# Euroopa Liidu C 184/5. m

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 184 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik5. mai 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 184

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik5. mai 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202218.–21. oktoobri 2021. aasta istungid
  19. ja 21. oktoobril 2021. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2019. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 47, 25.2.2022 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202218.–21. oktoobri 2021. aasta istungid
  19. ja 21. oktoobril 2021. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2019. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 47, 25.2.2022 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

19. ja 21. oktoobril 2021. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2019. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 20. oktoober 2021 |
| 2022/C 184/01 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon strateegia Talust taldrikule kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta 2021. aastal (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Euroopa meedia kohta digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkuse kohta liikmesriikides looduskatastroofide korral (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Neljapäev, 21. oktoober 2021 |
| 2022/C 184/07 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel ELis (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon 2021. aastal Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Pandora dokumentide mõju kohta rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 21. oktoober 2021 |
| 2022/C 184/14 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitus komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. oktoober 2021

2022/C 184/01

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon strateegia Talust taldrikule kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta 2021. aastal (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Euroopa meedia kohta digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkuse kohta liikmesriikides looduskatastroofide korral (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI))

88

Neljapäev, 21. oktoober 2021

2022/C 184/07

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel ELis (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon 2021. aastal Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Pandora dokumentide mõju kohta rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (2021/2923(RSP))

163

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 21. oktoober 2021

2022/C 184/14

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitus komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. oktoober 2021 |
| 2022/C 184/15 | Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta – Tulude ajakohastus pärast nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi) jõustumist 1. juunil 2021, omavahendite ja muude tulude muudetud prognoos (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Krediidihaldajad ja krediidiostjad ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv krediidihaldajate, krediidiostjate ja tagatiste sissenõudmise kohta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/... krediidihaldajate ja krediidiostjate ▌kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL | 178 |
| | Neljapäev, 21. oktoober 2021 |
| 2022/C 184/17 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Mootorsõidukite kindlustus ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta | 192 |
| 2022/C 184/19 | Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. oktoober 2021

2022/C 184/15

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta – Tulude ajakohastus pärast nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi) jõustumist 1. juunil 2021, omavahendite ja muude tulude muudetud prognoos (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Krediidihaldajad ja krediidiostjad ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv krediidihaldajate, krediidiostjate ja tagatiste sissenõudmise kohta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/... krediidihaldajate ja krediidiostjate ▌kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL

ja

178

Neljapäev, 21. oktoober 2021

2022/C 184/17

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Mootorsõidukite kindlustus ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta

192

2022/C 184/19

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2021–2022

18.–21. oktoobri 2021. aasta istungid

19. ja 21. oktoobril 2021. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2019. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 47, 25.2.2022.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. oktoober 2021

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Strateegia „Talust taldrikule“

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 11, 13, 39, artikli 168 lõiget 1, artikli 169 lõiget 1, artiklit 191, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 11, 13, 39, artikli 168 lõiget 1, artikli 169 lõiget 1, artiklit 191, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 349,

| — | võttes arvesse 2004. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aasta taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelist lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (7); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (8) ning nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (7); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (8) ning nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (9),

| — | võttes arvesse 20. juuli 1998. aasta nõukogu direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (10), nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiivi 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded (11); nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad (12); nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (13); nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (14); nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (15); nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (16); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus (17)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juuli 1998. aasta nõukogu direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (10), nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiivi 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded (11); nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad (12); nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (13); nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (14); nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (15); nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (16); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus (17)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (18),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (19),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse kohta (20) ja 23. oktoobri 2019. aasta vastuväidet komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse kohta (20) ja 23. oktoobri 2019. aasta vastuväidet komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 546/2011 taimekaitsevahendite mesilastele avalduva mõju hindamise osas (21),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Euroopa kohta, mis kaitseb: puhas õhk kõigile (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Euroopa kohta, mis kaitseb: puhas õhk kõigile (23),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni ressursitõhususe algatuse ning toidujäätmete vähendamise ja toiduohutuse suurendamise kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni ressursitõhususe algatuse ning toidujäätmete vähendamise ja toiduohutuse suurendamise kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rollide kohta maapiirkondades (27) ning 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni naiste, soolise võrdõiguslikkuse ja kliimaõigluse kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rollide kohta maapiirkondades (27) ning 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni naiste, soolise võrdõiguslikkuse ja kliimaõigluse kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni tehnoloogiliste lahenduste kohta säästva põllumajanduse jaoks ELis (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni tehnoloogiliste lahenduste kohta säästva põllumajanduse jaoks ELis (29),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist (30),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni töödeldud toitudes sisalduva liha päritoluriigi märkimise kohta (31) ning 12. mai 2016. aasta resolutsiooni päritoluriigi või lähtekoha kohustusliku märkimise kohta teatavate toiduainete puhul (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni töödeldud toitudes sisalduva liha päritoluriigi märkimise kohta (31) ning 12. mai 2016. aasta resolutsiooni päritoluriigi või lähtekoha kohustusliku märkimise kohta teatavate toiduainete puhul (32),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 9. juuli 2020. aasta eriaruannet 15/2020 „Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud“ ja 5. juuni 2020. aasta eriaruannet 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“, 5. veebruari 2020. aasta eriaruannet 05/2020 „Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel“, 15. jaanuari 2019. aasta eriaruannet 02/2019 „Keemilised ohud meie toidus: ELi toiduohutuse poliitika küll kaitseb meid, ent seisab silmitsi probleemidega“, 14. novembri 2018. aasta eriaruannet 31/2018 „Loomade heaolu ELis: kuidas vähendada lõhet ambitsioonikate eesmärkide ja tegeliku rakendamise vahel“ ning 17. jaanuari 2017. aasta eriaruannet 34/2016 „Toidu raiskamise vastane võitlus: ELi võimalus parandada toiduainete tarneahela ressursitõhusust“ ning 19. novembri 2019. aasta eriaruannet nr 21/2019 „Võitlus antimikroobikumiresistentsusega“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 9. juuli 2020. aasta eriaruannet 15/2020 „Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud“ ja 5. juuni 2020. aasta eriaruannet 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“, 5. veebruari 2020. aasta eriaruannet 05/2020 „Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel“, 15. jaanuari 2019. aasta eriaruannet 02/2019 „Keemilised ohud meie toidus: ELi toiduohutuse poliitika küll kaitseb meid, ent seisab silmitsi probleemidega“, 14. novembri 2018. aasta eriaruannet 31/2018 „Loomade heaolu ELis: kuidas vähendada lõhet ambitsioonikate eesmärkide ja tegeliku rakendamise vahel“ ning 17. jaanuari 2017. aasta eriaruannet 34/2016 „Toidu raiskamise vastane võitlus: ELi võimalus parandada toiduainete tarneahela ressursitõhusust“ ning 19. novembri 2019. aasta eriaruannet nr 21/2019 „Võitlus antimikroobikumiresistentsusega“,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 11. mai 2020. aasta aruannet „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Euroopa keskkond: seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 11. mai 2020. aasta aruannet „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Euroopa keskkond: seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2020. aasta detsembri arvamust strateegia „Talust taldrikule“ kohta pealkirjaga „Talust taldrikule: kohalik ja piirkondlik mõõde“ (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2020. aasta detsembri arvamust strateegia „Talust taldrikule“ kohta pealkirjaga „Talust taldrikule: kohalik ja piirkondlik mõõde“ (NAT-VII/005),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0271/2021),

| A. | arvestades, et komisjoni teatises strateegia „Talust taldrikule“ kohta esitatakse terviklik lähenemisviis Euroopa toidusüsteemile, mille keskne element on põllumajandus, ning tunnistatakse kõigi tarneahelas osalejate omavahelist seotust ja nende ühist vastutust strateegia eesmärkide saavutamisel, samuti põllumajandustootjate keskset rolli avalike hüvede pakkumisel, sealhulgas võitluses kliimamuutuste vastu; arvestades siiski, et strateegiat tuleb edasi arendada ja võtta arvesse ka tarbijate rolli, õigusi ja kohustusi ning põllumajandustootjate pikaajalist majanduslikku elujõulisust; arvestades, et strateegial on väga suur mõju toiduks mittekasutatavate toodete põllumajanduslikule tootmisele ja seda tuleb täielikult arvesse võtta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni teatises strateegia „Talust taldrikule“ kohta esitatakse terviklik lähenemisviis Euroopa toidusüsteemile, mille keskne element on põllumajandus, ning tunnistatakse kõigi tarneahelas osalejate omavahelist seotust ja nende ühist vastutust strateegia eesmärkide saavutamisel, samuti põllumajandustootjate keskset rolli avalike hüvede pakkumisel, sealhulgas võitluses kliimamuutuste vastu; arvestades siiski, et strateegiat tuleb edasi arendada ja võtta arvesse ka tarbijate rolli, õigusi ja kohustusi ning põllumajandustootjate pikaajalist majanduslikku elujõulisust; arvestades, et strateegial on väga suur mõju toiduks mittekasutatavate toodete põllumajanduslikule tootmisele ja seda tuleb täielikult arvesse võtta;

| B. | arvestades, et hiljuti avaldatud Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringus „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy“ (Keskkonna- ja kliimaeesmärkide modelleerimine põllumajandussektoris CAPRI mudeliga: strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia valitud eesmärkide võimaliku mõju uurimine 2030. aasta kliimaeesmärkide ja 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika raames), nagu ka teistes hiljutistes uuringutes järeldatakse, et strateegia eesmärkide rakendamine mõjutaks oluliselt põllumajandustootmist ELis; arvestades, et nendes uuringutes rõhutatakse vajadust tugevate teaduslike eelhindamiste järele, mis hõlmaksid majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kestlikkust ning vajadust võtta arvesse kumulatiivset mõju, võimalikke kompromisse, eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite kättesaadavust ja erinevaid põllumajandusmudeleid liikmesriikides osana mis tahes seadusandlikest ettepanekutest strateegia „Talust taldrikule“ raames; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljuti avaldatud Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringus „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy“ (Keskkonna- ja kliimaeesmärkide modelleerimine põllumajandussektoris CAPRI mudeliga: strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia valitud eesmärkide võimaliku mõju uurimine 2030. aasta kliimaeesmärkide ja 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika raames), nagu ka teistes hiljutistes uuringutes järeldatakse, et strateegia eesmärkide rakendamine mõjutaks oluliselt põllumajandustootmist ELis; arvestades, et nendes uuringutes rõhutatakse vajadust tugevate teaduslike eelhindamiste järele, mis hõlmaksid majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kestlikkust ning vajadust võtta arvesse kumulatiivset mõju, võimalikke kompromisse, eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite kättesaadavust ja erinevaid põllumajandusmudeleid liikmesriikides osana mis tahes seadusandlikest ettepanekutest strateegia „Talust taldrikule“ raames;

| C. | arvestades, et Euroopa toidusüsteem peaks pakkuma kvaliteetset toitu ja toiduga kindlustatust viisil, mis aitab kaasa sotsiaalsele heaolule ja rahvatervisele, säilitab ja taastab ökosüsteemi tervislikku seisundit, austab meie planeedi piire ja tagab loomade tervise ja heaolu; arvestades, et kogu praegune toidusüsteem mõjutab mitmel viisil inimeste ja loomade tervist ja heaolu, keskkonda, kliimat ja bioloogilist mitmekesisust, kaasa arvatud metsade raadamist ja ökosüsteemide seisundi halvenemist väljaspool ELi; arvestades, et praegust toidu, jookide ja muude põllumajandustoodete tootmise ja tarbimise viisi tuleb kohandada, et tagada vastavus kestliku arengu eesmärkidele, Pariisi kokkuleppele, bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile, taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelisele lepingule ning ELi poliitikameetmetele ja kohustustele, samuti saavutada üldiselt sidus tasakaal kestlikkuse sammaste vahel, mille hulka kuuluvad keskkond, kliima, elurikkus, rahvatervis, majandus ja toidu taskukohasus, loomade heaolu ja põllumajandustootjate, kalurite ja toidutarneahelas allpool asuvate osalejate ning maa- ja rannikupiirkondade majanduslik kestlikkus, samuti sotsiaalsed aspektid, nagu töö- ja teenistustingimused ning töötervishoiu- ja tööohutusstandardid; arvestades, et arvesse tuleb võtta ka muid olulisi tegureid, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, kaubanduspoliitika ja jäätmepoliitika; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa toidusüsteem peaks pakkuma kvaliteetset toitu ja toiduga kindlustatust viisil, mis aitab kaasa sotsiaalsele heaolule ja rahvatervisele, säilitab ja taastab ökosüsteemi tervislikku seisundit, austab meie planeedi piire ja tagab loomade tervise ja heaolu; arvestades, et kogu praegune toidusüsteem mõjutab mitmel viisil inimeste ja loomade tervist ja heaolu, keskkonda, kliimat ja bioloogilist mitmekesisust, kaasa arvatud metsade raadamist ja ökosüsteemide seisundi halvenemist väljaspool ELi; arvestades, et praegust toidu, jookide ja muude põllumajandustoodete tootmise ja tarbimise viisi tuleb kohandada, et tagada vastavus kestliku arengu eesmärkidele, Pariisi kokkuleppele, bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile, taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelisele lepingule ning ELi poliitikameetmetele ja kohustustele, samuti saavutada üldiselt sidus tasakaal kestlikkuse sammaste vahel, mille hulka kuuluvad keskkond, kliima, elurikkus, rahvatervis, majandus ja toidu taskukohasus, loomade heaolu ja põllumajandustootjate, kalurite ja toidutarneahelas allpool asuvate osalejate ning maa- ja rannikupiirkondade majanduslik kestlikkus, samuti sotsiaalsed aspektid, nagu töö- ja teenistustingimused ning töötervishoiu- ja tööohutusstandardid; arvestades, et arvesse tuleb võtta ka muid olulisi tegureid, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, kaubanduspoliitika ja jäätmepoliitika;

| D. | arvestades, et on vajalik tagada kooskõla ja sidusus strateegias „Talust taldrikule“ kavandatud meetmete ning ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika, kaubanduspoliitika, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030, ELi metsastrateegia, ringmajanduse tegevuskava, biomajanduse tegevuskava ning muude seonduvate ELi poliitikavaldkondade ja strateegiate vahel; arvestades, et tuleb rõhutada, et kõik imporditud toiduained peavad vastama samadele säästvuse ja põllumajanduse toiduohutusstandarditele, mida ELis kohaldatakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on vajalik tagada kooskõla ja sidusus strateegias „Talust taldrikule“ kavandatud meetmete ning ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika, kaubanduspoliitika, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030, ELi metsastrateegia, ringmajanduse tegevuskava, biomajanduse tegevuskava ning muude seonduvate ELi poliitikavaldkondade ja strateegiate vahel; arvestades, et tuleb rõhutada, et kõik imporditud toiduained peavad vastama samadele säästvuse ja põllumajanduse toiduohutusstandarditele, mida ELis kohaldatakse;

| E. | arvestades, et valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitiline foorumi (IPBES) hinnangul on 2050. aastaks plaanis oluliselt muuta 90 % maast ja 75 % maast on juba oluliselt muudetud; arvestades, et 85 % märgaladest on juba kadunud (33); arvestades, et bioloogiline mitmekesisus on väga oluline toiduga kindlustatuse, inimeste heaolu ja arengu jaoks kogu maailmas; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ohustab Euroopa ja ülemaailmset põllumajandustootmist, toidusüsteemi ja toitumist; arvestades, et mulla degradeerumisega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud kulud kogu maailmas ulatuvad hinnanguliselt 5,5–10,5 triljoni euroni aastas (34); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitiline foorumi (IPBES) hinnangul on 2050. aastaks plaanis oluliselt muuta 90 % maast ja 75 % maast on juba oluliselt muudetud; arvestades, et 85 % märgaladest on juba kadunud (33); arvestades, et bioloogiline mitmekesisus on väga oluline toiduga kindlustatuse, inimeste heaolu ja arengu jaoks kogu maailmas; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ohustab Euroopa ja ülemaailmset põllumajandustootmist, toidusüsteemi ja toitumist; arvestades, et mulla degradeerumisega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud kulud kogu maailmas ulatuvad hinnanguliselt 5,5–10,5 triljoni euroni aastas (34);

| F. | arvestades, et umbes 80 % maailma metsade raadamisest on põhjustatud põllumajandusmaa laiendamisest (35), arvestades, et liidu nõudlus selliste toodete järele nagu palmiõli, liha, soja, kakao, mais, puit ja kautšuk, sealhulgas töödeldud toodete või teenuste kujul, on tugev raadamise, metsade seisundi halvenemise, ökosüsteemide hävitamise ja sellega seonduvate inimõiguste rikkumiste ajend väljaspool ELi ning põhjustab umbes 10 % kogu lõpptarbimisega seotud raadamisest maailmas (36); arvestades, et mittekestlikul kalapüügil on bioloogilisele mitmekesisusele tõsine negatiivne mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et umbes 80 % maailma metsade raadamisest on põhjustatud põllumajandusmaa laiendamisest (35), arvestades, et liidu nõudlus selliste toodete järele nagu palmiõli, liha, soja, kakao, mais, puit ja kautšuk, sealhulgas töödeldud toodete või teenuste kujul, on tugev raadamise, metsade seisundi halvenemise, ökosüsteemide hävitamise ja sellega seonduvate inimõiguste rikkumiste ajend väljaspool ELi ning põhjustab umbes 10 % kogu lõpptarbimisega seotud raadamisest maailmas (36); arvestades, et mittekestlikul kalapüügil on bioloogilisele mitmekesisusele tõsine negatiivne mõju;

| G. | arvestades, et põllumajandusest sõltuvad poollooduslikud elupaigad, näiteks rohumaad, on eriti ohustatud ja nende kaitsestaatus on oluliselt halvem kui muude elupaigatüüpide puhul, mis ei sõltu põllumajandusest, samas kui põllumajandusest sõltuvatest elupaikadest on 45 % hinnatud halvaks, võrreldes 31 %-ga muude elupaikade puhul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põllumajandusest sõltuvad poollooduslikud elupaigad, näiteks rohumaad, on eriti ohustatud ja nende kaitsestaatus on oluliselt halvem kui muude elupaigatüüpide puhul, mis ei sõltu põllumajandusest, samas kui põllumajandusest sõltuvatest elupaikadest on 45 % hinnatud halvaks, võrreldes 31 %-ga muude elupaikade puhul;

| H. | arvestades, et pestitsiidide hooletu kasutamine on märkimisväärne pinnase-, vee- ja õhusaaste allikas ning mõjutab negatiivselt inimeste, loomade ja taimede tervist; arvestades, et seetõttu on vaja suurendada jõupingutusi, et oluliselt vähendada sõltuvust kahjulikest pestitsiididest, nendest tulenevat riski ja nende kasutamist ning väetiste ja antibiootikumide kasutamist; arvestades, et kestlikud põllumajandustavad, nagu integreeritud taimekaitse, agrometsandus, agroökoloogia ja mahepõllumajandus ning täppispõllumajanduse meetodid, võivad aidata leida lahendusi pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ELi tasandil ja kogu maailmas ning neid tuleks toetada; arvestades, et teadusuuringud (37) näitavad, et pestitsiidide kasutamist on võimalik oluliselt vähendada, ilma et see mõjutaks kasumlikkust ja tootlikkust negatiivselt, eriti juhul, kui kestlike alternatiivide kättesaadavus suureneb; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pestitsiidide hooletu kasutamine on märkimisväärne pinnase-, vee- ja õhusaaste allikas ning mõjutab negatiivselt inimeste, loomade ja taimede tervist; arvestades, et seetõttu on vaja suurendada jõupingutusi, et oluliselt vähendada sõltuvust kahjulikest pestitsiididest, nendest tulenevat riski ja nende kasutamist ning väetiste ja antibiootikumide kasutamist; arvestades, et kestlikud põllumajandustavad, nagu integreeritud taimekaitse, agrometsandus, agroökoloogia ja mahepõllumajandus ning täppispõllumajanduse meetodid, võivad aidata leida lahendusi pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ELi tasandil ja kogu maailmas ning neid tuleks toetada; arvestades, et teadusuuringud (37) näitavad, et pestitsiidide kasutamist on võimalik oluliselt vähendada, ilma et see mõjutaks kasumlikkust ja tootlikkust negatiivselt, eriti juhul, kui kestlike alternatiivide kättesaadavus suureneb;

| I. | arvestades, et 2018. aastal kiitsid ELi liikmesriigid heaks üle 81 000 tonni pestitsiidide ekspordi, mis sisaldasid Euroopas keelatud aineid (38); arvestades, et ohtlikud pestitsiidid võivad kujutada sihtriikides veelgi suuremat ohtu, sest kasutustingimused (nt kaitsevahendid, õhust pihustamine) ei ole alati nii ranged kui ELis; arvestades, et need keelustatud pestitsiidid võivad ELi turule tagasi tulla jääkidena imporditud toiduainetes; arvestades, et seireprogrammid on näidanud, et ELi turul müüdavas toidus avastati mitme ELis keelatud pestitsiidi jääke, 4,5 % juhtudest isegi kogustes, mis ületasid nende ainete suhtes tarbijaohutuse tagamiseks kehtestatud jääkide piirnormi (39); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2018. aastal kiitsid ELi liikmesriigid heaks üle 81 000 tonni pestitsiidide ekspordi, mis sisaldasid Euroopas keelatud aineid (38); arvestades, et ohtlikud pestitsiidid võivad kujutada sihtriikides veelgi suuremat ohtu, sest kasutustingimused (nt kaitsevahendid, õhust pihustamine) ei ole alati nii ranged kui ELis; arvestades, et need keelustatud pestitsiidid võivad ELi turule tagasi tulla jääkidena imporditud toiduainetes; arvestades, et seireprogrammid on näidanud, et ELi turul müüdavas toidus avastati mitme ELis keelatud pestitsiidi jääke, 4,5 % juhtudest isegi kogustes, mis ületasid nende ainete suhtes tarbijaohutuse tagamiseks kehtestatud jääkide piirnormi (39);

| J. | arvestades, et ülekaalulisus ja rasvumine kasvavad ELis kiiresti (40) ning iga teine täiskasvanu on kas ülekaalus või rasvunud (41); arvestades, et ülekaalulisuse ja rasvumise põhjused on mitmetahulised, kuid ühekülgne toit ja toitumine on üks peamisi tegureid, mis toob kaasa ülekaalulisuse ja rasvumise suure esinemissageduse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülekaalulisus ja rasvumine kasvavad ELis kiiresti (40) ning iga teine täiskasvanu on kas ülekaalus või rasvunud (41); arvestades, et ülekaalulisuse ja rasvumise põhjused on mitmetahulised, kuid ühekülgne toit ja toitumine on üks peamisi tegureid, mis toob kaasa ülekaalulisuse ja rasvumise suure esinemissageduse;

| K. | arvestades, et hinnangute kohaselt põhjustas ebatervislik toitumine ELis 2017. aastal üle 950 000 surmajuhtumi (üks viiest) ja lisaks kaotati 16 miljonit tervena elatud aastat, peamiselt südame-veresoonkonna haiguste ja vähktõve tulemusena (42); arvestades, et kokkupuude sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalidega toidu ja toidupakendite kaudu on samuti suur oht rahvatervisele (43); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hinnangute kohaselt põhjustas ebatervislik toitumine ELis 2017. aastal üle 950 000 surmajuhtumi (üks viiest) ja lisaks kaotati 16 miljonit tervena elatud aastat, peamiselt südame-veresoonkonna haiguste ja vähktõve tulemusena (42); arvestades, et kokkupuude sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalidega toidu ja toidupakendite kaudu on samuti suur oht rahvatervisele (43);

| L. | arvestades, et umbes pooled zoonootilistest haigustest, mis on inimestel ilmnenud alates 1940. aastast, on tulenenud maakasutuse muutumisest (44); arvestades, et loomatervis on iga kestliku toidusüsteemi oluline osa ning mõju loomade tervisele mõjutab otseselt toidusüsteemi kestlikkust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et umbes pooled zoonootilistest haigustest, mis on inimestel ilmnenud alates 1940. aastast, on tulenenud maakasutuse muutumisest (44); arvestades, et loomatervis on iga kestliku toidusüsteemi oluline osa ning mõju loomade tervisele mõjutab otseselt toidusüsteemi kestlikkust;

| M. | arvestades, et ELis tekib igal aastal hinnanguliselt 88 miljonit tonni toidujäätmeid ja selle hinnanguline maksumus on 143 miljardit eurot (45); arvestades, et toidujäätmetel on tohutu mõju keskkonnale ja need põhjustavad kogu ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest umbes 6 %; (46) arvestades, et toidujäätmete peamised tekitajad ELis on kodumajapidamised (53 %) ja töötlemine (19 %) (47); arvestades, et 10 % ELi toidujäätmetest on seotud kuupäevamärgistusega ja tarbijate arusaamatustega kuupäevamärgistuse süsteemi lugemisel ja kasutamisel (48); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELis tekib igal aastal hinnanguliselt 88 miljonit tonni toidujäätmeid ja selle hinnanguline maksumus on 143 miljardit eurot (45); arvestades, et toidujäätmetel on tohutu mõju keskkonnale ja need põhjustavad kogu ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest umbes 6 %; (46) arvestades, et toidujäätmete peamised tekitajad ELis on kodumajapidamised (53 %) ja töötlemine (19 %) (47); arvestades, et 10 % ELi toidujäätmetest on seotud kuupäevamärgistusega ja tarbijate arusaamatustega kuupäevamärgistuse süsteemi lugemisel ja kasutamisel (48);

| N. | arvestades, et aastatel 2011–2016 vähenes antibiootikumide müük Euroopa loomakasvatusettevõtetele 18,5 %, (49) mille tulemusel vähenes antibiootikumide kasutamise koormus põllumajanduses 2011.–2018. aastal 35 %, samas kui enamikus liikmesriikides on antimikroobikumide tarbimine toiduloomadel väiksem või palju väiksem kui inimestel (50); arvestades siiski, et liikmesriikide vahel on suured erinevused ja mõnede antimikroobikumide tarbimine on endiselt liiga suur (51); arvestades, et antimikroobikumiresistentsus on suur oht ka inimeste tervisele; arvestades, et antibiootikumide kasutamise vähendamine ja minimeerimine loomakasvatuses aitab aeglustada selle tekkimist ja levikut; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et aastatel 2011–2016 vähenes antibiootikumide müük Euroopa loomakasvatusettevõtetele 18,5 %, (49) mille tulemusel vähenes antibiootikumide kasutamise koormus põllumajanduses 2011.–2018. aastal 35 %, samas kui enamikus liikmesriikides on antimikroobikumide tarbimine toiduloomadel väiksem või palju väiksem kui inimestel (50); arvestades siiski, et liikmesriikide vahel on suured erinevused ja mõnede antimikroobikumide tarbimine on endiselt liiga suur (51); arvestades, et antimikroobikumiresistentsus on suur oht ka inimeste tervisele; arvestades, et antibiootikumide kasutamise vähendamine ja minimeerimine loomakasvatuses aitab aeglustada selle tekkimist ja levikut;

| O. | arvestades, et IPCC avaldas juba 2018. aastal eriaruande globaalne soojenemise kohta 1,5 oC, milles väideti, et globaalse soojenemise piiramine 1,5 oC-ga nõuaks kiireid, ulatuslikke ja enneolematuid muutusi ühiskonna kõigis aspektides; arvestades, et kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine kujutavad endast üha suuremat ohtu toiduga kindlustatusele ja elatusallikatele korduvate põudade, üleujutuste, metsatulekahjude ja uute kahjurite tõttu; arvestades, et toidusüsteemid tekitavad 29 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest, avaldades seega suurt mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, veele, õhule, pinnasele ja süsiniku neeldajatele; arvestades, et ELi põllumajandussektor tekitab ligikaudu 10 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest, kusjuures liikmesriikide vahel on märkimisväärsed erinevused ning põllumajandus moodustab riigi kasvuhoonegaaside heitest 3–33 % (52); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et IPCC avaldas juba 2018. aastal eriaruande globaalne soojenemise kohta 1,5 oC, milles väideti, et globaalse soojenemise piiramine 1,5 oC-ga nõuaks kiireid, ulatuslikke ja enneolematuid muutusi ühiskonna kõigis aspektides; arvestades, et kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine kujutavad endast üha suuremat ohtu toiduga kindlustatusele ja elatusallikatele korduvate põudade, üleujutuste, metsatulekahjude ja uute kahjurite tõttu; arvestades, et toidusüsteemid tekitavad 29 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest, avaldades seega suurt mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, veele, õhule, pinnasele ja süsiniku neeldajatele; arvestades, et ELi põllumajandussektor tekitab ligikaudu 10 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest, kusjuures liikmesriikide vahel on märkimisväärsed erinevused ning põllumajandus moodustab riigi kasvuhoonegaaside heitest 3–33 % (52);

| P. | arvestades, et Euroopa põllumajanduse kasvuhoonegaaside heitkoguseid on alates 1990. aastast vähendatud ligikaudu 20 %; arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine põllumajanduses on alates 2012. aastast märkimisväärselt aeglustunud ja mõne aasta jooksul on kogused isegi suurenenud (53); arvestades, et põllumajandus saab süsiniku sidumisele aktiivselt kaasa aidata, suurendades looduslikke süsiniku neeldajaid, kui võetakse kasutusele loodus- ja ökosüsteemipõhiseid lahendusi, nagu laialdased külvikorrad, interpõllundus, permakultuur, agrometsandus, metsakasvatus, agroökoloogia ja ökosüsteemide taastamine, ning eelkõige turbaalade taastamist ja hooldamist, et suurendada looduslikke süsiniku neeldajaid ja CO2 sidumist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa põllumajanduse kasvuhoonegaaside heitkoguseid on alates 1990. aastast vähendatud ligikaudu 20 %; arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine põllumajanduses on alates 2012. aastast märkimisväärselt aeglustunud ja mõne aasta jooksul on kogused isegi suurenenud (53); arvestades, et põllumajandus saab süsiniku sidumisele aktiivselt kaasa aidata, suurendades looduslikke süsiniku neeldajaid, kui võetakse kasutusele loodus- ja ökosüsteemipõhiseid lahendusi, nagu laialdased külvikorrad, interpõllundus, permakultuur, agrometsandus, metsakasvatus, agroökoloogia ja ökosüsteemide taastamine, ning eelkõige turbaalade taastamist ja hooldamist, et suurendada looduslikke süsiniku neeldajaid ja CO2 sidumist;

| Q. | arvestades, et nagu Euroopa Keskkonnaamet on rõhutanud, on põllumajandus ELis suuruselt kolmas PM10-osakeste heite allikas; arvestades, et põllumajanduse ammoniaagi (NH3) heide põhjustab igal kevadel kogu Euroopas tahkete osakeste suuri kontsentratsioone ning nii lühi- kui ka pikaajalist kahjulikku mõju tervisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nagu Euroopa Keskkonnaamet on rõhutanud, on põllumajandus ELis suuruselt kolmas PM10-osakeste heite allikas; arvestades, et põllumajanduse ammoniaagi (NH3) heide põhjustab igal kevadel kogu Euroopas tahkete osakeste suuri kontsentratsioone ning nii lühi- kui ka pikaajalist kahjulikku mõju tervisele;

| R. | arvestades, et EL tarbib seitse korda rohkem lämmastikku ja kolm korda rohkem fosforit, kui võib pidada planeedi piirides jätkusuutlikuks ja õiglaseks (54); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL tarbib seitse korda rohkem lämmastikku ja kolm korda rohkem fosforit, kui võib pidada planeedi piirides jätkusuutlikuks ja õiglaseks (54);

| S. | arvestades, et Euroopa toidusüsteemi keskkonnamõju vähendamiseks tehtud edusammude mõõtmiseks on vaja rohkem teavet olelusringi kohta ning tarneahelat käsitleva teabe paremat jälgimist ja seiret; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa toidusüsteemi keskkonnamõju vähendamiseks tehtud edusammude mõõtmiseks on vaja rohkem teavet olelusringi kohta ning tarneahelat käsitleva teabe paremat jälgimist ja seiret;

| T. | arvestades, et Euroopa mitmeotstarbeline põllumajanduslik toidutööstus, mille moodustavad mitmesugused põllumajandusmudelid ja mis põhineb põllumajanduslikel pereettevõtetel, on ELi majanduse ja ühiskonna oluline komponent ning peab tagama konkurentsivõimelise, kvaliteetse ja mitmekesise toidu tootmise, toiduga kindlustatuse, kohalikud tarneahelad, head põllumajandustavad, maa ja veevarude kaitse, kõrged keskkonna- ja loomakaitse standardid ning elujõulised maapiirkonnad terves ELis; arvestades, et nõuetekohaselt toetatud põllumajanduspoliitika edendab üleminekut rohkem kohalikele tarneahelatele ja säästvamatele põllumajandustavadele, saavutades kõrgemad keskkonna- ja loomade heaolu standardid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa mitmeotstarbeline põllumajanduslik toidutööstus, mille moodustavad mitmesugused põllumajandusmudelid ja mis põhineb põllumajanduslikel pereettevõtetel, on ELi majanduse ja ühiskonna oluline komponent ning peab tagama konkurentsivõimelise, kvaliteetse ja mitmekesise toidu tootmise, toiduga kindlustatuse, kohalikud tarneahelad, head põllumajandustavad, maa ja veevarude kaitse, kõrged keskkonna- ja loomakaitse standardid ning elujõulised maapiirkonnad terves ELis; arvestades, et nõuetekohaselt toetatud põllumajanduspoliitika edendab üleminekut rohkem kohalikele tarneahelatele ja säästvamatele põllumajandustavadele, saavutades kõrgemad keskkonna- ja loomade heaolu standardid;

| U. | arvestades, et strateegia eesmärkide saavutamisel on oluline rõhutada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keskset rolli ELi põllumajanduslikus toidutööstuses tarneahela kõigis etappides alates töötlemisest kuni jaemüügini; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et strateegia eesmärkide saavutamisel on oluline rõhutada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate keskset rolli ELi põllumajanduslikus toidutööstuses tarneahela kõigis etappides alates töötlemisest kuni jaemüügini;

| V. | arvestades, et põllumajandussektor peab jätkama ohutu ja täisväärtusliku toidu tootmist, säilitades ja majandades maad kestlikumalt, mis kõik takistab maapiirkondade rahvastikukadu; arvestades, et Euroopa põllumajandustootjad vastavad rangeimatele ülemaailmsetele standarditele ja toodavad kvaliteetset toitu mitte ainult Euroopa kodanikele, vaid kogu maailmas; arvestades, et põllumajandussektor on tohutult väärtuslik, kuid veidi enam kui kümne aasta jooksul on tegevuse lõpetanud mitu miljonit põllumajandusettevõtet, mis moodustavad üle kolmandiku kõigist Euroopa põllumajandusettevõtetest, ning valdav enamik neist on väikesed pereettevõtted; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et põllumajandussektor peab jätkama ohutu ja täisväärtusliku toidu tootmist, säilitades ja majandades maad kestlikumalt, mis kõik takistab maapiirkondade rahvastikukadu; arvestades, et Euroopa põllumajandustootjad vastavad rangeimatele ülemaailmsetele standarditele ja toodavad kvaliteetset toitu mitte ainult Euroopa kodanikele, vaid kogu maailmas; arvestades, et põllumajandussektor on tohutult väärtuslik, kuid veidi enam kui kümne aasta jooksul on tegevuse lõpetanud mitu miljonit põllumajandusettevõtet, mis moodustavad üle kolmandiku kõigist Euroopa põllumajandusettevõtetest, ning valdav enamik neist on väikesed pereettevõtted;

| W. | arvestades, et Euroopa põllumajanduse üleminek säästvamatele tavadele ja ringlusele nõuab märkimisväärseid investeeringuid ning selle eeltingimus on piisav juurdepääs rahastamisele; arvestades, et EIP on võtnud kohustuse suurendada kliimameetmetesse ja keskkonnasäästlikkusse investeerimise osa, nii et see moodustaks 2025. aastal ja edaspidi 50 % EIP tegevusest; arvestades, et seda võiks kasutada säästvatele tavadele kaasa aitavate tehnoloogiate kasutuselevõtuks ning põllumajanduse ja ringmajanduse vahelise seose tugevdamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa põllumajanduse üleminek säästvamatele tavadele ja ringlusele nõuab märkimisväärseid investeeringuid ning selle eeltingimus on piisav juurdepääs rahastamisele; arvestades, et EIP on võtnud kohustuse suurendada kliimameetmetesse ja keskkonnasäästlikkusse investeerimise osa, nii et see moodustaks 2025. aastal ja edaspidi 50 % EIP tegevusest; arvestades, et seda võiks kasutada säästvatele tavadele kaasa aitavate tehnoloogiate kasutuselevõtuks ning põllumajanduse ja ringmajanduse vahelise seose tugevdamiseks;

| X. | arvestades, et mulla hea seisund parandab maa võimet toitu toota, vett filtreerida ja süsinikku siduda, aidates sellega kaasa mitte ainult kliima stabiliseerimisele, vaid ka toiduga kindlustatuse tagamisele, bioloogilise mitmekesisuse taastamisele, põllumajandusmaa kaitsmisele ja tervislikuma toidusüsteemi loomisele; arvestades, et regeneratiivne põllumajandus kui toiduainete tootmise ja maa majandamise lähenemisviis võiks neid probleeme leevendada, aidates minna üle väga vastupidavale põllumajandussüsteemile, mis põhineb maa ja mulla nõuetekohasel majandamisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mulla hea seisund parandab maa võimet toitu toota, vett filtreerida ja süsinikku siduda, aidates sellega kaasa mitte ainult kliima stabiliseerimisele, vaid ka toiduga kindlustatuse tagamisele, bioloogilise mitmekesisuse taastamisele, põllumajandusmaa kaitsmisele ja tervislikuma toidusüsteemi loomisele; arvestades, et regeneratiivne põllumajandus kui toiduainete tootmise ja maa majandamise lähenemisviis võiks neid probleeme leevendada, aidates minna üle väga vastupidavale põllumajandussüsteemile, mis põhineb maa ja mulla nõuetekohasel majandamisel;

| Y. | arvestades, et on oluline, et tarbijad oleksid täielikult informeeritud ja võimelised tegema teadlikke toiduvalikuid; arvestades, et selleks on vajalik tervislikku ja usaldusväärset toidukeskkonda, mis annab läbipaistvuse ja tagab, et tervislik ja kestlik valik on ühtlasi lihtne ja taskukohane valik, ning soodustab ja edendab inimeste tervisele kasulikke tarbimismustreid, tagades samal ajal looduslike ja inimressursside kestliku kasutamise ning loomade heaolu kõrge taseme; arvestades, et ainuüksi teavitus-, koolitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatest ei piisa, et saavutada vajalik muutus kestlikumate ja tervislikumate tarbijavalikute suunas, kuna neid võivad mõjutada sellised aspektid nagu normid ja konventsioonid, hind, mugavus, harjumus ja toiduvaliku esitusviis; arvestades siiski, et teadlikel kodanikel ja haridusel võib olla nõudluse poolelt tähtis roll Euroopa kliima-, ressursitõhusate ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; arvestades, et kohustuslik märgistus toitainesisalduse ja päritolu kohta, samuti arusaadav teave loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse kohta põhimõtteliselt kõigil toiduainetel ning üldsuse teavitamine tegelikest tootmiskuludest võivad aidata suunata tarbijat tervisliku, säästva ja ohutu toitumise poole; arvestades, et tarbijale suunatud teavet tuleks kohandada ka digitaalajastuga, jätmata kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on oluline, et tarbijad oleksid täielikult informeeritud ja võimelised tegema teadlikke toiduvalikuid; arvestades, et selleks on vajalik tervislikku ja usaldusväärset toidukeskkonda, mis annab läbipaistvuse ja tagab, et tervislik ja kestlik valik on ühtlasi lihtne ja taskukohane valik, ning soodustab ja edendab inimeste tervisele kasulikke tarbimismustreid, tagades samal ajal looduslike ja inimressursside kestliku kasutamise ning loomade heaolu kõrge taseme; arvestades, et ainuüksi teavitus-, koolitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatest ei piisa, et saavutada vajalik muutus kestlikumate ja tervislikumate tarbijavalikute suunas, kuna neid võivad mõjutada sellised aspektid nagu normid ja konventsioonid, hind, mugavus, harjumus ja toiduvaliku esitusviis; arvestades siiski, et teadlikel kodanikel ja haridusel võib olla nõudluse poolelt tähtis roll Euroopa kliima-, ressursitõhusate ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamisel; arvestades, et kohustuslik märgistus toitainesisalduse ja päritolu kohta, samuti arusaadav teave loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse kohta põhimõtteliselt kõigil toiduainetel ning üldsuse teavitamine tegelikest tootmiskuludest võivad aidata suunata tarbijat tervisliku, säästva ja ohutu toitumise poole; arvestades, et tarbijale suunatud teavet tuleks kohandada ka digitaalajastuga, jätmata kedagi kõrvale;

| Z. | arvestades, et Vahemere dieet, mida UNESCO tunnustas 2010. aastal inimkonna vaimse kultuuripärandina, on tervislik, tasakaalustatud toitumine, millel on kõrge toiteväärtus, sotsiaalne ja kultuuriline väärtus, mis põhineb territooriumi ja bioloogilise mitmekesisuse austamisel, ühtlasi tagab see kalanduse, säästva jahipidamise ja põllumajandusega seotud traditsiooniliste tegevuste ja käsitöö säilitamise ja arendamise ning aitab kaasa peamiste krooniliste degeneratiivsete haiguste esmasele ja teisesele ennetamisele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Vahemere dieet, mida UNESCO tunnustas 2010. aastal inimkonna vaimse kultuuripärandina, on tervislik, tasakaalustatud toitumine, millel on kõrge toiteväärtus, sotsiaalne ja kultuuriline väärtus, mis põhineb territooriumi ja bioloogilise mitmekesisuse austamisel, ühtlasi tagab see kalanduse, säästva jahipidamise ja põllumajandusega seotud traditsiooniliste tegevuste ja käsitöö säilitamise ja arendamise ning aitab kaasa peamiste krooniliste degeneratiivsete haiguste esmasele ja teisesele ennetamisele;

| AA. | arvestades, et vesi ja põllumajandus on omavahel lahutamatult seotud ning säästev veemajandus põllumajandussektoris on väga oluline, et võimaldada kvaliteetse ja piisava toidu tootmist ning tagada veevarude säilimine; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vesi ja põllumajandus on omavahel lahutamatult seotud ning säästev veemajandus põllumajandussektoris on väga oluline, et võimaldada kvaliteetse ja piisava toidu tootmist ning tagada veevarude säilimine;

