# Europeiska unionens C 151I/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 151I |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången6 april 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 151I

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången6 april 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 151 I/01 | Meddelande från kommissionen – Vägledning till medlemsstaterna om utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus mot bakgrund av den militära aggressionen mot Ukraina och de restriktiva åtgärder som fastställs i rådets nyligen antagna förordningar om sanktioner | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 151 I/01

Meddelande från kommissionen – Vägledning till medlemsstaterna om utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus mot bakgrund av den militära aggressionen mot Ukraina och de restriktiva åtgärder som fastställs i rådets nyligen antagna förordningar om sanktioner

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 151/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Vägledning till medlemsstaterna om utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus mot bakgrund av den militära aggressionen mot Ukraina och de restriktiva åtgärder som fastställs i rådets nyligen antagna förordningar om sanktioner (1)

(2022/C 151 I/01)

Europeiska unionen är öppen för utländska investeringar, vilket är avgörande för vår ekonomiska tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och innovation. Många europeiska företag är väl integrerade i de globala leveranskedjorna, som måste fortsätta att fungera. EU kommer att förbli ett attraktivt mål för utländska direktinvesteringar. Men vår öppenhet är inte villkorslös och den måste balanseras med lämpliga verktyg för att skydda vår säkerhet och allmänna ordning.

Som svar på Rysslands oprovocerade och omotiverade militära aggression mot Ukraina, som aktivt stöds av Belarus, har EU antagit ett stort och kraftfullt paket med restriktiva åtgärder (sanktioner) mot både Ryssland och Belarus. Sanktionerna mot Ryssland syftar till att undergräva Kremls förmåga att finansiera kriget, att påföra tydliga ekonomiska och politiska kostnader för de personer i Rysslands politiska elit som är ansvariga för invasionen och att minska landets ekonomiska bas. Mot bakgrund av Belarus materiella stöd till den ryska invasionen har EU antagit ytterligare sanktioner mot Belarus. Sanktionerna mot Belarus är utformade för att ha en liknande effekt.

Förordning (EU) 2019/452 (2) (förordningen om utländska direktinvesteringar) utgör en viktig EU-omfattande ram inom vilken Europeiska kommissionen och medlemsstaterna kan samordna sina åtgärder i fråga om utländska investeringar för att säkerställa skyddet av säkerhet och allmän ordning om sådana mål hotas av utländska direktinvesteringar. Medlemsstaterna får också granska investeringar som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordningen om utländska direktinvesteringar, förutsatt att denna kontroll utförs i enlighet med fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital och etableringsfrihet.

Granskning av utländska direktinvesteringar respektive sanktioner är skilda rättsliga instrument som har olika syften och olika sätt att fungera, och Rysslands militära aggression mot Ukraina kräver att större vaksamhet riktas mot ryska och belarusiska direktinvesteringar på den inre marknaden. Detta går utöver investeringar som görs av personer eller enheter som är föremål för sanktioner. Under rådande omständigheter finns det en förhöjd risk för att varje investering som är direkt eller indirekt relaterad till en person eller enhet associerad med, kontrollerad av eller påverkad av den ryska eller belarusiska regeringen, och som avser kritiska tillgångar i EU, kan vara skälig grund för slutsatsen att investeringen kan utgöra ett hot mot säkerheten eller den allmänna ordningen i medlemsstaterna.

Dessutom är EU:s sanktioner tillämpliga på alla personer inom unionens territorium, på alla juridiska personer, enheter eller organ, inom eller utanför unionens territorium, som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning, samt på alla juridiska personer, enheter eller organ med avseende på all affärsverksamhet som helt eller delvis bedrivs inom unionen. EU:s restriktiva åtgärder kan därför påverka direktinvesteringar från Ryssland och Belarus på flera sätt. Exempelvis kan affärstransaktioner med förtecknade personer och enheter inte lagligen genomföras såvida inte lagstiftningen i undantagsfall tillåter det, och banker i EU ska frysa betalningar från alla förtecknade ryska banker som är föremål för frysning av tillgångar. Dessa regler beskrivs närmare i bilagan till detta meddelande.

I sina tidigare meddelanden, däribland meddelandet Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (3), har kommissionen uppmanat alla medlemsstater att inrätta och genomdriva kompletta granskningsmekanismer för utländska direktinvesteringar för att behandla fall där förvärvet eller kontrollen av ett visst företag, en infrastruktur eller en teknik skulle innebära en risk för säkerheten eller den allmänna ordningen i EU. Att göra detta är ännu mer angeläget i den nuvarande situationen.

I den befintliga institutionella strukturen ligger ansvaret för granskning av utländska direktinvesteringar hos medlemsstaterna. Nationella granskningssystem är redan i kraft i 18 medlemsstater (4). Granskningen av utländska direktinvesteringar bör ta hänsyn till konsekvenserna för säkerheten och den allmänna ordningen i unionen som helhet. Vid fastställandet av huruvida en utländsk direktinvestering sannolikt kan inverka på säkerhet eller allmän ordning får medlemsstaterna också särskilt beakta om den utländska investeraren direkt eller indirekt kontrolleras av ett tredjelands regering, däribland statliga organ eller väpnade styrkor, inbegripet genom ägarstruktur eller betydande finansiering; om den utländska investeraren tidigare har varit delaktig i verksamhet som inverkar på säkerheten eller den allmänna ordningen i en medlemsstat; om det finns en allvarlig risk för att den utländska investeraren ägnar sig åt olaglig eller kriminell verksamhet (5).

Tillämpningsområdet för förordningen om utländska direktinvesteringar är begränsat till fall där förvärvet av en EU-enhet inbegriper direktinvesteringar från en eller flera enheter som är etablerade utanför unionen. Fall som endast innebär investeringar från en eller flera enheter etablerade i unionen som görs i en annan medlemsstat omfattas däremot inte av förordningens tillämpningsområde, med undantag för transaktioner som ingår i ett upplägg för kringgående med målet att undvika att förordningen tillämpas. Sådana investeringar kan dock bli föremål för nationella kontroll- eller granskningsmekanismer, och åtgärder får vidtas i enlighet med unionsrätten, särskilt fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital och etableringsfrihet.

