaros, īpaši saskaņā ar minētās regulas 48. panta 2. punktā norādīto revīzijas stratēģiju.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   No programmas “Digitālā Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa”. | (2)   No programmas “Digitālā Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem,
  veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   No programmas “Digitālā Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa”.

(2)   No programmas “Digitālā Eiropa” budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem,
  veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa”.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts

25. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   No Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta darbību ietvaros. | (3)   No Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz Kopuzņēmumam, nedz tā pakalpojumu saņēmējiem,
  veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta darbību ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   No Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta darbību ietvaros.

(3)   No Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta budžeta finansēto darbību izdevumu ex post revīzijas kopuzņēmums
  , nepalielinot administratīvo slogu nedz Kopuzņēmumam, nedz tā pakalpojumu saņēmējiem,
  veic saskaņā ar xxx. pantu Regulā (ES) Nr. xxx, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta darbību ietvaros.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā locekļu vai kopuzņēmuma
  darbību
  dalībnieku interesēm. | Neskarot 28. pantu,
  kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā locekļu vai kopuzņēmuma darbību dalībnieku interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā locekļu vai kopuzņēmuma
  darbību
  dalībnieku interesēm.

darbību

Neskarot 28. pantu,
  kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt tā locekļu vai kopuzņēmuma darbību dalībnieku interesēm.

Neskarot 28. pantu,

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2.a punkts (jauns)

30. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Tāpat kā visām pārējām Eiropas partnerībām, ko līdzfinansē pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, visus datus kopuzņēmuma iesniegtajiem un finansētajiem projektiem iekļauj vienotā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Tāpat kā visām pārējām Eiropas partnerībām, ko līdzfinansē pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, visus datus kopuzņēmuma iesniegtajiem un finansētajiem projektiem iekļauj vienotā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.a pants (jauns)

31.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.a pants




  Atlīdzināšanas likmes




  Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/695 30. panta, kopuzņēmums drīkst vienas darbības ietvaros piemērot dažādas Savienības finansējuma atlīdzināšanas likmes atkarībā no dalībnieka veida, proti, vai tas ir MVU un bezpeļņas tiesību subjekts, un darbības veida. Atlīdzināšanas likmes norāda darba programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.a pants

Atlīdzināšanas likmes

Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/695 30. panta, kopuzņēmums drīkst vienas darbības ietvaros piemērot dažādas Savienības finansējuma atlīdzināšanas likmes atkarībā no dalībnieka veida, proti, vai tas ir MVU un bezpeļņas tiesību subjekts, un darbības veida. Atlīdzināšanas likmes norāda darba programmā.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

35. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem superdatoriem saskaņā ar Regulu (EK) 2018/1488 un šo regulu, Regulas (EK) 2018/1488 11. panta 2. punktā minētais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz 50 % no iegādes izmaksām un līdz 50 % no ekspluatācijas izmaksām. Attiecīgi koriģē Regulas (EK) 2018/1488 13. panta 3. punktā minētos noteikumus par Savienības piekļuves laika piešķiršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem superdatoriem saskaņā ar Regulu (EK) 2018/1488 un šo regulu, Regulas (EK) 2018/1488 11. panta 2. punktā minētais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz 50 % no iegādes izmaksām un līdz 50 % no ekspluatācijas izmaksām. Attiecīgi koriģē Regulas (EK) 2018/1488 13. panta 3. punktā minētos noteikumus par Savienības piekļuves laika piešķiršanu.

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem superdatoriem saskaņā ar Regulu (EK) 2018/1488 un šo regulu, Regulas (EK) 2018/1488 11. panta 2. punktā minētais Savienības finansiālais ieguldījums sedz līdz 50 % no iegādes izmaksām un līdz 50 % no ekspluatācijas izmaksām. Attiecīgi koriģē Regulas (EK) 2018/1488 13. panta 3. punktā minētos noteikumus par Savienības piekļuves laika piešķiršanu.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

Pielikums – 1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | izsludina un pārvalda uzaicinājumus izteikt ieinteresētību par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) superdatoru mitināšanu un izvērtē saņemtos piedāvājumus ar neatkarīgu ārējo ekspertu atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

izsludina un pārvalda uzaicinājumus izteikt ieinteresētību par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) superdatoru mitināšanu un izvērtē saņemtos piedāvājumus ar neatkarīgu ārējo ekspertu atbalstu;

| c) | izsludina un
  atklāti un pārredzami
  pārvalda uzaicinājumus izteikt ieinteresētību par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) superdatoru mitināšanu un izvērtē saņemtos piedāvājumus ar neatkarīgu ārējo ekspertu atbalstu; |
| --- | --- |

c)

izsludina un
  atklāti un pārredzami
  pārvalda uzaicinājumus izteikt ieinteresētību par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma (EuroHPC) superdatoru mitināšanu un izvērtē saņemtos piedāvājumus ar neatkarīgu ārējo ekspertu atbalstu;

atklāti un pārredzami

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 1. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

Pielikums – 1. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | izsludina atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saskaņā ar Regulu (ES)
  Nr.
   xxx
  par pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  izveidi un
  pieejamo līdzekļu ietvaros piešķir finansējumu par netiešām darbībām, galvenokārt dotāciju veidā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

izsludina atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saskaņā ar Regulu (ES)
  Nr.
   xxx
  par pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  izveidi un
  pieejamo līdzekļu ietvaros piešķir finansējumu par netiešām darbībām, galvenokārt dotāciju veidā;

Nr.

par pamatprogrammas

izveidi un

| h) | izsludina atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saskaņā ar Regulu (ES) xxx
  , ar ko izveido pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”, pieejamo līdzekļu ietvaros piešķir finansējumu par netiešām darbībām, galvenokārt dotāciju veidā
  , veicinot dzimumlīdzsvarotu piedalīšanos
  ; |
| --- | --- |

h)

izsludina atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saskaņā ar Regulu (ES) xxx
  , ar ko izveido pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”, pieejamo līdzekļu ietvaros piešķir finansējumu par netiešām darbībām, galvenokārt dotāciju veidā
  , veicinot dzimumlīdzsvarotu piedalīšanos
  ;