| AB. | arvestades, et toiduainete turu globaliseerumine on suurenenud, mistõttu suureneb ELi ja kolmandate riikide vaheliste vabakaubanduslepingute tähtsus; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et toiduainete turu globaliseerumine on suurenenud, mistõttu suureneb ELi ja kolmandate riikide vaheliste vabakaubanduslepingute tähtsus;

| AC. | arvestades, et on vaja võtta arvesse praegu kehtivate keskkonnastandardite rakendamise tulemusi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on vaja võtta arvesse praegu kehtivate keskkonnastandardite rakendamise tulemusi;

| AD. | arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud tõsine olukord on mõjutanud kõiki Euroopa toidutarneahela osalisi alates esmatootmisest kuni toitlustustööstuseni; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud tõsine olukord on mõjutanud kõiki Euroopa toidutarneahela osalisi alates esmatootmisest kuni toitlustustööstuseni;

| AE. | arvestades, et Euroopa toidusüsteemil on olnud oluline roll COVID-19 pandeemia ajal, mis on hästi näidanud selle vastupanuvõimet, kui põllumajandustootjad ja nende kooperatiivid või tootjaorganisatsioonid, töötajad toiduainete väärtusahelas, toidutöötlejad ja jaemüüjad on teinud rasketes tingimustes, sh liikumispiirangute ja sanitaarriskide olukorras koostööd, sealhulgas liikumispiirangute ajal, et tagada Euroopa tarbijate takistusteta juurdepääs turvalistele, taskukohastele ja kvaliteetsetele toodetele, austades seejuures siseturu terviklikkust; arvestades, et ELi siseturg ja põllumajandussüsteem tuli COVID-19 kriisi ajal suuresti ja kiiresti toime tarnekatkestustega, mis tõid siiski esile teatavad nõrgad kohad keerukates toiduainete tarneahelates; see näitab, et on vaja tagada pikaajaline toiduga kindlustatus, vastupidavus ja lühikesed tarneahelad; arvestades, et sellega seoses on oluline rõhutada toiduga kindlustatuse ja tarneahelate kindluse väärtust kõigi ELi kodanike jaoks ning seda, kui oluline on, et põllumajandustootjatele oleksid kättesaadavad kõik vajalikud vahendid, et nad saaksid toota mitmekesist toitu jätkusuutlikult; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa toidusüsteemil on olnud oluline roll COVID-19 pandeemia ajal, mis on hästi näidanud selle vastupanuvõimet, kui põllumajandustootjad ja nende kooperatiivid või tootjaorganisatsioonid, töötajad toiduainete väärtusahelas, toidutöötlejad ja jaemüüjad on teinud rasketes tingimustes, sh liikumispiirangute ja sanitaarriskide olukorras koostööd, sealhulgas liikumispiirangute ajal, et tagada Euroopa tarbijate takistusteta juurdepääs turvalistele, taskukohastele ja kvaliteetsetele toodetele, austades seejuures siseturu terviklikkust; arvestades, et ELi siseturg ja põllumajandussüsteem tuli COVID-19 kriisi ajal suuresti ja kiiresti toime tarnekatkestustega, mis tõid siiski esile teatavad nõrgad kohad keerukates toiduainete tarneahelates; see näitab, et on vaja tagada pikaajaline toiduga kindlustatus, vastupidavus ja lühikesed tarneahelad; arvestades, et sellega seoses on oluline rõhutada toiduga kindlustatuse ja tarneahelate kindluse väärtust kõigi ELi kodanike jaoks ning seda, kui oluline on, et põllumajandustootjatele oleksid kättesaadavad kõik vajalikud vahendid, et nad saaksid toota mitmekesist toitu jätkusuutlikult;

| AF. | arvestades, et kuigi põllumajandustootjate õigused kinnitati 2004. aastal FAO taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus, on intellektuaalomandit käsitlevad õigusnormid nendega sageli vastuolus, seades kohalikud, traditsioonilised ja põlised seemnesüsteemid ohtu; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kuigi põllumajandustootjate õigused kinnitati 2004. aastal FAO taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus, on intellektuaalomandit käsitlevad õigusnormid nendega sageli vastuolus, seades kohalikud, traditsioonilised ja põlised seemnesüsteemid ohtu;

| AG. | arvestades, et tarbijad tunnevad üha enam muret loomade heaolu ja loomatervise pärast; arvestades, et loomade heaolu kõrge tase on kestliku arengu jaoks oluline ning võib tugevdada Euroopa põllumajandustootjate majanduslikku ja keskkonnaalast kestlikkust, luues põllumajandustootjatele uue turu loomade heaolu kõrgematel standarditel põhinevate toodete müümiseks; arvestades, et komisjon on teatanud olemasolevate loomade heaolu käsitlevate õigusaktide, sealhulgas loomade vedu ja tapmist käsitlevate õigusaktide hindamisest ja läbivaatamisest; arvestades, et horisontaalsed õigusnormid põllumajandusloomade kaitseks koos teaduspõhiste ja liigispetsiifiliste loomade heaolu nõuetega kõikidele põllumajandusloomade liikidele tooksid loomade heaolule märkimisväärset kasu; arvestades, et üleminekuperioodid ja põllumajandustootjate toetamine on olulised õigusaktide muutmisel, et võimaldada kestlikumat põllumajandust ja saavutada loomade heaolu paranemine; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tarbijad tunnevad üha enam muret loomade heaolu ja loomatervise pärast; arvestades, et loomade heaolu kõrge tase on kestliku arengu jaoks oluline ning võib tugevdada Euroopa põllumajandustootjate majanduslikku ja keskkonnaalast kestlikkust, luues põllumajandustootjatele uue turu loomade heaolu kõrgematel standarditel põhinevate toodete müümiseks; arvestades, et komisjon on teatanud olemasolevate loomade heaolu käsitlevate õigusaktide, sealhulgas loomade vedu ja tapmist käsitlevate õigusaktide hindamisest ja läbivaatamisest; arvestades, et horisontaalsed õigusnormid põllumajandusloomade kaitseks koos teaduspõhiste ja liigispetsiifiliste loomade heaolu nõuetega kõikidele põllumajandusloomade liikidele tooksid loomade heaolule märkimisväärset kasu; arvestades, et üleminekuperioodid ja põllumajandustootjate toetamine on olulised õigusaktide muutmisel, et võimaldada kestlikumat põllumajandust ja saavutada loomade heaolu paranemine;

| AH. | arvestades, et geograafilised tähised tulenevad iidsest ELi pärandist ning need on inimese keskkonnaga kohanemise tulemus ja ELi identiteedi väljendus; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et geograafilised tähised tulenevad iidsest ELi pärandist ning need on inimese keskkonnaga kohanemise tulemus ja ELi identiteedi väljendus;

| AI. | arvestades, et väga oluline on toidupettuse ja ebaausate tavadega võidelda, tuvastades ja uurides pettusi; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et väga oluline on toidupettuse ja ebaausate tavadega võidelda, tuvastades ja uurides pettusi;

1.

väljendab heameelt strateegia „Talust taldrikule“ ambitsioonide ja eesmärkide üle oluliste sammudena kestliku, õiglase, tervisliku, loomahoidliku, piirkondlikuma, mitmekesise ja vastupanuvõimelise toidusüsteemi tagamiseks, mis on väga oluline Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; rõhutab lahutamatut seost tervete inimeste, terve ühiskonna, tervete loomade ja terve planeedi vahel; rõhutab, et see strateegia on hädavajalik, et viia toidusüsteem, sealhulgas looma- ja taimekasvatus, planeedile talutavatesse piiridesse, kuid rõhutab samas, kui tähtis on saavutada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused ning õiglased võimalused kogu toiduainete väärtusahelas ning sobiv ja tasakaalustatud poliitiline lähenemisviis; julgustab komisjoni muutma strateegia võimalikult kiiresti konkreetseteks seadusandlikeks ja muudeks kui seadusandlikeks meetmeteks, millega kaasneb üleminekuks vajalik rahalise toetuse mehhanism;

Vajadus tegutseda

Vajadus tegutseda

| 2. | tuletab meelde, et mõjuhinnangud on ELi õigusloomeprotsessi lahutamatu osa; väljendab heameelt, et komisjon on teatanud kavatsusest läbi viia üksikasjalikud mõjuhinnangud, sealhulgas avalikud konsultatsioonid, kooskõlas parema õigusloome suunistega iga seadusandliku algatuse kohta strateegia „Talust taldrikule“ raames, sealhulgas tulemuslike kvantitatiivsete eesmärkide kohta (55); rõhutab, et need eelnevad teaduslikud mõjuhinnangud peaksid sisaldama põhjalikke keskkonnamõju hindamisi, hõlmama jätkusuutlikkuse kolme mõõdet (keskkonna-alane, majanduslik ja sotsiaalne mõõde, sealhulgas tervis) terviklikus ja süsteemses lähenemisviisis ning võtma arvesse kumulatiivset mõju, samuti peaksid need hõlmama tegevusetusest tulenevaid kulusid seoses vahetu ja pikaajalise mõjuga inimeste tervisele, keskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja üldisele jätkusuutlikkusele, samuti võtma arvesse põlvkondade vahetust, võimalikke kompromisse poliitiliste eesmärkide vahel, eesmärkide saavutamise vahendite kättesaadavust ja erinevaid põllumajandusmudeleid kõigis ELi liikmesriikides; märgib, kui oluline on kirjeldada iga individuaalse eesmärgi puhul arvutamismeetodeid, lähtetasemeid ja võrdlusperioode, ning rõhutab vajadust teha liikmesriikidega koostööd ja konsulteerida; võtab teadmiseks, et strateegia „Talust taldrikule“ esimene läbivaatamine on kavas 2023. aasta keskel; rõhutab, et see vahehindamine peab terviklikult ja süsteemselt ning põhjalikult kajastama kõigi meetmete kumulatiivset mõju, hõlmates kõiki kestlikkuse mõõtmeid, nii keskkonnaalaseid, majanduslikke kui ka sotsiaalseid, sealhulgas seoses tervisega; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et mõjuhinnangud on ELi õigusloomeprotsessi lahutamatu osa; väljendab heameelt, et komisjon on teatanud kavatsusest läbi viia üksikasjalikud mõjuhinnangud, sealhulgas avalikud konsultatsioonid, kooskõlas parema õigusloome suunistega iga seadusandliku algatuse kohta strateegia „Talust taldrikule“ raames, sealhulgas tulemuslike kvantitatiivsete eesmärkide kohta (55

| 3. | väljendab heameelt, et on välja kuulutatud tõenditel põhinev ettepanek kestlike toidusüsteemide õigusliku raamistiku kohta, mis peaks põhinema läbipaistvatel andmetel ja mille puhul tuleks võtta arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi; kutsub komisjoni üles kasutama seda ettepanekut, et kehtestada tulevikku suunatud terviklik, tasakaalustatud, integreeritud ning keskkonnaalaselt, sotsiaalselt ja majanduslikult kestlik ühine toidupoliitika, milles kõik osalejad annavad oma panuse, eesmärgiga vähendada ELi toidusüsteemi keskkonna- ja kliimajalajälge ning selle negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning inimeste ja loomade tervisele ja heaolule, et muuta Euroopa hiljemalt 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks ja peaaegu nullsaastega maailmajaoks ning tugevdada selle vastupanuvõimet, et tagada keskmises ja pikas perspektiivis toiduga kindlustatus kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja elurikkuse vähenemise tingimustes; rõhutab, et on vaja tagada majanduslik ja sotsiaalne kestlikkus kogu toiduahelas, sest head sotsiaalmajanduslikud väljavaated ja asjaomaste eri sektorite konkurentsivõime aitavad saavutada strateegia eesmärke; julgustab ELi juhtima ülemaailmset üleminekut kestlikkusele talust taldrikuni, tuginedes keskkonna, sotsiaalse (sh tervise) ja majanduslikust seisukohast kestliku multifunktsionaalse põllumajandussektori põhimõttele, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni agroökoloogia põhimõtetele ja ÜRO õigusele toidule, tagades samal ajal poliitika suurema järjepidevuse ja sidususe, et võimaldada kõigil Euroopa toidusüsteemi osalistel viia ellu realistlikel ja läbipaistvatel SMART-eesmärkidel põhinevat pikaajalist planeerimist; rõhutab, et tuleb kiiresti teha julgeid poliitilisi ja seadusandlikke muudatusi, arvestades arvukaid teaduslikke tõendeid selle kohta, et praegust toidusüsteemi tuleb muuta kestlikumaks ning et tegutsemata jätmine toob kaasa suuremad kulud, ning toonitab, kui tähtis on innovatsioon ja kestlikud tavad; teeb ettepaneku, et arvesse võetaks iga liikmesriigi lähtepunkte ja edusamme, samuti nende konkreetseid (piirkondlikke) tingimusi, ning samal ajal edendataks teadmiste ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel; rõhutab vajadust kaasata kõiki elemente toidu ja joogi tarneahelates, sealhulgas tootmist, töötlemist, turustamist, ladustamist, vedu, levitamist, külalismajandust ja jaemüüki, jäätmete kõrvaldamist ja teisese materjali ringlussevõttu; nõuab, et selles õigusakti ettepanekus pöörataks täit tähelepanu põllumajandusloomade heaolule, kuna see on toidu kestlikkuse lahutamatu osa; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt, et on välja kuulutatud tõenditel põhinev ettepanek kestlike toidusüsteemide õigusliku raamistiku kohta, mis peaks põhinema läbipaistvatel andmetel ja mille puhul tuleks võtta arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi; kutsub komisjoni üles kasutama seda ettepanekut, et kehtestada tulevikku suunatud terviklik, tasakaalustatud, integreeritud ning keskkonnaalaselt, sotsiaalselt ja majanduslikult kestlik ühine toidupoliitika, milles kõik osalejad annavad oma panuse, eesmärgiga vähendada ELi toidusüsteemi keskkonna- ja kliimajalajälge ning selle negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning inimeste ja loomade tervisele ja heaolule, et muuta Euroopa hiljemalt 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks ja peaaegu nullsaastega maailmajaoks ning tugevdada selle vastupanuvõimet, et tagada keskmises ja pikas perspektiivis toiduga kindlustatus kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja elurikkuse vähenemise tingimustes; rõhutab, et on vaja tagada majanduslik ja sotsiaalne kestlikkus kogu toiduahelas, sest head sotsiaalmajanduslikud väljavaated ja asjaomaste eri sektorite konkurentsivõime aitavad saavutada strateegia eesmärke; julgustab ELi juhtima ülemaailmset üleminekut kestlikkusele talust taldrikuni, tuginedes keskkonna, sotsiaalse (sh tervise) ja majanduslikust seisukohast kestliku multifunktsionaalse põllumajandussektori põhimõttele, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni agroökoloogia põhimõtetele ja ÜRO õigusele toidule, tagades samal ajal poliitika suurema järjepidevuse ja sidususe, et võimaldada kõigil Euroopa toidusüsteemi osalistel viia ellu realistlikel ja läbipaistvatel SMART-eesmärkidel põhinevat pikaajalist planeerimist; rõhutab, et tuleb kiiresti teha julgeid poliitilisi ja seadusandlikke muudatusi, arvestades arvukaid teaduslikke tõendeid selle kohta, et praegust toidusüsteemi tuleb muuta kestlikumaks ning et tegutsemata jätmine toob kaasa suuremad kulud, ning toonitab, kui tähtis on innovatsioon ja kestlikud tavad; teeb ettepaneku, et arvesse võetaks iga liikmesriigi lähtepunkte ja edusamme, samuti nende konkreetseid (piirkondlikke) tingimusi, ning samal ajal edendataks teadmiste ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel; rõhutab vajadust kaasata kõiki elemente toidu ja joogi tarneahelates, sealhulgas tootmist, töötlemist, turustamist, ladustamist, vedu, levitamist, külalismajandust ja jaemüüki, jäätmete kõrvaldamist ja teisese materjali ringlussevõttu; nõuab, et selles õigusakti ettepanekus pöörataks täit tähelepanu põllumajandusloomade heaolule, kuna see on toidu kestlikkuse lahutamatu osa;

| 4. | toetab toidupoliitika strateegiakavade (56) väljatöötamist, mille eesmärk on hõlbustada, stimuleerida ja laiendada uut ja olemasolevat riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku toidupoliitikat, pöörates tähelepanu ka toidupuuduse keerulisele probleemile Euroopas; rõhutab, kui oluline on, et nende kavade aluseks oleksid sõltumatud, erapooletud teadusuuringud ja mitmesuguseid seisukohti esindavate sidusrühmade kaasamine, et tagada õiguspärane ja kaasav protsess; rõhutab, et vaja on uut valdkonnaülest juhtimisviisi, et tagada sidusus ELi toidu- ja põllumajanduspoliitika ning seda mõjutavate poliitikavaldkondade vahel, nagu kaubandus-, energia-, konkurentsi- ja kliimapoliitika; see suurendaks koostoimet ja aitaks vältida ning hallata kompromisse; nõuab seetõttu struktureeritud dialoogi parlamendi, liikmesriikide ja kõigi toidusüsteemi osaliste, sealhulgas kodanike vahel, et kasutada ära kõiki selle strateegia pakutavaid võimalusi ning arutada lünki, võimalusi ja probleeme ELi tervikliku ühise toidupoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; palub, et kui komisjon koostab kestliku toidusüsteemi kohta seadusandliku raamistiku ettepanekut, mis peab põhinema kõigi kestlikkuse aspektide sidusal käsitusel, siis ta edendaks ühiskondlikku arutelu, et jõuda kestlikkusest ja selle eri komponentidest ühisele arusaamale; |
| --- | --- |

4.

toetab toidupoliitika strateegiakavade (56

| 5. | tervitab komisjoni ettepanekut töötada välja hädaolukorra lahendamise plaan toiduga varustamise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, et koordineerida Euroopa ühist reageerimist toidusüsteeme mõjutavatele kriisidele; rõhutab, et inimeste, ettevõtete või liikmesriikide paanilise käitumise ja ülereageerimise vältimiseks on vaja ennetavat lähenemisviisi; on seisukohal, et see on asjakohane reaktsioon kasvavatele ootustele toiduga kindlustatuse osas, millega on tarvis tegeleda Euroopa tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon suhtuks strateegiliste toiduvarude probleemi nii, nagu ta teeb seda Euroopa Liidu strateegiliste naftavarude puhul; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni ettepanekut töötada välja hädaolukorra lahendamise plaan toiduga varustamise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks, et koordineerida Euroopa ühist reageerimist toidusüsteeme mõjutavatele kriisidele; rõhutab, et inimeste, ettevõtete või liikmesriikide paanilise käitumise ja ülereageerimise vältimiseks on vaja ennetavat lähenemisviisi; on seisukohal, et see on asjakohane reaktsioon kasvavatele ootustele toiduga kindlustatuse osas, millega on tarvis tegeleda Euroopa tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon suhtuks strateegiliste toiduvarude probleemi nii, nagu ta teeb seda Euroopa Liidu strateegiliste naftavarude puhul;

| 6. | rõhutab vajadust meetmete järele, millega edendada säästvat põllumajandust, vähendada pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske, kaitsta ja taastada mulla ökosüsteeme ning suurendada põllumajandusmaa maastikuelemente, mis toetavad loodusdirektiividega kaitstud liikide ja elupaikade, sealhulgas tolmeldajate ja nende elupaikade taastamist; tuletab meelde, et põllumajanduse tootlikkus ja vastupidavus sõltuvad loodusvarade kestlikust majandamisest, mis tagab meie toidusüsteemide pikaajalise kestlikkuse; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust meetmete järele, millega edendada säästvat põllumajandust, vähendada pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske, kaitsta ja taastada mulla ökosüsteeme ning suurendada põllumajandusmaa maastikuelemente, mis toetavad loodusdirektiividega kaitstud liikide ja elupaikade, sealhulgas tolmeldajate ja nende elupaikade taastamist; tuletab meelde, et põllumajanduse tootlikkus ja vastupidavus sõltuvad loodusvarade kestlikust majandamisest, mis tagab meie toidusüsteemide pikaajalise kestlikkuse;

| 7. | rõhutab, et Euroopa tarbijad, põllumajandustootjad ja ettevõtjad on huvitatud sellest, et kestlikumale toidusüsteemile üleminek õnnestuks; rõhutab, et üleminekut võivad toetada sidusrühmade parem teavitamine ja põllumajanduspoliitika; rõhutab, et toiduainete tootmise ökoloogiline üleminek ja sellest tulenev panus kliimamuutuste leevendamisse võib olla kasulik toormetootjatele, keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale tervikuna, pakkudes kestlikku, ohutut, piisavat, taskukohast, tervislikku ja toitvat toitu, ning seda on võimalik saavutada tasakaalustatud lähenemisviisiga, mis loob koostoime kestlike tavade ja majanduslike võimaluste vahel; kordab, et selle sektori proportsionaalse panuse tagamiseks peaks põllumajandus olema eesmärgi- ja stiimulipõhine osa ELi eesmärgist liikuda hiljemalt sajandi keskpaigaks heiteneutraalsuse suunas, käsitledes samal ajal ka heidet, mis on seotud Euroopa toidutootmise ja -tarbimisega, kuid mis tekib väljaspool Euroopat; rõhutab, et põllumajandustootjate osalemine kliimameetmetes ja nende toetus on ülioluline, et saavutada ülemaailmsed leevendamiseesmärgid, seadmata ohtu ülemaailmset toiduga või toitumisalast kindlustatust ja jätmata kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa tarbijad, põllumajandustootjad ja ettevõtjad on huvitatud sellest, et kestlikumale toidusüsteemile üleminek õnnestuks; rõhutab, et üleminekut võivad toetada sidusrühmade parem teavitamine ja põllumajanduspoliitika; rõhutab, et toiduainete tootmise ökoloogiline üleminek ja sellest tulenev panus kliimamuutuste leevendamisse võib olla kasulik toormetootjatele, keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale tervikuna, pakkudes kestlikku, ohutut, piisavat, taskukohast, tervislikku ja toitvat toitu, ning seda on võimalik saavutada tasakaalustatud lähenemisviisiga, mis loob koostoime kestlike tavade ja majanduslike võimaluste vahel; kordab, et selle sektori proportsionaalse panuse tagamiseks peaks põllumajandus olema eesmärgi- ja stiimulipõhine osa ELi eesmärgist liikuda hiljemalt sajandi keskpaigaks heiteneutraalsuse suunas, käsitledes samal ajal ka heidet, mis on seotud Euroopa toidutootmise ja -tarbimisega, kuid mis tekib väljaspool Euroopat; rõhutab, et põllumajandustootjate osalemine kliimameetmetes ja nende toetus on ülioluline, et saavutada ülemaailmsed leevendamiseesmärgid, seadmata ohtu ülemaailmset toiduga või toitumisalast kindlustatust ja jätmata kedagi kõrvale;

| 8. | rõhutab vajadust tagada sidusus strateegia „Talust taldrikule“ ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide vahel, sealhulgas kliima, bioloogilise mitmekesisuse, nullsaaste ja tervise valdkonnas; rõhutab, et ELi ja ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamiseks on väga oluline bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja suurendamine ning et tuleb tagada sidusus ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga, sealhulgas Natura 2000 ja merekaitsealade panusega tervisliku toidu tootmise toetamisse, samuti järjepidevus ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika, ELi kaubanduspoliitika ja ELi biomajanduse strateegia osas; rõhutab, et kestliku arengu eesmärgid pakuvad asjakohast raamistikku, et lõimida sidusal ja süsteemsel viisil keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärgid ning võimaldada selliste valdkondadevaheliste poliitikameetmete väljatöötamist, mis kajastavad paremini iga poliitikaeesmärgi omavahelist seotust; tuletab meelde, et sotsiaalne mõõde ning majandus- ja keskkonnaalased mõõtmed tuleb täielikult integreerida strateegia „Talust taldrikule“ kõigisse tulevastesse algatustesse, et saavutada kestliku arengu jaoks väga oluline poliitikavaldkondade sidusus; rõhutab, et jätkusuutlikkuse kriteeriumide hulka tuleks lisada töötingimuste parandamine kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa põhikonventsiooniga, kollektiivläbirääkimised ja sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust tagada sidusus strateegia „Talust taldrikule“ ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide vahel, sealhulgas kliima, bioloogilise mitmekesisuse, nullsaaste ja tervise valdkonnas; rõhutab, et ELi ja ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamiseks on väga oluline bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja suurendamine ning et tuleb tagada sidusus ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga, sealhulgas Natura 2000 ja merekaitsealade panusega tervisliku toidu tootmise toetamisse, samuti järjepidevus ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika, ELi kaubanduspoliitika ja ELi biomajanduse strateegia osas; rõhutab, et kestliku arengu eesmärgid pakuvad asjakohast raamistikku, et lõimida sidusal ja süsteemsel viisil keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärgid ning võimaldada selliste valdkondadevaheliste poliitikameetmete väljatöötamist, mis kajastavad paremini iga poliitikaeesmärgi omavahelist seotust; tuletab meelde, et sotsiaalne mõõde ning majandus- ja keskkonnaalased mõõtmed tuleb täielikult integreerida strateegia „Talust taldrikule“ kõigisse tulevastesse algatustesse, et saavutada kestliku arengu jaoks väga oluline poliitikavaldkondade sidusus; rõhutab, et jätkusuutlikkuse kriteeriumide hulka tuleks lisada töötingimuste parandamine kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa põhikonventsiooniga, kollektiivläbirääkimised ja sotsiaalkaitse;

Kodanike, töötajate, tootjate, turustajate ja keskkonna seisukohast toimiva toidutarneahela ülesehitamine

Kodanike, töötajate, tootjate, turustajate ja keskkonna seisukohast toimiva toidutarneahela ülesehitamine

| 9. | väljendab heameelt otsuse üle vaadata läbi pestitsiidide säästvat kasutamist käsitlev direktiiv ning pestitsiidide, orgaanilistest ja mineraalsetest allikatest pärit toitainete lekke ning antibiootikumide vähendamisega seotud eesmärgid, ning on veendunud, et need eesmärgid on täiesti saavutatavad, kuid nende saavutamine sõltub ohutumate, tõhusate ja toimivate alternatiivide kättesaadavusest; rõhutab, kui oluline on edasine terviklik haridus ja teabevahetus, sealhulgas nõustamisteenuste kaudu, et seda muutust saavutada; rõhutab, et need vähendamise eesmärgid peavad olema siduvad ning et nende poole tuleks püüelda terviklike, ennetavate ja ringluspõhiste lähenemisviiside kaudu, nagu orgaanilised ja agroökoloogilised tavad, uuenduslikud säästvad põllumajandustavad, täppispõllumajanduse ning vajaduse korral integreeritud põllukultuuride ja kahjuritõrje tavade rakendamine ning kestlike alternatiivide kasutamine, mida toetab olelusringi perspektiiv; rõhutab, et on vaja kehtestada mittekeemilistele madala riskiastmega pestitsiididele kiired hindamis-, loa andmise ja registreerimismenetlused, tagades samal ajal, et nende hindamine oleks sama range kui muude ainete puhul; rõhutab, et iga liikmesriik peaks vastavalt oma kliima- ja põllumajandusliku tootmise eripärale kehtestama ÜPP strateegiakavade ja muude asjakohaste poliitikavahendite läbivaatamisel kindlad, tõhusad ja ajaliselt piiritletud kvantitatiivsed vähendamise eesmärgid kooskõlas rohelise kokkuleppe nullsaaste eesmärgiga, et vähendada põllumajandusest lähtuvat pinnasesse, põhjavette, pinnavette ja õhku sattuvat heidet nullini, koos selgelt määratletud põllumajanduskultuuripõhiste toetusmeetmetega, mille abil tagatakse kõigil tasanditel vastutus ja jõustatavus, ning kasutades sõltumatuid ja täielikke andmeid, et aidata saavutada neid innovatiivseid põllumajandusliku tootmise alaseid lahendusi ning toetada ja koolitada nende rakendamist põllumajandusettevõtete tasandil; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike pestitsiidide kasutamist käsitlevate õigusnormide järelevalve-, seire- ja jõustamissüsteemide parandamisel ning tõhustama lõppkasutajate teavitamist ja suurendama nende teadlikkust; kordab oma nõudmist, et eespool nimetatud eesmärgid ja sihid muudetaks õigusaktideks, sealhulgas pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi läbivaatamise kaudu, ning kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas ta käsitleb üksikute liikmesriikide panust kogu liitu hõlmavatesse siduvatesse eesmärkidesse, tagades samal ajal võrdsed võimalused, ning selgitama nende eesmärkide lähtealuseid, võttes arvesse iga liikmesriigi erinevaid lähtekohti, tehtud jõupingutusi ja omadusi ning määrates selgelt kindlaks paljud mittesünteetilised ja muud alternatiivid, mis on praegu juba teada, nende kättesaadavuse ning mõju sektori elujõulisusele, põllumajandustootjate sissetulekutele ja toiduga kindlustatusele, ning kutsub komisjoni üles koostama kava sünteetiliste sisendite minimeerimiseks põllumajanduses; kutsub komisjoni üles toetama tõhusama teavitamise, järelevalve ja kontrollide abil liikmesriike, et pöörata erilist tähelepanu konkreetsetele eritingimustele, mida kohaldatakse pestitsiidide kasutamisel põhjavee kaitsealadel; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt otsuse üle vaadata läbi pestitsiidide säästvat kasutamist käsitlev direktiiv ning pestitsiidide, orgaanilistest ja mineraalsetest allikatest pärit toitainete lekke ning antibiootikumide vähendamisega seotud eesmärgid, ning on veendunud, et need eesmärgid on täiesti saavutatavad, kuid nende saavutamine sõltub ohutumate, tõhusate ja toimivate alternatiivide kättesaadavusest; rõhutab, kui oluline on edasine terviklik haridus ja teabevahetus, sealhulgas nõustamisteenuste kaudu, et seda muutust saavutada; rõhutab, et need vähendamise eesmärgid peavad olema siduvad ning et nende poole tuleks püüelda terviklike, ennetavate ja ringluspõhiste lähenemisviiside kaudu, nagu orgaanilised ja agroökoloogilised tavad, uuenduslikud säästvad põllumajandustavad, täppispõllumajanduse ning vajaduse korral integreeritud põllukultuuride ja kahjuritõrje tavade rakendamine ning kestlike alternatiivide kasutamine, mida toetab olelusringi perspektiiv; rõhutab, et on vaja kehtestada mittekeemilistele madala riskiastmega pestitsiididele kiired hindamis-, loa andmise ja registreerimismenetlused, tagades samal ajal, et nende hindamine oleks sama range kui muude ainete puhul; rõhutab, et iga liikmesriik peaks vastavalt oma kliima- ja põllumajandusliku tootmise eripärale kehtestama ÜPP strateegiakavade ja muude asjakohaste poliitikavahendite läbivaatamisel kindlad, tõhusad ja ajaliselt piiritletud kvantitatiivsed vähendamise eesmärgid kooskõlas rohelise kokkuleppe nullsaaste eesmärgiga, et vähendada põllumajandusest lähtuvat pinnasesse, põhjavette, pinnavette ja õhku sattuvat heidet nullini, koos selgelt määratletud põllumajanduskultuuripõhiste toetusmeetmetega, mille abil tagatakse kõigil tasanditel vastutus ja jõustatavus, ning kasutades sõltumatuid ja täielikke andmeid, et aidata saavutada neid innovatiivseid põllumajandusliku tootmise alaseid lahendusi ning toetada ja koolitada nende rakendamist põllumajandusettevõtete tasandil; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike pestitsiidide kasutamist käsitlevate õigusnormide järelevalve-, seire- ja jõustamissüsteemide parandamisel ning tõhustama lõppkasutajate teavitamist ja suurendama nende teadlikkust; kordab oma nõudmist, et eespool nimetatud eesmärgid ja sihid muudetaks õigusaktideks, sealhulgas pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi läbivaatamise kaudu, ning kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas ta käsitleb üksikute liikmesriikide panust kogu liitu hõlmavatesse siduvatesse eesmärkidesse, tagades samal ajal võrdsed võimalused, ning selgitama nende eesmärkide lähtealuseid, võttes arvesse iga liikmesriigi erinevaid lähtekohti, tehtud jõupingutusi ja omadusi ning määrates selgelt kindlaks paljud mittesünteetilised ja muud alternatiivid, mis on praegu juba teada, nende kättesaadavuse ning mõju sektori elujõulisusele, põllumajandustootjate sissetulekutele ja toiduga kindlustatusele, ning kutsub komisjoni üles koostama kava sünteetiliste sisendite minimeerimiseks põllumajanduses; kutsub komisjoni üles toetama tõhusama teavitamise, järelevalve ja kontrollide abil liikmesriike, et pöörata erilist tähelepanu konkreetsetele eritingimustele, mida kohaldatakse pestitsiidide kasutamisel põhjavee kaitsealadel;

| 10. | rõhutab integreeritud taimekaitse üliolulist rolli pestitsiididest sõltumise vähendamisel ja nõuab, et liikmesriigid tagaksid integreeritud taimekaitse kohaldamise ja selle rakendamise süstemaatilise järelevalve ja hindamise; kutsub liikmesriike üles muutma integreeritud taimekaitse üldpõhimõtted praktilisteks ja mõõdetavateks kriteeriumideks ning kontrollima neid kriteeriume põllumajandusettevõtte tasandil, ning kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid rakendaksid neid integreeritud taimekaitse põhimõtteid tõhusalt oma ÜPP strateegiakavade kaudu; nõuab tungivalt, et neisse lisataks iga põllumajanduskultuuri jaoks täpselt määratletud ja sihipärased meetmed ja tavad, näiteks õistaimede vööndid, mida kasutataks lähtejoonena pestitsiidide kasutamisele ja taimekahjustajate resistentsusele vastupidise suuna andmiseks; kutsub toiduainete tarneahelas tegutsevaid jaemüüjaid üles tegema põllumajandustootjatega ennetavalt koostööd, et rakendada ja laiendada kõiki oma tarneahela iga põllukultuuri integreeritud taimekaitse tavasid ja meetodeid, ning andma keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase aruandluse raames aru oma panusest eesmärkide ja vähendamiseesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

10.

rõhutab integreeritud taimekaitse üliolulist rolli pestitsiididest sõltumise vähendamisel ja nõuab, et liikmesriigid tagaksid integreeritud taimekaitse kohaldamise ja selle rakendamise süstemaatilise järelevalve ja hindamise; kutsub liikmesriike üles muutma integreeritud taimekaitse üldpõhimõtted praktilisteks ja mõõdetavateks kriteeriumideks ning kontrollima neid kriteeriume põllumajandusettevõtte tasandil, ning kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid rakendaksid neid integreeritud taimekaitse põhimõtteid tõhusalt oma ÜPP strateegiakavade kaudu; nõuab tungivalt, et neisse lisataks iga põllumajanduskultuuri jaoks täpselt määratletud ja sihipärased meetmed ja tavad, näiteks õistaimede vööndid, mida kasutataks lähtejoonena pestitsiidide kasutamisele ja taimekahjustajate resistentsusele vastupidise suuna andmiseks; kutsub toiduainete tarneahelas tegutsevaid jaemüüjaid üles tegema põllumajandustootjatega ennetavalt koostööd, et rakendada ja laiendada kõiki oma tarneahela iga põllukultuuri integreeritud taimekaitse tavasid ja meetodeid, ning andma keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase aruandluse raames aru oma panusest eesmärkide ja vähendamiseesmärkide saavutamisse;

| 11. | on seisukohal, et kuigi ELil on üks maailma rangemaid süsteeme, on vaja parandada nii määrust pestitsiidide heakskiitmise kohta kui ka selle rakendamist; tuletab meelde oma resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise liidu menetluse kohta (57) ning ootab, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid viivitamata kõikide selle nõudmistega, rõhutab, et õigusraamistik peaks ergutama innovatsiooni ja teadusuuringuid, et töötada välja paremad ja ohutumad taimekaitsevahendid ja alternatiivid; juhib tähelepanu sellele, et lisaks pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi läbivaatamisele pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks peaks komisjon, Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ja Euroopa Ravimiamet (EMA) parandama taimekaitsevahendite keskkonnariski hindamist, muu hulgas võttes arvesse pestitsiidide mõju vee kvaliteedile ja joogiveeallikatele, sealhulgas kumulatiivset ja sünergilist mõju; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks asjakohaselt poliitikaeesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja parandaks komisjoni direktiivis (EL) 2019/782 (58) sätestatud ühtlustatud riskinäitajaid, nii et need hõlmaksid ka mürgisust, püsivust ja bioakumulatsiooni, ning võtaks arvesse põllumajanduspiirkondi või toimeainete mahtusid ja taimekaitsevahendite kasutamise viisi, et tõhusalt vähendada sünteetiliste pestitsiidide ja raskmetallide kasutamist tavapärases ja mahepõllumajanduses, ning võtaks vastu selged teaduslikult põhjendatud kriteeriumid selle kohta, mida kujutab endast lubamatu keskkonnamõju, võttes arvesse tegelikku kokkupuudet (äge ja krooniline) mitme taimekaitsevahendiga, sealhulgas kumulatiivset ja sünergilist mõju; rõhutab, et pestitsiidide profülaktilist kasutamist, sealhulgas seemnete töötlemist süsteemsete pestitsiididega, tuleks piirata nii palju kui võimalik, kui see ohustab inimeste tervist või keskkonda; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku pestitsiidide andmete kohta hiljemalt 2022. aasta keskpaigaks; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kuigi ELil on üks maailma rangemaid süsteeme, on vaja parandada nii määrust pestitsiidide heakskiitmise kohta kui ka selle rakendamist; tuletab meelde oma resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise liidu menetluse kohta (57

58

| 12. | palub komisjonil kindlustada määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätete nõuetekohane kohaldamine ja seeläbi tagada muu hulgas pestitsiidide erakorralist lubamist käsitlevate teadete miinimumstandardid, mis hõlmab liikmesriikide kohustust esitada täielikud ja üksikasjalikud selgitused ning teha need teated üldsusele kättesaadavaks; kiidab heaks EFSA rolli nende erandite uurimisel; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil kindlustada määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätete nõuetekohane kohaldamine ja seeläbi tagada muu hulgas pestitsiidide erakorralist lubamist käsitlevate teadete miinimumstandardid, mis hõlmab liikmesriikide kohustust esitada täielikud ja üksikasjalikud selgitused ning teha need teated üldsusele kättesaadavaks; kiidab heaks EFSA rolli nende erandite uurimisel;

| 13. | nõuab, et jääkide piirnormide kehtestamisel võetaks täielikult arvesse pestitsiidide kumulatiivset ja sünergilist mõju ning et uute jääkide piirnormide taotluste hindamisel kooskõlas jääkide piirnormide määruse artikliga 14 võetaks paremini arvesse loomatervishoiu- ja keskkonnariskide kriteeriume; nõuab, et pestitsiididega kokkupuute prognoositud taseme õigsuse hindamiseks jääkide piirnormide kehtestamisel, samuti põllumajandusettevõtte töötajate, elanike, juuresolijate ja tarbijate ning põllumajandusloomade lubatud kokkupuute tasemete õigsuse hindamiseks kasutataks turustamisjärgse biojärelevalve kaudu kogutud andmeid; rõhutab, et tulevastes pestitsiidide kasutamisega seotud ELi seadusandlikes algatustes tuleb pöörata jätkuvalt suurt tähelepanu kasutajate tervise ja ohutuse kaitsele; tuletab meelde, kui oluline on tagada, et kõik kasutajad saaksid kaitsevahendid ning põhjaliku teabe ja koolituse pestitsiididega seotud ohtude kohta; rõhutab vajadust tagada, et igal põllumajandustöötajal oleks võimalik saada ametlik dokumentatsioon selle kohta, mis liiki pestitsiidi tema töö käigus on kasutatud; rõhutab, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline vaadata uuesti läbi direktiiv 2004/37/EÜ (tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute kohta) (59), direktiiv 2009/128/EÜ pestitsiidide säästva kasutamise kohta ning direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (60); |
| --- | --- |

13.

nõuab, et jääkide piirnormide kehtestamisel võetaks täielikult arvesse pestitsiidide kumulatiivset ja sünergilist mõju ning et uute jääkide piirnormide taotluste hindamisel kooskõlas jääkide piirnormide määruse artikliga 14 võetaks paremini arvesse loomatervishoiu- ja keskkonnariskide kriteeriume; nõuab, et pestitsiididega kokkupuute prognoositud taseme õigsuse hindamiseks jääkide piirnormide kehtestamisel, samuti põllumajandusettevõtte töötajate, elanike, juuresolijate ja tarbijate ning põllumajandusloomade lubatud kokkupuute tasemete õigsuse hindamiseks kasutataks turustamisjärgse biojärelevalve kaudu kogutud andmeid; rõhutab, et tulevastes pestitsiidide kasutamisega seotud ELi seadusandlikes algatustes tuleb pöörata jätkuvalt suurt tähelepanu kasutajate tervise ja ohutuse kaitsele; tuletab meelde, kui oluline on tagada, et kõik kasutajad saaksid kaitsevahendid ning põhjaliku teabe ja koolituse pestitsiididega seotud ohtude kohta; rõhutab vajadust tagada, et igal põllumajandustöötajal oleks võimalik saada ametlik dokumentatsioon selle kohta, mis liiki pestitsiidi tema töö käigus on kasutatud; rõhutab, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline vaadata uuesti läbi direktiiv 2004/37/EÜ (tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute kohta) (59