Under rådande omständigheter finns det en betydligt förhöjd risk för att investeringar från ryska och belarusiska investerare kan utgöra ett hot mot säkerhet och allmän ordning. Därför bör sådana investeringar systematiskt kontrolleras och granskas mycket noggrant inom ramen för gällande regler. Dessa risker kan förvärras av mängden ryska investeringar i EU och intensiteten i tidigare affärsförbindelser mellan EU-företag och ryska företag. Dessutom måste särskild uppmärksamhet ägnas åt de hot som utgörs av investeringar från personer eller enheter som är associerade med, kontrolleras av eller påverkas av de två regeringarna, eftersom dessa regeringar har ett starkt incitament att störa kritisk verksamhet i EU och att använda sin förmåga att kontrollera eller styra ryska och belarusiska investerare i EU för detta ändamål.

Europeiska kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att

| — | systematiskt använda sina granskningssystem för att bedöma och förebygga hoten i samband med ryska och belarusiska investeringar med hänsyn till säkerhet och allmän ordning, |
| --- | --- |

—

systematiskt använda sina granskningssystem för att bedöma och förebygga hoten i samband med ryska och belarusiska investeringar med hänsyn till säkerhet och allmän ordning,

| — | säkerställa ett nära samarbete mellan de nationella myndigheter som är behöriga för sanktioner (6) och de myndigheter som är behöriga att granska investeringar i samband med genomförandet av EU-sanktioner, samt att identifiera överträdelser och ålägga sanktioner, |
| --- | --- |

—

säkerställa ett nära samarbete mellan de nationella myndigheter som är behöriga för sanktioner (6) och de myndigheter som är behöriga att granska investeringar i samband med genomförandet av EU-sanktioner, samt att identifiera överträdelser och ålägga sanktioner,

| — | fullt ut genomföra förordningen om utländska direktinvesteringar, bland annat genom aktivt deltagande i mekanismen för samarbete mellan medlemsstaterna och mellan dem och kommissionen, för att hantera risker som rör säkerhet eller allmän ordning i samband med utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus, |
| --- | --- |

—

fullt ut genomföra förordningen om utländska direktinvesteringar, bland annat genom aktivt deltagande i mekanismen för samarbete mellan medlemsstaterna och mellan dem och kommissionen, för att hantera risker som rör säkerhet eller allmän ordning i samband med utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus,

| — | säkerställa full överensstämmelse med kraven i penningtvättsdirektivet (7) för att förhindra missbruk av EU:s finansiella system, och |
| --- | --- |

—

säkerställa full överensstämmelse med kraven i penningtvättsdirektivet (7) för att förhindra missbruk av EU:s finansiella system, och

| — | säkerställa ett nära samarbete mellan medlemsstaternas granskande myndigheter, nationella behöriga myndigheter och nationella utvecklingsbanker och -institutioner samt internationella finansinstitut där medlemsstaterna är aktieägare i syfte att identifiera investeringar, särskilt från Ryssland och Belarus, som skulle kunna påverka säkerheten eller den allmänna ordningen i EU, och underlätta fullständig efterlevnad av sanktionerna i verksamhet som stöds av ovannämnda offentliga investeringsenheter. |
| --- | --- |

—

säkerställa ett nära samarbete mellan medlemsstaternas granskande myndigheter, nationella behöriga myndigheter och nationella utvecklingsbanker och -institutioner samt internationella finansinstitut där medlemsstaterna är aktieägare i syfte att identifiera investeringar, särskilt från Ryssland och Belarus, som skulle kunna påverka säkerheten eller den allmänna ordningen i EU, och underlätta fullständig efterlevnad av sanktionerna i verksamhet som stöds av ovannämnda offentliga investeringsenheter.

Kommissionen uppmanar de medlemsstater som för närvarande inte har något granskningssystem, eller vars granskningssystem inte omfattar alla relevanta utländska direktinvesteringar eller som inte tillåter granskning innan investeringar görs, att snarast inrätta ett heltäckande granskningssystem för utländska direktinvesteringar och att under tiden använda andra lämpliga rättsliga instrument för att hantera fall där förvärv eller kontroll av ett visst företag, en infrastruktur eller en teknik skulle utgöra en risk för säkerheten eller den allmänna ordningen i EU.

Kommissionen uppmanar de medlemsstater som håller på att inrätta ett sådant granskningssystem att påskynda antagandet och förbereda dess genomförande, bland annat genom att stödja det med lämpliga resurser.

Slutligen beskrivs i bilagan till detta meddelande även de villkor enligt vilka medlemsstaterna får införa inskränkningar i den fria rörligheten för kapital och i etableringsfriheten. De medlemsstater som utanför EU:s ram för granskning av utländska direktinvesteringar har infört åtgärder enligt vilka de kan granska EU-interna investeringar för att på ett proportionerligt sätt eftersträva legitima politiska mål, uppmuntras starkt att använda dessa mekanismer i största möjliga utsträckning i samband med investeringar som ytterst kontrolleras av ryska eller belarusiska personer eller enheter för att hantera de risker som lyfts fram i detta meddelande.

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 833/2014 av den 31 juli 2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (EUT L 229, 31.7.2014, s. 1) och dess ändringar, och rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus (EUT L 134, 20.5.2006, s. 1) och dess ändringar.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79I, 21.3.2019, s. 1).

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik, COM(2021) 66 final.

(4)  En fullständig förteckning över nationella granskningssystem och länkar till nationell lagstiftning finns på http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm

(5)  Artikel 4 i förordningen om utländska direktinvesteringar.