, ar ko izveido pamatprogrammu

, veicinot dzimumlīdzsvarotu piedalīšanos

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  1. pants – 1. punkts – n apakšpunkts

Pielikums –

1. pants – 1. punkts – n apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| n) | izveido ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, kā arī darbības sinerģiju ar citiem kopuzņēmumiem, tostarp centralizējot administratīvās funkcijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

n)

izveido ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, kā arī darbības sinerģiju ar citiem kopuzņēmumiem, tostarp centralizējot administratīvās funkcijas;

| n) | izveido ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, kā arī darbības sinerģiju ar citiem kopuzņēmumiem, tostarp centralizējot administratīvās funkcijas
  , it sevišķi kopīgiem uzdevumiem un ar mērķi optimizēt resursu izlietojumu
  ; |
| --- | --- |

n)

izveido ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, kā arī darbības sinerģiju ar citiem kopuzņēmumiem, tostarp centralizējot administratīvās funkcijas
  , it sevišķi kopīgiem uzdevumiem un ar mērķi optimizēt resursu izlietojumu
  ;

, it sevišķi kopīgiem uzdevumiem un ar mērķi optimizēt resursu izlietojumu

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  1. pants – 1. punkts – na apakšpunkts (jauns)

Pielikums –

1. pants – 1. punkts – na apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | na) | izšķiroši svarīga būs kopīgu pasākumu nodrošināšana ar citām attiecīgajām pētniecības un inovācijas iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, lai panāktu lielāku ietekmi, nodrošinātu rezultātu izmantošanu un optimālu starpsavienojumu līmeni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

na)

na)

izšķiroši svarīga būs kopīgu pasākumu nodrošināšana ar citām attiecīgajām pētniecības un inovācijas iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, lai panāktu lielāku ietekmi, nodrošinātu rezultātu izmantošanu un optimālu starpsavienojumu līmeni;

izšķiroši svarīga būs kopīgu pasākumu nodrošināšana ar citām attiecīgajām pētniecības un inovācijas iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, lai panāktu lielāku ietekmi, nodrošinātu rezultātu izmantošanu un optimālu starpsavienojumu līmeni;

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  1. pants – 1. punkts – oa apakšpunkts (jauns)

Pielikums –

1. pants – 1. punkts – oa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | oa) | veicina MVU iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, ar ko nodrošina informāciju MVU, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

oa)

oa)

veicina MVU iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, ar ko nodrošina informāciju MVU, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;

veicina MVU iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, ar ko nodrošina informāciju MVU, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

Pielikums –

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Kipra, [Melnkalne], Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice], [Turcija], Ungārija, Vācija, [Ziemeļmaķedonija], Zviedrija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Kipra, [Melnkalne], Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice], [Turcija], Ungārija, Vācija, [Ziemeļmaķedonija], Zviedrija;

| b) | Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga,
  [Malta]
  , Kipra, [Melnkalne], Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice], [Turcija], Ungārija, Vācija, [Ziemeļmaķedonija], Zviedrija; |
| --- | --- |

b)

Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga,
  [Malta]
  , Kipra, [Melnkalne], Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice], [Turcija], Ungārija, Vācija, [Ziemeļmaķedonija], Zviedrija;

[Malta]

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  3. pants – 6. punkts

Pielikums –

3. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Katrs privātā sektora loceklis
  reizi gadā
  informē kopuzņēmumu par visām būtiskajām izmaiņām šā privātā sektora locekļa sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka šīs izmaiņas sastāvā var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt Valdei izbeigt attiecīgā privātā sektora locekļa dalību. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc Valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks. | (6)   Katrs privātā sektora loceklis
  nekavējoties
  informē kopuzņēmumu par visām būtiskajām izmaiņām šā privātā sektora locekļa sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka šīs izmaiņas sastāvā var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt Valdei izbeigt attiecīgā privātā sektora locekļa dalību. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc Valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Katrs privātā sektora loceklis
  reizi gadā
  informē kopuzņēmumu par visām būtiskajām izmaiņām šā privātā sektora locekļa sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka šīs izmaiņas sastāvā var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt Valdei izbeigt attiecīgā privātā sektora locekļa dalību. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc Valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.

(6)   Katrs privātā sektora loceklis
  nekavējoties
  informē kopuzņēmumu par visām būtiskajām izmaiņām šā privātā sektora locekļa sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka šīs izmaiņas sastāvā var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt Valdei izbeigt attiecīgā privātā sektora locekļa dalību. Dalības izbeigšana stājas spēkā un kļūst neatsaucama sešus mēnešus pēc Valdes lēmuma vai dienā, kas norādīta minētajā lēmumā, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  6. pants – 5. punkts – ievaddaļa

Pielikums –

6. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   Attiecībā uz tiem uzdevumiem, kuri minēti šo statūtu 7. panta 4. punkta f), g) un h) apakšpunktā, un attiecībā uz katru EuroHPC superdatoru piedalīgo valstu balsstiesības ir sadalītas proporcionāli to solītajam finansiālajam ieguldījumam un to ieguldījumiem natūrā minētajā superdatorā līdz brīdim, kad vai nu tā īpašumtiesības nodod mitinātājam saskaņā ar šīs regulas 8. panta 3. punktu, vai arī tas tiek pārdots vai izņemts no ekspluatācijas; ieguldījumus natūrā ņem vērā tikai tad, ja to iepriekš ir apstiprinājis neatkarīgs eksperts vai revidents. | (5)   Attiecībā uz tiem uzdevumiem, kuri minēti šo statūtu 7. panta 4. punkta f), g) un h) apakšpunktā, un attiecībā uz katru EuroHPC superdatoru piedalīgo valstu balsstiesības ir sadalītas proporcionāli to solītajam finansiālajam ieguldījumam un to ieguldījumiem natūrā minētajā superdatorā līdz brīdim, kad vai nu tā īpašumtiesības nodod mitinātājam saskaņā ar šīs regulas 8. panta 3. punktu, vai arī tas tiek pārdots vai izņemts no ekspluatācijas; ieguldījumus natūrā ņem vērā tikai tad, ja to iepriekš ir apstiprinājis neatkarīgs eksperts vai revidents
  , izmantojot vienkāršu, efektīvu un pārredzamu procesu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   Attiecībā uz tiem uzdevumiem, kuri minēti šo statūtu 7. panta 4. punkta f), g) un h) apakšpunktā, un attiecībā uz katru EuroHPC superdatoru piedalīgo valstu balsstiesības ir sadalītas proporcionāli to solītajam finansiālajam ieguldījumam un to ieguldījumiem natūrā minētajā superdatorā līdz brīdim, kad vai nu tā īpašumtiesības nodod mitinātājam saskaņā ar šīs regulas 8. panta 3. punktu, vai arī tas tiek pārdots vai izņemts no ekspluatācijas; ieguldījumus natūrā ņem vērā tikai tad, ja to iepriekš ir apstiprinājis neatkarīgs eksperts vai revidents.