60

| 14. | tunnustab komisjoni püüet vähendada toitainete kadu vähemalt 50 %, tagades samal ajal, et mullaviljakus ei halvene, on veendunud, et seda oleks kõige parem saavutada toitainete ringluse sulgemise, toitainete taas- ja korduskasutamine kaudu ning julgustades ja premeerides põllumajandustootjaid kasvatama liblikõielisi kultuure; rõhutab, et selleks on vaja õiguslikult siduvaid seadusandlikke algatusi ja meetmeid, mille eesmärk on võimaldada põllumajandustootjatel parandada toitainete kasutamist; rõhutab, kui oluline on järgida neid eesmärke toitainete majandamise tervikliku ja ringmajandusliku lähenemise kaudu, nagu agroökoloogilised tavad ja nutipõllumajandus, mis võivad tulla kasuks mulla kvaliteedile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning aidata põllumajandustootjatel lõpetada oma sõltuvus mineraalväetistest ning vähendada fosfori ja lämmastiku leket; juhib tähelepanu sellele, et ebatõhusa väetamise vähendamisel ja ülemäärase väetamise järkjärgulisel kaotamisel tuleks arvesse võtta eri väetiste kliima- ja keskkonnamõju, sealhulgas raskmetallide sisaldust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid oma strateegiakavades meetmed toitainete tõhusa majandamise ja ringluse edendamiseks, toetaksid jõuliselt põllumajandusnõustajate ja põllumajandustootjate harimist ning kasutaksid ühise põllumajanduspoliitika reformi võimalusena piirata põllumajandussektori ammoniaagi (NH3) heitkoguseid; rõhutab, et toitainete parem kasutamine on kasulik nii majandusele kui ka keskkonnale; rõhutab, kui oluline on rakendada kaasaegseid ja innovaatilisi tehnoloogiaid ja lahendusi, nagu täppispõllumajandus, taimede nõudlusele kohandatud sihipärane väetamine ning taimede toitumisalase nõustamise teenused ja juhtimistoetus, samuti vajadust paigaldada selleks maapiirkondadesse lairibaühendus; on veendunud, et toetada tuleks kestlikke põllumajandustootmise ärimudeleid, et aidata kaasa toitainete taas- ja korduskasutamisele ning ringlussevõtule saasteainevabadest jäätmevoogudest; |
| --- | --- |

14.

tunnustab komisjoni püüet vähendada toitainete kadu vähemalt 50 %, tagades samal ajal, et mullaviljakus ei halvene, on veendunud, et seda oleks kõige parem saavutada toitainete ringluse sulgemise, toitainete taas- ja korduskasutamine kaudu ning julgustades ja premeerides põllumajandustootjaid kasvatama liblikõielisi kultuure; rõhutab, et selleks on vaja õiguslikult siduvaid seadusandlikke algatusi ja meetmeid, mille eesmärk on võimaldada põllumajandustootjatel parandada toitainete kasutamist; rõhutab, kui oluline on järgida neid eesmärke toitainete majandamise tervikliku ja ringmajandusliku lähenemise kaudu, nagu agroökoloogilised tavad ja nutipõllumajandus, mis võivad tulla kasuks mulla kvaliteedile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning aidata põllumajandustootjatel lõpetada oma sõltuvus mineraalväetistest ning vähendada fosfori ja lämmastiku leket; juhib tähelepanu sellele, et ebatõhusa väetamise vähendamisel ja ülemäärase väetamise järkjärgulisel kaotamisel tuleks arvesse võtta eri väetiste kliima- ja keskkonnamõju, sealhulgas raskmetallide sisaldust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid oma strateegiakavades meetmed toitainete tõhusa majandamise ja ringluse edendamiseks, toetaksid jõuliselt põllumajandusnõustajate ja põllumajandustootjate harimist ning kasutaksid ühise põllumajanduspoliitika reformi võimalusena piirata põllumajandussektori ammoniaagi (NH3

| 15. | rõhutab, et keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamise ning toitainete kao vähendamise eesmärkide saavutamiseks tuleb teha kättesaadavaks ohutumad alternatiivid, et tagada toimiva taimekaitsevahendite kogumi kättesaadavus; rõhutab siiski hariduse tähtsust, et tagada vajalik ennetusmeetmete kohaldamine; nõuab, et suurendataks teadus- ja arendustegevust alternatiivsete taimekaitsevahendite, väetiste ja resistentsemate sortide valdkonnas, mis vajavad vähem sisendit stabiilse saagikuse ja digitaalsete vahendite tagamiseks, ning stiimuleid rakendusmeetodite ja -tehnoloogiate, näiteks täppispõllumajanduse jaoks; kutsub komisjoni üles kiirendama ja lihtsustama uute taimekaitselahenduste, sealhulgas väiksema mõjuga taimekaitsevahendite, näiteks madala riskiastmega ainete või biolahuste kasutusele võtmist ning võtma horisontaalsetes õigusaktides kasutusele looduslike ainete määratluse ja eraldi kategooria ning osalema algatustes, mille eesmärk on leida nende madala riskiga, põhiliste ja looduslike ainete jaoks alternatiivsed hindamisviisid; rõhutab lisaks, et pestitsiidide kasutamise vähendamisega peab kaasnema turul selliste kestlike alternatiivide suurem kättesaadavus, mis on taimekaitses sama tõhusad kui keemilised pestitsiidid, et vältida taimekahjurite levikut; nõuab ka meetmeid, et hõlbustada uue lähenemisviisi meetodite kasutamist toidu ja söödaga seotud keemiliste riskide hindamisel, vähendada vajadust loomkatsete järele ja aidata lõpptulemusena kaasa loomkatsete täielikule lõpetamisele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamise ning toitainete kao vähendamise eesmärkide saavutamiseks tuleb teha kättesaadavaks ohutumad alternatiivid, et tagada toimiva taimekaitsevahendite kogumi kättesaadavus; rõhutab siiski hariduse tähtsust, et tagada vajalik ennetusmeetmete kohaldamine; nõuab, et suurendataks teadus- ja arendustegevust alternatiivsete taimekaitsevahendite, väetiste ja resistentsemate sortide valdkonnas, mis vajavad vähem sisendit stabiilse saagikuse ja digitaalsete vahendite tagamiseks, ning stiimuleid rakendusmeetodite ja -tehnoloogiate, näiteks täppispõllumajanduse jaoks; kutsub komisjoni üles kiirendama ja lihtsustama uute taimekaitselahenduste, sealhulgas väiksema mõjuga taimekaitsevahendite, näiteks madala riskiastmega ainete või biolahuste kasutusele võtmist ning võtma horisontaalsetes õigusaktides kasutusele looduslike ainete määratluse ja eraldi kategooria ning osalema algatustes, mille eesmärk on leida nende madala riskiga, põhiliste ja looduslike ainete jaoks alternatiivsed hindamisviisid; rõhutab lisaks, et pestitsiidide kasutamise vähendamisega peab kaasnema turul selliste kestlike alternatiivide suurem kättesaadavus, mis on taimekaitses sama tõhusad kui keemilised pestitsiidid, et vältida taimekahjurite levikut; nõuab ka meetmeid, et hõlbustada uue lähenemisviisi meetodite kasutamist toidu ja söödaga seotud keemiliste riskide hindamisel, vähendada vajadust loomkatsete järele ja aidata lõpptulemusena kaasa loomkatsete täielikule lõpetamisele;

| 16. | kordab, kui oluline on kaitsta mesilasi ja teisi tolmeldajaid pestitsiidide ja haiguste kahjuliku mõju eest; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2019. aasta vastuväidet (61) ja palub veel kord komisjonil tagada, et mesilasi käsitleva suunise läbivaatamine ja tulevased rakendusaktid ei tooks kaasa mesilaste kaitse madalamat taset kui on sätestatud 2013. aastal EFSA mesilasi käsitlevas suunises ning et need põhineksid uusimatel teaduslikel ja tehnilistel teadmistel, ning teeb ühtlasi ettepaneku muuta ühtseid põhimõtteid mitte ainult seoses mesilastel avalduva ägeda mürgisusega, vaid ka seoses mesilastel ja nende vastsetel avalduva kroonilise mürgisusega ning kimalastel avalduva ägeda mürgisusega; märgib, et Euroopa Toiduohutusamet kavandab oma modelleerimissüsteemi ApisRAM, mis näib paremini arvestavat meemesilaste bioloogiat kui BeeHAVE ja näib olevat vähem soodus huvide konflikti tekkeks; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks kiiresti uuesti aineid, millel on sama toimemehhanism mis neonikotinoididel; |
| --- | --- |

16.

kordab, kui oluline on kaitsta mesilasi ja teisi tolmeldajaid pestitsiidide ja haiguste kahjuliku mõju eest; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2019. aasta vastuväidet (61

| 17. | kordab oma üleskutset tolmeldajate näitaja (62) ja taastamiseesmärgi kehtestamise kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama uue kogu ELi hõlmava tolmeldajate seireraamistikku koos liikmesriikide tasandil rakendatud rangete kavade, vahe-eesmärkide, kindlate tähtaegadega eesmärkide, näitajate ja eesmärkidega; rõhutab, et seiretegevus tuleb lisada ühise põllumajanduspoliitika uude seire- ja hindamisraamistikku; |
| --- | --- |

17.

kordab oma üleskutset tolmeldajate näitaja (62

| 18. | kutsub liikmesriike üles korraldama põllumaade, sealhulgas tolmeldajate bioloogilise mitmekesisuse süstemaatilist ja standardiseeritud seiret, kaasates nii professionaale, põllumehi kui ka kodanikest teadlasi, ning kasutama andmeid ELi poliitika ja selle rakendamise hindamiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles korraldama põllumaade, sealhulgas tolmeldajate bioloogilise mitmekesisuse süstemaatilist ja standardiseeritud seiret, kaasates nii professionaale, põllumehi kui ka kodanikest teadlasi, ning kasutama andmeid ELi poliitika ja selle rakendamise hindamiseks;

| 19. | tuletab meelde terviseühtsuse põhimõtte tähtsust; rõhutab, et antimikroobikumiresistentsus on kasvav rahvusvaheline ja piiriülene terviseoht, mille olukorda võib ELi kooskõlastatud tegevus oluliselt muuta; tunnustab märkimisväärseid jõupingutusi, mida on tehtud antimikroobikumide kasutamise vähendamiseks loomadel ja mis aitavad kaasa ülemaailmsetele püüdlustele vähendada antibiootikumiresistentsust; rõhutab siiski vajadust veelgi vähendada antibiootikumide kasutamist, sealhulgas toiduainete tootmises; väljendab heameelt komisjoni kava üle vähendada 2030. aastaks põllumajandusloomade ja vesiviljeluse antimikroobikumide kogumüüki 50 % võrra; rõhutab, et arvesse tuleb võtta liikmesriikide tasandil juba tehtud edusamme; juhib tähelepanu asjaolule, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja seada vahe-eesmärgid ning selged sammud ja meetmed, kaasa arvatud sanktsioonide kehtestamine kooskõlas ELi õigusaktidega; tuletab lisaks meelde, et selle eesmärgi saavutamiseks on väga tähtsad paremad loomakasvatusmeetodid, kuna loomade heaolu parandamine parandab loomade tervist, vähendades seega ravimivajadust; on veendunud, et veterinaarravimite määruse (63) ja ravimsööta käsitleva määruse (EL) 2019/4 (64) nõuetekohane rakendamine vähendab veelgi antibiootikumide kasutamist, ning kutsub komisjoni üles kontrollima rakendamist ja jõustamist liikmesriikides; rõhutab, et vajadusel peab jätkuvalt olema võimalik kasutada muid antimikroobikume kui inimmeditsiinis kasutatavad antibiootikumid, et loomade tervis ja heaolu oleks alati kaitstud; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde terviseühtsuse põhimõtte tähtsust; rõhutab, et antimikroobikumiresistentsus on kasvav rahvusvaheline ja piiriülene terviseoht, mille olukorda võib ELi kooskõlastatud tegevus oluliselt muuta; tunnustab märkimisväärseid jõupingutusi, mida on tehtud antimikroobikumide kasutamise vähendamiseks loomadel ja mis aitavad kaasa ülemaailmsetele püüdlustele vähendada antibiootikumiresistentsust; rõhutab siiski vajadust veelgi vähendada antibiootikumide kasutamist, sealhulgas toiduainete tootmises; väljendab heameelt komisjoni kava üle vähendada 2030. aastaks põllumajandusloomade ja vesiviljeluse antimikroobikumide kogumüüki 50 % võrra; rõhutab, et arvesse tuleb võtta liikmesriikide tasandil juba tehtud edusamme; juhib tähelepanu asjaolule, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja seada vahe-eesmärgid ning selged sammud ja meetmed, kaasa arvatud sanktsioonide kehtestamine kooskõlas ELi õigusaktidega; tuletab lisaks meelde, et selle eesmärgi saavutamiseks on väga tähtsad paremad loomakasvatusmeetodid, kuna loomade heaolu parandamine parandab loomade tervist, vähendades seega ravimivajadust; on veendunud, et veterinaarravimite määruse (63

64

| 20. | väljendab heameelt selle üle, et pannakse rõhku vajadusele vähendada jätkuvalt põllumajandusloomadele ja vesiviljelusele mõeldud antibiootikumide kogumüüki ELis ning rõhutab, et ELi algatused selles valdkonnas on lähtunud ja lähtuvad edaspidigi terviseühtsuse põhimõttest, mis tunnistab inimeste, loomade ja keskkonna tervise ning heaolu omavahelist seotust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma täiendavatele meetmetele kestlike uuenduslike lahenduste võimaldamiseks ja stimuleerimiseks, eelkõige ennetusvahendites ning alternatiivsetes raviviisides; nõuab jõupingutusi, et tagada ELi imporditavatele loomsetele saadustele samaväärsed normid nagu on kehtestatud veterinaarravimite määruse alusel; märgib, et söödalisandeid käsitleva määruse (65) läbivaatamise raames on vaja käsitleda selliste ainete kasutamist, mida praegu ei klassifitseerita antibiootikumideks, kuid millel on antibiootikumide omadused kooskõlas veterinaarravimite määruse artikli 4 lõikega 14 ja mida võib kasutada loomakasvatuses ja vesiviljeluses ennetavaks kasutamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et toiduahela töötajad võivad nakatuda antimikroobikumiresistentsete patogeenidega, näiteks kui nad kasutavad veterinaarravimite manustamisel sööda pinnale kandmise tehnikat; rõhutab vajadust võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada seda tõsist töötervishoiu riski; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt selle üle, et pannakse rõhku vajadusele vähendada jätkuvalt põllumajandusloomadele ja vesiviljelusele mõeldud antibiootikumide kogumüüki ELis ning rõhutab, et ELi algatused selles valdkonnas on lähtunud ja lähtuvad edaspidigi terviseühtsuse põhimõttest, mis tunnistab inimeste, loomade ja keskkonna tervise ning heaolu omavahelist seotust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma täiendavatele meetmetele kestlike uuenduslike lahenduste võimaldamiseks ja stimuleerimiseks, eelkõige ennetusvahendites ning alternatiivsetes raviviisides; nõuab jõupingutusi, et tagada ELi imporditavatele loomsetele saadustele samaväärsed normid nagu on kehtestatud veterinaarravimite määruse alusel; märgib, et söödalisandeid käsitleva määruse (65

| 21. | tuletab meelde, et põllumajandusel ja metsandusel on oluline roll kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel; rõhutab, et on oluline tunnistada ja jälgida põllumajanduse ja loomakasvatuse mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ning maakasutusele rõhutab vajadust tõhustada looduslikke süsiniku sidujaid; rõhutab, et neid heitkoguseid tuleb vähendada, et aidata täita ELi kohustust saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; rõhutab vajadust ja võimalusi säilitada, taastada ja tõhustada looduslikke süsiniku sidujaid ning vähendada põllumajanduse põhjustatud süsinikdioksiidi, metaani ja lämmastikoksiidi heitkoguseid, seda eelkõige sööda- ja loomakasvatussektoris ning orgaaniliste ja mineraalväetiste sektoris, ilma et see kahjustaks veel enam loomade heaolu ning tagades samal ajal, et mulla viljakus ei vähene; tunnistab, et terved loomad vajavad vähem loodusvarasid ning kestlikud loomakasvatustavad võivad kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada; nõuab asjakohaseid ja sihipäraseid regulatiivseid meetmeid ja eesmärke põllumajanduse põhjustatud ja sellega seotud maakasutusest lähtuva heite suhtes paketi „Eesmärk 55“ osana, et tagada nendes sektorites kõigi kasvuhoonegaaside heitkoguste ambitsioonikas vähendamine, muu hulgas tegeledes loomade asustustihedusega ELis ning imporditud sööda ja toidu tootmisega hõlmatud maakasutusest lähtuvate heitkoguste vähendamisega; nõuab sidusat poliitika loomist, et võimaldada üleminekut kestlikumatele tavadele, nagu rohumaade kasutamisel põhinev ekstensiivne loomakasvatus, mis on osa segapõllumajanduse süsteemist ning austab kohaliku keskkonna taluvusvõimet ja toetab bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et põllumajandusel ja metsandusel on oluline roll kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel; rõhutab, et on oluline tunnistada ja jälgida põllumajanduse ja loomakasvatuse mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele ning maakasutusele rõhutab vajadust tõhustada looduslikke süsiniku sidujaid; rõhutab, et neid heitkoguseid tuleb vähendada, et aidata täita ELi kohustust saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; rõhutab vajadust ja võimalusi säilitada, taastada ja tõhustada looduslikke süsiniku sidujaid ning vähendada põllumajanduse põhjustatud süsinikdioksiidi, metaani ja lämmastikoksiidi heitkoguseid, seda eelkõige sööda- ja loomakasvatussektoris ning orgaaniliste ja mineraalväetiste sektoris, ilma et see kahjustaks veel enam loomade heaolu ning tagades samal ajal, et mulla viljakus ei vähene; tunnistab, et terved loomad vajavad vähem loodusvarasid ning kestlikud loomakasvatustavad võivad kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada; nõuab asjakohaseid ja sihipäraseid regulatiivseid meetmeid ja eesmärke põllumajanduse põhjustatud ja sellega seotud maakasutusest lähtuva heite suhtes paketi „Eesmärk 55“ osana, et tagada nendes sektorites kõigi kasvuhoonegaaside heitkoguste ambitsioonikas vähendamine, muu hulgas tegeledes loomade asustustihedusega ELis ning imporditud sööda ja toidu tootmisega hõlmatud maakasutusest lähtuvate heitkoguste vähendamisega; nõuab sidusat poliitika loomist, et võimaldada üleminekut kestlikumatele tavadele, nagu rohumaade kasutamisel põhinev ekstensiivne loomakasvatus, mis on osa segapõllumajanduse süsteemist ning austab kohaliku keskkonna taluvusvõimet ja toetab bioloogilist mitmekesisust;

| 22. | võtab teadmiseks paljulubavad arengud söödalisandite valdkonnas, mis aitavad vähendada kasvuhoonegaaside ning vee- ja õhusaasteainete heitkoguseid loomakasvatuses; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle hõlbustada kestlike ja uuenduslike söödalisandite turuleviimist ning nõuab edasise arengu toetamist asjakohaste uurimisprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks paljulubavad arengud söödalisandite valdkonnas, mis aitavad vähendada kasvuhoonegaaside ning vee- ja õhusaasteainete heitkoguseid loomakasvatuses; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle hõlbustada kestlike ja uuenduslike söödalisandite turuleviimist ning nõuab edasise arengu toetamist asjakohaste uurimisprogrammide kaudu;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et ekstensiivne püsirohumaa-, puiskarjamaa- või ekstensiivne mahepõllumajanduslik loomakasvatus, mis sageli hõlmab kõrge keskkonnaväärtusega karjamaasid, on Euroopa toidusüsteemi ja selle kvaliteedikava põhitunnused ning paljude traditsiooniliste maakogukondade määrav element, mis võimaldab neil kasutada tootlikult maad, millest muidu oleks loobutud; rõhutab, et selline maapõhine ja väikese tihedusega põllumajandustootmine võib avaldada keskkonnale ja kultuurmaastike säilitamisele mitmesugust positiivset mõju, aitab kaitsta maapiirkondi rahvastiku vähenemise ja väljarände eest, aitab leevendada kliimamuutuste mõju ning aitab kaasa ringmajandusele ja bioloogilise mitmekesisuse taastamisele, ning seetõttu tuleb seda toetada ja ergutada; rõhutab, et toetada tuleks põllumajandusettevõtteid, kes lähevad üle säästvamatele tootmisviisidele ja eemalduvad sellistest põllumajandustavadest nagu suur loomkoormus ja monokultuurid; palub komisjonil tagada, et tema poliitika ja rahastamisprogrammid toetaksid traditsioonilist Euroopa kultuurimaastikku, nagu nõlvakutel asuvad ja astmelised viinamarjaistandused ning ulatuslik püsirohumaadel põhinev tootmine, mis toetab bioloogilist mitmekesisust; märgib, et liikmesriikide aruannetes vastavalt elupaikade direktiivi (66) artiklile 17 on märgitud, et paljudel poollooduslikel rohumaadel on ebasoodne, puudulik või halb kaitsestaatus ning et neist sõltuvad tolmeldajad on ohustatud, mis seab ohtu tolmeldamisteenused; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et ekstensiivne püsirohumaa-, puiskarjamaa- või ekstensiivne mahepõllumajanduslik loomakasvatus, mis sageli hõlmab kõrge keskkonnaväärtusega karjamaasid, on Euroopa toidusüsteemi ja selle kvaliteedikava põhitunnused ning paljude traditsiooniliste maakogukondade määrav element, mis võimaldab neil kasutada tootlikult maad, millest muidu oleks loobutud; rõhutab, et selline maapõhine ja väikese tihedusega põllumajandustootmine võib avaldada keskkonnale ja kultuurmaastike säilitamisele mitmesugust positiivset mõju, aitab kaitsta maapiirkondi rahvastiku vähenemise ja väljarände eest, aitab leevendada kliimamuutuste mõju ning aitab kaasa ringmajandusele ja bioloogilise mitmekesisuse taastamisele, ning seetõttu tuleb seda toetada ja ergutada; rõhutab, et toetada tuleks põllumajandusettevõtteid, kes lähevad üle säästvamatele tootmisviisidele ja eemalduvad sellistest põllumajandustavadest nagu suur loomkoormus ja monokultuurid; palub komisjonil tagada, et tema poliitika ja rahastamisprogrammid toetaksid traditsioonilist Euroopa kultuurimaastikku, nagu nõlvakutel asuvad ja astmelised viinamarjaistandused ning ulatuslik püsirohumaadel põhinev tootmine, mis toetab bioloogilist mitmekesisust; märgib, et liikmesriikide aruannetes vastavalt elupaikade direktiivi (66

| 24. | nõuab loomakasvatuse õigusraamistiku suuremat ühtlustamist ELis, kasutades ühiseid teaduspõhiseid loomade heaolu näitajaid, ning väljendab heameelt, et komisjon on võtnud kohustuse hinnata kehtivaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja need vajaduse korral läbi vaadata; rõhutab, kui oluline on võtta arvesse uusimaid teadusandmeid loomade heaolu kohta ning vastata üldsuse, poliitiliste ja turuvajaduste rahuldamisele seoses loomade heaolu kõrgemate standarditega; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut eesmärgiga lõpetada järk-järgult puuride kasutamine ELi loomakasvatuses, hinnates võimalust see järk-järgult kaotada 2027. aastaks; rõhutab, et kõnealune järkjärguline lõpetamine peab põhinema teaduslikul mõjuhinnangul ja tagama asjakohase üleminekuperioodi; palub, et komisjon kasutaks liigipõhist lähenemisviisi, milles arvestatakse ja hinnatakse iga loomaliigi omadusi, kellel peaksid olema nende erivajadustele vastavad pidamissüsteemid, kaitstes samal ajal loomade ja inimeste tervist, tagades töötajate kaitse ning piisava toetuse ja üleminekuperioodi, et säilitada põllumajandustootjate ja aretajate konkurentsivõime; |
| --- | --- |

24.

nõuab loomakasvatuse õigusraamistiku suuremat ühtlustamist ELis, kasutades ühiseid teaduspõhiseid loomade heaolu näitajaid, ning väljendab heameelt, et komisjon on võtnud kohustuse hinnata kehtivaid loomade heaolu käsitlevaid õigusakte ja need vajaduse korral läbi vaadata; rõhutab, kui oluline on võtta arvesse uusimaid teadusandmeid loomade heaolu kohta ning vastata üldsuse, poliitiliste ja turuvajaduste rahuldamisele seoses loomade heaolu kõrgemate standarditega; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut eesmärgiga lõpetada järk-järgult puuride kasutamine ELi loomakasvatuses, hinnates võimalust see järk-järgult kaotada 2027. aastaks; rõhutab, et kõnealune järkjärguline lõpetamine peab põhinema teaduslikul mõjuhinnangul ja tagama asjakohase üleminekuperioodi; palub, et komisjon kasutaks liigipõhist lähenemisviisi, milles arvestatakse ja hinnatakse iga loomaliigi omadusi, kellel peaksid olema nende erivajadustele vastavad pidamissüsteemid, kaitstes samal ajal loomade ja inimeste tervist, tagades töötajate kaitse ning piisava toetuse ja üleminekuperioodi, et säilitada põllumajandustootjate ja aretajate konkurentsivõime;

| 25. | tuletab meelde, kui oluline on kvaliteetne loomade heaolu süsteem, sealhulgas transpordi ja tapmise valdkonnas; rõhutab, et loomade heaolu kõrge tase on lahutamatu osa kestlikust arengust ja oluline parema toidukvaliteedi jaoks, mis hõlbustab tervislikumat toitumist, täites tarbijate nõudmisi, ning see aitab kaasa ka bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; rõhutab, et kestlikule toidusüsteemile viitamisel on vaja sidusat ja ühtlustatud lähenemisviisi, milles võetakse terviklikul ja ühisel viisil arvesse inimeste tervist, keskkonda, bioloogilist mitmekesisust, loomade tervist ja heaolu ning kliimat; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, kui oluline on kvaliteetne loomade heaolu süsteem, sealhulgas transpordi ja tapmise valdkonnas; rõhutab, et loomade heaolu kõrge tase on lahutamatu osa kestlikust arengust ja oluline parema toidukvaliteedi jaoks, mis hõlbustab tervislikumat toitumist, täites tarbijate nõudmisi, ning see aitab kaasa ka bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; rõhutab, et kestlikule toidusüsteemile viitamisel on vaja sidusat ja ühtlustatud lähenemisviisi, milles võetakse terviklikul ja ühisel viisil arvesse inimeste tervist, keskkonda, bioloogilist mitmekesisust, loomade tervist ja heaolu ning kliimat;

| 26. | peab oluliseks alustada rikkumismenetlusi liikmesriikide vastu, kes kehtivate loomade heaolu käsitlevate õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel süsteemselt nõudeid ei täida, ning vajaduse korral kõrvaldada õiguslikud lüngad ja kehtestada loomade heaolu käsitlevates õigusaktides rangemad standardid; rõhutab, et on oluline, et EL võtaks arvesse loomade heaolu standardite järgimist ELi mittekuuluvates riikides, eriti imporditud toodete puhul; |
| --- | --- |

26.

peab oluliseks alustada rikkumismenetlusi liikmesriikide vastu, kes kehtivate loomade heaolu käsitlevate õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel süsteemselt nõudeid ei täida, ning vajaduse korral kõrvaldada õiguslikud lüngad ja kehtestada loomade heaolu käsitlevates õigusaktides rangemad standardid; rõhutab, et on oluline, et EL võtaks arvesse loomade heaolu standardite järgimist ELi mittekuuluvates riikides, eriti imporditud toodete puhul;

| 27. | rõhutab, et loomad peaksid vedamisel ja tapmisel kogema võimalikult vähe stressi, ning tervitab seetõttu kavatsust vaadata läbi kehtivad õigusaktid loomade heaolu kohta nende vedamisel ja tapmisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama kohalikke tapalahendusi, sealhulgas mobiilset tapmist väiksemate üksustega ja töötajate paremat koolitamist, et vältida loomade kannatusi; kutsub komisjoni üles edendama võimaluse korral alternatiive elusloomade veole; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et loomad peaksid vedamisel ja tapmisel kogema võimalikult vähe stressi, ning tervitab seetõttu kavatsust vaadata läbi kehtivad õigusaktid loomade heaolu kohta nende vedamisel ja tapmisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama kohalikke tapalahendusi, sealhulgas mobiilset tapmist väiksemate üksustega ja töötajate paremat koolitamist, et vältida loomade kannatusi; kutsub komisjoni üles edendama võimaluse korral alternatiive elusloomade veole;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama ja jõustama asjakohaseid ELi õigusakte, eelkõige nõukogu direktiivi (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seotud toimingute ajal (67); peab kahetsusväärseks, et praegu ei täideta Euroopa Kohtu otsust, mille kohaselt loomade heaolu kaitse ei lõpe ELi välispiiril ning et Euroopa Liidust lahkuvad loomade vedajad peavad seepärast EList lahkudes täitma ka Euroopa loomade heaolu käsitlevaid õigusnorme, ning juhib tähelepanu selle kohaldamisel esinevatele raskustele, mis tulenevad jurisdiktsiooni puudumisest väljaspool ELi; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama ja jõustama asjakohaseid ELi õigusakte, eelkõige nõukogu direktiivi (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seotud toimingute ajal (67

| 29. | tuletab meelde, et IPBESi kohaselt on 70 % haigustest ja pandeemiatest loomset päritolu; väljendab sügavat muret üha sagedamini esinevate zoonootiliste haiguste pärast, mis kanduvad loomadelt inimestele (antropozoonoosid), näiteks Q-palavik, linnugripp, A-tüüpi gripiviiruse uus tüvi (H1N1), ning mida veelgi võimendavad kliimamuutus, keskkonnaseisundi halvenemine, maakasutuse muutused, metsade raadamine, bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike elupaikade survestamine ja hävitamine, metsloomade salakaubavedu ning meie praegused toidutootmis- ning tarbimissüsteemid; rõhutab, et loomakasvatussüsteemid, mis vangistavad sarnase genotüübiga loomad üksteisega lähestikku, võivad oluliselt suurendada nende vastuvõtlikkust nakkushaigustele, luues tingimused zoonootiliste haiguste tekkeks ja levikuks (68); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama loobumist sellistest põllumajandustavadest ja looduslike liikide mittekestlikust kasutamisest, sealhulgas ebaseaduslikust kauplemisest, ning minema üle veterinaarennetuse paremale juhtimisele ja edendama loomade tervise ja heaolu kõrgeid standardeid, sealhulgas koos ELi kaubanduspartneritega, et vältida zoonootiliste haiguste ja invasiivsete võõrliikide levikut, ning edendama ELi kõrgeid bioturvalisuse standardeid kui parimaid tavasid ülemaailmsel tasandil; tunnistab, et haiguste ennetamine ja nendeks valmisolek, st diagnoosi-, ennetus- ja ravimeetodite kättesaadavus on olulise tähtsusega, et hoida kontrolli all inimeste ja loomade tervist ähvardavaid uusi ohte; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et IPBESi kohaselt on 70 % haigustest ja pandeemiatest loomset päritolu; väljendab sügavat muret üha sagedamini esinevate zoonootiliste haiguste pärast, mis kanduvad loomadelt inimestele (antropozoonoosid), näiteks Q-palavik, linnugripp, A-tüüpi gripiviiruse uus tüvi (H1N1), ning mida veelgi võimendavad kliimamuutus, keskkonnaseisundi halvenemine, maakasutuse muutused, metsade raadamine, bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike elupaikade survestamine ja hävitamine, metsloomade salakaubavedu ning meie praegused toidutootmis- ning tarbimissüsteemid; rõhutab, et loomakasvatussüsteemid, mis vangistavad sarnase genotüübiga loomad üksteisega lähestikku, võivad oluliselt suurendada nende vastuvõtlikkust nakkushaigustele, luues tingimused zoonootiliste haiguste tekkeks ja levikuks (68

| 30. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnustab mahepõllumajandust kui üht tugevat komponenti ELi teel kestlikumate toidusüsteemide suunas, ning eesmärgi üle suurendada 2030. aastaks mahepõllumajanduse alla kuuluvat ELi põllumajandusmaad; toonitab, et enamik liikmesriike on juba vastu võtnud eesmärgid suurendada mahepõllumajanduslikus tootmises olevat põllumajandusmaad; ootab mahepõllumajandussektori analüüsi strateegia üldises mõjuhinnangus ja rõhutab mahepõllumajandust käsitleva Euroopa tegevuskava tähtsust selle kasutuselevõtu suurendamisel; rõhutab, et mahepõllumajandussektori arengu ja kasvuga peavad kaasnema turupõhised ja tarneahela arengud ning meetmed, millega stimuleeritakse täiendavat nõudlust mahepõllumajandusliku toidu järele ja tagatakse tarbijate usaldus, koos riigihangete, maksusoodustuste ja mitmesuguste müügiedendusmeetmete, teadusuuringute, innovatsiooni, koolituse ja teadusliku teadmussiirdega, mis kõik aitaksid kaasa mahepõllumajanduslike toodete turu stabiilsusele ja põllumajandustootjate õiglasele tasustamisele; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnustab mahepõllumajandust kui üht tugevat komponenti ELi teel kestlikumate toidusüsteemide suunas, ning eesmärgi üle suurendada 2030. aastaks mahepõllumajanduse alla kuuluvat ELi põllumajandusmaad; toonitab, et enamik liikmesriike on juba vastu võtnud eesmärgid suurendada mahepõllumajanduslikus tootmises olevat põllumajandusmaad; ootab mahepõllumajandussektori analüüsi strateegia üldises mõjuhinnangus ja rõhutab mahepõllumajandust käsitleva Euroopa tegevuskava tähtsust selle kasutuselevõtu suurendamisel; rõhutab, et mahepõllumajandussektori arengu ja kasvuga peavad kaasnema turupõhised ja tarneahela arengud ning meetmed, millega stimuleeritakse täiendavat nõudlust mahepõllumajandusliku toidu järele ja tagatakse tarbijate usaldus, koos riigihangete, maksusoodustuste ja mitmesuguste müügiedendusmeetmete, teadusuuringute, innovatsiooni, koolituse ja teadusliku teadmussiirdega, mis kõik aitaksid kaasa mahepõllumajanduslike toodete turu stabiilsusele ja põllumajandustootjate õiglasele tasustamisele;

| 31. | väljendab heameelt mullas süsiniku loodusliku sidumise edendamise, motiveerimise ja premeerimise üle, mis on mõnes põllumajandusettevõttes juba saavutatud, pakkudes põllumajandustootjatele lisasoodustusi süsiniku sidumise heade põllumajandustavade väljatöötamise ja säilitamise eest, mis peaks kaasa tooma süsiniku neeldajate suurenemise kogu ELis; rõhutab, et põllumajandus- ja toidupoliitika peaks hõlbustama üleminekut säästvale põllumajandusele, premeerides põllumajandustootjaid keskkonnale ja kliimale kasulike valikute eest; rõhutab, kui tähtis on võtta kasutusele looduspõhiseid lahendusi, nagu laialdased külvikorrad, interpõllundus, permakultuur, agroökoloogia ja ökosüsteemide taastamine, ning eelkõige turbaalade taastamist ja hooldamist, et suurendada looduslikke süsiniku neeldajaid ja CO2 sidumist; rõhutab siiski, et põllumajandust ja põllumajandustavasid, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, pinnasele, veele, õhule ja/või loomade heaolule, ei tohiks rahastada kliimameetmete kaudu ning neid ei tohiks stimuleerida ega nende eest premeerida; kutsub komisjoni üles uurima raamistikku CO2-heite usaldusväärseks kvantifitseerimiseks ja sertifitseerimiseks, et vältida valeandmete esitamise võimalust, mida tuntakse rohepesu nime all; palub komisjonil esitada süsinikku siduv põllumajanduse osas mitu võimalust ning rõhutab, et CO2-turud on osa palju laiemast regulatiivsete ja mitteregulatiivsete meetmete kogumist kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, ning rõhutab, et CO2-heite vähendamise kavad peaksid olema osa stiimulitest kliimaeesmärkide saavutamiseks; palub, et ettepanekud oleksid kooskõlas loomade heaolu ja Euroopa rohelise kokkuleppe keskkonnalaste eesmärkidega ning kahju mittetekitamise põhimõttega; toetab taastava põllumajanduse tavade juurutamist, parandades juurdepääsu tehnoloogiatele, andmetele, koolitusele ja teabele ning täiendades põllumajandustootjate sissetulekut süsiniku sidumise ja ökosüsteemi teenuste tasustamise kaudu, suurendades seeläbi nende vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt mullas süsiniku loodusliku sidumise edendamise, motiveerimise ja premeerimise üle, mis on mõnes põllumajandusettevõttes juba saavutatud, pakkudes põllumajandustootjatele lisasoodustusi süsiniku sidumise heade põllumajandustavade väljatöötamise ja säilitamise eest, mis peaks kaasa tooma süsiniku neeldajate suurenemise kogu ELis; rõhutab, et põllumajandus- ja toidupoliitika peaks hõlbustama üleminekut säästvale põllumajandusele, premeerides põllumajandustootjaid keskkonnale ja kliimale kasulike valikute eest; rõhutab, kui tähtis on võtta kasutusele looduspõhiseid lahendusi, nagu laialdased külvikorrad, interpõllundus, permakultuur, agroökoloogia ja ökosüsteemide taastamine, ning eelkõige turbaalade taastamist ja hooldamist, et suurendada looduslikke süsiniku neeldajaid ja CO2

2

2

2

| 32. | rõhutab, kui oluline on tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali turvalisus ja mitmekesisus, et tagada stabiilne saagikus ja taimesordid, mis on kohandatud kliimamuutustest tingitud survega, sealhulgas traditsioonilised ja kohalikud sordid, ning mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivad sordid ja vähese sisendiga põllumajandussüsteemid, tagades samal ajal läbipaistvuse ja valikuvabaduse põllumajandustootjatele ning juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja uuenduslikele sordiaretustehnikatele, et aidata kaasa tervetele seemnetele ja kaitsta taimi kahjulike taimekahjustajate ja haiguste eest ning aidata põllumajandustootjatel võidelda kliimamuutustest tulenevate kasvavate riskidega, tagades stiimuli avatud innovatsiooniks taimede varieerimise kaudu; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on tagada seemnete ja taimede paljundusmaterjali turvalisus ja mitmekesisus, et tagada stabiilne saagikus ja taimesordid, mis on kohandatud kliimamuutustest tingitud survega, sealhulgas traditsioonilised ja kohalikud sordid, ning mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivad sordid ja vähese sisendiga põllumajandussüsteemid, tagades samal ajal läbipaistvuse ja valikuvabaduse põllumajandustootjatele ning juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja uuenduslikele sordiaretustehnikatele, et aidata kaasa tervetele seemnetele ja kaitsta taimi kahjulike taimekahjustajate ja haiguste eest ning aidata põllumajandustootjatel võidelda kliimamuutustest tulenevate kasvavate riskidega, tagades stiimuli avatud innovatsiooniks taimede varieerimise kaudu;

| 33. | suurendab teadlikkust seemnesektori kontsentreerumise ja monopoliseerumise võimalike negatiivsete tagajärgede kohta ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks meetmed nende vastu võitlemiseks, kui vaja; rõhutab sellega seoses avatud innovatsiooni tähtsust sordiaretajate õiguste kaudu ja märgib murega laia reguleerimisalaga patentide kahjulikku mõju seemnesektoris; leiab, et mittekaubandusliku tootmise ning traditsiooniliste ja kohalikult aretatud seemnesortide eraisikute ja väikepõllumajandustootjate poolt kasutamise suhtes ei tohiks kohaldada ebaproportsionaalset ELi ja riiklikku reguleerimist; rõhutab tugeva ühtse turu säilitamise tähtsust ELi seemnesektori jaoks; |
| --- | --- |

33.

suurendab teadlikkust seemnesektori kontsentreerumise ja monopoliseerumise võimalike negatiivsete tagajärgede kohta ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks meetmed nende vastu võitlemiseks, kui vaja; rõhutab sellega seoses avatud innovatsiooni tähtsust sordiaretajate õiguste kaudu ja märgib murega laia reguleerimisalaga patentide kahjulikku mõju seemnesektoris; leiab, et mittekaubandusliku tootmise ning traditsiooniliste ja kohalikult aretatud seemnesortide eraisikute ja väikepõllumajandustootjate poolt kasutamise suhtes ei tohiks kohaldada ebaproportsionaalset ELi ja riiklikku reguleerimist; rõhutab tugeva ühtse turu säilitamise tähtsust ELi seemnesektori jaoks;

| 34. | nõuab tugevamat koordineerimist ELi tasandil, et ergutada geneetilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist, ning ELi ühise platvormi loomist säilitatud geneetilisi ressursse käsitleva teabe vahetamiseks; |
| --- | --- |

34.

nõuab tugevamat koordineerimist ELi tasandil, et ergutada geneetilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist, ning ELi ühise platvormi loomist säilitatud geneetilisi ressursse käsitleva teabe vahetamiseks;

| 35. | väljendab heameelt teate üle, et vaadatakse läbi traditsiooniliste ja kohalikele oludele kohandatud põllukultuuride turustamist käsitlevad õigusnormid, et aidata kaasa nende kultuuride säilitamisele ja säästvale kasutamisele; rõhutab, et on vaja meetmeid, et hõlbustada seemnesortide, sealhulgas mahepõllumajanduse jaoks mõeldud sortide registreerimist ning tagada, et traditsioonilistele ja kohalikele oludele kohandatud sordid jõuaksid lihtsamini turule; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt teate üle, et vaadatakse läbi traditsiooniliste ja kohalikele oludele kohandatud põllukultuuride turustamist käsitlevad õigusnormid, et aidata kaasa nende kultuuride säilitamisele ja säästvale kasutamisele; rõhutab, et on vaja meetmeid, et hõlbustada seemnesortide, sealhulgas mahepõllumajanduse jaoks mõeldud sortide registreerimist ning tagada, et traditsioonilistele ja kohalikele oludele kohandatud sordid jõuaksid lihtsamini turule;

| 36. | võtab teadmiseks uuringu uute geenitehnoloogiate staatuse kohta liidu õiguses, võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-528/16 (SWD(2021)0092), ning komisjoni teadet, et ta kavatseb algatada regulatiivse poliitikameetme, sealhulgas mõjuhinnangu ja avaliku konsultatsiooni taimede kohta, mis on saadud teatavate uute geenitehnoloogiatega, mille eesmärk on säilitada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase, kasutades samal ajal ära teaduse ja innovatsiooni võimalikku kasu, eelkõige selleks, et aidata kaasa kestlikkusele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ kestlikkuse eesmärkide saavutamisele; rõhutab ettevaatuspõhimõtet ning vajadust tagada põllumajandustootjatele, töötlejatele ja tarbijatele läbipaistvus ja valikuvabadus ning rõhutab, et see poliitiline meede peaks hõlmama riskihindamist ning põhjalikku ülevaadet jälgitavuse ja märgistamise võimalustest, et saavutada nõuetekohane regulatiivne järelevalve ja anda tarbijatele asjakohast teavet, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toodete kohta, et tagada võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks uuringu uute geenitehnoloogiate staatuse kohta liidu õiguses, võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-528/16 (SWD(2021)0092), ning komisjoni teadet, et ta kavatseb algatada regulatiivse poliitikameetme, sealhulgas mõjuhinnangu ja avaliku konsultatsiooni taimede kohta, mis on saadud teatavate uute geenitehnoloogiatega, mille eesmärk on säilitada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase, kasutades samal ajal ära teaduse ja innovatsiooni võimalikku kasu, eelkõige selleks, et aidata kaasa kestlikkusele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ kestlikkuse eesmärkide saavutamisele; rõhutab ettevaatuspõhimõtet ning vajadust tagada põllumajandustootjatele, töötlejatele ja tarbijatele läbipaistvus ja valikuvabadus ning rõhutab, et see poliitiline meede peaks hõlmama riskihindamist ning põhjalikku ülevaadet jälgitavuse ja märgistamise võimalustest, et saavutada nõuetekohane regulatiivne järelevalve ja anda tarbijatele asjakohast teavet, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toodete kohta, et tagada võrdsed tingimused;

| 37. | kordab oma üleskutset komisjonile esitada kiiremas korras uus õigusakti ettepanek kloonimise ja nn kloonitud toidu kohta; nõuab, et see ettepanek hõlmaks kloonimise keelustamist, kloonitud loomade, nende paljundusmaterjali ja järglaste turuleviimise ja importimise keeldu ning kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest pärit toidu turuleviimise ja importimise keeldu; peab väga kahetsusväärseks, et puuduvad kloonitud loomade ja nende järeltulijatega seotud reguleerivad meetmed ning kordab, et loomulikku või tehislikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad, või võivad põhjustada kannatusi või vigastusi asjaomastele loomadele ei tohi kasutada ning on vaja tagada, et kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest pärinev toit ei satuks toiduahelasse; |
| --- | --- |