(6)  Förteckningen över nationella behöriga myndigheter för sanktioner finns på https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

---

BILAGA

1.   Översikt över ryska och belarusiska tillgångar i EU (1)

1.1.   Ryska investeringar i EU

Baserat på antalet transaktioner som genomfördes mellan 2015 och 2021 var Ryssland den elfte största utländska investeraren i EU och stod för 0,9 % av antalet investeringar och 0,7 % av värdet av investeringar från alla jurisdiktioner utanför EU. Detta motsvarar 643 transaktioner med ett totalt värde på 15 miljarder euro (värde saknas för 34 % transaktionerna), inklusive sammanslagningar och förvärv, minoritets-, portfölj- och nyetableringsinvesteringar. Även om inflödet av ryska investeringar under de senaste åren förefaller relativt begränsat, baserat på uppgifter från 2020, kontrollerar ryska personer eller enheter omkring 17 000 EU-företag (2) och har potentiellt kontrollerande andelar (3) i ytterligare 7 000 företag och minoritetsinnehav i ytterligare 4 000 företag (4). I många fall har företag flera ryska aktieägare med en andel på mindre än 50 % var, men som sammanlagt äger mer än 50 % av kapitalet i EU-företaget. I 57,7 % av de EU-företag som står under rysk kontroll eller ryskt inflytande innehas tillgångarna av en fysisk person, i 9,7 % av ett företag och i 1,1 % av en offentlig myndighet/stat.

Tabell 1

Antal EU27-företag med ryskt inflytande eller rysk kontroll, uppgifter per typ av kontrollerande enhet

| Typ av kontrollerande enhet (global yttersta ägare) | Antal företag | Andel |
| --- | --- | --- |
| En eller flera kända personer eller familjer | 17 510 | 57,7  % |
| Uppgift saknas | 9 204 | 30,4  % |
| Företag i den reala ekonomin | 2 931 | 9,7  % |
| Offentliga myndigheter, stater, regeringar | 343 | 1,1  % |
| Finansbolag | 149 | 0,5  % |
| Värdepappers- och pensionsfond/förvaltare/stiftelse | 83 | 0,3  % |
| Bank | 81 | 0,3  % |
| Stiftelse/forskningsinstitut | 18 | 0,1  % |
| Försäkringsbolag | 1 | 0,0  % |
| Riskkapitalbolag | 1 | 0,0  % |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Vid ryskt inflytande (utan kontroll) kan EU-företaget kontrolleras av en enhet från vilket annat land som helst. Posten ”uppgift saknas” avser EU-företag med ryskt inflytande som inte rapporterar någon majoritetsaktieägare. |

Typ av kontrollerande enhet (global yttersta ägare)

Antal företag

Andel

En eller flera kända personer eller familjer

17 510

57,7  %

Uppgift saknas

9 204

30,4  %

Företag i den reala ekonomin

2 931

9,7  %

Offentliga myndigheter, stater, regeringar

343

1,1  %

Finansbolag

149

0,5  %

Värdepappers- och pensionsfond/förvaltare/stiftelse

83

0,3  %

Bank

81

0,3  %

Stiftelse/forskningsinstitut

18

0,1  %

Försäkringsbolag

1

0,0  %

Riskkapitalbolag

1

0,0  %

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Vid ryskt inflytande (utan kontroll) kan EU-företaget kontrolleras av en enhet från vilket annat land som helst. Posten ”uppgift saknas” avser EU-företag med ryskt inflytande som inte rapporterar någon majoritetsaktieägare.

Tillgångar som innehas av den ryska regeringen finns i ”aktiebolag” (5) i 79,9 % av fallen och i banker eller andra finansinstitut i övriga fall (tabell 2).

Tabell 2

Antal EU27-företag med rysk statlig kontroll eller ryskt inflytande, uppgifter per typ av kontrollerat EU-företag

| Typ av enhet för EU-företaget | Antal företag | Andel totalt (%) |
| --- | --- | --- |
| Företag i den reala ekonomin | 262 | 79,9 |
| Finansbolag | 37 | 11,3 |
| Bank | 17 | 5,2 |
| Värdepappers- och pensionsfond | 11 | 3,4 |
| Riskkapitalbolag | 1 | 0,3 |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. |

Typ av enhet för EU-företaget

Antal företag

Andel totalt (%)

Företag i den reala ekonomin

262

79,9

Finansbolag

37

11,3

Bank

17

5,2

Värdepappers- och pensionsfond

11

3,4

Riskkapitalbolag

1

0,3

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022.

Sektorer med störst rysk kontroll är partihandel, fastighetsverksamhet, verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik samt finans- och försäkringsverksamhet. Sektorer med störst ryskt inflytande är mycket likartade: partihandel, fastighetsverksamhet, verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik samt tillverkning (tabell 3).

Tabell 3

Antal EU27-företag med ryskt inflytande eller rysk kontroll. Uppgifter per målsektor, 2020

| EU27 |
| --- |
| | Kontroll | Inflytande | Totalt |
| Sektor | Antal företag | Antal företag | Andel (*1) % | Antal företag |
| Jordbruk, skogsbruk och fiske | 137 | 137 | 62 | 274 |
| Utvinning av mineral | 19 | 15 | 28 | 34 |
| Tillverkning | 904 | 883 | 56 | 1 787 |
| El, gas, värme och kyla | 61 | 45 | 40 | 106 |
| Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering | 32 | 24 | 56 | 56 |
| Bygg- och anläggningsverksamhet | 744 | 621 | 50 | 1 365 |
| Partihandel och detaljhandel | 4 530 | 3 607 | 63 | 8 137 |
| Transport och magasinering | 666 | 417 | 51 | 1 083 |
| Hotell- och restaurangtjänster | 612 | 675 | 52 | 1 287 |
| Information och kommunikation | 763 | 668 | 55 | 1 431 |
| Finans- och försäkringsverksamhet | 1 199 | 625 | 46 | 1 824 |
| Fastighetsverksamhet | 2 714 | 2 470 | 70 | 5 184 |
| Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik | 1 721 | 1 272 | 60 | 2 993 |
| Uthyrnings-, fastighetsservice-, resetjänster och andra stödtjänster | 886 | 746 | 55 | 1 632 |
| Offentlig förvaltning och försvar | 1 | 6 | 35 | 7 |
| Utbildning | 103 | 76 | 56 | 179 |
| Vård och omsorg; sociala tjänster | 70 | 56 | 46 | 126 |
| Kultur, nöje och fritid | 160 | 170 | 50 | 330 |
| Andra tjänster | 254 | 245 | 52 | 499 |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Om ett företag har flera ryska aktieägare som innehar minoritetsandelar beräknas summan av alla ryska aktieägares andelar i det företaget. |