(5)   Attiecībā uz tiem uzdevumiem, kuri minēti šo statūtu 7. panta 4. punkta f), g) un h) apakšpunktā, un attiecībā uz katru EuroHPC superdatoru piedalīgo valstu balsstiesības ir sadalītas proporcionāli to solītajam finansiālajam ieguldījumam un to ieguldījumiem natūrā minētajā superdatorā līdz brīdim, kad vai nu tā īpašumtiesības nodod mitinātājam saskaņā ar šīs regulas 8. panta 3. punktu, vai arī tas tiek pārdots vai izņemts no ekspluatācijas; ieguldījumus natūrā ņem vērā tikai tad, ja to iepriekš ir apstiprinājis neatkarīgs eksperts vai revidents
  , izmantojot vienkāršu, efektīvu un pārredzamu procesu
  .

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  6. pants – 10. punkts – 2. daļa

Pielikums –

6. pants – 10. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra novērotāja valsts var Valdē iecelt vienu delegātu, kurš saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties jebkura Valdes jautājuma apspriešanā, ja vien Valde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nav nolēmusi citādi.
  Minētajiem delegātiem nav balsstiesību, un viņi nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti saskaņā ar šīs regulas 27. pantu un ievēro noteikumus par interešu konfliktu. | Katra novērotāja valsts var Valdē iecelt vienu delegātu, kurš saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties jebkura Valdes jautājuma apspriešanā, ja vien Valde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nav nolēmusi citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra novērotāja valsts var Valdē iecelt vienu delegātu, kurš saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties jebkura Valdes jautājuma apspriešanā, ja vien Valde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nav nolēmusi citādi.
  Minētajiem delegātiem nav balsstiesību, un viņi nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti saskaņā ar šīs regulas 27. pantu un ievēro noteikumus par interešu konfliktu.

Minētajiem delegātiem nav balsstiesību, un viņi nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti saskaņā ar šīs regulas 27. pantu un ievēro noteikumus par interešu konfliktu.

Katra novērotāja valsts var Valdē iecelt vienu delegātu, kurš saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties jebkura Valdes jautājuma apspriešanā, ja vien Valde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nav nolēmusi citādi.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  6. pants – 14.a punkts (jauns)

Pielikums –

6. pants – 14.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a)
     
  Divi vai vairāki lietotāju foruma pārstāvji, kas izraudzīti saskaņā ar foruma reglamentu, tiek aicināti piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji un piedalās apspriešanā, bet viņiem nav balsstiesību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(14a)
     
  Divi vai vairāki lietotāju foruma pārstāvji, kas izraudzīti saskaņā ar foruma reglamentu, tiek aicināti piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji un piedalās apspriešanā, bet viņiem nav balsstiesību.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  6. pants – 14.b punkts (jauns)

Pielikums –

6. pants – 14.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b)
     
  Nevienam no novērotājiem, kas piedalās Valdes sanāksmēs, nav balsstiesību, un viņi nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti saskaņā ar šīs regulas 27. pantu un ievēro noteikumus par interešu konfliktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(14b)
     
  Nevienam no novērotājiem, kas piedalās Valdes sanāksmēs, nav balsstiesību, un viņi nodrošina sensitīvas informācijas konfidencialitāti saskaņā ar šīs regulas 27. pantu un ievēro noteikumus par interešu konfliktu.

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  7. pants – 3. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

Pielikums –

7. pants – 3. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ja) | izveido darba grupu kā lietotāju forumu, kura uzdevums ir konsultēt Valdi par lietotāju prasību aspektiem, ievērojot Valdes reglamentu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ja)

ja)

izveido darba grupu kā lietotāju forumu, kura uzdevums ir konsultēt Valdi par lietotāju prasību aspektiem, ievērojot Valdes reglamentu;

izveido darba grupu kā lietotāju forumu, kura uzdevums ir konsultēt Valdi par lietotāju prasību aspektiem, ievērojot Valdes reglamentu;

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  7. pants – 3. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

Pielikums –

7. pants – 3. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | jb) | paredz noteikumus un konkrētus kritērijus to lietotāju foruma un konsultatīvo grupu locekļu izraudzīšanai, iecelšanai un atlaišanai, kas izveidotas saskaņā ar j) un k) apakšpunktu, cita starpā ņemot vērā dzimumu un ģeogrāfiskās pārstāvības apsvērumus, un apstiprina reglamentu, kuru autonomi izstrādājis šis lietotāju forums un šīs konsultatīvās grupas; ar lietotāju foruma starpniecību būtu jāuzrunā konkrētas lietotāju grupas, tostarp attiecībā uz piekļuvi studentiem no piedalīgajām valstīm, lai sekmētu viņu nākotnes karjeru superdatošanas jomā. Šajā nolūkā atlases kritērijos paredz, ka lietotāju forumā ir pārstāvēti vismaz divi maģistra vai doktorantūras līmeņa studenti. Studentu atlasē var iesaistīt Eiropas akadēmijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

jb)

jb)