37.

kordab oma üleskutset komisjonile esitada kiiremas korras uus õigusakti ettepanek kloonimise ja nn kloonitud toidu kohta; nõuab, et see ettepanek hõlmaks kloonimise keelustamist, kloonitud loomade, nende paljundusmaterjali ja järglaste turuleviimise ja importimise keeldu ning kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest pärit toidu turuleviimise ja importimise keeldu; peab väga kahetsusväärseks, et puuduvad kloonitud loomade ja nende järeltulijatega seotud reguleerivad meetmed ning kordab, et loomulikku või tehislikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad, või võivad põhjustada kannatusi või vigastusi asjaomastele loomadele ei tohi kasutada ning on vaja tagada, et kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest pärinev toit ei satuks toiduahelasse;

| 38. | rõhutab Euroopa põllumajandustootjate olulist rolli jätkusuutlikule toidusüsteemile üleminekul ning rõhutab, et selle saavutamiseks tuleb teha kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et on vaja kasutada, edendada ja toetada kõiki erinevaid kestlikke tootmismeetodeid, sealhulgas mahepõllumajanduslikku, integreeritud tootmist ja agroökoloogiat, kuna need võivad tagada keskkonnasäästlikkuse, suurendada keskkonnasõbralikes süsteemides haritava maa osakaalu ning pakkuda tugevaid kvaliteedi-, ohutus-, kvantiteedi- ja hinnatagatisi; |
| --- | --- |

38.

rõhutab Euroopa põllumajandustootjate olulist rolli jätkusuutlikule toidusüsteemile üleminekul ning rõhutab, et selle saavutamiseks tuleb teha kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et on vaja kasutada, edendada ja toetada kõiki erinevaid kestlikke tootmismeetodeid, sealhulgas mahepõllumajanduslikku, integreeritud tootmist ja agroökoloogiat, kuna need võivad tagada keskkonnasäästlikkuse, suurendada keskkonnasõbralikes süsteemides haritava maa osakaalu ning pakkuda tugevaid kvaliteedi-, ohutus-, kvantiteedi- ja hinnatagatisi;

| 39. | nõuab kindlalt, et liikmesriikide koostatavad ja komisjoni poolt uue ÜPP raames heakskiidetavad riiklikud strateegiakavad tagaksid piisava rahalise toetuse kõigile ELi põllumajandus- ja metsandustootjatele, et tugevdada nende konkurentsivõimet ja sissetulekut, nii et nemad ja nende perekonnad saaksid saavutada inimväärse elatustaseme, võidelda maapiirkondade rahvastikukao vastu ja säilitada elujõulised maakogukonnad; |
| --- | --- |

39.

nõuab kindlalt, et liikmesriikide koostatavad ja komisjoni poolt uue ÜPP raames heakskiidetavad riiklikud strateegiakavad tagaksid piisava rahalise toetuse kõigile ELi põllumajandus- ja metsandustootjatele, et tugevdada nende konkurentsivõimet ja sissetulekut, nii et nemad ja nende perekonnad saaksid saavutada inimväärse elatustaseme, võidelda maapiirkondade rahvastikukao vastu ja säilitada elujõulised maakogukonnad;

| 40. | väljendab heameelt asjaolu üle, et uus ÜPP pakub stiimuleid uuenduslike, digitaalsete, ökoloogiliste, piirkondlike ja jätkusuutlike ärimudelite edendamiseks põllumajanduses ja käsitöönduslikus toidutootmises, eelkõige edendades lühikesi tarneahelaid, nagu kaitstud geograafiliste tähiste või päritolunimetustega tooted, järgides ühtse turu õigusnorme ja kasutades lähenemisviise, mis hõlmavad uuenduslikku kohalikku logistikat, nagu nn rohelised keskused, ning integreerides käsitööndusliku toidutootmise maapiirkondade muudesse teenustesse, nagu turism või gastronoomia; rõhutab, et kestlike tarneahelate edendamisel etendab olulist rolli põllumajandustoodete piirkondlik turustamine ja partnerlus; tunnistab, et kui kohapeal ei ole võimalik toota, tuleks neid tooteid importida; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt asjaolu üle, et uus ÜPP pakub stiimuleid uuenduslike, digitaalsete, ökoloogiliste, piirkondlike ja jätkusuutlike ärimudelite edendamiseks põllumajanduses ja käsitöönduslikus toidutootmises, eelkõige edendades lühikesi tarneahelaid, nagu kaitstud geograafiliste tähiste või päritolunimetustega tooted, järgides ühtse turu õigusnorme ja kasutades lähenemisviise, mis hõlmavad uuenduslikku kohalikku logistikat, nagu nn rohelised keskused, ning integreerides käsitööndusliku toidutootmise maapiirkondade muudesse teenustesse, nagu turism või gastronoomia; rõhutab, et kestlike tarneahelate edendamisel etendab olulist rolli põllumajandustoodete piirkondlik turustamine ja partnerlus; tunnistab, et kui kohapeal ei ole võimalik toota, tuleks neid tooteid importida;

| 41. | palub komisjonil kiita heaks ainult sellised ÜPP riiklikud strateegiakavad, mis näitavad selgelt pühendumist majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kestlikkusele ning on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe, asjaomaste kogu ELi hõlmavate eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil kiita heaks ainult sellised ÜPP riiklikud strateegiakavad, mis näitavad selgelt pühendumist majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kestlikkusele ning on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe, asjaomaste kogu ELi hõlmavate eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega;

| 42. | nõuab, et nendes kavades võetaks nõuetekohaselt arvesse ELi äärepoolseimate piirkondade konkreetseid probleeme seoses bioloogilise mitmekesisuse, põllumajandustootmise ning toiduainete ja toorainetega varustamisega; rõhutab, et ÜPP raames antav piisav rahaline toetus on ülioluline, et võimaldada ELi põllumajandusel aidata kaasa kliimaneutraalsusele üleminekule ja parandada bioloogilise mitmekesisuse kaitset; juhib tähelepanu sellele, et tõhustatud toetusmeetmed, sealhulgas koolitusprogrammid ja nõustamisteenused, on olulised, et võimaldada põllumajandustootjatel täita oma rolli strateegia eesmärkide saavutamisel; nõuab, et riiklikesse strateegiakavadesse lisataks Euroopa Parlamendi seisukohaga kooskõlas olevad tõhustatud keskkonnakavad, millega välditaks tingimuslikkuse kontrollide tarbetut dubleerimist; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et nendes kavades võetaks nõuetekohaselt arvesse ELi äärepoolseimate piirkondade konkreetseid probleeme seoses bioloogilise mitmekesisuse, põllumajandustootmise ning toiduainete ja toorainetega varustamisega; rõhutab, et ÜPP raames antav piisav rahaline toetus on ülioluline, et võimaldada ELi põllumajandusel aidata kaasa kliimaneutraalsusele üleminekule ja parandada bioloogilise mitmekesisuse kaitset; juhib tähelepanu sellele, et tõhustatud toetusmeetmed, sealhulgas koolitusprogrammid ja nõustamisteenused, on olulised, et võimaldada põllumajandustootjatel täita oma rolli strateegia eesmärkide saavutamisel; nõuab, et riiklikesse strateegiakavadesse lisataks Euroopa Parlamendi seisukohaga kooskõlas olevad tõhustatud keskkonnakavad, millega välditaks tingimuslikkuse kontrollide tarbetut dubleerimist;

| 43. | rõhutab, et heas seisukorras mullad on toidu, söödaga kindlustatuse ja kiutootmise tagamise eeltingimus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles vältima selle kvaliteedi edasist halvenemist ELi tasandil; rõhutab, et põllumajandusmaa on üks põhilisi loodusvarasid, mille hea seisund on strateegia „Talust taldrikule“ täitmiseks määrava tähtsusega; rõhutab sellega seoses uue mullastrateegia tähtsust ja kutsub komisjoni üles võtma selle alusel asjakohaseid meetmeid, et leida vajalikud lahendused; tunnistab mulla orgaanilise aine ja bioloogilise mitmekesisuse ning tema poolt pakutavate teenuste ja kaupade olulisust; peab kahetsusväärseks, et mullad on üha suurema surve all; leiab, et kõikides liikmesriikides tuleb kehtestada ja säilitada kogu ELi hõlmav põhjalik mullaorganismide seire ning nende ulatuse ja mahu suundumused; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et heas seisukorras mullad on toidu, söödaga kindlustatuse ja kiutootmise tagamise eeltingimus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles vältima selle kvaliteedi edasist halvenemist ELi tasandil; rõhutab, et põllumajandusmaa on üks põhilisi loodusvarasid, mille hea seisund on strateegia „Talust taldrikule“ täitmiseks määrava tähtsusega; rõhutab sellega seoses uue mullastrateegia tähtsust ja kutsub komisjoni üles võtma selle alusel asjakohaseid meetmeid, et leida vajalikud lahendused; tunnistab mulla orgaanilise aine ja bioloogilise mitmekesisuse ning tema poolt pakutavate teenuste ja kaupade olulisust; peab kahetsusväärseks, et mullad on üha suurema surve all; leiab, et kõikides liikmesriikides tuleb kehtestada ja säilitada kogu ELi hõlmav põhjalik mullaorganismide seire ning nende ulatuse ja mahu suundumused;

| 44. | tunnistab väga mitmekesiste maastikuelementide tähtsust, mis on olulised põhiliste ökosüsteemi teenuste, näiteks tolmeldamise ja loodusliku kahjuritõrje säilitamiseks põllumajandustootmises ning mis suurendavad pikas perspektiivis selle tootlikkust; väljendab heameelt ELi eesmärgi üle eraldada selleks vähemalt 10 % põllumajandusmaast; tuletab meelde 20. oktoobri 2011. aasta mõjuhinnangu „Common Agricultural Policy towards 2020“ (ÜPP aastani 2020) (SEC(2011)1153) tulemusi, milles märgitakse, et põllumajandusettevõtete tasandil ei teki tootmisele ega sissetulekule olulist mõju; |
| --- | --- |

44.

tunnistab väga mitmekesiste maastikuelementide tähtsust, mis on olulised põhiliste ökosüsteemi teenuste, näiteks tolmeldamise ja loodusliku kahjuritõrje säilitamiseks põllumajandustootmises ning mis suurendavad pikas perspektiivis selle tootlikkust; väljendab heameelt ELi eesmärgi üle eraldada selleks vähemalt 10 % põllumajandusmaast; tuletab meelde 20. oktoobri 2011. aasta mõjuhinnangu „Common Agricultural Policy towards 2020“ (ÜPP aastani 2020) (SEC(2011)1153) tulemusi, milles märgitakse, et põllumajandusettevõtete tasandil ei teki tootmisele ega sissetulekule olulist mõju;

| 45. | rõhutab, et põllumajandusmaa ei ole lõputu ja seetõttu tuleb seda tõhusalt kasutada; toonitab vajadust kaasata strateegiasse uuenduslikud põllumajandusmudelid, mille maakasutuse jalajälg on väike, nagu aiandus ja putukakasvatus; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et põllumajandusmaa ei ole lõputu ja seetõttu tuleb seda tõhusalt kasutada; toonitab vajadust kaasata strateegiasse uuenduslikud põllumajandusmudelid, mille maakasutuse jalajälg on väike, nagu aiandus ja putukakasvatus;

| 46. | märgib, et puu- ja köögivilja „kaitstud viljelemine“ nüüdisaegsetes kasvuhoonetes on väga jätkusuutlik toidutootmissüsteem, mida üha enam kasutatakse ja millel on palju eeliseid; kutsub komisjoni üles tunnustama käimasolevaid muutusi Euroopa aiandussektoris, mis võimaldavad jätkusuutlikumat toidutootmist ning aitavad kaasa toiduga kindlustatusele, toiduohutusele, suuremale ressursitõhususele ja toidujäätmete vähendamisele kogu toidutootmisahelas; toonitab, et tänapäeva aiandus aitab lisaks väiksele maakasutuse jalajäljele saavutada selle strateegia erinevaid eesmärke, nagu vähene vajadus sisendi järele, tõhus ressursside kasutamine ning puu- ja köögivilja tootmine tarbimiskoha lähedal, edendades seeläbi lühemaid tarneahelaid ja varustuskindlust; kutsub komisjoni üles kaaluma teadusuuringute ja innovatsiooni investeerimisfondidest vahendite eraldamist tänapäevaste kasvuhoonete kaitstud kasvusüsteemide jaoks, mis kasutavad sama saagikuse saavutamiseks vähem ressursse; |
| --- | --- |

46.

märgib, et puu- ja köögivilja „kaitstud viljelemine“ nüüdisaegsetes kasvuhoonetes on väga jätkusuutlik toidutootmissüsteem, mida üha enam kasutatakse ja millel on palju eeliseid; kutsub komisjoni üles tunnustama käimasolevaid muutusi Euroopa aiandussektoris, mis võimaldavad jätkusuutlikumat toidutootmist ning aitavad kaasa toiduga kindlustatusele, toiduohutusele, suuremale ressursitõhususele ja toidujäätmete vähendamisele kogu toidutootmisahelas; toonitab, et tänapäeva aiandus aitab lisaks väiksele maakasutuse jalajäljele saavutada selle strateegia erinevaid eesmärke, nagu vähene vajadus sisendi järele, tõhus ressursside kasutamine ning puu- ja köögivilja tootmine tarbimiskoha lähedal, edendades seeläbi lühemaid tarneahelaid ja varustuskindlust; kutsub komisjoni üles kaaluma teadusuuringute ja innovatsiooni investeerimisfondidest vahendite eraldamist tänapäevaste kasvuhoonete kaitstud kasvusüsteemide jaoks, mis kasutavad sama saagikuse saavutamiseks vähem ressursse;

| 47. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriikide valitsusi laiendama või looma süsteeme, mis võimaldavad kodanikel rentida ja kasutada mahajäetud ja kasutamata valitsuse omandis olevat maad toidu tootmiseks; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriikide valitsusi laiendama või looma süsteeme, mis võimaldavad kodanikel rentida ja kasutada mahajäetud ja kasutamata valitsuse omandis olevat maad toidu tootmiseks;

| 48. | rõhutab agrometsanduse ja metsakardinate kasutamise tähtsust, et vähendada survet looduslikele metsadele, aidata tegeleda kliimamuutusega ja suurendada tootlikkust ning pakkuda alternatiive väetiste kasutamisele põllumajanduslikus tootmises; ergutab komisjoni ja liikmesriike töötama oma tulevastes riiklikes strateegiakavades välja vahendeid, et soodustada taasmetsastamist ja metsastamist ning edendada säästvat agrometsandust, sealhulgas võimaluse korral metsas karjatamist; palub komisjonil edendada üleliidulisi sihipäraseid koolitusprogramme, mille kaudu põllumajandustootjatele teadvustataks, millist kasu toob puittaimestiku ja põllumajanduse ühitamine; rõhutab, et olemasolevate agrometsandussüsteemide taastamine ja noorendamine, samuti uute rajamine aitaks saavutada elurikkuse strateegia 3 miljardi puu eesmärki, teenides nii elurikkuse ja kliima kui ka mitmekesistamise ja ringluse eesmärke; |
| --- | --- |

48.

rõhutab agrometsanduse ja metsakardinate kasutamise tähtsust, et vähendada survet looduslikele metsadele, aidata tegeleda kliimamuutusega ja suurendada tootlikkust ning pakkuda alternatiive väetiste kasutamisele põllumajanduslikus tootmises; ergutab komisjoni ja liikmesriike töötama oma tulevastes riiklikes strateegiakavades välja vahendeid, et soodustada taasmetsastamist ja metsastamist ning edendada säästvat agrometsandust, sealhulgas võimaluse korral metsas karjatamist; palub komisjonil edendada üleliidulisi sihipäraseid koolitusprogramme, mille kaudu põllumajandustootjatele teadvustataks, millist kasu toob puittaimestiku ja põllumajanduse ühitamine; rõhutab, et olemasolevate agrometsandussüsteemide taastamine ja noorendamine, samuti uute rajamine aitaks saavutada elurikkuse strateegia 3 miljardi puu eesmärki, teenides nii elurikkuse ja kliima kui ka mitmekesistamise ja ringluse eesmärke;

| 49. | rõhutab, kui tähtis on kehtestada biomassil põhineva taastuvenergia tootmise kohta kindlad ja ranged kriteeriumid, ning palub komisjonil esitada taastuvenergia direktiivi läbivaatamise raames teaduspõhised kriteeriumid; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, kui tähtis on kehtestada biomassil põhineva taastuvenergia tootmise kohta kindlad ja ranged kriteeriumid, ning palub komisjonil esitada taastuvenergia direktiivi läbivaatamise raames teaduspõhised kriteeriumid;

| 50. | tuletab meelde, et Euroopa põllumajanduslike toiduainete ja kalandussüsteem peaks pakkuma kodanikele alati piisavat ja mitmekesist, turvalist, suure toiteväärtusega, tervislikku, taskukohast ja säästvalt toodetud toitu, ning rõhutab, et toiduainete tootmise majandusliku, keskkondliku ja sotsiaalse kestlikkuse suurendamine tõhustab ka nende keskpikka ja pikaajalist vastupanuvõimet ning loob uusi majandusvõimalusi ja aitab kaasa Euroopa päritolu toorainete kasutamisele; toonitab, et rohkem kohapeal toodetud toit võib aidata kaasa kõigi nende eesmärkide saavutamisele, sealhulgas toiduga kindlustatusele; tuletab meelde, et ELis ei saa 33 miljonit inimest (69) endale lubada kvaliteetset sööki igal teisel päeval; rõhutab, et toidu taskukohasuse ja kättesaadavuse tagamiseks on vaja asjakohaseid poliitikameetmeid ning need peavad jääma peamiseks kaalutluseks tootmiskulude, sealhulgas põllumajandustavade muutumisest tulenevate kulude suurenemise hindamisel; rõhutab vajadust toetada jätkusuutlike toiduainetega tegelevate VKEde arengut maapiirkondades; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et Euroopa põllumajanduslike toiduainete ja kalandussüsteem peaks pakkuma kodanikele alati piisavat ja mitmekesist, turvalist, suure toiteväärtusega, tervislikku, taskukohast ja säästvalt toodetud toitu, ning rõhutab, et toiduainete tootmise majandusliku, keskkondliku ja sotsiaalse kestlikkuse suurendamine tõhustab ka nende keskpikka ja pikaajalist vastupanuvõimet ning loob uusi majandusvõimalusi ja aitab kaasa Euroopa päritolu toorainete kasutamisele; toonitab, et rohkem kohapeal toodetud toit võib aidata kaasa kõigi nende eesmärkide saavutamisele, sealhulgas toiduga kindlustatusele; tuletab meelde, et ELis ei saa 33 miljonit inimest (69

| 51. | nõuab tungivalt, et komisjon integreeriks strateegiasse „Talust taldrikule“ toiduabi küsimused, kuna paljud eurooplased kannatab toidupuuduse all, eriti üksikvanemaga pered ja üliõpilased, ning pandeemia sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed suurendavad seda arvu veelgi; tunnistab kogu Euroopas Liidus toiduabi ühenduste ainulaadset rolli, mida tuleb paremini toetada, kuna abi vajavate inimeste hulk aina kasvab; on arvamusel, et meie toidusüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks peame suurendama seoseid toidupoliitika ja põllumajanduspoliitika vahel igal tasandil, alates kohalikust tasandist kuni Euroopa tasandini välja; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et komisjon integreeriks strateegiasse „Talust taldrikule“ toiduabi küsimused, kuna paljud eurooplased kannatab toidupuuduse all, eriti üksikvanemaga pered ja üliõpilased, ning pandeemia sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed suurendavad seda arvu veelgi; tunnistab kogu Euroopas Liidus toiduabi ühenduste ainulaadset rolli, mida tuleb paremini toetada, kuna abi vajavate inimeste hulk aina kasvab; on arvamusel, et meie toidusüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks peame suurendama seoseid toidupoliitika ja põllumajanduspoliitika vahel igal tasandil, alates kohalikust tasandist kuni Euroopa tasandini välja;

| 52. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on tagada põllumajanduses ja kalanduses töötavatele inimestele ning nende perekondadele inimväärsed elutingimused; tuletab meelde, et sotsiaalne mõõde ning majandus- ja keskkonnaalased mõõtmed tuleb täielikult integreerida strateegia kõigisse tulevastesse algatustesse; rõhutab, et COVID-19 pandeemia on heitnud uut valgust keerulistele töö- ja elutingimustele, ning rõhutab seetõttu, kui oluline on kaitsta põllumajandustöötajate, sealhulgas ELi toiduainete tarneahelas töötavate hooajaliste ja liikuvate töötajate individuaalseid ja kollektiivseid töö- ja sotsiaalseid õigusi; nõuab kõigile sektori töötajatele nõuetekohaseid töö- ja elutingimusi, kollektiivläbirääkimisi ja sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on tagada põllumajanduses ja kalanduses töötavatele inimestele ning nende perekondadele inimväärsed elutingimused; tuletab meelde, et sotsiaalne mõõde ning majandus- ja keskkonnaalased mõõtmed tuleb täielikult integreerida strateegia kõigisse tulevastesse algatustesse; rõhutab, et COVID-19 pandeemia on heitnud uut valgust keerulistele töö- ja elutingimustele, ning rõhutab seetõttu, kui oluline on kaitsta põllumajandustöötajate, sealhulgas ELi toiduainete tarneahelas töötavate hooajaliste ja liikuvate töötajate individuaalseid ja kollektiivseid töö- ja sotsiaalseid õigusi; nõuab kõigile sektori töötajatele nõuetekohaseid töö- ja elutingimusi, kollektiivläbirääkimisi ja sotsiaalkaitset;

| 53. | julgustab komisjoni ja liikmesriike käsitlema põllumaad, põllumajanduslikku oskusteavet, toiduainete tarneahelat ja selle töötajaid strateegilise varana, mis on oluline kõigi eurooplaste turvalisuse ja heaolu tagamiseks, ning kindlustama, et kogu ELi toidutarneahelas vastavad töö- ja sotsiaalkaitse tingimused kõigi töötajate puhul riiklikele, ELi ja rahvusvahelistele standarditele, kaasa arvatud ebaõiglaste tavade nõuetekohane kontroll kõnealuses ahelas; |
| --- | --- |

53.

julgustab komisjoni ja liikmesriike käsitlema põllumaad, põllumajanduslikku oskusteavet, toiduainete tarneahelat ja selle töötajaid strateegilise varana, mis on oluline kõigi eurooplaste turvalisuse ja heaolu tagamiseks, ning kindlustama, et kogu ELi toidutarneahelas vastavad töö- ja sotsiaalkaitse tingimused kõigi töötajate puhul riiklikele, ELi ja rahvusvahelistele standarditele, kaasa arvatud ebaõiglaste tavade nõuetekohane kontroll kõnealuses ahelas;

| 54. | rõhutab hooajatöötajate tähtsust toimiva tarneahela jaoks ning nõuab kindlate meetmete võtmist, et tagada neile töötajaile nõuetele vastavad töö- ja elamistingimused; julgustab jaemüüjaid võtma vastutust ja järgima oma ostutavades sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke kestlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

54.

rõhutab hooajatöötajate tähtsust toimiva tarneahela jaoks ning nõuab kindlate meetmete võtmist, et tagada neile töötajaile nõuetele vastavad töö- ja elamistingimused; julgustab jaemüüjaid võtma vastutust ja järgima oma ostutavades sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke kestlikkuse kriteeriume;

| 55. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada toidukriiside lahendamiseks hädaolukorra lahendamise plaan, võttes arvesse COVID-19 pandeemia ajal saadud kogemusi, ja lisada siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks ühtlustatud meetmed; on arvamusel, et territoriaalsete toiduprojektide edendamine, mis stimuleerib lühikeste toiduahelate arengut liikmesriikides, võib aidata selliste kriisidega toime tulla; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada toidukriiside lahendamiseks hädaolukorra lahendamise plaan, võttes arvesse COVID-19 pandeemia ajal saadud kogemusi, ja lisada siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks ühtlustatud meetmed; on arvamusel, et territoriaalsete toiduprojektide edendamine, mis stimuleerib lühikeste toiduahelate arengut liikmesriikides, võib aidata selliste kriisidega toime tulla;

| 56. | nõustub seisukohaga, et COVID-19 pandeemia on esile toonud, kui oluline on usaldusväärne, kestlik ja vastupidav toidusüsteem, mis toimiks kõikides tingimustes ja oleks võimeline varustama Euroopa tarbijaid piisavas koguses taskukohaste hindadega ja kohalike toiduainetega; rõhutab sellega seoses vajadust säilitada ühtse turu sujuv toimimine ja eelkõige toiduainete ringlus, sealhulgas tervishoiukriiside ajal; rõhutab ka, et kuna kestlikkuse ja tervishoiu küsimused on omavahel seotud, tuleks pandeemiat ka näha võimalusena luua kestlik ja vastupidav toidusüsteem ning mitte ettekäändena vähendada eesmärke; |
| --- | --- |

56.

nõustub seisukohaga, et COVID-19 pandeemia on esile toonud, kui oluline on usaldusväärne, kestlik ja vastupidav toidusüsteem, mis toimiks kõikides tingimustes ja oleks võimeline varustama Euroopa tarbijaid piisavas koguses taskukohaste hindadega ja kohalike toiduainetega; rõhutab sellega seoses vajadust säilitada ühtse turu sujuv toimimine ja eelkõige toiduainete ringlus, sealhulgas tervishoiukriiside ajal; rõhutab ka, et kuna kestlikkuse ja tervishoiu küsimused on omavahel seotud, tuleks pandeemiat ka näha võimalusena luua kestlik ja vastupidav toidusüsteem ning mitte ettekäändena vähendada eesmärke;

| 57. | rõhutab, et osaliselt ülemaailmsetes tootmisahelates esinevate häirete ja COVID-19 pandeemiast tingitud suurema hinnavolatiilsuse tõttu peab EL arendama avatud strateegilist autonoomiat, et tagada juurdepääs peamistele turgudele ja vähendada sõltuvust selliste esmatähtsate kaupade impordist nagu taimsed valguallikad; kordab, et põllumajandusliku toidutööstuse süsteeme tuleb tunnustada ELi avatud strateegilise autonoomia olulise aspektina, et tagada ohutu ja kvaliteetse toidu piisav kättesaadavus ning säilitada tulevaste kriiside ajal toimivad ja vastupidavad toiduainete tarneahelad ja kaubavood kooskõlas Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikega 1; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et osaliselt ülemaailmsetes tootmisahelates esinevate häirete ja COVID-19 pandeemiast tingitud suurema hinnavolatiilsuse tõttu peab EL arendama avatud strateegilist autonoomiat, et tagada juurdepääs peamistele turgudele ja vähendada sõltuvust selliste esmatähtsate kaupade impordist nagu taimsed valguallikad; kordab, et põllumajandusliku toidutööstuse süsteeme tuleb tunnustada ELi avatud strateegilise autonoomia olulise aspektina, et tagada ohutu ja kvaliteetse toidu piisav kättesaadavus ning säilitada tulevaste kriiside ajal toimivad ja vastupidavad toiduainete tarneahelad ja kaubavood kooskõlas Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikega 1;

| 58. | rõhutab, et põllumajanduslik toidutööstus toetab põllumajandustootjaid ning tootmisahelas eelnevate ja järgnevate tegevustega seotud ettevõtteid, kindlustab ja loob töökohti ning on kogu toiduainetööstuse nurgakivi; rõhutab sellega seoses, et kultuurimaastiku säilitamine on aktiivsete maapiirkondade liikumapanev jõud; rõhutab traditsioonilise käsitöö tähtsust piirkondlikus ja kohalikus toiduainete tootmises ning sellest tulenevat rikkalikku kultuurilist mitmekesisust; tuletab meelde, et käsitöö säilitamist toidutootmises ja selle edasiandmist tuleks toetada strateegia „Talust taldrikule“ horisontaalosana, näiteks kaasates need paremini teadus- ja arendusprogrammidesse; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et põllumajanduslik toidutööstus toetab põllumajandustootjaid ning tootmisahelas eelnevate ja järgnevate tegevustega seotud ettevõtteid, kindlustab ja loob töökohti ning on kogu toiduainetööstuse nurgakivi; rõhutab sellega seoses, et kultuurimaastiku säilitamine on aktiivsete maapiirkondade liikumapanev jõud; rõhutab traditsioonilise käsitöö tähtsust piirkondlikus ja kohalikus toiduainete tootmises ning sellest tulenevat rikkalikku kultuurilist mitmekesisust; tuletab meelde, et käsitöö säilitamist toidutootmises ja selle edasiandmist tuleks toetada strateegia „Talust taldrikule“ horisontaalosana, näiteks kaasates need paremini teadus- ja arendusprogrammidesse;

| 59. | väljendab pettumust, et strateegias „Talust taldrikule“ ei peeta kalandus- ja vesiviljelussektori panust ja potentsiaali piisavalt tähtsaks ega seata sellele piisavalt suuri eesmärke; nõuab tungivalt, et komisjon pööraks kõigis tulevastes seadusandlikes ettepanekutes, strateegiates ja suunistes nõuetekohast tähelepanu kalandus- ja vesiviljelussektori eripärale; rõhutab vajadust ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järele, mille eesmärk oleks viia kalapopulatsioonid kestlikule tasemele ning taastada mere- ja rannikualade ökosüsteemid ning mis peaks samuti keskenduma kalandus- ja vesiviljelussektori eelistele ning sotsiaalsele ja majanduslikule kestlikkusele ja keskkonnasäästlikkusele; |
| --- | --- |

59.

väljendab pettumust, et strateegias „Talust taldrikule“ ei peeta kalandus- ja vesiviljelussektori panust ja potentsiaali piisavalt tähtsaks ega seata sellele piisavalt suuri eesmärke; nõuab tungivalt, et komisjon pööraks kõigis tulevastes seadusandlikes ettepanekutes, strateegiates ja suunistes nõuetekohast tähelepanu kalandus- ja vesiviljelussektori eripärale; rõhutab vajadust ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi järele, mille eesmärk oleks viia kalapopulatsioonid kestlikule tasemele ning taastada mere- ja rannikualade ökosüsteemid ning mis peaks samuti keskenduma kalandus- ja vesiviljelussektori eelistele ning sotsiaalsele ja majanduslikule kestlikkusele ja keskkonnasäästlikkusele;

| 60. | rõhutab, et kindlad ja usaldusväärsed õigusraamistikud kalandus-ja vesiviljelussektoris, kus kohaldataks järjepidevalt ettevaatuspõhimõtet ning mis oleksid kooskõlas ELi vesiviljeluse kestliku arengu ajakohastatud strateegiliste suunistega, peaksid olema selle sektori potentsiaali kestliku elluviimise ning paremate kaitse- ja loomade tervishoiumeetmete alus, sealhulgas veterinaarravimite ja antibiootikumide väiksem kasutus, ning need tooksid kaasa kalapopulatsioonide suurenemise ja rohkem selgust küsimustes, mis puudutavad ruumikasutust ja litsentseerimiskorda inimtekkelise kasutuse puhul, sealhulgas vesiviljeluses, võimaldades paremat prognoositavust investeeringute tegemiseks, kahjustamata keskkonnaalaseid õigusakte; rõhutab kooskõlas mereruumi planeerimise direktiiviga 2014/89/EL läbipaistva ja kaasava mehhanismi olulisust, et eraldada ruum võrdselt kõigile sidusrühmadele; rõhutab vajadust täielikult austada merekaitsealasid; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et kindlad ja usaldusväärsed õigusraamistikud kalandus-ja vesiviljelussektoris, kus kohaldataks järjepidevalt ettevaatuspõhimõtet ning mis oleksid kooskõlas ELi vesiviljeluse kestliku arengu ajakohastatud strateegiliste suunistega, peaksid olema selle sektori potentsiaali kestliku elluviimise ning paremate kaitse- ja loomade tervishoiumeetmete alus, sealhulgas veterinaarravimite ja antibiootikumide väiksem kasutus, ning need tooksid kaasa kalapopulatsioonide suurenemise ja rohkem selgust küsimustes, mis puudutavad ruumikasutust ja litsentseerimiskorda inimtekkelise kasutuse puhul, sealhulgas vesiviljeluses, võimaldades paremat prognoositavust investeeringute tegemiseks, kahjustamata keskkonnaalaseid õigusakte; rõhutab kooskõlas mereruumi planeerimise direktiiviga 2014/89/EL läbipaistva ja kaasava mehhanismi olulisust, et eraldada ruum võrdselt kõigile sidusrühmadele; rõhutab vajadust täielikult austada merekaitsealasid;

| 61. | rõhutab, et head jälgitavuse mehhanismid, mis vastavad tarbijate nõudmistele, andes teavet selle kohta, kus, millal, kuidas ja missugust kala on püütud või kasvatatud, sealhulgas päritolu ja tootmisviisi märgistamine ning kõrged säästvuse ja loomade heaolu standardid kõigile ELi turgudel müüdavatele toodetele, sealhulgas väljastpoolt ELi imporditud toodetele, on väga olulised toiduohutuse, läbipaistvuse tagamiseks tarbijate, sektori ja eri haldusasutuste jaoks, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügi vastu võitlemiseks ning rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; rõhutab sel eesmärgil, kui oluline on küberturvaline tehnoloogia täpsete digitaalsete detsentraliseeritud jälgitavussüsteemide arendamisel; nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et tagada selle valdkonna eri algatuste vaheline järjepidevus, kaasates kõik väärtusahela osalised; nõuab kontrollimeetmete võtmist tagamaks, et kõik ELi turule sisenevad imporditud kalandustooted vastaksid rahvusvaheliselt kokkulepitud sotsiaalstandarditele, nagu on sätestatud ILO konventsioonis nr 188 kalandustöö kohta, mida EL rakendab nõukogu direktiivi (EL) 2017/159 (70) kaudu, et vältida ELi turule selliste kalandustoodete laskmist, mille on püüdnud sotsiaalseid miinimumtingimusi mitte järgivad laevad; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et head jälgitavuse mehhanismid, mis vastavad tarbijate nõudmistele, andes teavet selle kohta, kus, millal, kuidas ja missugust kala on püütud või kasvatatud, sealhulgas päritolu ja tootmisviisi märgistamine ning kõrged säästvuse ja loomade heaolu standardid kõigile ELi turgudel müüdavatele toodetele, sealhulgas väljastpoolt ELi imporditud toodetele, on väga olulised toiduohutuse, läbipaistvuse tagamiseks tarbijate, sektori ja eri haldusasutuste jaoks, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügi vastu võitlemiseks ning rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; rõhutab sel eesmärgil, kui oluline on küberturvaline tehnoloogia täpsete digitaalsete detsentraliseeritud jälgitavussüsteemide arendamisel; nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et tagada selle valdkonna eri algatuste vaheline järjepidevus, kaasates kõik väärtusahela osalised; nõuab kontrollimeetmete võtmist tagamaks, et kõik ELi turule sisenevad imporditud kalandustooted vastaksid rahvusvaheliselt kokkulepitud sotsiaalstandarditele, nagu on sätestatud ILO konventsioonis nr 188 kalandustöö kohta, mida EL rakendab nõukogu direktiivi (EL) 2017/159 (70

| 62. | tuletab meelde ühise kalanduspoliitika eesmärke tagada mere bioloogiliste elusressursside säästev kasutamine, taastada ja hoida kalapopulatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust biomassi tasemest kõrgemal tasemel, samuti tagada püügitegevuse kasumlikkus ja aidata kaasa kõrge toiteväärtusega toidu tarnimisele ELi turule ning vähendada ELi turu sõltuvust toiduainete impordist, ning rõhutab vajadust parandada ühise kalanduspoliitika järelevalvet, kontrolli ja jõustamist, sealhulgas lossimiskohustuse täielikku rakendamist ja teatavate laevade elektroonilise seire kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

62.

tuletab meelde ühise kalanduspoliitika eesmärke tagada mere bioloogiliste elusressursside säästev kasutamine, taastada ja hoida kalapopulatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust biomassi tasemest kõrgemal tasemel, samuti tagada püügitegevuse kasumlikkus ja aidata kaasa kõrge toiteväärtusega toidu tarnimisele ELi turule ning vähendada ELi turu sõltuvust toiduainete impordist, ning rõhutab vajadust parandada ühise kalanduspoliitika järelevalvet, kontrolli ja jõustamist, sealhulgas lossimiskohustuse täielikku rakendamist ja teatavate laevade elektroonilise seire kasutuselevõtmist;

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tuginema olemasolevatele säästvatele tavadele ning hõlbustama, julgustama ja piisavalt toetama üleminekut vähese mõjuga kalandusele ja vesiviljelusele, ning sektorite – sealhulgas väikesemahulise rannapüügi – säästvat arengut näiteks selektiivsete püügivahendite kasutamise, keskkonnasõbraliku vesiviljeluse, sealhulgas mahevesiviljeluse, ja energiatõhususe lahenduste abil ning suurendades väikesemahulisele rannapüügile eraldatud riiklike kvootide osakaalu; rõhutab vajadust toetada kalureid ja kalatoodete tarneahelas osalejaid – sealhulgas ka äärepoolseimates piirkondades – üleminekul digitaalsematele tavadele, investeerides palju koolitusse ning pakkudes digitaliseerimise ning keskkonnahoidlikele tavadele ja vahenditele ülemineku rahastamist; toonitab sellega seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) tähtsust säästva sinise majanduse arengu edendamisel ja kalandussektori ajakohastamisel kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tuginema olemasolevatele säästvatele tavadele ning hõlbustama, julgustama ja piisavalt toetama üleminekut vähese mõjuga kalandusele ja vesiviljelusele, ning sektorite – sealhulgas väikesemahulise rannapüügi – säästvat arengut näiteks selektiivsete püügivahendite kasutamise, keskkonnasõbraliku vesiviljeluse, sealhulgas mahevesiviljeluse, ja energiatõhususe lahenduste abil ning suurendades väikesemahulisele rannapüügile eraldatud riiklike kvootide osakaalu; rõhutab vajadust toetada kalureid ja kalatoodete tarneahelas osalejaid – sealhulgas ka äärepoolseimates piirkondades – üleminekul digitaalsematele tavadele, investeerides palju koolitusse ning pakkudes digitaliseerimise ning keskkonnahoidlikele tavadele ja vahenditele ülemineku rahastamist; toonitab sellega seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) tähtsust säästva sinise majanduse arengu edendamisel ja kalandussektori ajakohastamisel kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega;

| 64. | nõuab, et Euroopa Liidu Nõukogu avalikustaks ennetavalt kõik lubatud kogupüügi määruste vastuvõtmisega seotud dokumendid kooskõlas Euroopa Ombudsmani soovitusega juhtumi 640/2019/FP kohta; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et Euroopa Liidu Nõukogu avalikustaks ennetavalt kõik lubatud kogupüügi määruste vastuvõtmisega seotud dokumendid kooskõlas Euroopa Ombudsmani soovitusega juhtumi 640/2019/FP kohta;

| 65. | rõhutab vajadust jälgida ja edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist, rakendades samal ajal nulltolerantsi võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, kasutades täielikult ära ELi käsutuses olevaid vahendeid kooskõlas ETR-kalapüügi määrusega (71), sealhulgas nn punaseid kaarte, kui riik ei täida ELi nõudeid, ning tugevdades ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud säästva kalapüügi kokkulepete poliitikat; toonitab, et need lepingud peavad olema täielikult kestlikud ja kooskõlas parima võimaliku teadusliku nõuandega ega tohi ohustada ELi mittekuuluvate riikide väikesemahulist kalapüügi sektorit ega kahjustada kohalikku toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

65.

rõhutab vajadust jälgida ja edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist, rakendades samal ajal nulltolerantsi võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, kasutades täielikult ära ELi käsutuses olevaid vahendeid kooskõlas ETR-kalapüügi määrusega (71

| 66. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid lõpuks õiguslikult siduvad meetmed, mida komisjon kohustus võtma Natura 2000 merealade raames, ning võtaksid kasutusele tervikliku lähenemisviisi merekeskkonnale ja tegeleksid veereostuse algpõhjustega, sealhulgas mereprügi ning linna- ja tööstusreoveega, teeksid lõpu tavadele, mis kahjustavad merekeskkonda ja inimeste tervist, ergutaksid kalureid koguma merejäätmeid säästvalt, vältides samal ajal täiendavat kütusekulu ja heidet, samuti mereloomade ja kalade kaaspüüki ning kahjulikku keskkonnamõju, ning rakendaksid meetmeid, et parandada veemajanduse kvaliteeti ja tauditõrjet ning piiraksid vesiviljeluse puhul inimeste tervise ja loomade heaolu huvides loomkoormust; |
| --- | --- |