EU27

Kontroll

Inflytande

Totalt

Sektor

Antal företag

Antal företag

Andel (*1) %

Antal företag

Jordbruk, skogsbruk och fiske

137

137

62

274

Utvinning av mineral

19

15

28

34

Tillverkning

904

883

56

1 787

El, gas, värme och kyla

61

45

40

106

Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering

32

24

56

56

Bygg- och anläggningsverksamhet

744

621

50

1 365

Partihandel och detaljhandel

4 530

3 607

63

8 137

Transport och magasinering

666

417

51

1 083

Hotell- och restaurangtjänster

612

675

52

1 287

Information och kommunikation

763

668

55

1 431

Finans- och försäkringsverksamhet

1 199

625

46

1 824

Fastighetsverksamhet

2 714

2 470

70

5 184

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

1 721

1 272

60

2 993

Uthyrnings-, fastighetsservice-, resetjänster och andra stödtjänster

886

746

55

1 632

Offentlig förvaltning och försvar

1

6

35

7

Utbildning

103

76

56

179

Vård och omsorg; sociala tjänster

70

56

46

126

Kultur, nöje och fritid

160

170

50

330

Andra tjänster

254

245

52

499

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Om ett företag har flera ryska aktieägare som innehar minoritetsandelar beräknas summan av alla ryska aktieägares andelar i det företaget.

1.2.   Belarusiska investeringar i EU

Enligt uppgifter från 2020 kontrollerar belarusiska personer och enheter omkring 1 550 EU-företag och har potentiellt kontrollerande andelar (6) i ytterligare 600 företag och minoritetsinnehav i 400 företag (7). Liksom för ryska investeringar har vissa företag flera belarusiska minoritetsaktieägare som tillsammans innehar mer än 50 % av kapitalet i EU-verksamheten. I 63,2 % av de EU-företag som står under belarusisk kontroll eller belarusiskt inflytande innehas tillgångarna av en fysisk person, i 5,1 % av ett företag och i 0,4 % av en offentlig myndighet/stat (tabell 4).

Tabell 4

Antal EU27-företag med belarusiskt inflytande eller belarusisk kontroll, uppgifter per typ av kontrollerande enhet

| Typ av kontrollerande enhet (global ultimate owner, GUO) | Antal företag | Andel |
| --- | --- | --- |
| En eller flera kända personer eller familjer | 1 687 | 63,18  % |
| Företag i den reala ekonomin | 135 | 5,06  % |
| Offentliga myndigheter, stater, regeringar | 11 | 0,41  % |
| Bank | 1 | 0,04  % |
| Värdepappers- och pensionsfond/förvaltare/stiftelse | 1 | 0,04  % |
| Finansbolag | 1 | 0,04  % |
| Stiftelse/forskningsinstitut | 1 | 0,04  % |
| Uppgift saknas | 833 | 31,20  % |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Vid belarusiskt inflytande (utan kontroll) kan EU-företaget kontrolleras av en enhet från vilket annat land som helst. Posten ”uppgift saknas” avser EU-företag med belarusiskt inflytande som inte rapporterar någon majoritetsaktieägare. |

Typ av kontrollerande enhet (global ultimate owner, GUO)

Antal företag

Andel

En eller flera kända personer eller familjer

1 687

63,18  %

Företag i den reala ekonomin

135

5,06  %

Offentliga myndigheter, stater, regeringar

11

0,41  %

Bank

1

0,04  %

Värdepappers- och pensionsfond/förvaltare/stiftelse

1

0,04  %

Finansbolag

1

0,04  %

Stiftelse/forskningsinstitut

1

0,04  %

Uppgift saknas

833

31,20  %

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Vid belarusiskt inflytande (utan kontroll) kan EU-företaget kontrolleras av en enhet från vilket annat land som helst. Posten ”uppgift saknas” avser EU-företag med belarusiskt inflytande som inte rapporterar någon majoritetsaktieägare.

Tillgångar som innehas av den belarusiska regeringen är främst inom partihandel såsom anges i tabell 5 nedan.

Tabell 5

Antal EU27-företag som kontrolleras av stat eller myndighet från Belarus, uppgift per sektor för kontrollerat företag

| Verksamhetssektor för EU-företaget | Antal företag | Totala tillgångar (miljoner euro) |
| --- | --- | --- |
| Parti- och provisionshandel med reservdelar och tillbehör till motorfordon utom motorcyklar | 1 | 1,49 |
| Provisionshandel utom med motorfordon | 1 | Ej tillämpligt |
| Provisionshandel med bränsle, malm, metaller och industrikemikalier | 1 | 2,80 |
| Partihandel med jordbruksmaskiner och -utrustning | 2 | 38,98 |
| Partihandel med bränslen | 2 | 26,14 |
| Partihandel med kemiska produkter | 1 | 4,23 |
| Lufttransport | 1 | Ej tillämpligt |
| Lufttransport, passagerartrafik | 1 | 0,22 |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. |

Verksamhetssektor för EU-företaget

Antal företag

Totala tillgångar (miljoner euro)

Parti- och provisionshandel med reservdelar och tillbehör till motorfordon utom motorcyklar

1

1,49

Provisionshandel utom med motorfordon

1

Ej tillämpligt

Provisionshandel med bränsle, malm, metaller och industrikemikalier

1

2,80

Partihandel med jordbruksmaskiner och -utrustning

2

38,98

Partihandel med bränslen

2

26,14

Partihandel med kemiska produkter

1

4,23

Lufttransport

1

Ej tillämpligt

Lufttransport, passagerartrafik

1

0,22

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022.