paredz noteikumus un konkrētus kritērijus to lietotāju foruma un konsultatīvo grupu locekļu izraudzīšanai, iecelšanai un atlaišanai, kas izveidotas saskaņā ar j) un k) apakšpunktu, cita starpā ņemot vērā dzimumu un ģeogrāfiskās pārstāvības apsvērumus, un apstiprina reglamentu, kuru autonomi izstrādājis šis lietotāju forums un šīs konsultatīvās grupas; ar lietotāju foruma starpniecību būtu jāuzrunā konkrētas lietotāju grupas, tostarp attiecībā uz piekļuvi studentiem no piedalīgajām valstīm, lai sekmētu viņu nākotnes karjeru superdatošanas jomā. Šajā nolūkā atlases kritērijos paredz, ka lietotāju forumā ir pārstāvēti vismaz divi maģistra vai doktorantūras līmeņa studenti. Studentu atlasē var iesaistīt Eiropas akadēmijas;

paredz noteikumus un konkrētus kritērijus to lietotāju foruma un konsultatīvo grupu locekļu izraudzīšanai, iecelšanai un atlaišanai, kas izveidotas saskaņā ar j) un k) apakšpunktu, cita starpā ņemot vērā dzimumu un ģeogrāfiskās pārstāvības apsvērumus, un apstiprina reglamentu, kuru autonomi izstrādājis šis lietotāju forums un šīs konsultatīvās grupas; ar lietotāju foruma starpniecību būtu jāuzrunā konkrētas lietotāju grupas, tostarp attiecībā uz piekļuvi studentiem no piedalīgajām valstīm, lai sekmētu viņu nākotnes karjeru superdatošanas jomā. Šajā nolūkā atlases kritērijos paredz, ka lietotāju forumā ir pārstāvēti vismaz divi maģistra vai doktorantūras līmeņa studenti. Studentu atlasē var iesaistīt Eiropas akadēmijas;

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

Pielikums –

8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma locekļiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma locekļi, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju Valdes vārdā. | (1)   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma locekļiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma locekļi, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju Valdes vārdā.
  Saraksts nodrošina vienlīdzīgu pārstāvību un iespējas vīriešiem un sievietēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma locekļiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma locekļi, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju Valdes vārdā.

(1)   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma locekļiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma locekļi, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju Valdes vārdā.
  Saraksts nodrošina vienlīdzīgu pārstāvību un iespējas vīriešiem un sievietēm.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  10. pants – 2. punkts

Pielikums –

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  desmit locekļu
  ,
  kurus
  ieceļ privātā sektora locekļi, ņemot vērā to saistības attiecībā pret kopuzņēmumu. | (2)   Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  divpadsmit locekļu
  ,
  no kuriem ne vairāk kā sešus
  ieceļ privātā sektora locekļi, ņemot vērā to saistības attiecībā pret kopuzņēmumu
  , un ne vairāk kā sešus locekļus ieceļ lietotāju forums pēc Valdes ieteikuma. Lietotāju forums nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tas ieceļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  desmit locekļu
  ,
  kurus
  ieceļ privātā sektora locekļi, ņemot vērā to saistības attiecībā pret kopuzņēmumu.

(2)   Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  divpadsmit locekļu
  ,
  no kuriem ne vairāk kā sešus
  ieceļ privātā sektora locekļi, ņemot vērā to saistības attiecībā pret kopuzņēmumu
  , un ne vairāk kā sešus locekļus ieceļ lietotāju forums pēc Valdes ieteikuma. Lietotāju forums nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tas ieceļ.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  10. pants – 3. punkts

Pielikums –

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Infrastruktūras konsultatīvajā grupā ir
  desmit
  locekļi. Valde nosaka īpašus kritērijus, kas tiks ņemti vērā Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļu atlasē. Valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ieceļ Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus, ņemot vērā no Valdes un izpilddirektora saņemto informāciju. | (3)   Infrastruktūras konsultatīvajā grupā ir
  divpadsmit
  locekļi. Valde nosaka īpašus kritērijus, kas tiks ņemti vērā Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļu atlasē. Valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ieceļ Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus, ņemot vērā no Valdes un izpilddirektora saņemto informāciju
  un lietotāju foruma viedokli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Infrastruktūras konsultatīvajā grupā ir
  desmit
  locekļi. Valde nosaka īpašus kritērijus, kas tiks ņemti vērā Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļu atlasē. Valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ieceļ Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus, ņemot vērā no Valdes un izpilddirektora saņemto informāciju.

(3)   Infrastruktūras konsultatīvajā grupā ir
  divpadsmit
  locekļi. Valde nosaka īpašus kritērijus, kas tiks ņemti vērā Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļu atlasē. Valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ieceļ Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus, ņemot vērā no Valdes un izpilddirektora saņemto informāciju
  un lietotāju foruma viedokli
  .

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  10. pants – 3.a punkts (jauns)

Pielikums –

10. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Valde nosaka īpašus kritērijus un kārtību, kas tiks ņemti vērā, izraugoties Pētniecības un inovācijas konsultatīvās grupas un Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  Valde nosaka īpašus kritērijus un kārtību, kas tiks ņemti vērā, izraugoties Pētniecības un inovācijas konsultatīvās grupas un Infrastruktūras konsultatīvās grupas locekļus.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  13. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