66.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid lõpuks õiguslikult siduvad meetmed, mida komisjon kohustus võtma Natura 2000 merealade raames, ning võtaksid kasutusele tervikliku lähenemisviisi merekeskkonnale ja tegeleksid veereostuse algpõhjustega, sealhulgas mereprügi ning linna- ja tööstusreoveega, teeksid lõpu tavadele, mis kahjustavad merekeskkonda ja inimeste tervist, ergutaksid kalureid koguma merejäätmeid säästvalt, vältides samal ajal täiendavat kütusekulu ja heidet, samuti mereloomade ja kalade kaaspüüki ning kahjulikku keskkonnamõju, ning rakendaksid meetmeid, et parandada veemajanduse kvaliteeti ja tauditõrjet ning piiraksid vesiviljeluse puhul inimeste tervise ja loomade heaolu huvides loomkoormust;

| 67. | toonitab naiste ja meeste töö väärtust kalandus- ja vesiviljelussektoris ning naiste olulist rolli püütud kala töötlemisel, reklaamimisel ja turustamisel; tuletab meelde säästva vesiviljeluse ja kalanduse potentsiaali keskkonnahoidlike töökohtade loomisel ning on seisukohal, et toidusüsteemide, sealhulgas kalanduse ökoloogiline üleminek peaks toimuma viisil, mis tagab õiglase sissetuleku ja tugeva positsiooni kogu väärtusahelas, ning rõhutab sellega seoses tootjaorganisatsioonide aktiivse osalemise tähtsust kalandus- ja vesiviljelussektoris; |
| --- | --- |

67.

toonitab naiste ja meeste töö väärtust kalandus- ja vesiviljelussektoris ning naiste olulist rolli püütud kala töötlemisel, reklaamimisel ja turustamisel; tuletab meelde säästva vesiviljeluse ja kalanduse potentsiaali keskkonnahoidlike töökohtade loomisel ning on seisukohal, et toidusüsteemide, sealhulgas kalanduse ökoloogiline üleminek peaks toimuma viisil, mis tagab õiglase sissetuleku ja tugeva positsiooni kogu väärtusahelas, ning rõhutab sellega seoses tootjaorganisatsioonide aktiivse osalemise tähtsust kalandus- ja vesiviljelussektoris;

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja ergutama säästvamate kalapüügivahendite ja -tehnika ning paremate heaolumeetodite väljatöötamist kalade ja mereselgrootute püüdmiseks, lossimiseks, transportimiseks ja tapmiseks, tuginedes parimatele kättesaadavatele teadusandmetele, samuti tehistingimustes peetavate kalade loomade heaolu standardite parandamist, et vähendada stressi ja parandada kalade kvaliteeti; rõhutab, et liit peaks toetama ja ergutama investeeringuid sellistesse püügivahenditesse, meetoditesse ja täiustustesse; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja ergutama säästvamate kalapüügivahendite ja -tehnika ning paremate heaolumeetodite väljatöötamist kalade ja mereselgrootute püüdmiseks, lossimiseks, transportimiseks ja tapmiseks, tuginedes parimatele kättesaadavatele teadusandmetele, samuti tehistingimustes peetavate kalade loomade heaolu standardite parandamist, et vähendada stressi ja parandada kalade kvaliteeti; rõhutab, et liit peaks toetama ja ergutama investeeringuid sellistesse püügivahenditesse, meetoditesse ja täiustustesse;

| 69. | rõhutab tiigipüügi panust strateegia „Talust taldrikule“ ja omavahel seotud elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamisse oma traditsiooniliste majandamise tavade abil; rõhutab, et kultiveeritud tiigialad pakuvad haruldastele liikidele elupaiku, avaldavad positiivset mõju kliimale ja veevarudele, on toitainete sidujad, säilitavad setet ning aitavad kaasa piirkondliku toidu säästvale tootmisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama tiigipüügiga asjakohastes meetmetes ja programmides; |
| --- | --- |

69.

rõhutab tiigipüügi panust strateegia „Talust taldrikule“ ja omavahel seotud elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamisse oma traditsiooniliste majandamise tavade abil; rõhutab, et kultiveeritud tiigialad pakuvad haruldastele liikidele elupaiku, avaldavad positiivset mõju kliimale ja veevarudele, on toitainete sidujad, säilitavad setet ning aitavad kaasa piirkondliku toidu säästvale tootmisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama tiigipüügiga asjakohastes meetmetes ja programmides;

| 70. | tuletab meelde, et esmatootjad on sissetulekute suhtes võrreldes teiste toiduainete tarneahelas tegutsevate ettevõtjatega ja ülejäänud majandusega oluliselt ebasoodsamas olukorras; rõhutab, et on oluline tugevdada esmatootjate positsiooni toiduainete tarneahelas, eriti seoses väikeste ja keskmise suurusega tootjatega, et võimaldada neil saada õiglane osa kestlikult toodetud toidu lisandväärtusest, sealhulgas koostöö ja kollektiivse tegutsemise ergutamise abil, kasutades põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse pakutavaid võimalusi, sealhulgas konkurentsieeskirjade kohandamist; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et esmatootjad on sissetulekute suhtes võrreldes teiste toiduainete tarneahelas tegutsevate ettevõtjatega ja ülejäänud majandusega oluliselt ebasoodsamas olukorras; rõhutab, et on oluline tugevdada esmatootjate positsiooni toiduainete tarneahelas, eriti seoses väikeste ja keskmise suurusega tootjatega, et võimaldada neil saada õiglane osa kestlikult toodetud toidu lisandväärtusest, sealhulgas koostöö ja kollektiivse tegutsemise ergutamise abil, kasutades põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse pakutavaid võimalusi, sealhulgas konkurentsieeskirjade kohandamist;

| 71. | rõhutab, et esmatootjatele stabiilse ja õiglase sissetuleku tagamine on ülioluline, et võimaldada toidusüsteemi üleminekut suuremale kestlikkusele ja ringluspõhisemale põllumajandusele, võidelda ebaausate kaubandustavade vastu ning ohjata riske ja kriise; nõuab, et kogu ELis toetataks esmatootjaid sellel üleminekul, sealhulgas uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ning põllumajandussüsteemide, jäätmekäitluse ja sisendite tarnimise ja pakendamise tõhususe suurendamise abil; rõhutab, et tootjahinnad peaksid katma tootmiskulud ning kajastama sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnakestlikkust ning olema seega kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et esmatootjatele stabiilse ja õiglase sissetuleku tagamine on ülioluline, et võimaldada toidusüsteemi üleminekut suuremale kestlikkusele ja ringluspõhisemale põllumajandusele, võidelda ebaausate kaubandustavade vastu ning ohjata riske ja kriise; nõuab, et kogu ELis toetataks esmatootjaid sellel üleminekul, sealhulgas uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ning põllumajandussüsteemide, jäätmekäitluse ja sisendite tarnimise ja pakendamise tõhususe suurendamise abil; rõhutab, et tootjahinnad peaksid katma tootmiskulud ning kajastama sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnakestlikkust ning olema seega kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega;

| 72. | on veendunud, et tarneahelalepinguid tuleks ergutada, et tagada väärtuse õiglane jagamine põllumajandusettevõtjatele ning kindlustada samal ajal tarneahela kui terviku suurem läbipaistvus ja jälgitavus, soodustades sektoris noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

72.

on veendunud, et tarneahelalepinguid tuleks ergutada, et tagada väärtuse õiglane jagamine põllumajandusettevõtjatele ning kindlustada samal ajal tarneahela kui terviku suurem läbipaistvus ja jälgitavus, soodustades sektoris noorte tööhõivet;

| 73. | väljendab heameelt tarneahelate lühendamise eesmärgi üle; rõhutab siiski tegelikku olukorda Mandri-Euroopast eraldatud ELi saareriikides ja -piirkondades, kus seistakse silmitsi eraldatuse ja sõltuvusega vajalike toodete impordist, näiteks loomasöödaks ettenähtud teraviljade puhul, ning seda tuleb silmas pidada pikamaatranspordist sõltuvust vähendavate ja muude meetmete kehtestamisel, mis lühendavad tarneahelaid; rõhutab, et ilma teatavate toiduainete pikamaaveota satuks selliste eraldatud piirkondade toiduga kindlustatus ohtu; |
| --- | --- |

73.

väljendab heameelt tarneahelate lühendamise eesmärgi üle; rõhutab siiski tegelikku olukorda Mandri-Euroopast eraldatud ELi saareriikides ja -piirkondades, kus seistakse silmitsi eraldatuse ja sõltuvusega vajalike toodete impordist, näiteks loomasöödaks ettenähtud teraviljade puhul, ning seda tuleb silmas pidada pikamaatranspordist sõltuvust vähendavate ja muude meetmete kehtestamisel, mis lühendavad tarneahelaid; rõhutab, et ilma teatavate toiduainete pikamaaveota satuks selliste eraldatud piirkondade toiduga kindlustatus ohtu;

| 74. | märgib, et kodanike ootused muutuvad ja põhjustavad toiduturul olulisi muutusi, mille tagajärjel kasvab kohalike toiduainete nõudlus; rõhutab kohalike toiduainete tähtsust, võimalusi, mida see meie põllumajandustootjatele pakub ja selle märkimisväärset positiivset panust meie keskkonda; julgustab seetõttu komisjoni ja liikmesriike aktiivselt edendama kohalike toidustrateegiate väljatöötamist koos lühikese tarneahela algatustega; |
| --- | --- |

74.

märgib, et kodanike ootused muutuvad ja põhjustavad toiduturul olulisi muutusi, mille tagajärjel kasvab kohalike toiduainete nõudlus; rõhutab kohalike toiduainete tähtsust, võimalusi, mida see meie põllumajandustootjatele pakub ja selle märkimisväärset positiivset panust meie keskkonda; julgustab seetõttu komisjoni ja liikmesriike aktiivselt edendama kohalike toidustrateegiate väljatöötamist koos lühikese tarneahela algatustega;

| 75. | tunnistab kohaliku värske mahetoidu tähtsust, mis on kasulik tarbijate tervisele ja keskkonnale; rõhutab kohalike esmatootjate ja turismiteenuste osutajate vahelise koostöö suurt potentsiaali, mis võiks kasvatada värske kohaliku päritolu toiduainete tarbimist; nõuab toetusmeetmeid sellise koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

75.

tunnistab kohaliku värske mahetoidu tähtsust, mis on kasulik tarbijate tervisele ja keskkonnale; rõhutab kohalike esmatootjate ja turismiteenuste osutajate vahelise koostöö suurt potentsiaali, mis võiks kasvatada värske kohaliku päritolu toiduainete tarbimist; nõuab toetusmeetmeid sellise koostöö edendamiseks;

| 76. | nõuab selliste meetmete edendamist, mis võimaldaksid toorainet töödelda võimalikult lähedal nende päritolukohale, mis vähendab oluliselt CO2 jalajälge ja tagab toiduainete parema jälgitavuse; |
| --- | --- |

76.

nõuab selliste meetmete edendamist, mis võimaldaksid toorainet töödelda võimalikult lähedal nende päritolukohale, mis vähendab oluliselt CO2

| 77. | rõhutab, et kuigi uued jätkusuutlikud ärimudelid pakuvad VKEdele tohutult võimalusi, võivad mitmed strateegias kavandatud algatused põhjustada märkimisväärse bürokraatia tekkimist; väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle järgida parema õigusloome vahendeid, hinnata mõju VKEdele ning võtta meetmeid kestlike ja ringmajanduse ärimudelite edendamiseks eriti VKEde jaoks, kasutada InvestEU fondi, et hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning pakkuda kohandatud lahendusi, et aidata VKEdel arendada uusi oskusi ja ärimudeleid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid vähendaksid toiduahelas väikeste ja keskmise suurusega osalejate halduskoormust registreerimisprotsesside lihtsustamise ning lubade, litsentside ja kinnituste andmise tõhusamaks muutmise abil ning tagades, et asjakohastel reguleerivatel asutustel oleks piisavalt töötajaid, et toiduainete väiketootjad saaksid oma tooted turule võimalikult kiiresti ja lihtsalt; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et kuigi uued jätkusuutlikud ärimudelid pakuvad VKEdele tohutult võimalusi, võivad mitmed strateegias kavandatud algatused põhjustada märkimisväärse bürokraatia tekkimist; väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle järgida parema õigusloome vahendeid, hinnata mõju VKEdele ning võtta meetmeid kestlike ja ringmajanduse ärimudelite edendamiseks eriti VKEde jaoks, kasutada InvestEU fondi, et hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning pakkuda kohandatud lahendusi, et aidata VKEdel arendada uusi oskusi ja ärimudeleid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid vähendaksid toiduahelas väikeste ja keskmise suurusega osalejate halduskoormust registreerimisprotsesside lihtsustamise ning lubade, litsentside ja kinnituste andmise tõhusamaks muutmise abil ning tagades, et asjakohastel reguleerivatel asutustel oleks piisavalt töötajaid, et toiduainete väiketootjad saaksid oma tooted turule võimalikult kiiresti ja lihtsalt;

| 78. | on seisukohal, et eraldatud eelarve ELi rohelise kokkuleppe ja õiglase ülemineku mehhanismi eesmärkide saavutamiseks on ebapiisav, et tegeleda eeldatava ümberkujundamise tagajärgedega sotsiaalselt kestlikul viisil; nõuab, et õiglase ülemineku mehhanism hõlmaks ka põllumajanduspiirkondi, mida see võib negatiivselt kahjustada, ning rõhutab vajadust tagada sotsiaalpartnerite nõuetekohane kaasamine strateegia tulevaste algatuste määratlemisse ja rakendamisse; tuletab meelde, et üleminek sellele süsteemile nõuab märkimisväärseid investeeringuid ja seda ei saa teostada ilma Euroopa põllumajandustootjate kaasosaluseta ja toeta; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et eraldatud eelarve ELi rohelise kokkuleppe ja õiglase ülemineku mehhanismi eesmärkide saavutamiseks on ebapiisav, et tegeleda eeldatava ümberkujundamise tagajärgedega sotsiaalselt kestlikul viisil; nõuab, et õiglase ülemineku mehhanism hõlmaks ka põllumajanduspiirkondi, mida see võib negatiivselt kahjustada, ning rõhutab vajadust tagada sotsiaalpartnerite nõuetekohane kaasamine strateegia tulevaste algatuste määratlemisse ja rakendamisse; tuletab meelde, et üleminek sellele süsteemile nõuab märkimisväärseid investeeringuid ja seda ei saa teostada ilma Euroopa põllumajandustootjate kaasosaluseta ja toeta;

| 79. | nõuab tungivalt, et komisjon jõustaks täielikult direktiivi (EL) 2019/633, mis käsitleb ebaausaid kaubandustavasid, ning jälgiks tähelepanelikult direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse; kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi põllumajandustootjate positsiooni tugevdamiseks toiduainete tarneahelas ja esitama strateegiaga kooskõlas olevaid konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

79.

nõuab tungivalt, et komisjon jõustaks täielikult direktiivi (EL) 2019/633, mis käsitleb ebaausaid kaubandustavasid, ning jälgiks tähelepanelikult direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse; kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi põllumajandustootjate positsiooni tugevdamiseks toiduainete tarneahelas ja esitama strateegiaga kooskõlas olevaid konkreetseid ettepanekuid;

| 80. | kordab, et toidukaupade kvaliteedierinevused on vastuvõetamatud ja need tuleb täielikult kõrvaldada, et vältida ELi tarbijate diskrimineerimist ja eksitamist; on seetõttu seisukohal, et strateegia „Taldust taldrikule“ peab sisaldama sätteid, millega välditaks toidu kvaliteedi topeltstandardeid, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles jälgima tähelepanelikult olukorda turul ja esitama vajaduse korral konkreetseid õigusakte; rõhutab ka tarbijaorganisatsioonide rolli selliste eksitavate tavade tuvastamisel; |
| --- | --- |

80.

kordab, et toidukaupade kvaliteedierinevused on vastuvõetamatud ja need tuleb täielikult kõrvaldada, et vältida ELi tarbijate diskrimineerimist ja eksitamist; on seetõttu seisukohal, et strateegia „Taldust taldrikule“ peab sisaldama sätteid, millega välditaks toidu kvaliteedi topeltstandardeid, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles jälgima tähelepanelikult olukorda turul ja esitama vajaduse korral konkreetseid õigusakte; rõhutab ka tarbijaorganisatsioonide rolli selliste eksitavate tavade tuvastamisel;

| 81. | tuletab seetõttu komisjonile meelde, et komisjon peaks järgima vastutustundliku ettevõtluse ja turunduse tavasid käsitlevat ELi tegevusjuhendit, luues selleks toidu- ja jaemüügisektorite järelevalveraamistiku ning rakendades õiguslikke meetmeid, kui selgub, et progress majandusliku, keskkonnaga seotud ja sotsiaalse kestlikkuse ning loomade heaolu kaalutluste lõimimisel ettevõtete strateegiasse on olnud ebapiisav, samal ajal edendades ja premeerides kestlikult käituvaid põllumajandustootjaid ning suurendades tervislike ja kestlike toiduvalikute kättesaadavust ja taskukohasust, samuti vähendades toidusüsteemi üldist ökoloogilist jalajälge ja ebatervisliku toitumise hinda ühiskonna jaoks; |
| --- | --- |

81.

tuletab seetõttu komisjonile meelde, et komisjon peaks järgima vastutustundliku ettevõtluse ja turunduse tavasid käsitlevat ELi tegevusjuhendit, luues selleks toidu- ja jaemüügisektorite järelevalveraamistiku ning rakendades õiguslikke meetmeid, kui selgub, et progress majandusliku, keskkonnaga seotud ja sotsiaalse kestlikkuse ning loomade heaolu kaalutluste lõimimisel ettevõtete strateegiasse on olnud ebapiisav, samal ajal edendades ja premeerides kestlikult käituvaid põllumajandustootjaid ning suurendades tervislike ja kestlike toiduvalikute kättesaadavust ja taskukohasust, samuti vähendades toidusüsteemi üldist ökoloogilist jalajälge ja ebatervisliku toitumise hinda ühiskonna jaoks;

| 82. | rõhutab, et ELi tegevusjuhend toidu- ja jaemüügiettevõtetele peab keskenduma kohustustele, mis on olulised tervisliku ja kestliku toidukeskkonna kujundamiseks ning mis on konkreetsed, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud, mille abil on võimalik võidelda põllumajandusliku toidutööstuse tavade topeltstandardite vastu ning mis keskenduvad asjaomaste üksuste peamistele toimingutele; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et ELi tegevusjuhend toidu- ja jaemüügiettevõtetele peab keskenduma kohustustele, mis on olulised tervisliku ja kestliku toidukeskkonna kujundamiseks ning mis on konkreetsed, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud, mille abil on võimalik võidelda põllumajandusliku toidutööstuse tavade topeltstandardite vastu ning mis keskenduvad asjaomaste üksuste peamistele toimingutele;

| 83. | rõhutab toiduainete jaemüügisektori konsolideerumise ja kontsentreerumisega tegelemise ja selle peatamise olulisust, et tagada õiglaste hindade maksmine põllumajandustootjatele ja inimväärsed töötingimused töötajatele; rõhutab, et tarneahela algusosas tegutsejad peavad võtma arvesse põllumajandustootmise kulusid ja et õiglaseid hindu tuleb kohaldada tarneahela kõigis lülides; tuletab meelde, kui oluline on muuta põllumajandustootjad turul vastupidavamaks, suurendades toiduahela väärtust, mis saavutatakse siis, kui julgustatakse neid osalema näiteks tootjaorganisatsioonides või ühistutes; |
| --- | --- |

83.

rõhutab toiduainete jaemüügisektori konsolideerumise ja kontsentreerumisega tegelemise ja selle peatamise olulisust, et tagada õiglaste hindade maksmine põllumajandustootjatele ja inimväärsed töötingimused töötajatele; rõhutab, et tarneahela algusosas tegutsejad peavad võtma arvesse põllumajandustootmise kulusid ja et õiglaseid hindu tuleb kohaldada tarneahela kõigis lülides; tuletab meelde, kui oluline on muuta põllumajandustootjad turul vastupidavamaks, suurendades toiduahela väärtust, mis saavutatakse siis, kui julgustatakse neid osalema näiteks tootjaorganisatsioonides või ühistutes;

| 84. | nõuab, et ELi põllumajandustoodete ja toiduainete müügiedenduspoliitikat, samuti ELi koolikava ja tervislike koolilõunate algatust täiustataks mittediskrimineerival viisil; on veendunud, et need täiustused peaksid tugevdama kvaliteetset Euroopa põllumajandustootmist ning aitama kaasa säästvale tootmisele ja tarbimisele kooskõlas kõnealuse strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkidega; on seisukohal, et need täiustused peaksid keskenduma hariduslikele sõnumitele, mis põhinevad kättesaadavatel teaduslikel andmetel, ELi kvaliteedimärgistele, nagu ELi mahemärgis ja geograafilised tähised, lühikestele, kohalikele ja piirkondlikele tarneahelatele, tervislikule toitumisele ja eluviisile, puu- ja köögiviljade suurema tarbimise edendamisele mitmekesise ja tasakaalustatud toitumise osana ning suhkru, soola ja rasvade väiksemale tarbimisele, eesmärgiga vähendada rasvumise määra; |
| --- | --- |

84.

nõuab, et ELi põllumajandustoodete ja toiduainete müügiedenduspoliitikat, samuti ELi koolikava ja tervislike koolilõunate algatust täiustataks mittediskrimineerival viisil; on veendunud, et need täiustused peaksid tugevdama kvaliteetset Euroopa põllumajandustootmist ning aitama kaasa säästvale tootmisele ja tarbimisele kooskõlas kõnealuse strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkidega; on seisukohal, et need täiustused peaksid keskenduma hariduslikele sõnumitele, mis põhinevad kättesaadavatel teaduslikel andmetel, ELi kvaliteedimärgistele, nagu ELi mahemärgis ja geograafilised tähised, lühikestele, kohalikele ja piirkondlikele tarneahelatele, tervislikule toitumisele ja eluviisile, puu- ja köögiviljade suurema tarbimise edendamisele mitmekesise ja tasakaalustatud toitumise osana ning suhkru, soola ja rasvade väiksemale tarbimisele, eesmärgiga vähendada rasvumise määra;

| 85. | rõhutab ka ELi edendamisprogrammi kontekstis keskkonnasäästlikumaks muutmise tähtsust nii siseruumides kui ka väljas, kuna see on loomulik lahendus nii kliimamuutuste kui ka õhusaaste mõjude vastu võitlemiseks, samuti tervisliku elukeskkonna ja inimeste heaolu saavutamiseks; |
| --- | --- |

85.

rõhutab ka ELi edendamisprogrammi kontekstis keskkonnasäästlikumaks muutmise tähtsust nii siseruumides kui ka väljas, kuna see on loomulik lahendus nii kliimamuutuste kui ka õhusaaste mõjude vastu võitlemiseks, samuti tervisliku elukeskkonna ja inimeste heaolu saavutamiseks;

| 86. | rõhutab vajadust suurendada Euroopa teabekampaaniaid mõõduka veinitarbimise kohta, jätkates samal ajal kvaliteetsete toodete edendamist; on seisukohal, et liigtarbimise vastasele tõhusale võitlusele aitavad kaasa vaid ulatuslikud teabe- ja koolituskampaaniad ning tuletab meelde, et mõõdukas veini tarbimine on osa Vahemeremaade toitumistavast; |
| --- | --- |

86.

rõhutab vajadust suurendada Euroopa teabekampaaniaid mõõduka veinitarbimise kohta, jätkates samal ajal kvaliteetsete toodete edendamist; on seisukohal, et liigtarbimise vastasele tõhusale võitlusele aitavad kaasa vaid ulatuslikud teabe- ja koolituskampaaniad ning tuletab meelde, et mõõdukas veini tarbimine on osa Vahemeremaade toitumistavast;

| 87. | tunnistab ELi kvaliteedisüsteemide ja geograafiliste tähiste rolli, nagu kaitstud päritolunimetus (KPN), kaitstud geograafiline tähis (KGT), piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide geograafiline tähis (GI) ja garanteeritud traditsiooniline toode (GTT), mis on suurepärased näited ELi põllumajanduse kvaliteedistandardite kehtestamisest; väljendab heameelt ELi geograafiliste tähiste poliitika läbivaatamise üle, et võimaldada kaitstud geograafilistel tähistel või päritolunimetustel aidata veelgi rohkem kaasa Euroopa piirkondade majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele kestlikkusele, tuues kasu tootjatele, tarbijatele ja ühiskonnale tervikuna kvaliteetsete toodete tootmise kaudu, mis loob tugeva seose piirkondadega; rõhutab vajadust parandada nende autentsuse tunnustamist tarbijate seas, kes ei suuda alati eristada Euroopa geograafilisi tähiseid teistest toodetest, millel tähis puudub; peab samuti vajalikuks vähendada väiketootjate halduskoormust, kes soovivad nende kvaliteedikavadega liituda, ja tugevdada rahvusvahelisel tasandil geograafilise tähise kaitset väärkasutuse või jäljendamise vastu; kordab nende olulist rolli ELi ja partnerriikide vahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

87.

tunnistab ELi kvaliteedisüsteemide ja geograafiliste tähiste rolli, nagu kaitstud päritolunimetus (KPN), kaitstud geograafiline tähis (KGT), piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide geograafiline tähis (GI) ja garanteeritud traditsiooniline toode (GTT), mis on suurepärased näited ELi põllumajanduse kvaliteedistandardite kehtestamisest; väljendab heameelt ELi geograafiliste tähiste poliitika läbivaatamise üle, et võimaldada kaitstud geograafilistel tähistel või päritolunimetustel aidata veelgi rohkem kaasa Euroopa piirkondade majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele kestlikkusele, tuues kasu tootjatele, tarbijatele ja ühiskonnale tervikuna kvaliteetsete toodete tootmise kaudu, mis loob tugeva seose piirkondadega; rõhutab vajadust parandada nende autentsuse tunnustamist tarbijate seas, kes ei suuda alati eristada Euroopa geograafilisi tähiseid teistest toodetest, millel tähis puudub; peab samuti vajalikuks vähendada väiketootjate halduskoormust, kes soovivad nende kvaliteedikavadega liituda, ja tugevdada rahvusvahelisel tasandil geograafilise tähise kaitset väärkasutuse või jäljendamise vastu; kordab nende olulist rolli ELi ja partnerriikide vahelises kaubanduses;

| 88. | toonitab, et strateegias „Talust taldrikule“ tunnistatakse, et enamiku eurooplaste toitumisharjumused ei ole kooskõlas tervisliku toitumise alaste soovitustega, ning et kogu elanikkond peaks muutma tarbimisharjumusi, valides tervislikuma toidu, toitumise ja eluviisi, sealhulgas suurendama kestlikult ja piirkondlikult toodetud taimede ja taimse toidu, nagu värske puu- ja köögivilja, täisterasaaduste ja kaunviljade tarbimist, ning leidma lahenduse liha ja liigtöödeldud toodete ning suures koguses suhkrut, soola ja rasva sisaldavate toodete ületarbimisele, mis tooks kasu ka keskkonnale ja loomade heaolule ning tagaks vastupanuvõimelisema majanduse; rõhutab, et kogu ELis kohaldatavad teaduspõhised soovitused, sealhulgas selged eesmärgid kestliku, tervisliku ja tasakaalustatuma toitumise kohta, milles võetaks arvesse Euroopa toidu ja toitumise kultuurilist ja piirkondlikku mitmekesisust ning tarbijate vajadusi, aitaksid ja julgustaksid tarbijaid ning annaksid teavet liikmesriikidele, kes lisavad riiklikesse toitumisalastesse nõuannetesse kestlikkuse alast infot; kutsub komisjoni üles töötama välja selliseid soovitusi ja konkreetseid meetmeid, et tõhusalt edendada tervislikku, kestlikku ja tasakaalustatumat toitumist; |
| --- | --- |

88.

toonitab, et strateegias „Talust taldrikule“ tunnistatakse, et enamiku eurooplaste toitumisharjumused ei ole kooskõlas tervisliku toitumise alaste soovitustega, ning et kogu elanikkond peaks muutma tarbimisharjumusi, valides tervislikuma toidu, toitumise ja eluviisi, sealhulgas suurendama kestlikult ja piirkondlikult toodetud taimede ja taimse toidu, nagu värske puu- ja köögivilja, täisterasaaduste ja kaunviljade tarbimist, ning leidma lahenduse liha ja liigtöödeldud toodete ning suures koguses suhkrut, soola ja rasva sisaldavate toodete ületarbimisele, mis tooks kasu ka keskkonnale ja loomade heaolule ning tagaks vastupanuvõimelisema majanduse; rõhutab, et kogu ELis kohaldatavad teaduspõhised soovitused, sealhulgas selged eesmärgid kestliku, tervisliku ja tasakaalustatuma toitumise kohta, milles võetaks arvesse Euroopa toidu ja toitumise kultuurilist ja piirkondlikku mitmekesisust ning tarbijate vajadusi, aitaksid ja julgustaksid tarbijaid ning annaksid teavet liikmesriikidele, kes lisavad riiklikesse toitumisalastesse nõuannetesse kestlikkuse alast infot; kutsub komisjoni üles töötama välja selliseid soovitusi ja konkreetseid meetmeid, et tõhusalt edendada tervislikku, kestlikku ja tasakaalustatumat toitumist;

| 89. | väljendab heameelt asjaolu üle, et strateegias tunnustatakse õigustatult toidukeskkonna rolli ja mõju tarbimismustrite kujundamisel, ning vajadust lihtsustada tarbijate jaoks tervisliku ja kestliku toitumise valikut; ergutab komisjoni ja liikmesriike rakendama süstemaatilisemat ja tõenditel põhinevat lähenemisviisi, et hõlbustada tervisliku, kestliku ja õiglase toidukeskkonna loomist, selle asemel et tugineda üksnes tegevusjuhendile; kordab, kui oluline on edendada tervislikku, tasakaalustatumat ja kestlikku toitumist, milleks tuleks täiustada toidu keskkonda, suurendada tarbijate teadlikkust tarbimisharjumuste mõjust – sealhulgas digikanalite kaudu – ja pakkuda teavet inimeste tervislikuma ning väiksema süsiniku jalajälje ja keskkonnamõjuga toitumise, näiteks lühikeste kohalike ja piirkondlike tarneahelate toodete kohta, millega peaksid kaasnema mitmesugused meetmed, mis aitaksid toidutootmist vaikimisi kestlikustada; |
| --- | --- |

89.

väljendab heameelt asjaolu üle, et strateegias tunnustatakse õigustatult toidukeskkonna rolli ja mõju tarbimismustrite kujundamisel, ning vajadust lihtsustada tarbijate jaoks tervisliku ja kestliku toitumise valikut; ergutab komisjoni ja liikmesriike rakendama süstemaatilisemat ja tõenditel põhinevat lähenemisviisi, et hõlbustada tervisliku, kestliku ja õiglase toidukeskkonna loomist, selle asemel et tugineda üksnes tegevusjuhendile; kordab, kui oluline on edendada tervislikku, tasakaalustatumat ja kestlikku toitumist, milleks tuleks täiustada toidu keskkonda, suurendada tarbijate teadlikkust tarbimisharjumuste mõjust – sealhulgas digikanalite kaudu – ja pakkuda teavet inimeste tervislikuma ning väiksema süsiniku jalajälje ja keskkonnamõjuga toitumise, näiteks lühikeste kohalike ja piirkondlike tarneahelate toodete kohta, millega peaksid kaasnema mitmesugused meetmed, mis aitaksid toidutootmist vaikimisi kestlikustada;

| 90. | nõuab kõikehõlmavaid ja täiendavaid meetmeid, sealhulgas reguleerivaid meetmeid ja tarbijate teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et vähendada koormust, mille on rahvatervise õlgadele pannud töödeldud toitude ning muude soola-, suhkru-, ja rasvarikaste toitude ülemäärane tarbimine; kutsub peamisi toiduainetootjaid ja jaemüüjaid üles kiiresti ja põhjalikult muutma selliste töödeldud toiduainete koostist, mis ei ole hõlmatud ELi kvaliteedikavadega, mille puhul on võimalik saavutada tervislikum koostis, ning peab tervitatavaks komisjoni kavatsust käivitada algatused sellise koostise muutmise stimuleerimiseks, sealhulgas kehtestades teatavates töödeldud toiduainetes maksimaalsed suhkru-, rasva- ja soolakogused, ning nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks tähelepanelikult koostise muutmise edenemist; rõhutab, et sellise koostise muutmise puhul tuleks püüda vähendada ka terviseriske, mida põhjustavad toiduparendusained, pestitsiidide jäägid ja kahjulikud kemikaalid; nõuab erilise tähelepanu pööramist laste toidule ja muudele eriotstarbelistele toitudele ning tõhusat ja kogu ELi hõlmavat lähenemisviisi, et tegeleda laste ja noorukite kokkupuutega rasva-, suhkru- ja soolarikka töödeldud toidu reklaamimise ja turustamisega ringhäälingu- ja digitaalmeedias; |
| --- | --- |

90.

nõuab kõikehõlmavaid ja täiendavaid meetmeid, sealhulgas reguleerivaid meetmeid ja tarbijate teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et vähendada koormust, mille on rahvatervise õlgadele pannud töödeldud toitude ning muude soola-, suhkru-, ja rasvarikaste toitude ülemäärane tarbimine; kutsub peamisi toiduainetootjaid ja jaemüüjaid üles kiiresti ja põhjalikult muutma selliste töödeldud toiduainete koostist, mis ei ole hõlmatud ELi kvaliteedikavadega, mille puhul on võimalik saavutada tervislikum koostis, ning peab tervitatavaks komisjoni kavatsust käivitada algatused sellise koostise muutmise stimuleerimiseks, sealhulgas kehtestades teatavates töödeldud toiduainetes maksimaalsed suhkru-, rasva- ja soolakogused, ning nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks tähelepanelikult koostise muutmise edenemist; rõhutab, et sellise koostise muutmise puhul tuleks püüda vähendada ka terviseriske, mida põhjustavad toiduparendusained, pestitsiidide jäägid ja kahjulikud kemikaalid; nõuab erilise tähelepanu pööramist laste toidule ja muudele eriotstarbelistele toitudele ning tõhusat ja kogu ELi hõlmavat lähenemisviisi, et tegeleda laste ja noorukite kokkupuutega rasva-, suhkru- ja soolarikka töödeldud toidu reklaamimise ja turustamisega ringhäälingu- ja digitaalmeedias;

| 91. | on arvamusel, et taimse valgu tootmise ja alternatiivsete valguallikate (näiteks putukate ja vetikate) valdkonna edasine areng ja kestlik uuendamine ELis võimaldab tõhusalt tegeleda paljude keskkonna- ja kliimaprobleemidega, millega ELi põllumajandus silmitsi seisab, ning ära hoida metsade hävitamist, elurikkuse kadu ja ökosüsteemide kahjustamist väljaspool ELi asuvates riikides ning vähendada Euroopa praegust sõltuvust taimse valgu impordist; kutsub komisjoni üles tuginema oma aruandele taimsete valkude arengu kohta Euroopa Liidus (COM(2018)0757) ning esitama ELi valgule ülemineku strateegia, mis hõlmab nõudlust ja pakkumist, et toetada ja edendada valgurikaste kultuuride säästvat tootmist, k.a kohalikud sööda- ja toiduvarud, mis suurendaks ELi sõltumatust ning vähendaks ülemaailmset keskkonna- ja kliimamõju; rõhutab, kui oluline on vähendada sõltuvust valgurikaste taimede impordist ülemeremaadest; |
| --- | --- |

91.

on arvamusel, et taimse valgu tootmise ja alternatiivsete valguallikate (näiteks putukate ja vetikate) valdkonna edasine areng ja kestlik uuendamine ELis võimaldab tõhusalt tegeleda paljude keskkonna- ja kliimaprobleemidega, millega ELi põllumajandus silmitsi seisab, ning ära hoida metsade hävitamist, elurikkuse kadu ja ökosüsteemide kahjustamist väljaspool ELi asuvates riikides ning vähendada Euroopa praegust sõltuvust taimse valgu impordist; kutsub komisjoni üles tuginema oma aruandele taimsete valkude arengu kohta Euroopa Liidus (COM(2018)0757) ning esitama ELi valgule ülemineku strateegia, mis hõlmab nõudlust ja pakkumist, et toetada ja edendada valgurikaste kultuuride säästvat tootmist, k.a kohalikud sööda- ja toiduvarud, mis suurendaks ELi sõltumatust ning vähendaks ülemaailmset keskkonna- ja kliimamõju; rõhutab, kui oluline on vähendada sõltuvust valgurikaste taimede impordist ülemeremaadest;

| 92. | tuletab meelde oma üleskutset laiendada ELi üldist riskihinnangut kogu seadusandluses, et vältida tarbijate kokkupuudet toidus sisalduvate ohtlike ainetega; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde oma üleskutset laiendada ELi üldist riskihinnangut kogu seadusandluses, et vältida tarbijate kokkupuudet toidus sisalduvate ohtlike ainetega;

| 93. | tuletab meelde, et toitainelised koostised, mille kasutuselevõtt on oluliselt hilinenud, on endiselt asjakohased ja vajalikud toitumis- ja tervisealaseid väiteid käsitleva määruse (EÜ) nr 1924/2006 (72) eesmärkide saavutamiseks; kiidab heaks teadaande toitainelise koostise kehtestamist käsitleva seadusandliku ettepaneku kohta; juhib tähelepanu sellele, et paljude toidukaupade puhul, sealhulgas mõned lastele turustatavad, kasutatakse jätkuvalt tervise- ja toitumisalaseid väiteid, hoolimata sellest, et need sisaldavad olulisel määral probleemseid toitaineid; rõhutab, et tuleb välja töötada kindel toitaineline koostis, et keelata toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamine rasva-, suhkru- ja/või soolarikaste toitude puhul; nõuab, et pöörataks erilist tähelepanu beebitoidule ja muudele eriotstarbelistele toitudele; |
| --- | --- |

93.

tuletab meelde, et toitainelised koostised, mille kasutuselevõtt on oluliselt hilinenud, on endiselt asjakohased ja vajalikud toitumis- ja tervisealaseid väiteid käsitleva määruse (EÜ) nr 1924/2006 (72

| 94. | tunnistab, et rahvusvahelised rahvaterviseasutused, näiteks Maailma Terviseorganisatsioon, on määranud pakendi esiküljel oleva toitumisalase teabe märgistuse põhivahendiks, mis aitab tarbijatel teha teadlikumaid, tasakaalustatumaid ja tervislikumaid toiduvalikuid; rõhutab, et pakendi esiküljel esitatava toitumisalase teabe märgistussüsteem, mis on toitumissuunistega kooskõlas ja neid täiendab, peaks aitama tarbijatel teha tervislikumaid toiduvalikuid, andes neile tarbitava toidu kohta arusaadavat teavet; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi kohustuslik ja ühtlustatud pakendi esiküljel esitatav toitumisalase teabe märgistus töötatakse välja kindlate, sõltumatute teaduslike tõendite ja tarbijate tõendatud arusaamise alusel, millele on avatud juurdepääs kõigil turuosalistel, sealhulgas väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, võttes arvesse toidukäitlejate ja liitude lisakoormust; rõhutab lisaks, et toodete võrdlemise hõlbustamiseks peaks see sisaldama tõlgendavat elementi, et anda läbipaistvat, võrreldavat ja ühtlustatud tooteteavet, ning põhinema ühtsetel võrdluskogustel; kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse ühe koostisosaga toodete ja Euroopa kvaliteedikavade alla kuuluvate toodete (kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis, geograafiline tähis jne) eriomadusi, eelkõige nende koostise muutumatust, rõhutades samas, et võimalike eranditega seotud kaalutlused peaksid põhinema teaduslikel põhjendustel; nõuab digitaalse süsteemi (EU4healthyfood) loomist põllumajandustoodete vabatahtliku täiendava teabe edastamiseks, ning soovitab, et seda teavet peaks saama esitada digitaalselt QR-koodi kaudu ja tarbija peaks selle hõlpsasti kätte saama; |
| --- | --- |

94.

tunnistab, et rahvusvahelised rahvaterviseasutused, näiteks Maailma Terviseorganisatsioon, on määranud pakendi esiküljel oleva toitumisalase teabe märgistuse põhivahendiks, mis aitab tarbijatel teha teadlikumaid, tasakaalustatumaid ja tervislikumaid toiduvalikuid; rõhutab, et pakendi esiküljel esitatava toitumisalase teabe märgistussüsteem, mis on toitumissuunistega kooskõlas ja neid täiendab, peaks aitama tarbijatel teha tervislikumaid toiduvalikuid, andes neile tarbitava toidu kohta arusaadavat teavet; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi kohustuslik ja ühtlustatud pakendi esiküljel esitatav toitumisalase teabe märgistus töötatakse välja kindlate, sõltumatute teaduslike tõendite ja tarbijate tõendatud arusaamise alusel, millele on avatud juurdepääs kõigil turuosalistel, sealhulgas väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, võttes arvesse toidukäitlejate ja liitude lisakoormust; rõhutab lisaks, et toodete võrdlemise hõlbustamiseks peaks see sisaldama tõlgendavat elementi, et anda läbipaistvat, võrreldavat ja ühtlustatud tooteteavet, ning põhinema ühtsetel võrdluskogustel; kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse ühe koostisosaga toodete ja Euroopa kvaliteedikavade alla kuuluvate toodete (kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis, geograafiline tähis jne) eriomadusi, eelkõige nende koostise muutumatust, rõhutades samas, et võimalike eranditega seotud kaalutlused peaksid põhinema teaduslikel põhjendustel; nõuab digitaalse süsteemi (EU4healthyfood) loomist põllumajandustoodete vabatahtliku täiendava teabe edastamiseks, ning soovitab, et seda teavet peaks saama esitada digitaalselt QR-koodi kaudu ja tarbija peaks selle hõlpsasti kätte saama;

| 95. | märgib, et tervislikud tooted, sealhulgas toit, võivad sisaldada looduslikke või sünteetilisi koostisosi, millel on erinev mõju keskkonnale ja tarbijate tervisele; nõuab tervislike toodete kohustuslike märgistamissüsteemide kasutuselevõttu, näidates ära, kas koostisosa on keemilise sünteesi teel saadud sünteetilist päritolu, eriti juhul, kui on olemas looduslikud samaväärsed elemendid; |
| --- | --- |

95.