De sektorer som har störst belarusisk kontroll är partihandel, verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, transport och magasinering samt fastighetsverksamhet. De sektorer som har störst belarusiskt inflytande är mycket likartade: partihandel, fastighetsverksamhet, verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik samt tillverkning (tabell 6).

Tabell 6

Antal EU27-företag med belarusiskt inflytande eller belarusisk kontroll. Uppgifter per målsektor, 2020

| | Kontroll | Inflytande | Totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| sektor | Antal företag | Antal företag | Andel (*2) % | Antal företag |
| Jordbruk, skogsbruk och fiske | 7 | 10 | 48 | 17 |
| Utvinning av mineral | 1 | 0 | Ej tillämpligt | 1 |
| Tillverkning | 73 | 100 | 51 | 173 |
| El, gas, värme och kyla | 1 | 3 | 53 | 4 |
| Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering | 4 | 4 | 32 | 8 |
| Byggverksamhet | 107 | 76 | 54 | 183 |
| Partihandel och detaljhandel | 568 | 377 | 60 | 945 |
| Transport och magasinering | 122 | 91 | 61 | 213 |
| Hotell- och restaurangtjänster | 45 | 32 | 46 | 77 |
| Informations- och kommunikationsverksamhet | 97 | 74 | 55 | 171 |
| Finans- och försäkringsverksamhet | 48 | 26 | 51 | 74 |
| Fastighetsverksamhet | 109 | 108 | 53 | 217 |
| Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik | 141 | 116 | 47 | 257 |
| Uthyrnings-, fastighetsservice-, resetjänster och andra stödtjänster | 73 | 41 | 55 | 114 |
| Utbildning | 7 | 4 | 75 | 11 |
| Vård och omsorg; sociala tjänster | 5 | 7 | 32 | 12 |
| Kultur, nöje och fritid | 17 | 5 | 69 | 22 |
| Andra tjänster | 22 | 22 | 54 | 44 |
| Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Om ett företag har flera belarusiska aktieägare som innehar minoritetsandelar beräknas summan av alla belarusiska aktieägares andelar i det företaget. |

Kontroll

Inflytande

Totalt

sektor

Antal företag

Antal företag

Andel (*2) %

Antal företag

Jordbruk, skogsbruk och fiske

7

10

48

17

Utvinning av mineral

1

0

Ej tillämpligt

1

Tillverkning

73

100

51

173

El, gas, värme och kyla

1

3

53

4

Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering

4

4

32

8

Byggverksamhet

107

76

54

183

Partihandel och detaljhandel

568

377

60

945

Transport och magasinering

122

91

61

213

Hotell- och restaurangtjänster

45

32

46

77

Informations- och kommunikationsverksamhet

97

74

55

171

Finans- och försäkringsverksamhet

48

26

51

74

Fastighetsverksamhet

109

108

53

217

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

141

116

47

257

Uthyrnings-, fastighetsservice-, resetjänster och andra stödtjänster

73

41

55

114

Utbildning

7

4

75

11

Vård och omsorg; sociala tjänster

5

7

32

12

Kultur, nöje och fritid

17

5

69

22

Andra tjänster

22

22

54

44

Källa: JRC:s analys, baserad på uppgifter från Bureau van Dijk. Uppgifterna bygger på balansräkningsuppgifter för 2020. Uppgifter från mars 2022. Om ett företag har flera belarusiska aktieägare som innehar minoritetsandelar beräknas summan av alla belarusiska aktieägares andelar i det företaget.

2.   Verkan av restriktiva åtgärder (sanktioner) på utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus och företagsgenomlysningar utförda av EU-företag

EU:s restriktiva åtgärder är bland annat tillämpliga på varje person inom eller utanför unionens territorium som är medborgare i en medlemsstat, på alla juridiska personer, enheter och organ inom eller utanför unionens territorium som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning, samt på juridiska personer, enheter och organ med avseende på all verksamhet som helt eller delvis bedrivs i unionen.

EU:s restriktiva åtgärder kan påverka utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus på flera olika sätt. De kan ske i form av uppförande av enskilda poster på en förteckning eller övergripande åtgärder i en viss sektor.

Vissa ryska och belarusiska personer och enheter omfattas av individuella finansiella restriktioner, däribland frysning av tillgångar och förbud mot att pengar eller andra ekonomiska resurser görs tillgängliga för dem.

Personer eller enheter på förteckningen kan inte använda sina medel (dvs. alla slags finansiella tillgångar och förmåner) och ekonomiska resurser (alla slags tillgångar) som är frysta, och inga pengar eller ekonomiska resurser får göras tillgängliga för dem. Detta innebär att enskilda och företag från EU inte får göra betalningar till dem eller leverera varor eller andra resurser till dem. Transaktioner med personer eller enheter på förteckningen kan alltså inte genomföras lagligt, om det inte finns ett undantag i lagstiftningen för detta.

Kommissionen anser att frysningen av tillgångar även omfattar tillgångar tillhörande alla enheter som inte står med på förteckningen men som ägs eller kontrolleras av en person eller enhet på förteckningen, såvida det inte kan visas att tillgångarna faktiskt inte ägs eller kontrolleras av den förtecknade personen eller enheten. Tillgångar eller ekonomiska resurser bör inte heller göras tillgängliga för en icke-förtecknad enhet som ägs eller kontrolleras av en person eller enhet på förteckningen, såvida det inte kan visas att tillgångarna eller de ekonomiska resurserna faktiskt inte kommer att nå den förtecknade personen (8). Räntor och aktieutdelning betraktas som ”tillgångar” som ska frysas.