Pielikums –

13. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Šīs daudzgadu stratēģiskās programmas projektā ietver: i) stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kurā noteiktas pētniecības un inovācijas prioritātes tehnoloģiju un galveno prasmju attīstīšanai un
  pieņemšanai
  augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas jomā dažādās lietojumu jomās, lai atbalstītu integrētas augstas veiktspējas datošanas, kvantiskās datošanas un datu ekosistēmas izstrādi Savienībā, palielinātu
  tās
  noturību un palīdzētu radīt jaunus tirgus un lietojumu veidus sabiedrībā, un pasākumus, lai veicinātu Eiropas tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ii) iespējamos starptautiskās sadarbības pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, kuri nodrošina pievienoto vērtību un par kuriem ir savstarpēja interese, iii) mācību un izglītības prioritātes, kas paredzētas, lai novērstu prasmju trūkumu augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas tehnoloģiju un lietojumu jomā, jo īpaši nozares gadījumā.
  To
  regulāri pārskata saskaņā ar zinātnes un rūpniecības nozaru vajadzību attīstību Eiropā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Šīs daudzgadu stratēģiskās programmas projektā ietver: i) stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kurā noteiktas pētniecības un inovācijas prioritātes tehnoloģiju un galveno prasmju attīstīšanai un
  pieņemšanai
  augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas jomā dažādās lietojumu jomās, lai atbalstītu integrētas augstas veiktspējas datošanas, kvantiskās datošanas un datu ekosistēmas izstrādi Savienībā, palielinātu
  tās
  noturību un palīdzētu radīt jaunus tirgus un lietojumu veidus sabiedrībā, un pasākumus, lai veicinātu Eiropas tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ii) iespējamos starptautiskās sadarbības pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, kuri nodrošina pievienoto vērtību un par kuriem ir savstarpēja interese, iii) mācību un izglītības prioritātes, kas paredzētas, lai novērstu prasmju trūkumu augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas tehnoloģiju un lietojumu jomā, jo īpaši nozares gadījumā.
  To
  regulāri pārskata saskaņā ar zinātnes un rūpniecības nozaru vajadzību attīstību Eiropā;

pieņemšanai

tās

To

| a) | izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Šīs daudzgadu stratēģiskās programmas projektā ietver: i)stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu,
  kura balstotīta uz zinātnisko un rūpniecisko pieprasījumu un
  kurā noteiktas pētniecības un inovācijas prioritātes
  lietotāju
  tehnoloģiju
  , pakalpojumu, lietojumu
  un galveno prasmju attīstīšanai un
  ieviešanai
  augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas jomā dažādās lietojumu jomās, lai atbalstītu integrētas augstas veiktspējas datošanas, kvantiskās datošanas un datu ekosistēmas izstrādi Savienībā, palielinātu
  Savienības
  noturību un palīdzētu radīt jaunus tirgus un lietojumu veidus sabiedrībā, un pasākumus, lai veicinātu Eiropas tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ii) iespējamos starptautiskās sadarbības pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, kuri nodrošina pievienoto vērtību un par kuriem ir savstarpēja interese, iii)mācību un izglītības prioritātes, kas paredzētas, lai novērstu
  kompetenču un
  prasmju trūkumu augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas tehnoloģiju un lietojumu jomā, jo īpaši nozares gadījumā.
  Minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu
  regulāri pārskata saskaņā ar zinātnes un rūpniecības nozaru vajadzību attīstību Eiropā; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Šīs daudzgadu stratēģiskās programmas projektā ietver: i)stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu,
  kura balstotīta uz zinātnisko un rūpniecisko pieprasījumu un
  kurā noteiktas pētniecības un inovācijas prioritātes
  lietotāju
  tehnoloģiju
  , pakalpojumu, lietojumu
  un galveno prasmju attīstīšanai un
  ieviešanai
  augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas jomā dažādās lietojumu jomās, lai atbalstītu integrētas augstas veiktspējas datošanas, kvantiskās datošanas un datu ekosistēmas izstrādi Savienībā, palielinātu
  Savienības
  noturību un palīdzētu radīt jaunus tirgus un lietojumu veidus sabiedrībā, un pasākumus, lai veicinātu Eiropas tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, ii) iespējamos starptautiskās sadarbības pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, kuri nodrošina pievienoto vērtību un par kuriem ir savstarpēja interese, iii)mācību un izglītības prioritātes, kas paredzētas, lai novērstu
  kompetenču un
  prasmju trūkumu augstas veiktspējas datošanas un kvantiskās datošanas tehnoloģiju un lietojumu jomā, jo īpaši nozares gadījumā.
  Minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu
  regulāri pārskata saskaņā ar zinātnes un rūpniecības nozaru vajadzību attīstību Eiropā;

kura balstotīta uz zinātnisko un rūpniecisko pieprasījumu un

lietotāju

, pakalpojumu, lietojumu

ieviešanai

Savienības

kompetenču un

Minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  13. pants – 1.a punkts (jauns)

Pielikums –

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pildot savus uzdevumus, Pētniecības un inovācijas konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pildot savus uzdevumus, Pētniecības un inovācijas konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu.

Pildot savus uzdevumus, Pētniecības un inovācijas konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

Pielikums –

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Daudzgadu stratēģiskās programmas projektā pievēršas: i) EuroHPC superdatoru iegādei, cita starpā ņemot vērā iegādes plānošanu, vajadzīgo jaudas palielinājumu, lietojumu veidus un attiecīgās lietotāju kopienas, attiecīgo lietotāju prasības un piemērotus sistēmas arhitektūras veidus, lietotāju prasības un infrastruktūras arhitektūru, ii) šīs infrastruktūras federācijai un savstarpējam savienojumam, cita starpā ņemot vērā integrāciju ar valsts augstas veiktspējas datošanas vai kvantiskās datošanas infrastruktūru, kā arī hipersavienotas un federalizētas infrastruktūras arhitektūru, un iii) spēju veidošanai, tostarp kompetenču centriem un galalietotājiem paredzētajām paplašināšanas un mācību darbībām, kā arī iespējām veicināt Eiropas tehnoloģiju risinājumu ieviešanu un izmantošanu, jo īpaši kompetenču centru līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Daudzgadu stratēģiskās programmas projektā pievēršas: i) EuroHPC superdatoru iegādei, cita starpā ņemot vērā iegādes plānošanu, vajadzīgo jaudas palielinājumu, lietojumu veidus un attiecīgās lietotāju kopienas, attiecīgo lietotāju prasības un piemērotus sistēmas arhitektūras veidus, lietotāju prasības un infrastruktūras arhitektūru, ii) šīs infrastruktūras federācijai un savstarpējam savienojumam, cita starpā ņemot vērā integrāciju ar valsts augstas veiktspējas datošanas vai kvantiskās datošanas infrastruktūru, kā arī hipersavienotas un federalizētas infrastruktūras arhitektūru, un iii) spēju veidošanai, tostarp kompetenču centriem un galalietotājiem paredzētajām paplašināšanas un mācību darbībām, kā arī iespējām veicināt Eiropas tehnoloģiju risinājumu ieviešanu un izmantošanu, jo īpaši kompetenču centru līmenī;