märgib, et tervislikud tooted, sealhulgas toit, võivad sisaldada looduslikke või sünteetilisi koostisosi, millel on erinev mõju keskkonnale ja tarbijate tervisele; nõuab tervislike toodete kohustuslike märgistamissüsteemide kasutuselevõttu, näidates ära, kas koostisosa on keemilise sünteesi teel saadud sünteetilist päritolu, eriti juhul, kui on olemas looduslikud samaväärsed elemendid;

| 96. | kutsub komisjoni üles hindama muudatusi tarbijate käitumises, näiteks toiduainete internetipõhine ostmine; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles hindama muudatusi tarbijate käitumises, näiteks toiduainete internetipõhine ostmine;

| 97. | peab tervitatavaks komisjoni algatust, mille eesmärk on parandada päritolumärgistust ja kavatsust laiendada seda laiemale tootevalikule; kordab oma kohustusliku päritolumärgistuse nõudmist; rõhutab, et see peaks olema kõikehõlmav ja ühtlustatud ja katma kõiki toiduaineid ning hõlmama toitlustusasutusi, restorane ja jaekaubandust ning olema täielikult kontrollitav ja jälgitav ega tohiks kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist; rõhutab, et toidualase teabe määrus (73) tuleb läbi vaadata, keskendudes piimale ja lihale kui koostisosadele; kutsub komisjoni üles parandama praegust tava, mille kohaselt võib tooteid, mille põhikoostisosad ei ole hangitud kohalikult või piirkondlikult, sellisena turustada, kui nende mittekohalike põhikoostisosade päritolu on märgitud väikeses kirjas, ning muutma põhikoostisosade päritolu tarbijale nähtavamaks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid mee märgistamise normide seadusandlike muudatuste kohta, mis tooksid kaasa tarbijate parema teavitamise, ning toetama ELi mesindussektorit impordikontrollide tugevdamisega, et vältida võltsitud mee importi, rõhutades samas, et toidupettuse vastu võitlemiseks tuleb tõhusalt jõustada päritoluriigi märgistust; |
| --- | --- |

97.

peab tervitatavaks komisjoni algatust, mille eesmärk on parandada päritolumärgistust ja kavatsust laiendada seda laiemale tootevalikule; kordab oma kohustusliku päritolumärgistuse nõudmist; rõhutab, et see peaks olema kõikehõlmav ja ühtlustatud ja katma kõiki toiduaineid ning hõlmama toitlustusasutusi, restorane ja jaekaubandust ning olema täielikult kontrollitav ja jälgitav ega tohiks kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist; rõhutab, et toidualase teabe määrus (73

| 98. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle töötada välja kestliku toidu märgistamise raamistik ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks metoodika ja täpsustama, millised kestlikkuse mõõtmed oleksid hõlmatud, tagades samal ajal, et uus süsteem ei satuks vastuollu olemasolevate keskkonnaalaste raamistikega, näiteks ELi ökomärgise või mahepõllumajandusliku logoga; rõhutab, et praegu kasutatakse paljusid põhjendamata ja isegi eksitavaid keskkonnaalaseid väiteid ja reklaamimeetodeid, ning kutsub komisjoni üles võtma kasutusele reguleeriva raamistiku, millega kehtestatakse kõigi kestlikkuse väidete ja märgiste jaoks selge, kiire ja tõhus eelheakskiitmise menetlus; rõhutab, et selline raamistik kaitseks tarbijaid alusetute keskkonnasäästlike väidete eest, tagades samas, et ettevõtteid, kes tõepoolest püüdlevad keskkonnasõbralikuma tegevuse poole, premeeritakse nende jõupingutuste eest vääriliselt; rõhutab, et iga toidutoodetel lubatud märgistust peavad kontrollima avaliku sektori kontrolliasutused; |
| --- | --- |

98.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle töötada välja kestliku toidu märgistamise raamistik ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks metoodika ja täpsustama, millised kestlikkuse mõõtmed oleksid hõlmatud, tagades samal ajal, et uus süsteem ei satuks vastuollu olemasolevate keskkonnaalaste raamistikega, näiteks ELi ökomärgise või mahepõllumajandusliku logoga; rõhutab, et praegu kasutatakse paljusid põhjendamata ja isegi eksitavaid keskkonnaalaseid väiteid ja reklaamimeetodeid, ning kutsub komisjoni üles võtma kasutusele reguleeriva raamistiku, millega kehtestatakse kõigi kestlikkuse väidete ja märgiste jaoks selge, kiire ja tõhus eelheakskiitmise menetlus; rõhutab, et selline raamistik kaitseks tarbijaid alusetute keskkonnasäästlike väidete eest, tagades samas, et ettevõtteid, kes tõepoolest püüdlevad keskkonnasõbralikuma tegevuse poole, premeeritakse nende jõupingutuste eest vääriliselt; rõhutab, et iga toidutoodetel lubatud märgistust peavad kontrollima avaliku sektori kontrolliasutused;

| 99. | toonitab vajadust kehtestada loomsete saaduste märgistamine, mis peaks põhinema tootmismeetodi ja loomade heaolu näitajate kindlakstegemisel ning sisaldama looma sünni-, kasvatamis- ja tapmiskohta, ning rõhutab, et neid nõudeid tuleks laiendada töödeldud toodetele, et suurendada läbipaistvust, aidata tarbijatel teha paremat valikut ja aidata kaasa loomade heaolule; rõhutab, et taimset päritolu valkude tootmist ja vastuvõttu turul tuleks rohkem toetada, ning nõuab lisaks, et viivitamata viidaks ellu taimetoidu ja vegantoidu märgistamise nõuete kauaoodatud ühtlustamine; |
| --- | --- |

99.

toonitab vajadust kehtestada loomsete saaduste märgistamine, mis peaks põhinema tootmismeetodi ja loomade heaolu näitajate kindlakstegemisel ning sisaldama looma sünni-, kasvatamis- ja tapmiskohta, ning rõhutab, et neid nõudeid tuleks laiendada töödeldud toodetele, et suurendada läbipaistvust, aidata tarbijatel teha paremat valikut ja aidata kaasa loomade heaolule; rõhutab, et taimset päritolu valkude tootmist ja vastuvõttu turul tuleks rohkem toetada, ning nõuab lisaks, et viivitamata viidaks ellu taimetoidu ja vegantoidu märgistamise nõuete kauaoodatud ühtlustamine;

| 100. | kinnitab veel kord oma veendumust, et poliitikameetmed toidusüsteemi kestlikkuse suurendamiseks ei tohiks toetuda üksnes kestlike toodete ostmise eest vastutuse veeretamisele tarbijatele, kuna see ei ole tõhus, samas kui tarbijate valik on oluline tegur säästvalt toodetud ja tervislikuma toitumise vastuvõtuks; rõhutab sellega seoses hea toitumisalase ja keskkonnaalase hariduse ning hõlpsasti arusaadava asjakohase teabe kättesaadavuse olulisust; rõhutab, et kestlikkuse märgistamine peaks põhinema teaduslikel ühtlustatud kestlikkuse kriteeriumidel, hõlmama võimaluse korral riiklike kontrolliasutuste inspektsioone ja vajaduse korral uusi seadusandlikke meetmeid; täheldab aga, et kolmandate osaliste sertifikaatidest ja märgistest üksi ei piisa, kuid need võivad olla lisavahendid, et tagada üleminek kestlikule tootmisele ja tarbimisele; tunnistab, et läbipaistvuse suurendamine selliste meetodite abil nagu märgistamine on oluline element, mis võib aidata tarbijatel teha kestlikumaid ostuotsuseid, mis on oluline üleminekuks kestlikumale, piirkondlikumale ja tervislikumale toidusüsteemile; |
| --- | --- |

100.

kinnitab veel kord oma veendumust, et poliitikameetmed toidusüsteemi kestlikkuse suurendamiseks ei tohiks toetuda üksnes kestlike toodete ostmise eest vastutuse veeretamisele tarbijatele, kuna see ei ole tõhus, samas kui tarbijate valik on oluline tegur säästvalt toodetud ja tervislikuma toitumise vastuvõtuks; rõhutab sellega seoses hea toitumisalase ja keskkonnaalase hariduse ning hõlpsasti arusaadava asjakohase teabe kättesaadavuse olulisust; rõhutab, et kestlikkuse märgistamine peaks põhinema teaduslikel ühtlustatud kestlikkuse kriteeriumidel, hõlmama võimaluse korral riiklike kontrolliasutuste inspektsioone ja vajaduse korral uusi seadusandlikke meetmeid; täheldab aga, et kolmandate osaliste sertifikaatidest ja märgistest üksi ei piisa, kuid need võivad olla lisavahendid, et tagada üleminek kestlikule tootmisele ja tarbimisele; tunnistab, et läbipaistvuse suurendamine selliste meetodite abil nagu märgistamine on oluline element, mis võib aidata tarbijatel teha kestlikumaid ostuotsuseid, mis on oluline üleminekuks kestlikumale, piirkondlikumale ja tervislikumale toidusüsteemile;

| 101. | rõhutab, et toiduainete hinnad peavad tarbijatele õige sõnumi saatma; on arvamusel, et tõepärased toiduhinnad, mis kajastavad põllumajandusettevõtja, aga ka keskkonna ja ühiskonna tegelikke tootmiskulusid, on kõige tõhusam viis saavutada kestlik ja õiglane toidusüsteem pikas perspektiivis; peab seetõttu tervitatavaks strateegia eesmärki suunata toiduainetööstust selliste tavade poole, mis muudavad tervisliku ja kestliku valiku tarbijate jaoks lihtsaks, juurdepääsetavaks ja taskukohaseks; toetab liikmesriikidele suurema paindlikkuse andmist erineva tervise- ja keskkonnamõjuga toiduainete käibemaksumäärade diferentseerimiseks ning neile võimaluse andmist valida tervislike ja kestlike toiduainete, nagu puu- ja köögiviljade käibemaksu nullmäär, mida mõnes liikmesriigis juba rakendatakse, kuid mis ei ole praegu kõigile võimalik (74), ning kõrgema käibemaksumäära kehtestamist ebatervislikule toidule ja toidule, millel on suur ökoloogiline jalajälg; tuletab meelde, et kodumajapidamiste kulutused toiduainetele on ELi liikmesriikides väga erinevad ning kõigi liikmesriikide tarbijatele tuleks tagada taskukohasus, tagades samal ajal esmatootjatele õiglase sissetuleku oma säästvate ja tervislike toodete eest ning suurendades läbipaistvust ja tarbijate teadlikkust toiduainete tarneahela iga etapiga seotud kuludest ja kasumist; kutsub komisjoni üles käivitama uuringut, et mõõta majanduslikus mõttes ELi turul enim tarbitavate toiduainete tootmise ja tarbimisega seotud keskkonna- ja ühiskondlikke – sealhulgas tervisega seotud – kulusid; |
| --- | --- |

101.

rõhutab, et toiduainete hinnad peavad tarbijatele õige sõnumi saatma; on arvamusel, et tõepärased toiduhinnad, mis kajastavad põllumajandusettevõtja, aga ka keskkonna ja ühiskonna tegelikke tootmiskulusid, on kõige tõhusam viis saavutada kestlik ja õiglane toidusüsteem pikas perspektiivis; peab seetõttu tervitatavaks strateegia eesmärki suunata toiduainetööstust selliste tavade poole, mis muudavad tervisliku ja kestliku valiku tarbijate jaoks lihtsaks, juurdepääsetavaks ja taskukohaseks; toetab liikmesriikidele suurema paindlikkuse andmist erineva tervise- ja keskkonnamõjuga toiduainete käibemaksumäärade diferentseerimiseks ning neile võimaluse andmist valida tervislike ja kestlike toiduainete, nagu puu- ja köögiviljade käibemaksu nullmäär, mida mõnes liikmesriigis juba rakendatakse, kuid mis ei ole praegu kõigile võimalik (74

| 102. | nõuab riigihankeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamist, et kehtestada kohustuslikud miinimumkriteeriumid lasteaedadele ja koolidele, teistele avalik-õiguslikele asutustele ja avalikke teenuseid osutavatele eraettevõtjatele, või neid tugevdada, et ergutada kestlikku toiduainete, sealhulgas traditsiooniliste ja tüüpiliste geograafilise tähisega toiduainete tootmist; kohalike ja võimaluse korral hooajatoodete tarbimist; lühikesi tarneahelaid, sealhulgas otsemüüki; rangemaid loomade heaolustandardeid; ning toidujäätmete ja pakendite vähendamist kooskõlas ringmajanduse põhimõtetega; nõuab tervislikuma ja tasakaalustatuma toitumise ja toitumisharjumuste edendamist, luues toidukeskkonna, mis muudab tervislikud, informeeritud ja kestlikud valikud tarbijate jaoks lihtsaimaks; kutsub komisjoni üles arendama edasi säästvate toiduhangete järelevalve- ja aruandlusvahendeid; |
| --- | --- |

102.

nõuab riigihankeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamist, et kehtestada kohustuslikud miinimumkriteeriumid lasteaedadele ja koolidele, teistele avalik-õiguslikele asutustele ja avalikke teenuseid osutavatele eraettevõtjatele, või neid tugevdada, et ergutada kestlikku toiduainete, sealhulgas traditsiooniliste ja tüüpiliste geograafilise tähisega toiduainete tootmist; kohalike ja võimaluse korral hooajatoodete tarbimist; lühikesi tarneahelaid, sealhulgas otsemüüki; rangemaid loomade heaolustandardeid; ning toidujäätmete ja pakendite vähendamist kooskõlas ringmajanduse põhimõtetega; nõuab tervislikuma ja tasakaalustatuma toitumise ja toitumisharjumuste edendamist, luues toidukeskkonna, mis muudab tervislikud, informeeritud ja kestlikud valikud tarbijate jaoks lihtsaimaks; kutsub komisjoni üles arendama edasi säästvate toiduhangete järelevalve- ja aruandlusvahendeid;

| 103. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad ELi õigusaktid, pidades samas kahetsusväärseks asjaolu, et siiani puuduvad ühtlustatud meetmed, ning teeb ettepaneku, et komisjon tooks ettepaneku avaldamise kuupäeva ettepoole; rõhutab, et kõiki toiduga kokkupuutuvaid materjale, sealhulgas neid materjale ja saasteaineid, mida ELi tasandil veel ei hõlmata, on vaja põhjalikult ja ühtselt reguleerida, ning rõhutab, et see peaks põhinema ettevaatusprintsiibil, põhimõttel „puuduvad andmed, puudub turg“ ning Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) ja EFSA uusimatel teaduslikel andmetel ja teadustööl toetuvatel põhjalikel ohutushinnangutel, ning rõhutab, et tõhus jõustamine ja tarbijate parem teavitamine on otsustava tähtsusega; kordab oma üleskutset vaadata läbi kõik toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad õigusnormid kooskõlas määrusega kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise kohta (kemikaalimäärus REACH), ning klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist puudutavate õigusnormidega, ning viivitamata lisada konkreetsed sätted endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja teiste toidus leiduvate ohtlike kemikaalide asendamiseks kõigis toiduga kokkupuutuvates materjalides, tagades samal ajal, et see ei mõjutaks pakendamise rolli toiduohutuse või kvaliteedi säilitamisel; peab tervitatavaks komisjoni kavatsust kehtestada normid plastmaterjalide (v.a PET) ohutuks ringlussevõtuks toiduga kokkupuutuvatesse materjalidesse; rõhutab samal ajal, et esmase ja ringlussevõetud materjali suhtes tuleks kohaldada võrdseid ohutusnõudeid ning tarneahelate vastutustundlikel osalistel ja lõpptarbijatel peab olema lihtne juurdepääs teabele toiduga kokkupuutuvates materjalides sisalduvate kemikaalide identiteedi ja ohutuse kohta; |
| --- | --- |

103.

väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad ELi õigusaktid, pidades samas kahetsusväärseks asjaolu, et siiani puuduvad ühtlustatud meetmed, ning teeb ettepaneku, et komisjon tooks ettepaneku avaldamise kuupäeva ettepoole; rõhutab, et kõiki toiduga kokkupuutuvaid materjale, sealhulgas neid materjale ja saasteaineid, mida ELi tasandil veel ei hõlmata, on vaja põhjalikult ja ühtselt reguleerida, ning rõhutab, et see peaks põhinema ettevaatusprintsiibil, põhimõttel „puuduvad andmed, puudub turg“ ning Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) ja EFSA uusimatel teaduslikel andmetel ja teadustööl toetuvatel põhjalikel ohutushinnangutel, ning rõhutab, et tõhus jõustamine ja tarbijate parem teavitamine on otsustava tähtsusega; kordab oma üleskutset vaadata läbi kõik toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad õigusnormid kooskõlas määrusega kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise kohta (kemikaalimäärus REACH), ning klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist puudutavate õigusnormidega, ning viivitamata lisada konkreetsed sätted endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja teiste toidus leiduvate ohtlike kemikaalide asendamiseks kõigis toiduga kokkupuutuvates materjalides, tagades samal ajal, et see ei mõjutaks pakendamise rolli toiduohutuse või kvaliteedi säilitamisel; peab tervitatavaks komisjoni kavatsust kehtestada normid plastmaterjalide (v.a PET) ohutuks ringlussevõtuks toiduga kokkupuutuvatesse materjalidesse; rõhutab samal ajal, et esmase ja ringlussevõetud materjali suhtes tuleks kohaldada võrdseid ohutusnõudeid ning tarneahelate vastutustundlikel osalistel ja lõpptarbijatel peab olema lihtne juurdepääs teabele toiduga kokkupuutuvates materjalides sisalduvate kemikaalide identiteedi ja ohutuse kohta;

| 104. | rõhutab, et toidu raiskamisel ja kaol on ulatuslikud tagajärjed keskkonnale, see kiirendab kliimamuutust ning see on piiratud ressursside – nagu maa, energia ja vesi – raiskamine ja see tähendab põllumajandusettevõtjatele tulu saamatajäämist; kordab üleskutset liikmesriikidele, et nad võtaksid vajalikke meetmeid, et saavutada liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks toidujäätmeid 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega); rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja siduvaid eesmärke tarneahela igas etapis, sealhulgas esmatootmises, jaemüügieelses etapis ja jaemüügis; kutsub kõiki liikmesriike üles looma ja rakendama toidujäätmete tekke vältimise programme, mis integreerivad täielikult ringmajanduse põhimõtted ja hõlmavad lühikeste toiduainete tarneahelate edendamist, mis vähendab toidujäätmete tekke ohtu; rõhutab, et ÜPP eesmärgid hõlmavad toidu raiskamise vältimist, ning rõhutab, et tuleks julgustada võtma meetmeid, et piirata toidujäätmete teket esmatootmise tasandil ja tarneahela varastes etappides, sealhulgas põllult koristamata toidu puhul; rõhutab, kui oluline on tagada loomade tervis, muu hulgas toidukao ja toidujäätmete tekkekohas vältimise vahendina, ning toonitab, et taimsete toidujäätmete taaskasutamine loomasöödaks on elujõuline lahendus olukorras, kus toidu raiskamist ei ole võimalik vältida; rõhutab, kui oluline on suurendada üldsuse teadlikkust ja anda suuniseid selle kohta, kuidas vältida toidu raiskamist, et edendada pikaajalisi muutusi tarbijate käitumises; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks kõik võimalikud tõkked, mis takistavad jäätmete kiiremat vähendamist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastamise teadusuuringutele, innovatsioonile, sidusrühmade kaasamisele ning teabe- ja hariduskampaaniatele riiklike toidujäätmete fondide loomise kaudu, et raiskamine kaotada; |
| --- | --- |

104.

rõhutab, et toidu raiskamisel ja kaol on ulatuslikud tagajärjed keskkonnale, see kiirendab kliimamuutust ning see on piiratud ressursside – nagu maa, energia ja vesi – raiskamine ja see tähendab põllumajandusettevõtjatele tulu saamatajäämist; kordab üleskutset liikmesriikidele, et nad võtaksid vajalikke meetmeid, et saavutada liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks toidujäätmeid 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega); rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja siduvaid eesmärke tarneahela igas etapis, sealhulgas esmatootmises, jaemüügieelses etapis ja jaemüügis; kutsub kõiki liikmesriike üles looma ja rakendama toidujäätmete tekke vältimise programme, mis integreerivad täielikult ringmajanduse põhimõtted ja hõlmavad lühikeste toiduainete tarneahelate edendamist, mis vähendab toidujäätmete tekke ohtu; rõhutab, et ÜPP eesmärgid hõlmavad toidu raiskamise vältimist, ning rõhutab, et tuleks julgustada võtma meetmeid, et piirata toidujäätmete teket esmatootmise tasandil ja tarneahela varastes etappides, sealhulgas põllult koristamata toidu puhul; rõhutab, kui oluline on tagada loomade tervis, muu hulgas toidukao ja toidujäätmete tekkekohas vältimise vahendina, ning toonitab, et taimsete toidujäätmete taaskasutamine loomasöödaks on elujõuline lahendus olukorras, kus toidu raiskamist ei ole võimalik vältida; rõhutab, kui oluline on suurendada üldsuse teadlikkust ja anda suuniseid selle kohta, kuidas vältida toidu raiskamist, et edendada pikaajalisi muutusi tarbijate käitumises; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks kõik võimalikud tõkked, mis takistavad jäätmete kiiremat vähendamist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastamise teadusuuringutele, innovatsioonile, sidusrühmade kaasamisele ning teabe- ja hariduskampaaniatele riiklike toidujäätmete fondide loomise kaudu, et raiskamine kaotada;

| 105. | rõhutab, et kooskõlas jäätmehierarhiaga tuleks keskenduda toidujäätmete tekke vältimisele; väljendab heameelt ettepaneku üle kuupäevade märkimist puudutavate praeguste ELi õigusnormide selgitavaks läbivaatamiseks, et ennetada ja vähendada toidu raiskamist ja toidukadu; rõhutab, et igasugused muudatused kuupäevade märkimise normides peaksid olema teaduspõhised ning täiustama kuupäevade märkimise kasutamist, väljendusviisi ja esitamist kõigi toiduainete tarneahela osaliste, sealhulgas külalismajanduse sektori poolt ning nende mõistmist tarbijate poolt, eriti märgistust „kõlblik kuni“ ja „parim enne“, samal ajal toiduohutust ja kvaliteeti kahjustamata; rõhutab, et ühtlustatud kuupäevamärgistus aitaks võidelda toidu raiskamise vastu; nõuab kaasnevat toidukaupade jaotusreeglite põhjalikku muutmist, mille eesmärk on tuvastada ja kõrvaldada jäätmete vähendamise võimalikud tõkked, edendada tõhusust ning hoogustada konkurentsi ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

105.

rõhutab, et kooskõlas jäätmehierarhiaga tuleks keskenduda toidujäätmete tekke vältimisele; väljendab heameelt ettepaneku üle kuupäevade märkimist puudutavate praeguste ELi õigusnormide selgitavaks läbivaatamiseks, et ennetada ja vähendada toidu raiskamist ja toidukadu; rõhutab, et igasugused muudatused kuupäevade märkimise normides peaksid olema teaduspõhised ning täiustama kuupäevade märkimise kasutamist, väljendusviisi ja esitamist kõigi toiduainete tarneahela osaliste, sealhulgas külalismajanduse sektori poolt ning nende mõistmist tarbijate poolt, eriti märgistust „kõlblik kuni“ ja „parim enne“, samal ajal toiduohutust ja kvaliteeti kahjustamata; rõhutab, et ühtlustatud kuupäevamärgistus aitaks võidelda toidu raiskamise vastu; nõuab kaasnevat toidukaupade jaotusreeglite põhjalikku muutmist, mille eesmärk on tuvastada ja kõrvaldada jäätmete vähendamise võimalikud tõkked, edendada tõhusust ning hoogustada konkurentsi ja innovatsiooni;

| 106. | rõhutab, kui oluline on võidelda toidusektoris toidupettuse ja võltsimise vastu, mis eksitab tarbijaid ja moonutab konkurentsi siseturul; rõhutab vajadust tegeleda kiiresti toidupettuse keeruka küsimusega, mis hõlmab eelkõige valemärgistamist, koostisainete asendamist, lahjendamist, lisamist, eemaldamist või asendamist odavamate või nõuetele mittevastavate asendustega, heakskiitmata keemilisi töötlemisviise või protsesse ja võltsitud dokumente, pöörates erilist tähelepanu geograafiliste tähiste võltsimisele ja ebaseaduslikule kaubandusele; rõhutab, kui oluline on tahtliku toidupettuse korral kehtestada tõhusaid karistusi, mis vastavad kuriteole, ja kutsub liikmesriike üles seda põhimõtet oma ametlikes õigusaktides kooskõlas ametlike kontrollide määrusega (75) asjakohaselt kajastama; kutsub komisjoni üles töötama toidupettuste vastu võitlemise Euroopa asutuse kallal, et tõhustada erinevate asjaomaste riiklike asutuste vahelist kooskõlastamist ning tagada ELi toidustandardite jõustamine nii ELi ühtsel turul kui ka meie impordi valdkonnas; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, kui oluline on võidelda toidusektoris toidupettuse ja võltsimise vastu, mis eksitab tarbijaid ja moonutab konkurentsi siseturul; rõhutab vajadust tegeleda kiiresti toidupettuse keeruka küsimusega, mis hõlmab eelkõige valemärgistamist, koostisainete asendamist, lahjendamist, lisamist, eemaldamist või asendamist odavamate või nõuetele mittevastavate asendustega, heakskiitmata keemilisi töötlemisviise või protsesse ja võltsitud dokumente, pöörates erilist tähelepanu geograafiliste tähiste võltsimisele ja ebaseaduslikule kaubandusele; rõhutab, kui oluline on tahtliku toidupettuse korral kehtestada tõhusaid karistusi, mis vastavad kuriteole, ja kutsub liikmesriike üles seda põhimõtet oma ametlikes õigusaktides kooskõlas ametlike kontrollide määrusega (75

| 107. | nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks ja jõustaks piisavate vahendite pidevat eraldamist ametlikeks toidukontrollideks, et tagada piisava arvu kontrollide tegemine toidu- ja söödaalaste nõuete täitmise kontrollimiseks, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid tollikontrolli, et tagada vastavus ELi tootmisstandarditele (muu hulgas toiduohutuse, antimikroobikumiresistentsuse, loomade heaolu ja taimekaitsevahendite valdkonnas) ning et vältida taime- ja loomakahjurite sisenemist ELi; kutsub liikmesriike üles jõustama rangelt ja järjepidevalt üldiste toidualaste õigusnormide määruses (76) sätestatud toodete jälgitavust käsitlevaid norme kogu toiduahela ulatuses; rõhutab, et selliste intsidentide korral, millega kaasnevad ohud rahvatervisele ja ohutusele, peaksid ametiasutused kooskõlas üldiste toidualaste õigusnormide määrusega avalikkust asjaomaste toiduainete võimalikest riskidest täielikult, nõuetekohaselt ja viivitamata teavitama; |
| --- | --- |

107.

nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks ja jõustaks piisavate vahendite pidevat eraldamist ametlikeks toidukontrollideks, et tagada piisava arvu kontrollide tegemine toidu- ja söödaalaste nõuete täitmise kontrollimiseks, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid tollikontrolli, et tagada vastavus ELi tootmisstandarditele (muu hulgas toiduohutuse, antimikroobikumiresistentsuse, loomade heaolu ja taimekaitsevahendite valdkonnas) ning et vältida taime- ja loomakahjurite sisenemist ELi; kutsub liikmesriike üles jõustama rangelt ja järjepidevalt üldiste toidualaste õigusnormide määruses (76

Ülemineku võimaldamine

Ülemineku võimaldamine

| 108. | rõhutab, kui oluline on ELi rahastus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, eriti VKEdele ja väikepõllumajandustootjatele, kuna nemad on peamised ajurid, mis kiirendavad üleminekut kestlikumale, tootlikumale, mitmekesisemale, kohalikumale, tervislikumale ja kaasavamale Euroopa toidusüsteemile; julgustab põllumajandus- ja toiduainesektorit selles osas aktiivselt kasutama programmis „Euroopa horisont“ selle sektori jaoks eraldatud vahendeid; toonitab samuti vajadust hõlbustada investeeringuid, mida on vaja kestlike tavade ning ringmajanduse ja biomajanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, kui oluline on ELi rahastus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, eriti VKEdele ja väikepõllumajandustootjatele, kuna nemad on peamised ajurid, mis kiirendavad üleminekut kestlikumale, tootlikumale, mitmekesisemale, kohalikumale, tervislikumale ja kaasavamale Euroopa toidusüsteemile; julgustab põllumajandus- ja toiduainesektorit selles osas aktiivselt kasutama programmis „Euroopa horisont“ selle sektori jaoks eraldatud vahendeid; toonitab samuti vajadust hõlbustada investeeringuid, mida on vaja kestlike tavade ning ringmajanduse ja biomajanduse edendamiseks;

| 109. | juhib tähelepanu sellele, et uute arukate põllumajanduslike tehnoloogiate ja tehnikate, sealhulgas digitaliseerimise ja kaitstud taimekasvatussüsteemide kasutuselevõtt võib olla tõhususe, ressursside kasutamise, keskkonnasäästlikkuse ja põllumajandustootmise positiivse majandusliku kasu parandamiseks kasulik; tunnistab, et innovatsioon peab jääma kokkusobivaks traditsiooniliste tavade ja teadmiste taastamise ja propageerimisega, eriti selliste, mis on kohandatud iga piirkonna agroklimaatilistele tingimustele; |
| --- | --- |

109.

juhib tähelepanu sellele, et uute arukate põllumajanduslike tehnoloogiate ja tehnikate, sealhulgas digitaliseerimise ja kaitstud taimekasvatussüsteemide kasutuselevõtt võib olla tõhususe, ressursside kasutamise, keskkonnasäästlikkuse ja põllumajandustootmise positiivse majandusliku kasu parandamiseks kasulik; tunnistab, et innovatsioon peab jääma kokkusobivaks traditsiooniliste tavade ja teadmiste taastamise ja propageerimisega, eriti selliste, mis on kohandatud iga piirkonna agroklimaatilistele tingimustele;

| 110. | rõhutab, kui oluline on rakendada erinevaid integreeritud kahjuritõrje tavasid ja pakkuda põllumajandusettevõtetele sõltumatuid nõustamisteenuseid, et tagada teadmiste laiem ja kaasavam siire põllumajandussektorisse; usub, et sellele aitaks kaasa kestlike tavade kogumise ja levitamise süsteemi loomine ning tuginemine liikmesriikides põllumajandustootjate jaoks olemasolevatele spetsiaalsetele koolitussüsteemidele, ilma et see tekitaks liikmesriikide põllumajandustootjatele täiendavat halduskoormust; kutsub liikmesriike üles eraldama piisava osa oma eraldistest põllumajandusettevõtete nõuandeteenuste jaoks sellistele teenustele ja tehnilisele abile, mis on seotud kestlike tavadega, mis aitavad kaasa strateegia eesmärkide saavutamisele; usub, et võttes arvesse nende omandatud teadmisi ja oskusteavet, etendaks väikeste esmatootjate panus olulist rolli ka tegelike tulemuste saavutamisel üksikute põllumajandusettevõtete tasandil; |
| --- | --- |

110.

rõhutab, kui oluline on rakendada erinevaid integreeritud kahjuritõrje tavasid ja pakkuda põllumajandusettevõtetele sõltumatuid nõustamisteenuseid, et tagada teadmiste laiem ja kaasavam siire põllumajandussektorisse; usub, et sellele aitaks kaasa kestlike tavade kogumise ja levitamise süsteemi loomine ning tuginemine liikmesriikides põllumajandustootjate jaoks olemasolevatele spetsiaalsetele koolitussüsteemidele, ilma et see tekitaks liikmesriikide põllumajandustootjatele täiendavat halduskoormust; kutsub liikmesriike üles eraldama piisava osa oma eraldistest põllumajandusettevõtete nõuandeteenuste jaoks sellistele teenustele ja tehnilisele abile, mis on seotud kestlike tavadega, mis aitavad kaasa strateegia eesmärkide saavutamisele; usub, et võttes arvesse nende omandatud teadmisi ja oskusteavet, etendaks väikeste esmatootjate panus olulist rolli ka tegelike tulemuste saavutamisel üksikute põllumajandusettevõtete tasandil;

| 111. | rõhutab kõrgkoolide tähtsust teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisel ning säästvuse parimate tavade alal nõu andmisel; tunnistab ülikoolide rolli eritunnustega piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslike toidusektorite arengus ja üleminekus; väljendab heameelt strateegias väljendatud kavatsuse üle toetada põllumajandusliku toidutööstuse ning väikejaemüügi ja toitlustusteenuste VKEsid, et võimaldada neil arendada uusi oskusi, pidades samal ajal silmas, et sellega ei kaasneks suuremat bürokraatiat; rõhutab tootjaorganisatsioonide ja ühistute kaudu teostatavate kollektiivsete lähenemisviiside strateegilist tähtsust, et viia põllumajandustootjad oma eesmärkide saavutamisel kokku; |
| --- | --- |

111.

rõhutab kõrgkoolide tähtsust teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisel ning säästvuse parimate tavade alal nõu andmisel; tunnistab ülikoolide rolli eritunnustega piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslike toidusektorite arengus ja üleminekus; väljendab heameelt strateegias väljendatud kavatsuse üle toetada põllumajandusliku toidutööstuse ning väikejaemüügi ja toitlustusteenuste VKEsid, et võimaldada neil arendada uusi oskusi, pidades samal ajal silmas, et sellega ei kaasneks suuremat bürokraatiat; rõhutab tootjaorganisatsioonide ja ühistute kaudu teostatavate kollektiivsete lähenemisviiside strateegilist tähtsust, et viia põllumajandustootjad oma eesmärkide saavutamisel kokku;

| 112. | toonitab mitut võimalikku koostoimet Euroopa põllumajanduse ja kosmosepoliitika vahel, et mõista täielikult muldade ja toidu kvaliteeti ning vastata keskkonna, kliimamuutuste ja demograafiliste muutustega seotud väljakutsetele; innustab kõiki liikmesriike osalema teadus- ja uurimisprogrammides ning kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et tagada võrdsemad edusammud kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

112.

toonitab mitut võimalikku koostoimet Euroopa põllumajanduse ja kosmosepoliitika vahel, et mõista täielikult muldade ja toidu kvaliteeti ning vastata keskkonna, kliimamuutuste ja demograafiliste muutustega seotud väljakutsetele; innustab kõiki liikmesriike osalema teadus- ja uurimisprogrammides ning kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et tagada võrdsemad edusammud kõigis liikmesriikides;

| 113. | tuletab meelde vajadust edendada tõhusaid põllumajanduse teadmus- ja innovatsioonisüsteeme (AKIS), mis võimaldavad põllumajandussektoril muutuda kestlikumaks, kiirendades innovatsiooni ja soodustades tihedat koostööd kõigi huvitatud sidusrühmade vahel, nagu põllumajandustootjad, teadlased, nõustajad, eksperdid ja valitsusvälised organisatsioonid, pakkudes kvaliteetset ja kaasavat koolitust ja elukestvat õpet ning kiirendades teadmussiiret, sealhulgas selliste integreeritud põllumajandusmeetodite rakendamise kohta nagu integreeritud taimekaitse iga põllukultuuri puhul; |
| --- | --- |

113.

tuletab meelde vajadust edendada tõhusaid põllumajanduse teadmus- ja innovatsioonisüsteeme (AKIS), mis võimaldavad põllumajandussektoril muutuda kestlikumaks, kiirendades innovatsiooni ja soodustades tihedat koostööd kõigi huvitatud sidusrühmade vahel, nagu põllumajandustootjad, teadlased, nõustajad, eksperdid ja valitsusvälised organisatsioonid, pakkudes kvaliteetset ja kaasavat koolitust ja elukestvat õpet ning kiirendades teadmussiiret, sealhulgas selliste integreeritud põllumajandusmeetodite rakendamise kohta nagu integreeritud taimekaitse iga põllukultuuri puhul;

| 114. | kutsub liikmesriike üles kasutama oma ÜPP riiklike strateegiakavade koostamisel ja rakendamisel täielikult ära AKISe pakutavaid võimalusi; tuletab lisaks meelde vajadust luua põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk, et seada võrdlusalused põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse hindamiseks ja dokumenteerida kestlike põllumajandustavade juurdumist ning võimaldada täpset ja kohandatud lähenemist põllumajandusettevõtete tasandil, sealhulgas kogutud andmete töötlemise abil ning kindlustades põllumajandustootjatele ja huvitatud sidusrühmadele lihtsa juurdepääsu asjakohasele teabele, eriti parimate tavade kohta; juhib tähelepanu sellele, et põllumajandust ja põllumajandusmaad käsitlevad andmed on avalikku huvi pakkuvad, kuid põllumajandustootjate juurdepääs oma põllumajandusettevõtte andmetele ja kontroll nende üle peab olema kaitstud; |
| --- | --- |

114.

kutsub liikmesriike üles kasutama oma ÜPP riiklike strateegiakavade koostamisel ja rakendamisel täielikult ära AKISe pakutavaid võimalusi; tuletab lisaks meelde vajadust luua põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk, et seada võrdlusalused põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse hindamiseks ja dokumenteerida kestlike põllumajandustavade juurdumist ning võimaldada täpset ja kohandatud lähenemist põllumajandusettevõtete tasandil, sealhulgas kogutud andmete töötlemise abil ning kindlustades põllumajandustootjatele ja huvitatud sidusrühmadele lihtsa juurdepääsu asjakohasele teabele, eriti parimate tavade kohta; juhib tähelepanu sellele, et põllumajandust ja põllumajandusmaad käsitlevad andmed on avalikku huvi pakkuvad, kuid põllumajandustootjate juurdepääs oma põllumajandusettevõtte andmetele ja kontroll nende üle peab olema kaitstud;

| 115. | toonitab, kui oluline on ulatuslik juurdepääs kiiretele lairibaühendustele, et hõlbustada digitaalsete põllumajandustehnoloogiate kasutuselevõttu põllumajandusettevõtte tasandil, ning rõhutab, kui oluline on toetada põllumajandustootjaid selliste uuenduslike lahenduste tõhusal kasutamisel, kaitstes samal ajal nende majanduslikku elujõulisust; tunnistab põllumajandustootjate organisatsioone kasulike partneritena teabe- ja innovatsioonivahendusteenuste arendamisel; rõhutab programmi „Euroopa horisont“ tähtsust teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisel mulla ja toidu kvaliteedi valdkonnas, mis võib meelitada järgmise põlvkonna põllumajandussektorisse; |
| --- | --- |

115.

toonitab, kui oluline on ulatuslik juurdepääs kiiretele lairibaühendustele, et hõlbustada digitaalsete põllumajandustehnoloogiate kasutuselevõttu põllumajandusettevõtte tasandil, ning rõhutab, kui oluline on toetada põllumajandustootjaid selliste uuenduslike lahenduste tõhusal kasutamisel, kaitstes samal ajal nende majanduslikku elujõulisust; tunnistab põllumajandustootjate organisatsioone kasulike partneritena teabe- ja innovatsioonivahendusteenuste arendamisel; rõhutab programmi „Euroopa horisont“ tähtsust teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisel mulla ja toidu kvaliteedi valdkonnas, mis võib meelitada järgmise põlvkonna põllumajandussektorisse;

| 116. | rõhutab põllumajandusettevõtete sõltumatute nõustamissüsteemide olulist rolli innovatsiooni ja teadmiste levitamisel, kogemuste vahetamise ergutamisel ja praktiliste esitluste edendamisel, ning kutsub liikmesriike üles pakkuma põllumajandustootjatele põhjalikumat nõu kestlikumate tootmissüsteemide kasutuselevõtmise kohta; ergutab komisjoni ja liikmesriike aktiivselt toetama alt üles suunatud algatusi, mis toovad põllumajandustootjaid ja kodanikke üksteisele lähemale, töötades kohalikul tasandil ja kaasates kohalikke teadmisi, et konkreetse kohapealse olukorraga paremini kohaneda; rõhutab noorte põllumajandustootjate ja ettevõtjate koolituse edendamise tähtsust kestlikus põllumajanduses ja toidusüsteemides; |
| --- | --- |

116.

rõhutab põllumajandusettevõtete sõltumatute nõustamissüsteemide olulist rolli innovatsiooni ja teadmiste levitamisel, kogemuste vahetamise ergutamisel ja praktiliste esitluste edendamisel, ning kutsub liikmesriike üles pakkuma põllumajandustootjatele põhjalikumat nõu kestlikumate tootmissüsteemide kasutuselevõtmise kohta; ergutab komisjoni ja liikmesriike aktiivselt toetama alt üles suunatud algatusi, mis toovad põllumajandustootjaid ja kodanikke üksteisele lähemale, töötades kohalikul tasandil ja kaasates kohalikke teadmisi, et konkreetse kohapealse olukorraga paremini kohaneda; rõhutab noorte põllumajandustootjate ja ettevõtjate koolituse edendamise tähtsust kestlikus põllumajanduses ja toidusüsteemides;

| 117. | nõuab, et lisaks põllumajandusettevõtete nõustamissüsteemidele loodaks ja edendataks mitut sidusrühma hõlmavaid platvorme, mis suurendavad koostööd ja mobiliseerivad teadmiste ja tehnoloogia jagamist kogu põllumajandus- ja toidutarneahelas, et aidata kaasa innovatsiooni suurendamisele ja edendada põllumajandustootmise süsteeme; samuti rõhutab selle võimaluse laiendamise olulisust kõigile tarneahelas osalejatele ja seda täiendavat halduskoormust kehtestamata; |
| --- | --- |

117.

nõuab, et lisaks põllumajandusettevõtete nõustamissüsteemidele loodaks ja edendataks mitut sidusrühma hõlmavaid platvorme, mis suurendavad koostööd ja mobiliseerivad teadmiste ja tehnoloogia jagamist kogu põllumajandus- ja toidutarneahelas, et aidata kaasa innovatsiooni suurendamisele ja edendada põllumajandustootmise süsteeme; samuti rõhutab selle võimaluse laiendamise olulisust kõigile tarneahelas osalejatele ja seda täiendavat halduskoormust kehtestamata;

| 118. | toonitab noorte põllumajandustootjate olulist rolli üleminekul säästvale põllumajandusele ja strateegia eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et meie toidusüsteemi ökoloogiline üleminek on võimalus aidata elujõulisi maapiirkondi; rõhutab, et ÜPP peaks pakkuma noortele ja uutele põllumajandustootjatele paremat sissetulekutoetust, põlvkondade vahetust, koolitust, noorte tööhõivet, ettevõtlust ja digiüleminekut, eelkõige äärealadel ja väga hõredalt asustatud piirkondades, et luua ruum, mis võimaldab kaasata ja säilitada noori põllumajanduses, kuna nad on tõenäoliselt uute ja säästvamate põllumajandusmeetodite esimesed kasutuselevõtjad; |
| --- | --- |