Dessutom ska banker som är registrerade eller bildade enligt en medlemsstats lagstiftning eller som bedriver verksamhet i EU frysa betalningar från personer eller enheter (med tillgångar frysta) som är förtecknade i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014. Detta innebär att överföringar från en förtecknad person, eller från en person som inte är förtecknad men som görs via en förtecknad bank (9), inte ska avvisas eller pengarna återlämnas till avsändaren, utan pengarna ska i stället förbli frysta i EU-banken. Det är möjligt att av den nationella myndighet som ansvarar för sanktionerna begära att medlen ska frigöras, till exempel enligt undantaget i rådets förordning (EU) nr 269/2014 (10) om en förtecknad person eller enhet verkställer en betalning enligt ett avtal som ingåtts före uppförandet på förteckningen.

Unionen har också antagit restriktiva åtgärder i vissa sektorer. Vissa ryska och belarusiska banker har till exempel stängts ute från specialiserade finansiella meddelandetjänster, framför allt Swift, vilket i hög grad hindrar dem från att göra internationella betalningar. Restriktiva åtgärder har också begränsat de finansiella inflödena från Ryssland och Belarus till EU genom att förbjuda EU:s centrala värdepapperscentraler att ta emot nya insättningar överstigande vissa värden från ryska och belarusiska medborgare, invånare och juridiska personer, enheter och organ som är etablerade i Ryssland eller Belarus, att föra konton tillhörande ryska och belarusiska kunder hos EU:s värdepapperscentraler samt att sälja eurodenominerade värdepapper till ryska eller belarusiska kunder. Dessutom är det förbjudet för aktörer i EU att tillhandahålla finansiering, inklusive aktiekapital, till operatörer utanför EU som är verksamma i den ryska energisektorn. Detta kan indirekt påverka utländska direktinvesteringar i EU beroende på exakt vilket finansieringsupplägg som planeras.

Vidare är frigörande av kontrollerad teknik (inbegripet kunskap och immateriella tillgångar) till utländska personer en typ av immateriell tekniköverföring som även kan betraktas som export. Rådets förordning (EU) nr 833/2014 och rådets förordning (EG) nr 765/2006 med ändringar förbjuder försäljning, överföring eller export, direkt eller indirekt, av vissa varor och viss teknik som omfattas av åtgärderna till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Ryssland och Belarus, eller för användning i Ryssland eller Belarus. Kraven på kontroll av tekniskt bistånd innebär att även utländska medborgare i EU ska kontrolleras. Företagen bör därför begränsa tillgången för rysk och belarusisk personal till sådan kunskap eller teknik, om kunskapen och tekniken kan tänkas komma till användning i Ryssland eller Belarus.

Det är förbjudet för EU-företag att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet som syftar eller leder till att restriktionerna kringgås. Under alla omständigheter bör EU-företag, särskilt de med intressenter av rysk eller belarusisk nationalitet, göra företagsgenomlysningar av sina affärspartner och den slutliga destinationen för pengar eller ekonomiska resurser. Genomlysningarna kan bl.a. omfatta granskning, riskbedömning, genomlysningar på flera nivåer samt löpande övervakning.

3.   Granskning av utländska direktinvesteringar från Ryssland och Belarus på grund av säkerhet eller allmän ordning enligt förordning (EU) 2019/452

Förordning (EU) 2019/452 (11) (förordningen om utländska direktinvesteringar) gäller utländska direktinvesteringar från tredjeländer, dvs. investeringar ”som etablerar eller upprätthåller varaktiga och direkta förbindelser mellan investerare från tredjeländer, inbegripet statliga organ, och företag som bedriver ekonomisk verksamhet i en medlemsstat” (12).

Ärenden som endast innefattar investeringar från en eller flera enheter etablerade inom EU faller inte inom förordningens tillämpningsområde. Sådana transaktioner kan omfattas av medlemsstaternas nationella lagstiftning om granskning, inom de gränser som sätts av bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om etableringsfrihet och fri rörlighet för kapital. Enligt fördraget får medlemsstaterna särskilt upprätthålla åtgärder som är nödvändiga med hänsyn till allmän ordning eller säkerhet eller åtgärder som grundas på sådana tvingande allmänintressen som är erkända i EU-domstolens rättspraxis. Medlemsstaternas rätt att vidta sådana åtgärder som begränsar den fria rörligheten för kapital behandlas närmare i nästa avsnitt. Statusen som etablerad i Europeiska unionen, dvs. ett EU-företag i den mening som avses i EUF-fördraget, grundar sig enligt artikel 54 i EUF-fördraget på var företagets säte, huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet finns och på den rättsordning enligt vilken bolaget bildas, inte på aktieägarnas nationalitet. Investeringar av sådana företag omfattas inte av förordningen om utländska direktinvesteringar. I förordningen om utländska direktinvesteringar finns ett undantag från den regeln: investeringar av EU-enheter kan omfattas av förordningen enligt klausulen mot kringgående. Kringgående som sådant definieras inte i förordningen, men i skäl 10 anges att åtgärder för att förhindra att granskningen kringgås bör ”omfatta unionsinterna investeringar med hjälp av artificiella arrangemang som inte återspeglar ekonomiska realiteter och som innebär att granskningssystem och granskningsbeslut kringgås och där investeraren ytterst ägs eller kontrolleras av en fysisk person eller ett företag från ett tredjeland”. Det är därför viktigt att fastställa om investeraren deltar i ett upplägg för kringgående med målet att undvika att förordningen tillämpas. Vissa utländska investerare anger till exempel att direktinvesteraren är ett europeiskt holdingbolag som de har etablerat för att genomföra den föreslagna transaktionen. Ett sådant arrangemang kan skapas av legitima affärsmässiga skäl. Men även om det saknas bevis på att avsikten är att kringgå förordningen, är investerarföretagets brist på ekonomisk verksamhet och det faktum att arrangemanget kan användas för att kringgå förordningens regelverk tillräckligt för att det ska kunna presumeras vara artificiellt. Det vanligaste exemplet på kringgående i den mening som avses i skäl 10 är att utländska investeringar görs genom ett EU-baserat skalbolag eller brevlådeföretag, som varken direkt eller indirekt har en verklig ekonomisk verksamhet utan endast tjänar som rättsligt instrument (13) för investeringen. Misstanken om kringgående måste bedömas från fall till fall och ta hänsyn till den enskilda situationen samt vilka bevis som finns.