| a) | izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Daudzgadu stratēģiskās programmas projektā pievēršas: i) EuroHPC superdatoru iegādei, cita starpā ņemot vērā iegādes plānošanu, vajadzīgo jaudas palielinājumu, lietojumu veidus un attiecīgās lietotāju kopienas, attiecīgo lietotāju prasības un piemērotus sistēmas arhitektūras veidus, lietotāju prasības un infrastruktūras arhitektūru, ii) šīs infrastruktūras federācijai un savstarpējam savienojumam, cita starpā ņemot vērā integrāciju ar valsts augstas veiktspējas datošanas vai kvantiskās datošanas infrastruktūru, kā arī hipersavienotas un federalizētas infrastruktūras arhitektūru, un iii)spēju veidošanai, tostarp
  Savienības un valstu augstas veiktspējas datošanas
  kompetenču centriem un
  augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem
  galalietotājiem paredzētajām paplašināšanas un mācību darbībām, kā arī iespējām veicināt Eiropas tehnoloģiju risinājumu ieviešanu un izmantošanu, jo īpaši kompetenču centru līmenī; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un regulāri atjaunina šo statūtu 19. panta 1. punktā minēto daudzgadu stratēģiskās programmas projektu, lai sasniegtu šīs regulas 3. pantā izklāstītos kopuzņēmuma mērķus. Daudzgadu stratēģiskās programmas projektā pievēršas: i) EuroHPC superdatoru iegādei, cita starpā ņemot vērā iegādes plānošanu, vajadzīgo jaudas palielinājumu, lietojumu veidus un attiecīgās lietotāju kopienas, attiecīgo lietotāju prasības un piemērotus sistēmas arhitektūras veidus, lietotāju prasības un infrastruktūras arhitektūru, ii) šīs infrastruktūras federācijai un savstarpējam savienojumam, cita starpā ņemot vērā integrāciju ar valsts augstas veiktspējas datošanas vai kvantiskās datošanas infrastruktūru, kā arī hipersavienotas un federalizētas infrastruktūras arhitektūru, un iii)spēju veidošanai, tostarp
  Savienības un valstu augstas veiktspējas datošanas
  kompetenču centriem un
  augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem
  galalietotājiem paredzētajām paplašināšanas un mācību darbībām, kā arī iespējām veicināt Eiropas tehnoloģiju risinājumu ieviešanu un izmantošanu, jo īpaši kompetenču centru līmenī;

Savienības un valstu augstas veiktspējas datošanas

augstas veiktspējas datošanas izcilības centriem

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums –
  14. pants – 1.a punkts (jauns)

Pielikums –

14. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pildot savus uzdevumus, Infrastruktūras konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pildot savus uzdevumus, Infrastruktūras konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu.

Pildot savus uzdevumus, Infrastruktūras konsultatīvā grupa vēršas pie Lietotāju foruma, lai saņemtu atzinumu.

---

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV ..., ...).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV ..., ...).

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Publiskā sektora aizdevumu mehānisms Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 81/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0453),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0153/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 24. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 24. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu (2),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 5. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 5. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0195/2020),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 373, 4.11.2020., 1. lpp.

(2)  OV C 429, 11.12.2020., 240. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1229.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgs paziņojums

Ja gaidāmie kopējie resursi no piešķirtajiem ieņēmumiem ievērojami atšķiras no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/... (1) (+) 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās summas, Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu apzinās un atbalstīs tādu papildu resursu piešķiršanu publiskā sektora aizdevumu mehānismam, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu publiskā sektora aizdevumu mehānisma vajadzības un tā pilnīgu īstenošanu. Komisijas priekšlikums būs saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu un neapdraudēs Regulas (ES) 2021/... I pielikumā uzskaitīto programmu īstenošanu (++).

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (OV ...).

(+)  OV: lūgums ievietot tās regulas numuru, kas ietverta dok. PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) un zemsvītras piezīmē ievietot šīs regulas numuru, datumu un OV publikācijas atsauci.

(++)  OV: lūgums ievietot tekstā dokumentā PE-CONS PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) ietvertās regulas numuru.

---

| 18.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Oficiālās kontroles, ko dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 24. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījumi 1 – 7, ja vien nav norādīts citādi]

(2022/C 81/20)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2021/...

ar ko groza Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, kuras veic no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam un Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz putnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi [Gr. 8., 10. un 11.]

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/625 (4) ir paredzēti noteikumi par tādu oficiālo kontroļu veikšanu, kuru mērķis cita starpā ir pārbaudīt atbilstību noteikumiem par pārtikas un barības nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/625 (4) ir paredzēti noteikumi par tādu oficiālo kontroļu veikšanu, kuru mērķis cita starpā ir pārbaudīt atbilstību noteikumiem par pārtikas un barības nekaitīgumu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/6 (5) cita starpā ir paredzēti noteikumi par veterināro zāļu kontroli un lietošanu
  , īpašu uzmanību pievēršot mikrobu rezistencei
  . |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/6 (5) cita starpā ir paredzēti noteikumi par veterināro zāļu kontroli un lietošanu
  , īpašu uzmanību pievēršot mikrobu rezistencei
  .