118.

toonitab noorte põllumajandustootjate olulist rolli üleminekul säästvale põllumajandusele ja strateegia eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et meie toidusüsteemi ökoloogiline üleminek on võimalus aidata elujõulisi maapiirkondi; rõhutab, et ÜPP peaks pakkuma noortele ja uutele põllumajandustootjatele paremat sissetulekutoetust, põlvkondade vahetust, koolitust, noorte tööhõivet, ettevõtlust ja digiüleminekut, eelkõige äärealadel ja väga hõredalt asustatud piirkondades, et luua ruum, mis võimaldab kaasata ja säilitada noori põllumajanduses, kuna nad on tõenäoliselt uute ja säästvamate põllumajandusmeetodite esimesed kasutuselevõtjad;

| 119. | toonitab, et noortel põllumajandustootjatel ja potentsiaalsetel uutel sisenejatel on raskusi maa ostmise või rentimisega, ning rõhutab vajadust lihtsustada noorte põllumajandustootjate sektorisse sisenemist; rõhutab vajadust tagada, et see strateegia ei avalda negatiivset mõju maa kättesaadavusele ja hinnale, mis tooks kaasa suurema spekuleerimise ning takistaks veelgi noorte juurdepääsu maale; |
| --- | --- |

119.

toonitab, et noortel põllumajandustootjatel ja potentsiaalsetel uutel sisenejatel on raskusi maa ostmise või rentimisega, ning rõhutab vajadust lihtsustada noorte põllumajandustootjate sektorisse sisenemist; rõhutab vajadust tagada, et see strateegia ei avalda negatiivset mõju maa kättesaadavusele ja hinnale, mis tooks kaasa suurema spekuleerimise ning takistaks veelgi noorte juurdepääsu maale;

| 120. | märgib, et põllumajandusmaa koondumine ja maa hõivamine ELis, mida mõnel juhul õhutatakse kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi poliitikaga, võib tekitada raskusi noortele põllumajandustootjatele ja uutele sisenejatele, kes otsivad maad põllumajandusettevõtte rajamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi üles sellised tavad lõpetama, et toetada noori põllumajandustootjaid ja hõlbustada nende põllumajandustootmise alustamist; |
| --- | --- |

120.

märgib, et põllumajandusmaa koondumine ja maa hõivamine ELis, mida mõnel juhul õhutatakse kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi poliitikaga, võib tekitada raskusi noortele põllumajandustootjatele ja uutele sisenejatele, kes otsivad maad põllumajandusettevõtte rajamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi üles sellised tavad lõpetama, et toetada noori põllumajandustootjaid ja hõlbustada nende põllumajandustootmise alustamist;

| 121. | on lisaks seisukohal, et see strateegia annab võimaluse parandada maapiirkondade naiste väljavaateid ja rõhutada nende olulist rolli, pakkudes naisettevõtjatele soodsat keskkonda, sealhulgas õiguslikke ja poliitilisi kaalutlusi, mis võimaldavad paremat juurdepääsu teabele, teadmistele ja oskustele ning hõlbustavad juurdepääsu rahalistele vahenditele, mis toob kaasa rohkemate töökohtade loomise maapiirkondades; |
| --- | --- |

121.

on lisaks seisukohal, et see strateegia annab võimaluse parandada maapiirkondade naiste väljavaateid ja rõhutada nende olulist rolli, pakkudes naisettevõtjatele soodsat keskkonda, sealhulgas õiguslikke ja poliitilisi kaalutlusi, mis võimaldavad paremat juurdepääsu teabele, teadmistele ja oskustele ning hõlbustavad juurdepääsu rahalistele vahenditele, mis toob kaasa rohkemate töökohtade loomise maapiirkondades;

Ülemaailmse ülemineku edendamine

Ülemaailmse ülemineku edendamine

| 122. | rõhutab Euroopa toidusüsteemide ülemaailmset vastutust ja olulist rolli ülemaailmsete standardite seadmises toiduturvalisuse, keskkonnakaitse, sotsiaalkaitse ja loomade heaolu tagamise vallas; kinnitab veel kord oma pühendumust arengupoliitika sidususe põhimõtete täielikule rakendamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik ELi imporditud toidu- ja söödatooted vastaksid täiel määral asjakohastele ELi õigusaktidele ja liidu kõrgetele standarditele, ning et arenguriikide esmatootjaid toetataks arenguabi vahenditega, et nende toodetel oleks võimalik neile standarditele vastata; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta arvesse taotletavate impordile kehtestatavate piirnormide keskkonnamõjusid; on arvamusel, et käsitleda tuleks imporditud söödast ja toidust tulenevat integreeritud maakasutusest ja maakasutuse muutusest tulenevat heidet; |
| --- | --- |

122.

rõhutab Euroopa toidusüsteemide ülemaailmset vastutust ja olulist rolli ülemaailmsete standardite seadmises toiduturvalisuse, keskkonnakaitse, sotsiaalkaitse ja loomade heaolu tagamise vallas; kinnitab veel kord oma pühendumust arengupoliitika sidususe põhimõtete täielikule rakendamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik ELi imporditud toidu- ja söödatooted vastaksid täiel määral asjakohastele ELi õigusaktidele ja liidu kõrgetele standarditele, ning et arenguriikide esmatootjaid toetataks arenguabi vahenditega, et nende toodetel oleks võimalik neile standarditele vastata; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta arvesse taotletavate impordile kehtestatavate piirnormide keskkonnamõjusid; on arvamusel, et käsitleda tuleks imporditud söödast ja toidust tulenevat integreeritud maakasutusest ja maakasutuse muutusest tulenevat heidet;

| 123. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama tervikliku lähenemisviisi, kuna teatavate strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide rakendamine ELis ei tohi viia põllumajandustootmise osalise ümberpaigutamiseni piirkondadesse, kus on madalamad standardid kui ELis; |
| --- | --- |

123.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama tervikliku lähenemisviisi, kuna teatavate strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide rakendamine ELis ei tohi viia põllumajandustootmise osalise ümberpaigutamiseni piirkondadesse, kus on madalamad standardid kui ELis;

| 124. | tuletab meelde, et juurdepääs ELi turule ja selle 450 miljonile tarbijale annab meie kaubanduspartneritele tugeva stiimuli parandada oma kestlikkust ning tootmis- ja tööstandardeid; on veendunud, et rohelise kokkuleppe edu on tihedalt seotud meie kaubanduspoliitikaga; |
| --- | --- |

124.

tuletab meelde, et juurdepääs ELi turule ja selle 450 miljonile tarbijale annab meie kaubanduspartneritele tugeva stiimuli parandada oma kestlikkust ning tootmis- ja tööstandardeid; on veendunud, et rohelise kokkuleppe edu on tihedalt seotud meie kaubanduspoliitikaga;

| 125. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon kohustus edendama nende pestitsiidide järkjärgulist kaotamist kogu maailmas, mida ELis enam heaks ei kiidetud, ja kohustus tagama, et ELis vastavalt asjakohastele õigusaktidele kasutamiseks keelatud ohtlikke pestitsiide ei eksporditaks liidust välja, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks sellesisulised ettepanekud võimalikult kiiresti; on arvamusel, et EL peaks toetama arengumaid, et aidata neil vähendada pestitsiidide ettevaatamatut kasutamist ning edendada muid taimede ja kalavarude kaitsmise meetodeid; rõhutab, et strateegia ei tohi soodustada selliste toodete importi väljastpoolt ELi, millel on keskkonnale ja kliimale suurem mõju; märgib sellega seoses, et muudest kui ELi riikidest pärinevate põllumajanduslike toiduainete suhtes tuleb seega kohaldada samu nõudeid, sealhulgas täisleppimatuse poliitika piirkriteeriumidele vastavate ainete jääkide puhul; |
| --- | --- |

125.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon kohustus edendama nende pestitsiidide järkjärgulist kaotamist kogu maailmas, mida ELis enam heaks ei kiidetud, ja kohustus tagama, et ELis vastavalt asjakohastele õigusaktidele kasutamiseks keelatud ohtlikke pestitsiide ei eksporditaks liidust välja, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks sellesisulised ettepanekud võimalikult kiiresti; on arvamusel, et EL peaks toetama arengumaid, et aidata neil vähendada pestitsiidide ettevaatamatut kasutamist ning edendada muid taimede ja kalavarude kaitsmise meetodeid; rõhutab, et strateegia ei tohi soodustada selliste toodete importi väljastpoolt ELi, millel on keskkonnale ja kliimale suurem mõju; märgib sellega seoses, et muudest kui ELi riikidest pärinevate põllumajanduslike toiduainete suhtes tuleb seega kohaldada samu nõudeid, sealhulgas täisleppimatuse poliitika piirkriteeriumidele vastavate ainete jääkide puhul;

| 126. | juhib tähelepanu vajadusele tagada elanike arvu kiire kasvu, kliimamuutuste, loodusvarade nappuse ja muutuvate tarbimisharjumuste tingimustes 2050. aastaks ohutu ja taskukohane toit ligikaudu kümne miljardi suurusele maailma elanikkonnale; kutsub komisjoni üles tugevdama strateegia ülemaailmset mõõdet, et tagada õigus piisavale toidule ning rakendada ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni, ning toonitab, et õiglasi, kestlikke ja vastupidavaid toidusüsteeme käsitlevas ELi poliitikas tuleks käsitleda sõnaselgelt soolist ebavõrdsust; nõuab tungivalt, et komisjon pakuks arenguriikidele toetust nende noorte tööstuste kaitsmiseks, toiduga kindlustatuse edendamiseks, kliimamuutuste leevendamiseks põllumajandusvaldkonnas ning ELi ja rahvusvahelistele kestlikkusnormidele vastamiseks põllumajandustoodete eksportimise eesmärgil; |
| --- | --- |

126.

juhib tähelepanu vajadusele tagada elanike arvu kiire kasvu, kliimamuutuste, loodusvarade nappuse ja muutuvate tarbimisharjumuste tingimustes 2050. aastaks ohutu ja taskukohane toit ligikaudu kümne miljardi suurusele maailma elanikkonnale; kutsub komisjoni üles tugevdama strateegia ülemaailmset mõõdet, et tagada õigus piisavale toidule ning rakendada ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni, ning toonitab, et õiglasi, kestlikke ja vastupidavaid toidusüsteeme käsitlevas ELi poliitikas tuleks käsitleda sõnaselgelt soolist ebavõrdsust; nõuab tungivalt, et komisjon pakuks arenguriikidele toetust nende noorte tööstuste kaitsmiseks, toiduga kindlustatuse edendamiseks, kliimamuutuste leevendamiseks põllumajandusvaldkonnas ning ELi ja rahvusvahelistele kestlikkusnormidele vastamiseks põllumajandustoodete eksportimise eesmärgil;

| 127. | rõhutab, et EL peaks toetama eestvedajana inimõigusi ja õigust toidule kui toidusüsteemide keskset põhimõtet ja prioriteeti ning kui põhivahendit, mille abil kujundada toidusüsteemid ümber ning tagada kõige tõrjutumate inimeste õigused täisväärtusliku toidu kättesaadavusele, ning rakendama ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni; |
| --- | --- |

127.

rõhutab, et EL peaks toetama eestvedajana inimõigusi ja õigust toidule kui toidusüsteemide keskset põhimõtet ja prioriteeti ning kui põhivahendit, mille abil kujundada toidusüsteemid ümber ning tagada kõige tõrjutumate inimeste õigused täisväärtusliku toidu kättesaadavusele, ning rakendama ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni;

| 128. | rõhutab, et kui loomsete saaduste standardeid mitte-ELi riikides ei viida vastavusse ELi omadega, tuleks nende saaduste import nendesse riikidesse keelata; |
| --- | --- |

128.

rõhutab, et kui loomsete saaduste standardeid mitte-ELi riikides ei viida vastavusse ELi omadega, tuleks nende saaduste import nendesse riikidesse keelata;

| 129. | märgib murega, et mitmed tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi poolt läbi viidud auditid ja üksikasjalikud valitsusväliste organisatsioonide uurimised kinnitavad, et Argentiinast Euroopa Liidu turule suunatud elushobuste täielik jälgitavus ei ole tagatud, mis hõlmab toiduohutusriske, ja et loomade heaolu on ohus; kutsub komisjoni üles peatama hobuseliha import riikidest, kus ei täideta jälgitavuse ja loomade heaoluga seotud ELi nõudeid; |
| --- | --- |

129.

märgib murega, et mitmed tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi poolt läbi viidud auditid ja üksikasjalikud valitsusväliste organisatsioonide uurimised kinnitavad, et Argentiinast Euroopa Liidu turule suunatud elushobuste täielik jälgitavus ei ole tagatud, mis hõlmab toiduohutusriske, ja et loomade heaolu on ohus; kutsub komisjoni üles peatama hobuseliha import riikidest, kus ei täideta jälgitavuse ja loomade heaoluga seotud ELi nõudeid;

| 130. | tuletab meelde, et loomkatsetel, mis pole hädavajalikud, ei tohiks olla toidutarneahelas kohta, kuna direktiivis 2010/63/EL on ette nähtud loomade asendamine ja nende protseduurides kasutamise vähendamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama tiinete märade verest eraldatud tiine mära seerumi gonadotropiini (PMSG) import ja liidusisene tootmine, sest see on saadud süstemaatiliselt tiinestatud hobustelt, kellelt võetakse seejärel pidevalt verd, mis tõstatab tervise- ja heaoluküsimusi; |
| --- | --- |

130.

tuletab meelde, et loomkatsetel, mis pole hädavajalikud, ei tohiks olla toidutarneahelas kohta, kuna direktiivis 2010/63/EL on ette nähtud loomade asendamine ja nende protseduurides kasutamise vähendamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama tiinete märade verest eraldatud tiine mära seerumi gonadotropiini (PMSG) import ja liidusisene tootmine, sest see on saadud süstemaatiliselt tiinestatud hobustelt, kellelt võetakse seejärel pidevalt verd, mis tõstatab tervise- ja heaoluküsimusi;

| 131. | kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepaneku ELi õigusraamistiku kohta, mis põhineb ühtsel turul tegutsevate ELi ja välismaiste äriühingute kohustuslikul horisontaalsel hoolsuskohustusel kogu tarneahela ulatuses, millega tagatakse kestlikud tarneahelad ja investeeringud, millel ei ole kahjulikku keskkonnamõju, sealhulgas raadamine, metsade seisundi halvenemine, ökosüsteemi muutmine ja seisundi halvenemine ning kahjulik mõju inimõigustele ja valitsemistavale, et edendada head valitsemistava ning suurendada jälgitavust ja vastutust ülemaailmsetes tarneahelates; |
| --- | --- |

131.

kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepaneku ELi õigusraamistiku kohta, mis põhineb ühtsel turul tegutsevate ELi ja välismaiste äriühingute kohustuslikul horisontaalsel hoolsuskohustusel kogu tarneahela ulatuses, millega tagatakse kestlikud tarneahelad ja investeeringud, millel ei ole kahjulikku keskkonnamõju, sealhulgas raadamine, metsade seisundi halvenemine, ökosüsteemi muutmine ja seisundi halvenemine ning kahjulik mõju inimõigustele ja valitsemistavale, et edendada head valitsemistava ning suurendada jälgitavust ja vastutust ülemaailmsetes tarneahelates;

| 132. | märgib, et ELi siseturg on maailma suurim põllumajanduslike toiduainete importija ja eksportija; on veendunud, et EL peaks kasutama oma olulise globaalse osaleja seisundit, et kehtestada võrdlusalus ja suunata rahvusvahelisi standardeid kestlike toidusüsteemide alal, tuginedes inim- ja tööõiguste austamisele, ausale konkurentsile, ettevaatuspõhimõttele, keskkonnakaitsele ja loomade heaolule kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) normidega; on seisukohal, et standardite kaitse nendes valdkondades peaks olema kaubanduslepingute kõikide peatükkide lahutamatu osa ning mitmepoolne ja regulatiivne koostöö võib aidata ka saavutada strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke; |
| --- | --- |

132.

märgib, et ELi siseturg on maailma suurim põllumajanduslike toiduainete importija ja eksportija; on veendunud, et EL peaks kasutama oma olulise globaalse osaleja seisundit, et kehtestada võrdlusalus ja suunata rahvusvahelisi standardeid kestlike toidusüsteemide alal, tuginedes inim- ja tööõiguste austamisele, ausale konkurentsile, ettevaatuspõhimõttele, keskkonnakaitsele ja loomade heaolule kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) normidega; on seisukohal, et standardite kaitse nendes valdkondades peaks olema kaubanduslepingute kõikide peatükkide lahutamatu osa ning mitmepoolne ja regulatiivne koostöö võib aidata ka saavutada strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke;

| 133. | kutsub komisjoni üles tugevdama strateegia „Talust taldrikule“ kaubandusaspekte, et tagada kooskõla ühise kaubanduspoliitika, tolliliidu tegevuskava, ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030 ja muude seotud ELi poliitikavaldkondade vahel, ning püüdlema nende eesmärkide poole järk-järgult, luues tõhusaid rohelisi liite kõigil asjakohastel kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas ÜRO toidusüsteemide 2021. aasta tippkohtumisel, ning vaadates oma kaubanduspoliitika põhjalikult läbi, luues spetsiaalse raamistiku kestlike põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ja põllumajanduslike toiduainete kohta tulevaste kaubanduslepingute jaoks, eelkõige kaitse taseme säilitamise klauslite abil, parandades kaitseklauslite toimimist ja lõpetades selliste toodete importimise, mis ületavad taimekaitsevahendite jääkide ELi piirnormi, kooskõlas WTO normidega; kutsub komisjoni üles nende eesmärkide saavutamiseks edendama paremat koordineerimist kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel; on seisukohal, et EL peaks uuesti kinnitama maailma toiduga kindlustatuse komitee mandaadi, kuna see on rahvusvahelise poliitika platvorm toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas; |
| --- | --- |

133.

kutsub komisjoni üles tugevdama strateegia „Talust taldrikule“ kaubandusaspekte, et tagada kooskõla ühise kaubanduspoliitika, tolliliidu tegevuskava, ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030 ja muude seotud ELi poliitikavaldkondade vahel, ning püüdlema nende eesmärkide poole järk-järgult, luues tõhusaid rohelisi liite kõigil asjakohastel kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas ÜRO toidusüsteemide 2021. aasta tippkohtumisel, ning vaadates oma kaubanduspoliitika põhjalikult läbi, luues spetsiaalse raamistiku kestlike põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide ja põllumajanduslike toiduainete kohta tulevaste kaubanduslepingute jaoks, eelkõige kaitse taseme säilitamise klauslite abil, parandades kaitseklauslite toimimist ja lõpetades selliste toodete importimise, mis ületavad taimekaitsevahendite jääkide ELi piirnormi, kooskõlas WTO normidega; kutsub komisjoni üles nende eesmärkide saavutamiseks edendama paremat koordineerimist kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel; on seisukohal, et EL peaks uuesti kinnitama maailma toiduga kindlustatuse komitee mandaadi, kuna see on rahvusvahelise poliitika platvorm toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas;

| 134. | peab tervitatavaks strateegia „Talust taldrikule“ eesmärki tagada jõustatavad kaubanduse ja kestliku arengu peatükid kõigis ELi kaubanduslepingutes, mis on vahend tagamaks, et esitatud auahnemad regulatiivsed eesmärgid on kooskõlas ELi kaubanduspoliitikaga ja neid järgivad mitte-ELi riigid, kes on sõlminud ELiga kaubanduslepingud; rõhutab, kui tähtis on tugevdada kaubanduslepingutes kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustatavust, mis hõlmab viimase abinõuna sanktsioonipõhiseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et edendada üldist lähenemisviisi kliimale ja bioloogilisele mitmekesisusele, toetada kestlikumat põllumajanduslike toiduainete tootmist, peatada ülemaailmne raadamine ja tõsta töönormide taset kooskõlas ILO kaheksa põhikonventsiooniga; teeb ettepaneku, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides tuleks arvesse võtta ka samaväärseid tootmisstandardeid, nagu loomade heaolu, jälgitavus, antimikroobikumiresistentsus ja taimekaitsevahendite kasutamine, mida sõltumatud auditeerimis- ja sertifitseerimisasutused peaksid süstemaatiliselt sertifitseerima kõigis tootmis- ja turustamisetappides, ning tegevuskavad koos vahe-eesmärkidega, mille kohta tehakse järelhindamine; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks arenguriike eesmärgiga edendada toiduga kindlustatust ja abistada kestliku põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide Euroopa standarditega vastavusse viimisel; ootab, et komisjoni kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik täidaks täielikult oma rolli kõnealuste lepingute nõuetekohase kohaldamise tagamisel, tegeledes turumoonutustega, tugevdades kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustamist ning osaledes konstruktiivses dialoogis valitsuste ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

134.

peab tervitatavaks strateegia „Talust taldrikule“ eesmärki tagada jõustatavad kaubanduse ja kestliku arengu peatükid kõigis ELi kaubanduslepingutes, mis on vahend tagamaks, et esitatud auahnemad regulatiivsed eesmärgid on kooskõlas ELi kaubanduspoliitikaga ja neid järgivad mitte-ELi riigid, kes on sõlminud ELiga kaubanduslepingud; rõhutab, kui tähtis on tugevdada kaubanduslepingutes kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustatavust, mis hõlmab viimase abinõuna sanktsioonipõhiseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et edendada üldist lähenemisviisi kliimale ja bioloogilisele mitmekesisusele, toetada kestlikumat põllumajanduslike toiduainete tootmist, peatada ülemaailmne raadamine ja tõsta töönormide taset kooskõlas ILO kaheksa põhikonventsiooniga; teeb ettepaneku, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides tuleks arvesse võtta ka samaväärseid tootmisstandardeid, nagu loomade heaolu, jälgitavus, antimikroobikumiresistentsus ja taimekaitsevahendite kasutamine, mida sõltumatud auditeerimis- ja sertifitseerimisasutused peaksid süstemaatiliselt sertifitseerima kõigis tootmis- ja turustamisetappides, ning tegevuskavad koos vahe-eesmärkidega, mille kohta tehakse järelhindamine; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks arenguriike eesmärgiga edendada toiduga kindlustatust ja abistada kestliku põllumajandusliku toidutööstuse süsteemide Euroopa standarditega vastavusse viimisel; ootab, et komisjoni kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik täidaks täielikult oma rolli kõnealuste lepingute nõuetekohase kohaldamise tagamisel, tegeledes turumoonutustega, tugevdades kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustamist ning osaledes konstruktiivses dialoogis valitsuste ja sidusrühmadega;

| 135. | nõuab, et EL aitaks arenguriikidel võtta vastu asjakohased riiklikud õigusaktid eesmärgiga kaitsta toidu ja põllumajanduse ohustatud geneetilisi ressursse, tagades, et kohalikud kogukonnad, põlisrahvas, mehed ja naised kasutavad ja haldavad neid jätkuvalt ning tagades, et nende kasutamisest saadav kasu jaguneb õiglaselt ja võrdselt; |
| --- | --- |

135.

nõuab, et EL aitaks arenguriikidel võtta vastu asjakohased riiklikud õigusaktid eesmärgiga kaitsta toidu ja põllumajanduse ohustatud geneetilisi ressursse, tagades, et kohalikud kogukonnad, põlisrahvas, mehed ja naised kasutavad ja haldavad neid jätkuvalt ning tagades, et nende kasutamisest saadav kasu jaguneb õiglaselt ja võrdselt;

| 136. | võtab teadmiseks komisjoni uuringu ELi kaubanduslepingute kumulatiivse majandusliku mõju kohta põllumajandusele, mis näitab, et nii konservatiivse kui ka ambitsioonika stsenaariumi korral on ELi kaubanduslepingute eeldatav mõju põllumajanduslike toiduainetega kauplemisele 2030. aastani positiivne üldine bilanss ja suurem väärtus, mis näitavad, et ELi kaubanduslepingutel on ELi põllumajandussektorile positiivne mõju; |
| --- | --- |

136.

võtab teadmiseks komisjoni uuringu ELi kaubanduslepingute kumulatiivse majandusliku mõju kohta põllumajandusele, mis näitab, et nii konservatiivse kui ka ambitsioonika stsenaariumi korral on ELi kaubanduslepingute eeldatav mõju põllumajanduslike toiduainetega kauplemisele 2030. aastani positiivne üldine bilanss ja suurem väärtus, mis näitavad, et ELi kaubanduslepingutel on ELi põllumajandussektorile positiivne mõju;

| 137. | rõhutab, et ELi ja Mercosuri riikide vahelist lepingut ei saa praegusel kujul ratifitseerida, kuna see ei kindlusta muu hulgas bioloogilise mitmekesisuse kaitset, eriti Amazonase vihmametsades, ega taga ka põllumajandusstandardeid; |
| --- | --- |

137.

rõhutab, et ELi ja Mercosuri riikide vahelist lepingut ei saa praegusel kujul ratifitseerida, kuna see ei kindlusta muu hulgas bioloogilise mitmekesisuse kaitset, eriti Amazonase vihmametsades, ega taga ka põllumajandusstandardeid;

| 138. | märgib, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides ei käsitleta kaubanduslepingute võimalikku negatiivset mõju maakasutuse muutusele, raadamisele või kliimamuutustele; on seisukohal, et Euroopa ja rahvusvahelisi keskkonna-, ohutus-, loomade heaolu ja sotsiaalseid standardeid tuleks kohaldada igakülgselt kaubanduslepingute kõikide peatükkide suhtes, vältimaks, et muud kaubandussätted neid standardeid kahjustavad; |
| --- | --- |

138.

märgib, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides ei käsitleta kaubanduslepingute võimalikku negatiivset mõju maakasutuse muutusele, raadamisele või kliimamuutustele; on seisukohal, et Euroopa ja rahvusvahelisi keskkonna-, ohutus-, loomade heaolu ja sotsiaalseid standardeid tuleks kohaldada igakülgselt kaubanduslepingute kõikide peatükkide suhtes, vältimaks, et muud kaubandussätted neid standardeid kahjustavad;

| 139. | juhib tähelepanu sellele, et kaubanduslepingutega tuleks tagada, et asjaosalised osalevad aktiivselt kestliku arengu põhimõtete edendamises ning rahvusvahelised standardid on kooskõlas ELi keskkonna- ja kliimaeesmärkidega; on lisaks arvamusel, et nendes lepingutes tuleks arvestada Pariisi kokkuleppe täitmise siduvusega, et tagada ülemaailmne üleminek kestlikele toidusüsteemidele; |
| --- | --- |

139.

juhib tähelepanu sellele, et kaubanduslepingutega tuleks tagada, et asjaosalised osalevad aktiivselt kestliku arengu põhimõtete edendamises ning rahvusvahelised standardid on kooskõlas ELi keskkonna- ja kliimaeesmärkidega; on lisaks arvamusel, et nendes lepingutes tuleks arvestada Pariisi kokkuleppe täitmise siduvusega, et tagada ülemaailmne üleminek kestlikele toidusüsteemidele;

| 140. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus ja kalandus on tähtsad kestliku majandustegevuse arendamisel äärepoolseimates piirkondades, ning rõhutab nende sektorite panust ja lisaväärtust, kuna need aitavad tagada toiduga kindlustatuse ja vastavad üldsuse nõudlusele piisavas koguses ohutute ja kvaliteetsete toodete järele; nõuab, et ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade struktuurseid agronoomilisi- ja kaubanduspiiranguid võetaks süstemaatiliselt arvesse strateegia „Talust taldrikule“ rakendamisel ja hilisemates seadusandlikes ettepanekutes, et võimaldada nendel piirkondadel konkureerida võrdsetel tingimustel ning tagada põllumajanduslikule toidutööstusele elujõuliste alternatiivsete lahenduste kättesaadavus, kui nende tootmisvahendid ja kaubavood on piiratud; |
| --- | --- |

140.

juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus ja kalandus on tähtsad kestliku majandustegevuse arendamisel äärepoolseimates piirkondades, ning rõhutab nende sektorite panust ja lisaväärtust, kuna need aitavad tagada toiduga kindlustatuse ja vastavad üldsuse nõudlusele piisavas koguses ohutute ja kvaliteetsete toodete järele; nõuab, et ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade struktuurseid agronoomilisi- ja kaubanduspiiranguid võetaks süstemaatiliselt arvesse strateegia „Talust taldrikule“ rakendamisel ja hilisemates seadusandlikes ettepanekutes, et võimaldada nendel piirkondadel konkureerida võrdsetel tingimustel ning tagada põllumajanduslikule toidutööstusele elujõuliste alternatiivsete lahenduste kättesaadavus, kui nende tootmisvahendid ja kaubavood on piiratud;

| 141. | pooldab WTO raames kavandatavat uut kliima- ja kaubandusalgatust; rõhutab, kui oluline on kasutada seda raamistikku, et töötada välja kõikehõlmav ja kestlik põllumajandusliku toidutööstuse süsteem, mis põhineb ühistel ja ambitsioonikatel tootmisstandarditel; nõuab tungivalt, et komisjon osaleks WTOs ennetavalt, et võimaldada ökoloogilist üleminekut, tagada kaubanduspoliitika kooskõla kestliku arengu eesmärkidega, jätkata läbirääkimisi läbipaistvate toiduga kindlustatuse varude üle ja eelkõige vältida olukordi, kus põllumajanduslikud toiduained muutuvad kaubanduskonfliktide kohandatavaks muutujaks või kaasohvriks, jätkates samal ajal ambitsioonika ja WTO nõuetele vastava kestliku kaubanduspoliitika väljatöötamist; |
| --- | --- |

141.

pooldab WTO raames kavandatavat uut kliima- ja kaubandusalgatust; rõhutab, kui oluline on kasutada seda raamistikku, et töötada välja kõikehõlmav ja kestlik põllumajandusliku toidutööstuse süsteem, mis põhineb ühistel ja ambitsioonikatel tootmisstandarditel; nõuab tungivalt, et komisjon osaleks WTOs ennetavalt, et võimaldada ökoloogilist üleminekut, tagada kaubanduspoliitika kooskõla kestliku arengu eesmärkidega, jätkata läbirääkimisi läbipaistvate toiduga kindlustatuse varude üle ja eelkõige vältida olukordi, kus põllumajanduslikud toiduained muutuvad kaubanduskonfliktide kohandatavaks muutujaks või kaasohvriks, jätkates samal ajal ambitsioonika ja WTO nõuetele vastava kestliku kaubanduspoliitika väljatöötamist;

| 142. | väljendab heameelt strateegias „Talust taldrikule“ sisalduvate viidete üle asjakohastele ÜRO protsessidele; rõhutab, et EL peaks toetama maailma toiduga kindlustatuse komiteed ja selle kodanikuühiskonna mehhanismi kui peamist mitmepoolset toidusüsteemide poliitikaplatvormi; kutsub komisjoni üles edendama ülemaailmset üleminekut kestlikele toidusüsteemidele ja toiduga kindlustatusele kõigil asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas 2021. aasta ÜRO toidusüsteemide tippkohtumisel; |
| --- | --- |

142.

väljendab heameelt strateegias „Talust taldrikule“ sisalduvate viidete üle asjakohastele ÜRO protsessidele; rõhutab, et EL peaks toetama maailma toiduga kindlustatuse komiteed ja selle kodanikuühiskonna mehhanismi kui peamist mitmepoolset toidusüsteemide poliitikaplatvormi; kutsub komisjoni üles edendama ülemaailmset üleminekut kestlikele toidusüsteemidele ja toiduga kindlustatusele kõigil asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas 2021. aasta ÜRO toidusüsteemide tippkohtumisel;

| 143. | rõhutab, kui oluline on jagada nüüdisaegseid tehnoloogiaid ja teadmisi arenguriikidega ning koolitada kohalikke ja Euroopa põllumajandustootjaid, et aidata neil rakendada uuenduslikke põllumajandustavasid, kuna põllumajandussektor on nende piirkondade toiduga kindlustatuse ja tööhõive seisukohalt hädavajalik; |
| --- | --- |

143.

rõhutab, kui oluline on jagada nüüdisaegseid tehnoloogiaid ja teadmisi arenguriikidega ning koolitada kohalikke ja Euroopa põllumajandustootjaid, et aidata neil rakendada uuenduslikke põllumajandustavasid, kuna põllumajandussektor on nende piirkondade toiduga kindlustatuse ja tööhõive seisukohalt hädavajalik;

o

o o

| 144. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

144.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 231, 6.9.2019, lk 1.

1

(2)  ELT L 4, 7.1.2019, lk 43.

2

(3)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

4

(5)  ELT L 324, 10.12.2009, lk 1.

5

(6)  ELT L 106, 17.4.2001, lk 1.

6

(7)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

7

(8)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 19.

8

(9)  ELT L 375, 31.12.1991, lk 1.

9

(10)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

10

(11)  EÜT L 203, 3.8.1999, lk 53.

11

(12)  ELT L 182, 12.7.2007, lk 19.

12

(13)  ELT L 47, 18.2.2009, lk 5.

13

(14)  ELT L 10, 15.1.2009, lk 7.

14

(15)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

15

(16)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

16

(17)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

17

(18)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

18

(19)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 82.

19

(20)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 29.

20

(21)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 49.

21

(22)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

22

(23)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 23.

23

(24)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 153.

24

(25)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 10.

25

(26)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 25.

26

(27)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 14.

27

(28)  ELT C 458, 19.12.2018, lk 34.

28

(29)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 51.

29

(30)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 278.

30

(31)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 15.

31

(32)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 49.

32

(33)  IPBES, „Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services“, 2019.

33

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rooma, 2016. https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities

(36)  Euroopa Komisjon, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report. Uuring, mida rahastas Euroopa Komisjon ja mille viisid läbi organisatsioonid VITO, International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving ning Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liit, 2013.

36

The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report

(37)  Lechenet, M., Dessaint, F., Py, G. et al. Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Euroopa Toiduohutusamet, The 2019 European Union report on pesticide residues in food, EFSA Journal, 2019. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

(40)  Eurostat, Overweight and obesity – BMI statistics.

40

Overweight and obesity – BMI statistics

(41)  Eurostat, The European Health Interview Survey, Wave 2, 2013.

41

The European Health Interview Survey, Wave 2

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., „Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement“Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., „Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases“, Nature 468, lk 647–652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, lõpparuanne, 2016.

45

Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastage footprint & climate change.

46

Food wastage footprint & climate change

(47)  EU-Fusions, Estimates of European food waste levels, lõpparuanne, 2016.

47

Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention, lõpparuanne Euroopa Komisjonile, 2018.

48

Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention

(49)  Euroopa Ravimiamet: Antimikroobsete veterinaarravimite müük 30 Euroopa riigis. Suundumused aastatel 2010–2016. ESVACi kaheksas aruanne (https://www.ema.europa.eu/en).

49

(50)  ECDC/EFSA/EMA teine ühisaruanne antimikroobsete ainete tarbimise ning inimestel ja toiduloomadel esinevate bakterite antimikroobse resistentsuse integreeritud analüüsi kohta, 2017.

50

(51)  Euroopa Kontrollikoda, „Võitlus antimikroobikumiresistentsusega: edusammud veterinaariasektoris, ent ELi jaoks on endiselt tegu probleemse terviseriskiga“, 2019.

51

(52)  Euroopa Keskkonnaamet, Data viewer on greenhouse gas emissions and removals, sent by countries to UNFCCC and the EU Greenhouse Gas Monitoring Mechanism, vt ka IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

(53)  EEA greenhouse gas – data viewer — Euroopa Keskkonnaamet (europa.eu).

53

(54)  Euroopa Keskkonnaameti aruanne nr 1/2020.

54

(55)  Pr Kyriakidese vastused kirjalikult vastatavale küsimusele E-000689/2021.

55

(56)  Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut (IEEP) ja Ecologic Institute, Think2030 poliitikadokument „European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?“, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

(57)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2019. aasta resolutsioon pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta (ELT C 411, 27.11.2020, lk 48).

57

(58)  Komisjoni 15. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/782, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ seoses ühtlustatud riskinäitajate kehtestamisega (ELT L 127, 16.5.2019, lk 4).

58

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

59

(60)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (ELT L 131, 5.5.1998, lk 11).

60

(61)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 49.

61

(62)  Vastavalt tolmeldajaid käsitlevas ELi algatuses (COM(2018)0395) võetud kohustusele, meede 5C https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/ documents/EU_pollinators_initiative.pdf

62

(63)  Määrus (EL) 2019/6 (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).

63

(64)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/4, mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 1).

64

(65)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

65

(66)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

66

(67)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

67

(68)  IPBESi bioloogilist mitmekesisust ning pandeemiaid puudutava seminari aruanne: EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI report, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. „Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry“, Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. „Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399

68

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases;

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018.

69

(70)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2017/159, millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (ELT L 25, 31.1.2017, lk 12).

70

(71)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

71

(72)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

72

(73)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

73

(74)  Laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava vahehindamise toetamine. Laste rasvumist käsitlev uuring. EPHORT konsortsium: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.