Förordningen om utländska direktinvesteringar är tillämplig på alla sektorer i ekonomin och innehåller inga tröskelvärden. Behovet av att granska en transaktion är ofta oberoende av värdet av själva transaktionen. Förordningen ger medlemsstaterna befogenhet att granska investeringar inom dess tillämpningsområde utifrån kraven på säkerhet eller allmän ordning och att vidta åtgärder för att hantera särskilda risker.

Begreppen ”säkerhet” och ”allmän ordning” definieras inte i förordningen. I artikel 4 i förordningen specificeras dock faktorer som ska beaktas när man fastställer om en utländsk direktinvestering sannolikt kan inverka på säkerhet och allmän ordning. Bland dessa faktorer märks den potentiella effekt som en utländsk direktinvestering kan ha på kritisk infrastruktur, kritisk teknik, tillgång till kritiska insatsvaror, åtkomst till känslig information samt mediernas frihet och mångfald. Aspekter som rör investeraren är också relevanta för bedömningen, till exempel om den utländska investeraren kontrolleras av en regering. Vid fastställandet av huruvida en utländsk direktinvestering sannolikt kan inverka på säkerhet eller allmän ordning får medlemsstaterna och kommissionen exempelvis beakta om den utländska investeraren direkt eller indirekt kontrolleras av ett tredjelands regering, däribland statliga organ eller väpnade styrkor, inbegripet genom ägarstruktur eller betydande finansiering, om den utländska investeraren tidigare har varit delaktig i verksamhet som inverkar på säkerhet eller allmänna ordning i en medlemsstat, eller om det finns en allvarlig risk för att den utländska investeraren ägnar sig åt olaglig eller kriminell verksamhet.

Ansvaret för att granska och när så krävs vidta åtgärder för att med hänsyn till säkerhet eller allmän ordning förbjuda eller fastlägga villkor för en investering som omfattas av förordningen vilar ytterst på medlemsstaterna. Kommissionen får rikta yttranden med rekommendationer om särskilda åtgärder till den medlemsstat där investeringen görs, särskilt när risken finns att investeringen påverkar säkerheten eller den allmänna ordningen i flera medlemsstater eller projekt och program av unionsintresse.

Under rådande omständigheter finns det en betydligt större risk för att direktinvesteringar av ryska och belarusiska investerare, särskilt av regeringskontrollerade enheter, kan hota säkerhet och allmän ordning, eftersom de ryska och belarusiska regeringarna kan ha ett starkare incitament att störa kritisk verksamhet i EU och använda sin förmåga att kontrollera eller styra ryska och belarusiska investerare i EU för detta ändamål. Därför bör sådana utländska direktinvesteringar systematiskt kontrolleras och granskas mycket noggrant för att kartlägga eventuella hot.

Även om medlemsstaternas granskning vanligtvis utförs innan direktinvesteringen slutförs, ger förordningen om utländska direktinvesteringar medlemsstaterna möjlighet att behålla mekanismer för granskning av utländska direktinvesteringar efter att de har slutförts. Om en medlemsstat inleder en formell granskning av en utländsk direktinvestering omfattas den av samarbetsmekanismen, oavsett om den är planerad eller avslutad. Samarbetsmekanismen kan dessutom inledas inom 15 månader efter att investeringen har slutförts om en investering inte granskas på nationell nivå (14), vilket kan inträffa när medlemsstaten inte har något granskningssystem eller när medlemsstaten har ett granskningssystem men den specifika direktinvesteringen inte har lämnats in av parterna för förhandskontroll. Detta kan leda till att åtgärder antas av den medlemsstat där investeringen har ägt rum, inbegripet nödvändiga korrigerande åtgärder.

4.   Tänkbara åtgärder för att begränsa investeringar inom de gränser som sätts av bestämmelserna om fri rörlighet för kapital och etableringsfrihet

Enligt artikel 63 i EUF-fördraget råder fri rörlighet för kapital inte bara inom EU utan även mellan medlemsstater och tredjeländer. På liknande sätt är enligt artikel 49 i EUF-fördraget inskränkningar för medborgare från en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territorium förbjudna. Båda bestämmelserna förbjuder alla begränsningar av fri rörlighet för kapital, utom om de tjänar legitima mål av allmänt intresse. Sådana mål definieras i fördraget och i EU-domstolens rättspraxis som tvingande skäl av allmänintresse. Sådana mål bör inte vara rent ekonomiska (15).

Medlemsstaterna får granska investeringar som förordning (EU) 2019/452 inte gäller för, dvs. portföljinvesteringar eller EU-interna direktinvesteringar, t.ex. sådana som ytterst kontrolleras av ryska eller belarusiska enheter, förutsatt att granskningen görs i enlighet med unionsrätten, särskilt fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital och etableringsfrihet. Portföljinvesteringar som inte ger investeraren ett faktiskt inflytande över ledningen och kontrollen av ett företag kan också vara relevanta med hänsyn till allmän ordning eller allmän säkerhet, beroende på omständigheterna.

Medlemsstaterna kan endast åberopa allmän ordning och allmän säkerhet (enligt artikel 65.1 b i EUF-fördraget) för att begränsa investeringar om det föreligger ett verkligt och tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse (16) och om mindre restriktiva åtgärder är otillräckliga för att avvärja hotet.