| (3) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/6 tiek nodrošināta piesardzīgāka un atbildīgāka antimikrobiālo līdzekļu lietošana dzīvniekiem, cita starpā aizliedzot antimikrobiālo līdzekļu lietošanu augšanas veicināšanai un produktivitātes palielināšanai un tādu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, kas paredzēti konkrētu infekciju ārstēšanai cilvēkiem.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 118. panta 1. punktu operatoriem trešās valstīs ir jāievēro
  minētie aizliegumi, kad tie eksportē
  dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus uz Savienību.
  Kā uzsvērts minētās regulas 49. apsvērumā, ir svarīgi ņemt vērā mikrobu rezistences attīstības starptautisko dimensiju un veikt nediskriminējošus un samērīgus pasākumus, vienlaikus ievērojot Savienības saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem
  . |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/6 tiek nodrošināta piesardzīgāka un atbildīgāka antimikrobiālo līdzekļu lietošana dzīvniekiem, cita starpā aizliedzot antimikrobiālo līdzekļu lietošanu augšanas veicināšanai un produktivitātes palielināšanai un tādu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, kas paredzēti konkrētu infekciju ārstēšanai cilvēkiem.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/6 118. panta 1. punktu operatoriem trešās valstīs ir jāievēro
  minētie aizliegumi, kad tie eksportē
  dzīvniekus un dzīvnieku izcelsmes produktus uz Savienību.
  Kā uzsvērts minētās regulas 49. apsvērumā, ir svarīgi ņemt vērā mikrobu rezistences attīstības starptautisko dimensiju un veikt nediskriminējošus un samērīgus pasākumus, vienlaikus ievērojot Savienības saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem
  .

| (4) | Regulas (ES) 2019/6 118. pants ir balstīts uz Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai”, sekmējot rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršanu un kontroli un veicinot antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgāku un atbildīgāku lietošanu dzīvniekiem. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) 2019/6 118. pants ir balstīts uz Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai”, sekmējot rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršanu un kontroli un veicinot antimikrobiālo līdzekļu piesardzīgāku un atbildīgāku lietošanu dzīvniekiem. ▌

| (5) | Lai nodrošinātu, ka tiek faktiski ievērots aizliegums antimikrobiālos līdzekļus lietot dzīvnieku augšanas un produktivitātes veicināšanas nolūkos un aizliegums lietot antimikrobiālos līdzekļus, kas rezervēti noteiktu infekciju ārstēšanai cilvēkiem, Regulas (ES) 2017/625 darbības jomā būtu jāiekļauj oficiālās kontroles, ko veic, lai pārbaudītu uz Savienību eksportētu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu atbilstību Regulas (ES) 2019/6 118. panta 1. punktam
  , vienlaikus arī šeit ievērojot Savienības saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem
  . |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka tiek faktiski ievērots aizliegums antimikrobiālos līdzekļus lietot dzīvnieku augšanas un produktivitātes veicināšanas nolūkos un aizliegums lietot antimikrobiālos līdzekļus, kas rezervēti noteiktu infekciju ārstēšanai cilvēkiem, Regulas (ES) 2017/625 darbības jomā būtu jāiekļauj oficiālās kontroles, ko veic, lai pārbaudītu uz Savienību eksportētu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu atbilstību Regulas (ES) 2019/6 118. panta 1. punktam
  , vienlaikus arī šeit ievērojot Savienības saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem
  .

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktu Komisijai ir jāpieņem konkrēti noteikumi par oficiālo kontroļu veikšanu atbilstīgi kritērijiem un nosacījumiem, pēc kuriem nosaka, kad attiecībā uz ķemmīšgliemenēm, jūras vēderkājiem un jūras gurķiem nav jāklasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas. Jūras gurķu klase ietilpst adatādaiņu tipā. Adatādaiņi parasti nav filtrētāji. Līdz ar to risks, ka šādi dzīvnieki varētu uzkrāt ar fekālo piesārņojumu saistītus mikroorganismus, ir niecīgs. Turklāt nav zināma nekāda epidemioloģiska informācija, ar ko sabiedrības veselības riskus varētu sasaistīt ar adatādaiņiem, kas nav filtrētāji. Tādēļ Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktā paredzētā iespēja atkāpties no prasības klasificēt ražošanas un pārvietošanas teritorijas būtu jāattiecina uz visiem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji, piemēram, uz jūras ežu klases dzīvniekiem, un šī iespēja nebūtu jāattiecina tikai uz jūras gurķiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāprecizē, ka Komisijas noteiktie nosacījumi klasificēto ražošanas un pārvietošanas teritoriju klasificēšanai un uzraudzībai attiecas uz dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras vēderkājiem, izņemot tos jūras vēderkājus un adatādaiņus, kas nav filtrētāji. Attiecīgi būtu jāsaskaņo Regulas (ES) 2017/625 18. panta 6., 7. un 8. punktā lietotā terminoloģija. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktu Komisijai ir jāpieņem konkrēti noteikumi par oficiālo kontroļu veikšanu atbilstīgi kritērijiem un nosacījumiem, pēc kuriem nosaka, kad attiecībā uz ķemmīšgliemenēm, jūras vēderkājiem un jūras gurķiem nav jāklasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas. Jūras gurķu klase ietilpst adatādaiņu tipā. Adatādaiņi parasti nav filtrētāji. Līdz ar to risks, ka šādi dzīvnieki varētu uzkrāt ar fekālo piesārņojumu saistītus mikroorganismus, ir niecīgs. Turklāt nav zināma nekāda epidemioloģiska informācija, ar ko sabiedrības veselības riskus varētu sasaistīt ar adatādaiņiem, kas nav filtrētāji. Tādēļ Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktā paredzētā iespēja atkāpties no prasības klasificēt ražošanas un pārvietošanas teritorijas būtu jāattiecina uz visiem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji, piemēram, uz jūras ežu klases dzīvniekiem, un šī iespēja nebūtu jāattiecina tikai uz jūras gurķiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāprecizē, ka Komisijas noteiktie nosacījumi klasificēto ražošanas un pārvietošanas teritoriju klasificēšanai un uzraudzībai attiecas uz dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras vēderkājiem, izņemot tos jūras vēderkājus un adatādaiņus, kas nav filtrētāji. Attiecīgi būtu jāsaskaņo Regulas (ES) 2017/625 18. panta 6., 7. un 8. punktā lietotā terminoloģija.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta e) apakšpunktu kompetentajām iestādēm robežkontroles punktā, kur notiek pirmā atvešana Savienībā, jāveic oficiālās kontroles katram tādu dzīvnieku un preču sūtījumam, kam cita starpā piemēro ārkārtas pasākumus, kuri paredzēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (6) 249. pantu pieņemtos tiesību aktos. Tomēr Regulas (ES) 2016/429 249. pants neattiecas uz Komisijas ārkārtas pasākumiem. Minētā kļūda būtu jālabo un būtu jāiekļauj atsauce uz Regulas (ES) 2016/429 261. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 47. panta 1. punkta e) apakšpunktu kompetentajām iestādēm robežkontroles punktā, kur notiek pirmā atvešana Savienībā, jāveic oficiālās kontroles katram tādu dzīvnieku un preču sūtījumam, kam cita starpā piemēro ārkārtas pasākumus, kuri paredzēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (6) 249. pantu pieņemtos tiesību aktos. Tomēr Regulas (ES) 2016/429 249. pants neattiecas uz Komisijas ārkārtas pasākumiem. Minētā kļūda būtu jālabo un būtu jāiekļauj atsauce uz Regulas (ES) 2016/429 261. pantu.

| (8) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ļaut veikt oficiālas kontroles attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu lietošanu dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko ieved Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ļaut veikt oficiālas kontroles attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu lietošanu dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko ieved Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2017/625. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2017/625.

| (10) | Regulu (ES) 2019/6 piemēro no 2022. gada 28. janvāra, tāpēc attiecīgie šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro no tā paša datuma, |
| --- | --- |

(10)

Regulu (ES) 2019/6 piemēro no 2022. gada 28. janvāra, tāpēc attiecīgie šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro no tā paša datuma,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2017/625 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/6 (*2); tomēr šo regulu piemēro oficiālajām kontrolēm, ko veic, lai pārbaudītu atbilstību minētās regulas 118. panta 1. punktam. |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/6 (*2); tomēr šo regulu piemēro oficiālajām kontrolēm, ko veic, lai pārbaudītu atbilstību minētās regulas 118. panta 1. punktam.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).”;"

| 2) | regulas 18. pantu groza šādi:










  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:





  “6.
     
  Lai veiktu 1. punktā minētās oficiālās kontroles attiecībā uz dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras vēderkājiem, kompetentās iestādes klasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.
     
  Lai veiktu 1. punktā minētās oficiālās kontroles attiecībā uz dzīvām gliemenēm, adatādaiņiem, tunikātiem un jūras vēderkājiem, kompetentās iestādes klasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas.”;

| b) | panta 7. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “g) | kritērijiem un nosacījumiem, pēc kuriem, atkāpjoties no 6. punkta, nosaka, kad nav jāklasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas attiecībā uz:










  i) | ķemmīšgliemenēm un, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

panta 7. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 7. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

“g)

kritērijiem un nosacījumiem, pēc kuriem, atkāpjoties no 6. punkta, nosaka, kad nav jāklasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas attiecībā uz:

kritērijiem un nosacījumiem, pēc kuriem, atkāpjoties no 6. punkta, nosaka, kad nav jāklasificē ražošanas un pārvietošanas teritorijas attiecībā uz:

i)

i)

ķemmīšgliemenēm un,

ķemmīšgliemenēm un,

| ii) | ja tie nav filtrētāji: adatādaiņiem un jūras vēderkājiem;”; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ja tie nav filtrētāji: adatādaiņiem un jūras vēderkājiem;”;

ja tie nav filtrētāji: adatādaiņiem un jūras vēderkājiem;”;

| c) | panta 8. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “b) | nosacījumiem, pēc kuriem klasificē un uzrauga dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras vēderkāju klasificētas ražošanas un pārvietošanas teritorijas;”; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

panta 8. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 8. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

“b)

nosacījumiem, pēc kuriem klasificē un uzrauga dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras vēderkāju klasificētas ražošanas un pārvietošanas teritorijas;”;

nosacījumiem, pēc kuriem klasificē un uzrauga dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras vēderkāju klasificētas ražošanas un pārvietošanas teritorijas;”;

| 3) | regulas 47. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | dzīvnieki un preces, kam piemēro ārkārtas pasākumu, kurš paredzēts tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu, Regulas (ES) 2016/429 261. pantu vai Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu, 40. panta 3. punktu, 41. panta 3. punktu, 49. panta 1. punktu, 53. panta 3. punktu un 54. panta 3. punktu, un kurš paredz, ka minēto ar Kombinētās nomenklatūras kodiem identificēto dzīvnieku vai preču sūtījumiem, tos ievedot Savienībā, ir jāpiemēro oficiālās kontroles;”. |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 47. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

dzīvnieki un preces, kam piemēro ārkārtas pasākumu, kurš paredzēts tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu, Regulas (ES) 2016/429 261. pantu vai Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punktu, 30. panta 1. punktu, 40. panta 3. punktu, 41. panta 3. punktu, 49. panta 1. punktu, 53. panta 3. punktu un 54. panta 3. punktu, un kurš paredz, ka minēto ar Kombinētās nomenklatūras kodiem identificēto dzīvnieku vai preču sūtījumiem, tos ievedot Savienībā, ir jāpiemēro oficiālās kontroles;”.

1.a pants

Regulu (EK) Nr. 853/2004 groza šādi:

egulas 1. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “(d) | tiešu piegādi, ja ražotājs mazos daudzumos piegādā tādu putnu un zaķveidīgo gaļu, kas nokauti saimniecībā, galapatērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kuri šādu gaļu tieši piegādā galapatērētājam;”. [Gr. 8., 10. un 11.] |
| --- | --- |

“(d)

tiešu piegādi, ja ražotājs mazos daudzumos piegādā tādu putnu un zaķveidīgo gaļu, kas nokauti saimniecībā, galapatērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kuri šādu gaļu tieši piegādā galapatērētājam;”. [Gr. 8., 10. un 11.]

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ...
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

Tomēr 1. panta 1. punktu piemēro no
  2022. gada 28. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0195/2021).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

*1

(2)  2021. gada 9. jūnija atzinums (Oficialajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficialajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta ... nostāja [(OV ...)] [(Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta)] [un Padomes ... lēmums].

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

6

---