EU-domstolen har preciserat att begreppet allmän säkerhet enligt artikel 65.1 b i EUF-fördraget omfattar både statens inre och yttre säkerhet (17). Restriktioner för kapitalrörelser kan också införas för att hantera hot mot den finansiella stabiliteten (18).

Vid bedömningen av om en åtgärd är motiverad och proportionerlig kan restriktioner av kapitalrörelser till och från tredjeländer grundas på andra överväganden än restriktioner för kapitalrörelser inom EU (19). Följaktligen kan ytterligare grunder godtas enligt fördraget när det gäller restriktioner avseende transaktioner där tredjeländer är inblandade.

5.   Efterlevnad av reglerna mot penningtvätt

Medlemsstaterna uppmanas att säkerställa full efterlevnad av kraven i EU:s penningtvättsdirektiv (20) för att förhindra missbruk av EU:s finansiella system, bland annat när det gäller kundkontroll och internationellt samarbete. För att säkerställa en effektiv tillämpning av sanktioner krävs dessutom faktisk insyn om de verkliga huvudmännen bakom juridiska personer och juridiska konstruktioner, i enlighet med penningtvättsdirektivet.

I detta sammanhang är detta ännu viktigare för att förbättra upptäckten av misstänkta transaktioner och verksamheter och för att täppa till kryphål som brottslingar använder för att tvätta vinster från olaglig verksamhet genom det finansiella systemet. Detta är i linje med det paket mot penningtvätt som kommissionen antog i juli 2021.

6.   Samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter med ansvar för sanktioner, granskningsmyndigheter och utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner samt relevanta internationella finansinstitut

Medlemsstaternas granskningsmyndigheter och nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner samt internationella finansinstitut där medlemsstaterna är aktieägare bör utbyta information och föra ett nära samarbete (via de myndigheter eller organ som dessa institutioner sorterar under och/eller deras styrande organ) för att kartlägga utländska direktinvesteringar, särskilt från Ryssland och Belarus, som kan påverka säkerheten eller den allmänna ordningen i den medlemsstaten. Medlemsstaternas granskningsmyndigheter uppmanas att informera om de faktorer som kan beaktas för att avgöra om en utländsk direktinvestering sannolikt påverkar säkerhet eller allmän ordning.

Ett nära samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter med ansvar för sanktioner, granskningsmyndigheter, nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner och internationella finansinstitut där medlemsstaterna är aktieägare, inklusive Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, bidrar till att skydda säkerhet och allmän ordning i unionen och underlättar fullständig efterlevnad av sanktionerna i verksamhet som får stöd av dessa offentliga investerare.

---

(1)  I denna analys avses med tillgångar alla företag som är registrerade i EU och som kontrolleras/påverkas av en rysk eller belarusisk investerare.

(2)  Antalet EU-företag uppgår till cirka 23 miljoner (enligt senast tillgängliga uppgifter för 2018, Eurostats företagsdemografi).

(3)  Detta är fallet med flera ryska aktieägare med en sammanlagd andel på mer än 50 %, men där ingen enskild aktieägare har en andel på mer än 50 %.

(4)  Vi noterar ytterligare 2 000 företag med en rapporterad icke-kontrollerande rysk aktieägare, för vilka ägarandelen inte rapporterats.

(5)  Denna kategori omfattar alla företag som inte är banker, finansbolag eller försäkringsbolag.

(*1)  Uppgifterna i tabellen är de genomsnittliga andelarna för företagen i varje sektor. I en konservativ uppskattning tar vi endast hänsyn till andelar på den första ägarnivån (direkta andelar), utan hänsyn till ägarintressen på högre nivå, dvs. aktieägares aktieägare.

(6)  Detta är fallet med flera belarusiska aktieägare med en sammanlagd andel på mer än 50 %, men där ingen ensam äger en andel på mer än 50 %.

(7)  Vi noterar ytterligare 100 företag med en rapporterad icke-kontrollerande belarusisk aktieägare, för vilka ägarandelen inte rapporteras.

(*2)  Uppgifterna i tabellen är de genomsnittliga andelarna för företagen i varje sektor. I en konservativ uppskattning tar vi endast hänsyn till andelar på den första ägarnivån (direkta andelar), utan hänsyn till ägarintressen på högre nivå, dvs. aktieägares aktieägare.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10)  Rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (EUT L 78, 17.3.2014, s. 6).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79I , 21.3.2019, s. 1).

(12)  Se skäl 9 i förordningen om utländska direktinvesteringar.

(13)  För att åtgärda frågan om bolag utan substans (skalbolag) i EU lade kommissionen den 22 december 2021 fram ett förslag till rådsdirektiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av företag utan substans för skatteändamål och om ändring av direktiv 2011/16/EU, COM(2021) 565 final. Medlemsstaterna kan hämta inspiration från öppenhetskraven i förslaget när det gäller skalbolag, t.ex. i fråga om inkomster, personal och lokaler.

(14)  I praktiken kan en utländsk investering som slutförs nu (i mars 2022) bli föremål för kommentarer i efterhand från medlemsstaterna eller yttranden från kommissionen till och med juni 2023 (15 månader efter att investeringen slutförts).

(15)  Mål C-463/00, kommissionen mot Spanien, ECLI:EU:C:2003:272, punkt 35.

(16)  Se målen C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, punkt 17, C-503/99, kommissionen mot Belgien, ECLI:EU:C:2002:328, punkt 47, C-463/00 samt kommissionen mot Spanien, ECLI:EU:C:2003:272, punkt 72.

(17)  Mål T-315/01, Kadi mot rådet och kommissionen, ECLI:EU:T:2005:332, punkt 110.

(18)  Se kommissionens uttalande om de kapitalkontroller som de grekiska myndigheterna infört, av den 29 juni 2015 på: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/STATEMENT_15_5271.

(19)  Mål C-446/04, Test claimants in the FII Group litigation, ECLI:EU:C:2006:774, punkt 171.

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

---