74

(75)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

75

(76)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuar 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

76

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika 2021. aastal

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta 2021. aastal (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Majanduspoliitika koordineerimine 2021. aastal: ületada COVID-19, toetada taastumist ja ajakohastada majandust“ (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Majanduspoliitika koordineerimine 2021. aastal: ületada COVID-19, toetada taastumist ja ajakohastada majandust“ (COM(2021)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta Euroopa poolaasta kevadpaketti: artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud koondaruanne (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta Euroopa poolaasta kevadpaketti: artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud koondaruanne (COM(2021)0529),

| — | võttes arvesse Euroopa 2021. aasta kevadist majandusprognoosi, mille komisjon avaldas 12. mail 2021. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa 2021. aasta kevadist majandusprognoosi, mille komisjon avaldas 12. mail 2021. aastal (1),

| — | võttes arvesse OECD majandusväljavaadet OECD Economic Outlook 2021, 1. väljaanne: esialgne versioon (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD majandusväljavaadet OECD Economic Outlook 2021, 1. väljaanne: esialgne versioon (2),

| — | võttes arvesse Porto sotsiaalkohustust, millele kirjutasid alla nõukogu eesistujariik Portugal, Euroopa Parlamendi president ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Porto sotsiaalkohustust, millele kirjutasid alla nõukogu eesistujariik Portugal, Euroopa Parlamendi president ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud 8. mai 2021. aasta Porto deklaratsiooni (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud 8. mai 2021. aasta Porto deklaratsiooni (4),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni parlamendi vaadete kohta seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamisega komisjonis ja nõukogus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni parlamendi vaadete kohta seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamisega komisjonis ja nõukogus (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (COM(2020)0575),

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta ühist tööhõivearuannet, mille nõukogu võttis vastu 9. märtsil 2021 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta ühist tööhõivearuannet, mille nõukogu võttis vastu 9. märtsil 2021 (6),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (8) (taaste-ja vastupidavusrahastu määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (8) (taaste-ja vastupidavusrahastu määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee tellitud aruannet „Application of the principles of partnership and multilevel governance in Cohesion Policy programming 2021–2027“ (Partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete rakendamine ühtekuuluvuspoliitika programmitöös aastateks 2021–2027) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee tellitud aruannet „Application of the principles of partnership and multilevel governance in Cohesion Policy programming 2021–2027“ (Partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete rakendamine ühtekuuluvuspoliitika programmitöös aastateks 2021–2027) (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa poolaasta aastakonverentsi, mis toimus 31. mail 2021 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa poolaasta aastakonverentsi, mis toimus 31. mail 2021 (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2021. aasta veebruari resolutsiooni „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2021. aasta veebruari resolutsiooni „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa sotsiaalpartnerite 2016. aasta avaldust „Sotsiaaldialoogi uus algus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa sotsiaalpartnerite 2016. aasta avaldust „Sotsiaaldialoogi uus algus“,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 23. märtsi 2021. aasta uuringut „COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 23. märtsi 2021. aasta uuringut „COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“ (12),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2021. aasta aprilli uuringut „Elamine, töötamine ja COVID-19 (uuendus aprillis 2021): vaimne tervis ja usalduse vähenemine kogu Euroopa Liidus pandeemia teise aasta alguses“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2021. aasta aprilli uuringut „Elamine, töötamine ja COVID-19 (uuendus aprillis 2021): vaimne tervis ja usalduse vähenemine kogu Euroopa Liidus pandeemia teise aasta alguses“ (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“ (14),

| — | võttes arvesse komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee koostatud pikaajalise hoolduse 2021. aasta aruannet (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee koostatud pikaajalise hoolduse 2021. aasta aruannet (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2018 „Avaliku ja erasektori partnerlus ELis: palju puudusi ja vähe kasu“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2018 „Avaliku ja erasektori partnerlus ELis: palju puudusi ja vähe kasu“ (16),

| — | võttes arvesse ÜRO äärmise vaesuse ja inimõiguste eriraportööri Olivier de Schutteri aruannet, mille ta koostas pärast ELi institutsioonide külastust, mis toimus 25. novembrist 2020 kuni 29. jaanuarini 2021 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äärmise vaesuse ja inimõiguste eriraportööri Olivier de Schutteri aruannet, mille ta koostas pärast ELi institutsioonide külastust, mis toimus 25. novembrist 2020 kuni 29. jaanuarini 2021 (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0274/2021),

| A. | arvestades, et COVID-19 kriisil on olnud ja on tõenäoliselt ka edaspidi märkimisväärne, kuid ebaproportsionaalne mõju eri liikmesriikidele, sotsiaalsetele rühmadele, sektoritele ja piirkondadele ning see toob kaasa vaesuse taseme tõusu kogu ELis; arvestades, et kõige rohkem on kannatada saanud kõige haavatavamad; arvestades, et kriisil on olnud laastav mõju eri haavatavatele rühmadele ja see on enneolematu katsumus eakate hooldust pakkuva tööjõu jaoks; arvestades, et kriis on ebaproportsionaalselt suurel määral mõjutanud naisi (meestega võrreldes), samuti noori, madala kvalifikatsiooniga töötajaid, sisserändajaid, puuetega inimesi, ebasoodsa taustaga inimesi, vanemaid inimesi ja ajutiste lepingute või muude mittestandardsete töövormide alusel töötavaid inimesi, aga ka füüsilisest isikust ettevõtjaid; arvestades, et mõju teatavatele ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning mikroettevõtjatele, on olnud tugev; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 kriisil on olnud ja on tõenäoliselt ka edaspidi märkimisväärne, kuid ebaproportsionaalne mõju eri liikmesriikidele, sotsiaalsetele rühmadele, sektoritele ja piirkondadele ning see toob kaasa vaesuse taseme tõusu kogu ELis; arvestades, et kõige rohkem on kannatada saanud kõige haavatavamad; arvestades, et kriisil on olnud laastav mõju eri haavatavatele rühmadele ja see on enneolematu katsumus eakate hooldust pakkuva tööjõu jaoks; arvestades, et kriis on ebaproportsionaalselt suurel määral mõjutanud naisi (meestega võrreldes), samuti noori, madala kvalifikatsiooniga töötajaid, sisserändajaid, puuetega inimesi, ebasoodsa taustaga inimesi, vanemaid inimesi ja ajutiste lepingute või muude mittestandardsete töövormide alusel töötavaid inimesi, aga ka füüsilisest isikust ettevõtjaid; arvestades, et mõju teatavatele ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning mikroettevõtjatele, on olnud tugev;

| B. | arvestades, et komisjoni 2021. aasta kevadise Euroopa majandusprognoosi (18) kohaselt kasvab ELi majandus 2021. aastal 4,2 % ja 2022. aastal 4,4 %; arvestades, et ELi töötuse määra prognoos 2021. aastaks on 7,6 % ja 2022. aastaks 7 %; arvestades, et need määrad on kriisieelsetest tasemetest kõrgemad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni 2021. aasta kevadise Euroopa majandusprognoosi (18) kohaselt kasvab ELi majandus 2021. aastal 4,2 % ja 2022. aastal 4,4 %; arvestades, et ELi töötuse määra prognoos 2021. aastaks on 7,6 % ja 2022. aastaks 7 %; arvestades, et need määrad on kriisieelsetest tasemetest kõrgemad;

| C. | arvestades, et koroonaviiruse pandeemia oli Euroopa majanduse jaoks ajaloolise ulatusega šokk, mis tõi 2020. aastal kaasa 6,1 % suuruse majanduslanguse; arvestades, et kuigi ettevõtjad ja tarbijad on kohanenud, et paremini tõkestamismeetmetega toime tulla, on sektoreid, nagu turism ja personaalteenused, mis endiselt kannatavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koroonaviiruse pandeemia oli Euroopa majanduse jaoks ajaloolise ulatusega šokk, mis tõi 2020. aastal kaasa 6,1 % suuruse majanduslanguse; arvestades, et kuigi ettevõtjad ja tarbijad on kohanenud, et paremini tõkestamismeetmetega toime tulla, on sektoreid, nagu turism ja personaalteenused, mis endiselt kannatavad;

| D. | arvestades, et ealise diskrimineerimise vastu võitlemine ja eakate kodanike vabatahtliku tavalisest pensionieast kauem töötamisega seotud takistuste kõrvaldamine on olulised aktiivsena vananemise tagamiseks ja suuremaks solidaarsuseks põlvkondade hulgas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ealise diskrimineerimise vastu võitlemine ja eakate kodanike vabatahtliku tavalisest pensionieast kauem töötamisega seotud takistuste kõrvaldamine on olulised aktiivsena vananemise tagamiseks ja suuremaks solidaarsuseks põlvkondade hulgas;

| E. | arvestades, et ebavõrdsuse suurenemine Euroopa ühiskonnas COVID-19 kriisi ajal on kiirendanud ohtlikke sotsiaalseid suundumusi, mis võivad luua lõhestumise, stressi ja pettumuse õhkkonna, mille tagajärjel kannatavad vähenenud heaolu tõttu kõik ühiskonnaliikmed, mitte ainult puudust kannatavad inimesed; arvestades, et ebavõrdsuse vähendamine on kõigi jaoks kestlikkuse ja heaolu saavutamise hädavajalik eeldus, kuna ebavõrdsusel on kahjulik mõju ühiskonna üldisele toimimisele, mis väljendub peamistes heaolu näitajates, nagu vaimne ja füüsiline tervis ning usaldus demokraatlike institutsioonide vastu, ning ka sotsiaalsele rahule ja turvalisusele; arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemidel on tõsine surve leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi ning tagada kõigile inimväärsed elamistingimused ja juurdepääs sellistele olulistele teenustele nagu tervishoid, haridus ja eluase; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebavõrdsuse suurenemine Euroopa ühiskonnas COVID-19 kriisi ajal on kiirendanud ohtlikke sotsiaalseid suundumusi, mis võivad luua lõhestumise, stressi ja pettumuse õhkkonna, mille tagajärjel kannatavad vähenenud heaolu tõttu kõik ühiskonnaliikmed, mitte ainult puudust kannatavad inimesed; arvestades, et ebavõrdsuse vähendamine on kõigi jaoks kestlikkuse ja heaolu saavutamise hädavajalik eeldus, kuna ebavõrdsusel on kahjulik mõju ühiskonna üldisele toimimisele, mis väljendub peamistes heaolu näitajates, nagu vaimne ja füüsiline tervis ning usaldus demokraatlike institutsioonide vastu, ning ka sotsiaalsele rahule ja turvalisusele; arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemidel on tõsine surve leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi ning tagada kõigile inimväärsed elamistingimused ja juurdepääs sellistele olulistele teenustele nagu tervishoid, haridus ja eluase;

| F. | arvestades, et 7.–8. mail 2021. aastal Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel tunnustasid ELi juhid Euroopa sotsiaalõiguste sammast majanduse taastamise põhielemendina ja rõhutasid Porto deklaratsioonis oma kindlat kavatsust jätkata selle süvendatud rakendamist ELi ja riikide tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 7.–8. mail 2021. aastal Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel tunnustasid ELi juhid Euroopa sotsiaalõiguste sammast majanduse taastamise põhielemendina ja rõhutasid Porto deklaratsioonis oma kindlat kavatsust jätkata selle süvendatud rakendamist ELi ja riikide tasandil;

| G. | arvestades, et noored on kogenud kõige järsemat tööhõive vähenemist (19) ning võimaluste kaotust koolitus- või praktikavõimaluste puudumise tõttu; arvestades, et ebakindlates töösuhetes töötajad on teatavates liikmesriikides pandeemiast tingitud töökohtade kadumisega eriti palju kokku puutunud ning kannatanud sotsiaalkaitse puudumise tõttu; arvestades, et tuleb teha rohkem investeeringuid taskukohasesse, kättesaadavasse, kaasavasse ja kvaliteetsesse kutseharidusse ja -õppesse, et kõigil oleksid õiged oskused ja kvalifikatsioon, sealhulgas neil, kes on vajalikud rohe- ja digiüleminekuks; arvestades, et üheks peamiseks prioriteediks on vältida järgmise noorte nn kadunud põlvkonna teket; arvestades, et poliitikameetmed, mis suurendavad põlvkondadevahelist ebavõrdsust, mõjutavad nii meie heaolusüsteemi kestlikkust kui ka meie demokraatiat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noored on kogenud kõige järsemat tööhõive vähenemist (19) ning võimaluste kaotust koolitus- või praktikavõimaluste puudumise tõttu; arvestades, et ebakindlates töösuhetes töötajad on teatavates liikmesriikides pandeemiast tingitud töökohtade kadumisega eriti palju kokku puutunud ning kannatanud sotsiaalkaitse puudumise tõttu; arvestades, et tuleb teha rohkem investeeringuid taskukohasesse, kättesaadavasse, kaasavasse ja kvaliteetsesse kutseharidusse ja -õppesse, et kõigil oleksid õiged oskused ja kvalifikatsioon, sealhulgas neil, kes on vajalikud rohe- ja digiüleminekuks; arvestades, et üheks peamiseks prioriteediks on vältida järgmise noorte nn kadunud põlvkonna teket; arvestades, et poliitikameetmed, mis suurendavad põlvkondadevahelist ebavõrdsust, mõjutavad nii meie heaolusüsteemi kestlikkust kui ka meie demokraatiat;

| H. | arvestades, et tööturu digiüleminek tähendab võimalust, mille eeliseid tuleks rakendada, tagades ühtlasi, et kaugtöö ja tööaja paindlikkus ei viiks töötajate õiguste rikkumiseni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööturu digiüleminek tähendab võimalust, mille eeliseid tuleks rakendada, tagades ühtlasi, et kaugtöö ja tööaja paindlikkus ei viiks töötajate õiguste rikkumiseni;

| I. | arvestades, et ülimalt oluline on lühendatud tööaeg, mida saab kriisi ajal aktiveerida ning mis võimaldab majanduse ja inimressursside struktuurilist kohandamist; arvestades, et sotsiaalpartnerite tugev kaasamine ennetaks ettenägematut tõrjutust seoses abikõlblikkusega; arvestades, et need töökohtade säilitamise kavad on jätkuvalt leevendanud muutusi tööturul, hõlmates vastusena viimastele liikumispiirangutele 2021. aasta veebruaris hinnanguliselt 5,6 % tööjõust, võrreldes ligikaudu 5 %-ga 2020. aasta oktoobris (20); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ülimalt oluline on lühendatud tööaeg, mida saab kriisi ajal aktiveerida ning mis võimaldab majanduse ja inimressursside struktuurilist kohandamist; arvestades, et sotsiaalpartnerite tugev kaasamine ennetaks ettenägematut tõrjutust seoses abikõlblikkusega; arvestades, et need töökohtade säilitamise kavad on jätkuvalt leevendanud muutusi tööturul, hõlmates vastusena viimastele liikumispiirangutele 2021. aasta veebruaris hinnanguliselt 5,6 % tööjõust, võrreldes ligikaudu 5 %-ga 2020. aasta oktoobris (20);

| J. | arvestades, et pandeemia näitas selgelt integreeritud hoolduse olulisust, keskendudes kvaliteetsete teenuste pakkumisele kogu elutsüklis ning pöörates erilist tähelepanu laste, puuetega inimeste, haavatavate ja eakate hooldusele; arvestades, et liikumispiirangute ajal tegid naised enamiku tasustamata tööst, vaatamata sellele, et mehed osalesid kodutöödes rohkem kui varem (21) (naised pühendasid toiduvalmistamisele ja kodutöödele 18,4 tundi nädalas, mehed aga 12,1 tundi, samas kui enne pandeemiat kulutasid naised nendele ülesannetele 15,8 tundi ja mehed 6,8 tundi); arvestades, et kriis võis süvendada töötajate puudust tervishoiu- ja hooldussektoris, millega mõned liikmesriigid seisid silmitsi juba enne pandeemiat (22) ja mille põhjuseks on investeeringute puudumine ja/või demograafiliste muutuste prognoosimatus, samuti pandeemia tõttu tekkinud tohutu töö- ja vaimne stress (23); arvestades, et tervishoiu- ja sotsiaalteenuste sotsiaalpartnerid nõuavad tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande teenuste pakkumisel mitmeid täiustusi, et tagada vastupanuvõime ja valmisolek (24); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pandeemia näitas selgelt integreeritud hoolduse olulisust, keskendudes kvaliteetsete teenuste pakkumisele kogu elutsüklis ning pöörates erilist tähelepanu laste, puuetega inimeste, haavatavate ja eakate hooldusele; arvestades, et liikumispiirangute ajal tegid naised enamiku tasustamata tööst, vaatamata sellele, et mehed osalesid kodutöödes rohkem kui varem (21) (naised pühendasid toiduvalmistamisele ja kodutöödele 18,4 tundi nädalas, mehed aga 12,1 tundi, samas kui enne pandeemiat kulutasid naised nendele ülesannetele 15,8 tundi ja mehed 6,8 tundi); arvestades, et kriis võis süvendada töötajate puudust tervishoiu- ja hooldussektoris, millega mõned liikmesriigid seisid silmitsi juba enne pandeemiat (22) ja mille põhjuseks on investeeringute puudumine ja/või demograafiliste muutuste prognoosimatus, samuti pandeemia tõttu tekkinud tohutu töö- ja vaimne stress (23); arvestades, et tervishoiu- ja sotsiaalteenuste sotsiaalpartnerid nõuavad tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande teenuste pakkumisel mitmeid täiustusi, et tagada vastupanuvõime ja valmisolek (24);

| K. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on juhtinud tähelepanu asjaolule, et ELi eelarvetsükkel ei võtnud piisavalt soolist võrdõiguslikkust arvesse; arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on komisjonil soovitanud hinnata ja anda teada, kas liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades käsitletakse soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et taasterahastu „Next Generation EU“ on suunatud rohe- ja digiüleminekule, mõjutades peamiselt meeste ülekaaluga sektoreid ja ameteid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on juhtinud tähelepanu asjaolule, et ELi eelarvetsükkel ei võtnud piisavalt soolist võrdõiguslikkust arvesse; arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on komisjonil soovitanud hinnata ja anda teada, kas liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades käsitletakse soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et taasterahastu „Next Generation EU“ on suunatud rohe- ja digiüleminekule, mõjutades peamiselt meeste ülekaaluga sektoreid ja ameteid;

| L. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu sotsiaalse mõõtme suhtes seatakse selle määruses üldeesmärk edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, parandades liikmesriikide vastupidavust, kriisiks valmisolekut, kohanemisvõimet ja kasvupotentsiaali, leevendades kriisi sotsiaal- ja majandusmõju, aidates kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ja ülespoole suunatud sotsiaalsele lähenemisele, taastades ja edendades kestlikku arengut ning soodustades kvaliteetsete töökohtade loomist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu sotsiaalse mõõtme suhtes seatakse selle määruses üldeesmärk edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, parandades liikmesriikide vastupidavust, kriisiks valmisolekut, kohanemisvõimet ja kasvupotentsiaali, leevendades kriisi sotsiaal- ja majandusmõju, aidates kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ja ülespoole suunatud sotsiaalsele lähenemisele, taastades ja edendades kestlikku arengut ning soodustades kvaliteetsete töökohtade loomist;

| M. | arvestades, et ülemaailmsed probleemid, nagu digiüleminek ja kliimamuutustevastane võitlus, püsivad hoolimata COVID-19 kriisist ja eeldavad õiglast üleminekut, et kedagi ei jäetaks kõrvale; arvestades, et kliimamuutused, ülemaailmne soojenemine ja elurikkuse kadumine kiirenevad valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli viimase aruande kohaselt eksponentsiaalselt; arvestades, et ELi kodanikud ja töötajad tunnetavad varasemast järjest intensiivsemalt ja sagedamini kliimahädaolukordade ja äärmuslike ilmastikunähtuste tagajärgi; arvestades, et 2030. aasta süsinikuheite vähendamise eesmärke on suurendatud, et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus; arvestades, et suuremad leevendamise ja kohandamise jõupingutused nõuaksid sügavaid muutusi Euroopa ja riiklikes majandustes ja tööturgudel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ülemaailmsed probleemid, nagu digiüleminek ja kliimamuutustevastane võitlus, püsivad hoolimata COVID-19 kriisist ja eeldavad õiglast üleminekut, et kedagi ei jäetaks kõrvale; arvestades, et kliimamuutused, ülemaailmne soojenemine ja elurikkuse kadumine kiirenevad valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli viimase aruande kohaselt eksponentsiaalselt; arvestades, et ELi kodanikud ja töötajad tunnetavad varasemast järjest intensiivsemalt ja sagedamini kliimahädaolukordade ja äärmuslike ilmastikunähtuste tagajärgi; arvestades, et 2030. aasta süsinikuheite vähendamise eesmärke on suurendatud, et saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus; arvestades, et suuremad leevendamise ja kohandamise jõupingutused nõuaksid sügavaid muutusi Euroopa ja riiklikes majandustes ja tööturgudel;

| N. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu erieesmärk on anda liikmesriikidele rahalist toetust, et saavutada nende riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sätestatud reformide ja investeeringute vahe-eesmärgid ja sihid; arvestades, et see tähendab, et kõik kavades sätestatud meetmed (sealhulgas digivaldkonna ja keskkonnahoidlikud investeeringud) ning kokkulepitud reformid peavad toetama Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, kvaliteetsete töökohtade loomist ja ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et meetmed, mis nende sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele kaasa ei aita, ei ole taaste- ja vastupidavusrahastu määruse nõuetega kooskõlas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu erieesmärk on anda liikmesriikidele rahalist toetust, et saavutada nende riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sätestatud reformide ja investeeringute vahe-eesmärgid ja sihid; arvestades, et see tähendab, et kõik kavades sätestatud meetmed (sealhulgas digivaldkonna ja keskkonnahoidlikud investeeringud) ning kokkulepitud reformid peavad toetama Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, kvaliteetsete töökohtade loomist ja ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et meetmed, mis nende sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele kaasa ei aita, ei ole taaste- ja vastupidavusrahastu määruse nõuetega kooskõlas;

| O. | arvestades, et vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 17 lõikele 3 peavad riiklikud kavad lähtuma riigi probleemidest ja prioriteetidest, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames, ning probleemidest ja prioriteetidest, mis on esitatud kõige hiljutisemas soovituses, mille nõukogu on andnud euroala majanduspoliitika kohta liikmesriikidele, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 17 lõikele 3 peavad riiklikud kavad lähtuma riigi probleemidest ja prioriteetidest, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames, ning probleemidest ja prioriteetidest, mis on esitatud kõige hiljutisemas soovituses, mille nõukogu on andnud euroala majanduspoliitika kohta liikmesriikidele, mille rahaühik on euro;

| P. | arvestades, et sotsiaalselt kestlikud reformid on need, mis põhinevad solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õiglusel, rikkuse õiglasel jaotumisel, soolisel võrdõiguslikkusel, kvaliteetsel riiklikul haridussüsteemil kõigi jaoks, kvaliteetsel tööhõivel ja kestlikul majanduskasvul – mudelil, mis tagab võrdsuse ja sotsiaalse kaitse, annab haavatavatele elanikkonnarühmadele suurema mõjuvõimu, soodustab osalemist ja kodanikumeelsust ning parandab kõigi elatustaset; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sotsiaalselt kestlikud reformid on need, mis põhinevad solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õiglusel, rikkuse õiglasel jaotumisel, soolisel võrdõiguslikkusel, kvaliteetsel riiklikul haridussüsteemil kõigi jaoks, kvaliteetsel tööhõivel ja kestlikul majanduskasvul – mudelil, mis tagab võrdsuse ja sotsiaalse kaitse, annab haavatavatele elanikkonnarühmadele suurema mõjuvõimu, soodustab osalemist ja kodanikumeelsust ning parandab kõigi elatustaset;

| Q. | arvestades, et COVID-19 kriis on kiirendanud Euroopa ja riiklike majanduste digiüleminekut ning uute töömeetodite väljakujundamist; arvestades, et digiüleminek, robotiseerimine, automatiseerimine ja tehisintellekt peavad olema töötajatele ja ühiskonnale abiks, parandades töötingimusi ja elukvaliteeti, tagades hea töö- ja eraelu tasakaalu, luues paremaid töövõimalusi ning panustades sotsiaal-majanduslikku lähenemisse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et COVID-19 kriis on kiirendanud Euroopa ja riiklike majanduste digiüleminekut ning uute töömeetodite väljakujundamist; arvestades, et digiüleminek, robotiseerimine, automatiseerimine ja tehisintellekt peavad olema töötajatele ja ühiskonnale abiks, parandades töötingimusi ja elukvaliteeti, tagades hea töö- ja eraelu tasakaalu, luues paremaid töövõimalusi ning panustades sotsiaal-majanduslikku lähenemisse;

| 1. | tuletab meelde, et aluslepingute kohaselt tegutseb liit Euroopa kestliku arengu nimel, mis põhineb tasakaalustatud majandusarengul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive, tervislikud ja ohutud töökeskkonnad ja -tingimused ja sotsiaalne progress, kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, teadusliku ja tehnoloogilise arengu edendamisel, vaesuse ja ebavõrdsuse, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu võitlemisel, ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise, sotsiaalse õigluse ja kaitse edendamisel, naiste ja meeste võrdõiguslikkusel, põlvkondade solidaarsusel ning lapse ja puuetega inimeste õiguste kaitsel; nõuab kindlalt, et need eesmärgid peavad olema ELi pikaajalise kestliku majanduskasvu strateegia üldised prioriteedid kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja rohelise kokkuleppega ning olema liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade aluseks; kutsub komisjoni üles tagama Euroopa poolaasta kooskõlla viimise nende eesmärkide ja strateegiatega, tehes Euroopa poolaastast tõeliselt laiaulatusliku tööriista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liikmesriike üles kasutama täies ulatuses üldise vabastusklausli, uue mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastuga „Next Generation EU“ kaasnevat potentsiaali, et toetada ettevõtjaid, kes on raskustes ja kellel puudub likviidsus, eelkõige parandades VKEde juurdepääsu rahastamisele, kaitstes töökohti ja ELis töötavate inimeste töötingimusi ning toetades ettevõtjaid ja töötajaid rohe- ja digiüleminekul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et majanduspoliitikat ei saa analüüsida üksnes makromajanduslikust seisukohast, keskendudes majanduskasvu, võla, puudujäägi ja tööhõive määra traditsioonilistele näitajatele, ning et see peaks käsitlema pikaajalise majandusliku ja sotsiaalse tasakaalustamatuse algpõhjuseid; nõuab kindlalt, et Euroopa poolaasta peab põhinema integreeritud lähenemisviisil, mis omistab võrdse tähtsuse majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikale; on veendunud, et kliimapoliitikale tuleb samuti anda oluline roll; nõuab, et Euroopa poolaasta tagaks liikmesriikidevahelise koordineerimise, veendudes, et liikmesriigid liiguvad samas suunas kliimaneutraalse ja digitaalsema majanduse poole kedagi kõrvale jätmata, ning edendades struktuurimuutusi sotsiaalse progressi, kestliku arengu ja heaolu nimel; rõhutab, kui oluline on pidada meeles majanduspoliitika mõju, et vältida negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi, samuti negatiivset mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele, sealhulgas paljudele haavatavatele rühmadele, ning seega ka meie demokraatlikele riikidele ja Euroopa projektile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt, et ELi juhid on pühendunud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ja ELi kolmele uuele peamisele eesmärgile, mis tuleb saavutada 2030. aastaks; kutsub komisjoni üles tagama Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava õigeaegse ja range rakendamise konkreetsete sammude ja saavutuste abil ning veenduma, et iga ettepanek viiakse ellu ja see täidab oma eesmärgi; nõuab, et näitajad hõlmaksid sotsiaalseid riske, mida põhjustab pandeemiline mõju majandusele, tööhõivele ja tervisele ning mis võivad rohe- ja digiüleminekuga kaasneda inimeste ja töötajate jaoks; märgib, et kestliku arengu eesmärkide jälgimine ja uus sotsiaalvaldkonna tulemustabel tagavad nende riskide laiaulatuslikuma seire, kuid ilma selgete eesmärkideta ELi tegevuse mõju mõõtmiseks; toetab kaugeleulatuvat tugeva, kestliku ja kaasava majandusliku ja sotsiaalse taastumise ning kaasajastamise kava, mis käib käsikäes Euroopa sotsiaalmudeli tugevdamisega, nii et kõik inimesed saaksid rohe- ja digiüleminekust kasu ja elaksid väärikalt; kutsub liikmesriike üles seadma kaugeleulatuvaid riiklikke eesmärke, mis iga riigi lähtepositsiooni nõuetekohaselt arvesse võttes annavad piisava panuse Euroopa eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles sellest kriisist õppima ja töötama selle nimel, et rakendada ELis parandatud kestlikku juhtimisstruktuuri, mis põhineb solidaarsusel, sotsiaalsel õiglusel ja integratsioonil, rikkuse õiglasel jaotumisel, soolisel võrdõiguslikkusel, kvaliteetsetel avalikel teenustel, sealhulgas avalikul, universaalsel ja kvaliteetsel haridussüsteemil, kvaliteetsetel töökohtadel ja kestlikul majanduskasvul; palub komisjonil enne üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise otsuse tegemist kaaluda mitte ainult majanduse olukorra üldist hindamist kvantitatiivsete kriteeriumide alusel, vaid ka sellist hindamist, mis kajastab asjakohaselt aluseks olevat ebavõrdsust, samuti mõjutatud liikmesriikide tööhõive-, sotsiaal- ja tervishoiualast olukorda; on veendunud, et ELi majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamine peaks eelistatult toimuma enne üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et 2008. aasta finants- ja majanduskriisi järel tehtud teatud poliitilised valikud ja eelarvepoliitika võisid viia selleni, et teatavate liikmesriikide tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemid ei olnud pandeemiaga toimetulekuks piisavalt ette valmistatud; rõhutab, et vaja on lisakriteeriume, eriti neid, milles võetakse arvesse vajadust kestlike avaliku sektori, sotsiaal- ja keskkonnainvesteeringute järele, avaliku ja erasektori majandustegevust ning sotsiaalset progressi, mille eesmärk on Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine liikmesriikides; on veendunud, et pelgalt kriisieelse majandustegevuse taseme saavutamine ei pruugi olla kestliku taastumise kindlustamiseks piisav; rõhutab, et olemasolevatest vahenditest ei pruugi piisata, et saada üle majandusliku seisaku, suureneva ebavõrdsuse ning sotsiaalse ja territoriaalse erinevuse riskidest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud kõigi ELi elanike heaolu ja eelkõige haavatavaid elanikkonnarühmi; tuletab meelde, et komisjoni president on võtnud kohustuseks seada kestlikkus, sotsiaalne kaasatus ja kodanike heaolu ELi majandusstrateegia keskmesse (25); usub, et see on hädavajalik, et tagada, et Euroopa on jätkuvalt üks maailma kõige edasijõudnumaid heaolusüsteeme, Euroopast saab esimene kliimaneutraalne manner ja ta on elujõuline innovatsiooni ja konkurentsivõimelise ettevõtluse keskus; tuletab meelde, et sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja liikmesriikides on viimase kümnendi jooksul süvenenud; kutsub komisjoni üles integreerima sotsiaalse ja keskkonnaalase tasakaalustamatuse oma poolaasta raames tehtavasse analüüsi; kutsub liikmesriike üles osalema ELi eelarvereeglite läbivaatamises, et ergutada kestlikke sotsiaalseid ja majanduskasvu soodustavaid investeeringuid, säilitades samal ajal riigi rahanduse kestlikkuse ja vastupidavad sotsiaalhoolekandesüsteemid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide piisavuse ja kestlikkuse olulisust; võtab teadmiseks 9. ja 10. juuli 2021. aasta G20 kommünikee ja G20 raames võetud kohustuse kehtestada tõhus ülemaailmne miinimummaks, nagu on sätestatud OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 1. juulil 2021. aastal tehtud avalduses kahesambalise lahenduse kohta majanduse digiüleminekust tingitud maksuprobleemide käsitlemiseks; ootab komisjoni ettepanekut selle kohta, kuidas rahvusvaheline leping ELi õigusesse üle võtta, et vältida agressiivset maksuplaneerimist ning tagada ELis õiglus keskklassi ja töötavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab, et ligipääs esmateenustele, nagu vesi ja energia, on kriitilise tähtsusega, et tagada sotsiaalne kaasatus ja peamised sanitaarnormid; kutsub üles toetama meetmeid, et tagada Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava rakendamise raames kaasav ja taskukohane ligipääs esmateenustele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama eriettepanekuid, et asjakohaselt tegeleda energiaostuvõimetuse probleemiga meie rohelise kokkuleppe eesmärkide taustal ning hinnata energiaturge, et vältida energiahindade tõusu negatiivset mõju VKEde konkurentsivõimele ning leibkondadele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et hästi kavandatud töö maksustamise süsteemid on üliolulised, et tagada töötajate kõrgetasemeline kaitse riskide ja haiguste puhul ning vanaduspensionid; on veendunud, et maksusüsteemid tuleks kavandada viisil, mis vähendaks ebavõrdsust, edendaks õiglust ja kaitseks leibkondi, ning need peaksid olema tasakaalus, et muuta süsteemid õiglasemaks ja tõhusamaks; rõhutab, et avaliku sektori tulu saaks kasutada peamiste prioriteetide rahastamiseks ja liikmesriikide abistamiseks eelarveprobleemide lahendamisel ning selleks, et aidata kaasa riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, sealhulgas tugevdades tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemidega hõlmatust ja nende piisavust kõigi jaoks ja tagades nende pikaajalise rahastamise; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta tegelikke meetmeid, et võidelda maksustamise vältimise ja maksupettuste vastu, sest see on oluline vahend majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks ja maksutulu kogumise parandamiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab sotsiaalsete eesmärkide, sotsiaalse progressi, heaolu ja kestlikkuse parema integreerimise tähtsust kõigis ELi poliitikavaldkondades, eelkõige ELi eelarve planeerimisel, tagades seeläbi avaliku sektori kulutuste ja investeeringute sidususe sotsiaal- ja keskkonnaeesmärkidega ning tehes kindlaks eelarvevalikute võimaliku sotsiaalse mõju; kutsub komisjoni üles integreerima kestlikkuse ja heaolu iga-aastasesse kestliku majanduskasvu strateegiasse ja riigipõhistesse soovitustesse ning seadma oma mõjuhinnangus esikohale ELi poliitikameetmete sotsiaalmõju; rõhutab laiaulatusliku ja integreeritud raamistiku tugevdamise olulisust Euroopa poolaasta protsessi raames, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna kõige haavatavamatele ja tõrjutumatele rühmadele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et COVID-19 kriis on toonud välja vajakajäämised ligipääsus sotsiaalkaitsele, rõhutades suurema vastupanuvõime edendamise tähtsust, näiteks miinimumsissetuleku kavade ja pensionite piisavuse ja ulatuse parandamise kaudu, ning toetuskõlblikkuse tingimuste leevendamise abil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on mures pandeemiast tingitud liigse võlakoormuse ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede pärast ning rõhutab, et inimesi ja VKEsid tuleb kaitsta liigse võlakoormuse lõksu langemise eest; nõuab jätkuvat võlanõustamise ja võlakaitse teenuste parandamist ning finantsalase teadlikkuse tõstmist; on veendunud, et komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatises nimetatud viivislaenude puhul tuleks toetada Euroopa VKEsid, töötajaid ja leibkondi; märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu pakub sellega seoses võimalust toetada taastumist lisainvesteeringute ja -reformide abil; rõhutab, kui oluline on võtta vastu poliitikavahendid, mille abil tegeleda küsimusega, kuidas väikese sissetulekuga leibkonnad, kellel on raskusi oma arvete maksmisega ja kes vaevu ots otsaga kokku tulevad, tuleksid pandeemia tagajärgedega toime ja väldiksid vaesuse lõksu langemist; |
| --- | --- |

13.

Euroopa 2022. aasta juhtimisraamistik kestlikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja inimeste heaolu tagamiseks

| 14. | on veendunud, et taaste- ja vastupidavuskavade, järsult tõusva valitsemissektori võla taseme ning stabiilsuse ja kasvu pakti eelseisva reformi ning poolaasta protsessi tingimustes on Euroopa Parlamendi ettepanek võtta vastu kestliku heaolu ja sotsiaalse progressi pakt, millega muudetakse sotsiaalsed ja kestlikud eesmärgid ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks, kujunenud asjakohasemaks kui kunagi varem; märgib, et selles suhtes näitas kestliku arengu eesmärk nr 8 kestliku kasvu, tööhõive ja inimväärse töö kohta, et see on kogu ÜRO 2030. aasta tegevuskava edasiviivaks teguriks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et kestlik, arukas ja kaasav majanduskasv peab tagama keskpikas perspektiivis kestliku eelarvepoliitika ja et ELi majandus- ja sotsiaalpoliitikas töötatakse kauakestva taastumise saavutamise nimel, et muuta meie majandused ja ühiskonnad kestlikumaks, kaasavamaks, vastupidavamaks ning rohe- ja digiüleminekuks paremini ettevalmistunuks; rõhutab sellega seoses, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava rakendamine aitab tugevdada sotsiaalset mõõdet kõigis liidu poliitikavaldkondades ning tagada kaasava taastumise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et parem majanduse ja sotsiaalne juhtimine liikmesriikide vahel, eelkõige maksureeglite suurema ühtlustamise suunas liikumine, oleks taastumisel edasiviivaks jõuks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõustub ELi majanduse ja sotsiaalse juhtimisega seoses Euroopa juhtidega vajaduses hinnata korrapäraselt 2030. aasta peamiste eesmärkide saavutamise edenemist ja ülespoole suunatud lähenemist kõrgeimal poliitilisel tasandil (26); on veendunud, et juhtimise läbivaatamise protsessi on vaja kaasata töö- ja sotsiaalpoliitika ministrid majandus- ja rahandusministritega võrdsel alusel, et anda Euroopa poolaasta mehhanismi raames majandus-, sotsiaal- ja tööhõiveküsimustele võrdväärne tähtsus; nõustub nõukoguga, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine tugevdab liidu ajendit liikuda digi-, rohe- ja õiglase ülemineku suunas ning panustab ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise saavutamisse ja demograafiliste probleemidega tegelemisse ning et sotsiaalne mõõde, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite aktiivne kaasatus on alati olnud väga konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse keskmeks; on veendunud, et sotsiaalvaldkonna tulemustabelit tuleb uuendada Euroopa poolaasta poliitika koordineerimise raamistiku osana, et jälgida edusamme nendes küsimustes ja kohandada tulemustabelit pandeemiajärgse olukorraga ning viia see kooskõlla taaste- ja vastupidavusrahastu protsessiga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et poliitiline suund ja juhtimisalane lähenemisviis, mille eesmärk on asetada inimesed ja nende heaolu poliitika ja otsuste tegemise keskmesse, on Euroopa Liidu tuleviku jaoks hädavajalik; nõuab, et komisjon esitaks sellega seoses tervikliku ettepaneku, milles kirjeldatakse spetsiifilisi sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke eesmärke, mis peaksid kajastama ELi asjakohaseid rahvusvahelisi ja liidusiseseid kohustusi, sealhulgas neid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonist tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (27), ÜRO kestliku arengu eesmärke, Pariisi kliimakokkulepet, Euroopa kliimamääruse eesmärki saavutada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide ja seonduvaid vahe-eesmärke, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja kohustust kõrvaldada Euroopas vaesus 2050. aastaks, kasutades selleks ELi vaesusevastast õigust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on veendunud, et seoses 2016. aasta avaldusega sotsiaaldialoogi uue alguse kohta on vaja võtta järelmeetmeid ja vaadata läbi sotsiaalpartnerite Euroopa poolaasta juhtimisse kaasamise seni ebapiisavad viisid, jagades seega reformi eesmärke töötajate ja ettevõtjatega ning hõlbustades seeläbi nende rakendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb heameelt Euroopa sotsiaalpartnerite ühisettepaneku üle niisuguste alternatiivsete näitajate kogumi kohta, mis aitaksid mõõta majanduslikku, sotsiaalset, keskkonnaalast ja kliimapoliitilist arengut ning täiendaksid SKPd heaolumõõdikuna kaasava ja kestliku majanduskasvu saavutamiseks; on veendunud, et sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse tuleb lisada näitajaid, mis kajastaksid täielikult ebavõrdsuse suundumusi ja põhjuseid; rõhutab kõige haavatavamate ja tõrjutumate ühiskonnaliikmete huvide arvesse võtmise olulisust selles protsessis; rõhutab, et sotsiaalpartnerid peavad olema kaasatud otsuste tegemise protsessi taastumise eesmärgil võetud strateegiliste meetmete algatamisel; on seisukohal, et sellega seoses võetavad meetmed ei tohi kahjustada sotsiaalpartnerite sõltumatust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust mõõta keskkonnaseisundi halvenemise ja kliimamuutuste sotsiaalmõju; nõuab õiguse tervisele ja tervislikule keskkonnale kaitsmist ELi tasandil, kuna see õigus on hädavajalik, et tagada suurem osa muudest põhiõigustest, nagu toit, peavari ja töökoht ning saavutada kaasav üleminek; |
| --- | --- |

21.

Roheliste, digitaalvaldkonna ja kvaliteetsete töökohtade kaitselt nende loomisele üleminek: vajadus kaugeleulatuva Euroopa sotsiaalmeetmete kava järele

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ametiühingutele juurdepääsu töökohale ja töötajatele endile, sealhulgas seal, kus tööd tehakse digitaalselt; rõhutab vajadust tagada, et kõigil töötajatel, sealhulgas digimajanduses töötajatel, oleks kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivsete aktsioonide õigus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõustub Euroopa juhtidega, et pandeemia tõttu suurenenud töötust ja ebavõrdsust arvestades on oluline suunata ressursid sinna, kus neid on kõige rohkem vaja, et tugevdada meie majandusi ja keskendada meie poliitikaalased jõupingutused kvaliteetsetele teenustele võrdse ligipääsu saavutamisele, et parandada võrdseid võimalusi, kvaliteetsete töökohtade täiustamisele ja loomisele, ettevõtlusele, oskuste täiendamisele ja ümberõppele ning vaesuse ja tõrjutuse vähendamisele; rõhutab, et Euroopa taastumise toetamiseks kättesaadavaks tehtud erakorralised ressursid on võimalus, mida ei tohiks käest lasta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab COVID-19 kriisi negatiivset mõju Euroopa tööturule, sellega kaasnenud enneolematut töökohtade kadu, eriti strateegilistes sektorites, ühtlasi seonduvat vaesuse ja elatustasemete erinevuste suurenemist, mis mõjutavad eelkõige noori, naisi ja töötajaid madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ning ebakindlates töösuhetes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab teadmiseks, et prognooside kohaselt saavutavad liikmesriigid kriisieelse kvartalitoodangu taseme 2022. aasta lõpuks; rõhutab, et taastumise kestlikkuse saavutamiseks on ülioluline luua kvaliteetseid töökohti ka keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele ning eelkõige naistele ja noortele ning et need peaksid olema Euroopas võrdselt jaotunud, et vältida tasakaalustamatust piirkondade vahel, kuna on tõestatud, et nad on meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõime jaoks hädavajalikud; on veendunud, et sotsiaalpartnerid täidavad üliolulist rolli tööturgude muutuste ennetamisel ja sujuvate üleminekute tagamisel töötajate puhul, keda mõjutavad struktuurimuutused; on veendunud, et kollektiivläbirääkimiste struktuuride tugevdamine kõigil tasanditel on kvaliteetsete ja kestlike töökohtade loomiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et kvaliteetne haridus ja haritud töötajad koos pühendumusega teadusuuringutele ja innovatsioonile on kestliku taastumise ja sotsiaalse sidususe eeldus; juhib tähelepanu sellele, et keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele tuleb tagada ümberõppe ja oskuste täiendamise võimalus; nõuab kindlalt, et kestlik investeerimine kvaliteetsesse õpipoisiõppesse, täiskasvanute elukestvas õppes osalemisse ja töötajate koolitamisse peab olema esmatähtis; juhib tähelepanu sellele, et kaasav majanduse taastumine nõuab kestlikke avaliku ja erasektori investeeringuid, et tagada töötutele ja madala kvalifikatsiooniga isikutele koolituse saamise võimalus eesmärgiga omandada tõendatavad põhioskused, ametialased oskused ja võtmepädevused, mis viivad kvalifikatsioonide omandamise ja töökohavahetuseni; rõhutab sellega seoses, kui suur tähtsus on ELi haridusprogrammide tugevdamisel, koolituse ja hariduse ühitamisel ühiskonna ja majanduse vajadustega ning töötajate ja õpetajate toetamisel, samuti digi-, rohelisse ja sotsiaalsesse taristusse tehtavatel investeeringutel; rõhutab, et ELi oskuste tegevuskava rakendamine kõigi jaoks on oskuste nappuse probleemi lahendamiseks otsustava tähtsusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama pingutusi, et investeerida taskukohasesse, kättesaadavasse, kaasavasse ja kvaliteetsesse kutseharidusse ja -õppesse, tugevdada oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmeid, sealhulgas digioskuste ja ülekantavate oskuste andmist, ning edendada elukestvat õpet, et valmistada töötajaid ette tööturu vajadusteks rohe- ja digipöörde valguses; rõhutab, et kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine on keskse tähtsusega oskuste nappusest ja oskuste nõudlusele mittevastavusest tingitud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle tugevdada meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist palga läbipaistvuse ja jõustamismehhanismide kaudu; tunneb heameelt asjaolu üle, et selle ettepanekuga kehtestatakse siduvad palga läbipaistvuse meetmed; nõuab tungivalt nende meetmete kiiret vastuvõtmist, et vältida edasist soolist ebavõrdsust; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama naiste ettevõtlust ja hõlbustama nende juurdepääsu rahastamisele; kutsub liikmesriike üles aitama nõukogus kiiremas korras ummikseisust välja naissoost juhatuseliikmete direktiivi läbirääkimised; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, kui oluline on tagada, et ELis kaitstaks töötajaid õigusaktide või kollektiivlepingutega kindlaks määratud piisavate miinimumpalkadega, mis on kooskõlas riiklike traditsioonide ja tavadega, tagades neile inimväärse elatustaseme olenemata sellest, kus nad töötavad; tunneb seoses sellega heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus, et suurendada kollektiivläbirääkimiste ulatust, võidelda palgavaesuse vastu ja suurendada ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab vajalikuks suurendada avalike tööturuasutuste rahalisi ja inimressursse; kutsub liikmesriike üles kehtestama avalikes tööturuasutustes tõhusad tulemusjuhtimise mehhanismid, et hinnata nende tööturuprogrammide mõju ja leida viise, kuidas neid paremaks muuta; kutsub liikmesriike üles varustama oma avalikud tööturuasutused tehnoloogiliste lahendustega, mis võimaldavad neil tõhusamalt tööotsijate töölevõtmist lihtsustada ning paremini nende oskusi hinnata ja töökohtadega sobitada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab liikmesriikidele meelde, et iseseisev toimetulek, kvaliteetsed sotsiaal- ja tööhõiveteenused, piisav sotsiaalkaitse ja tugevam sotsiaalmajandus on kõigi puuetega inimeste inimväärseks toimetulekuks hädavajalikud, nagu on toonitatud ELi puuetega inimeste õiguste strateegias; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima spetsiaalse süsteemi abil kvaliteetsete töökohtade loomist kõigis sektorites, sealhulgas neid, mis on loodud avaliku sektori investeeringute abil, mis peaks samuti sisaldama eraldi osa roheliste ja digitaalvaldkonna töökohtade jaoks ning võtma arvesse soolist ja mittediskrimineerimise aspekti, ning leppima kokku kvaliteetsete ja roheliste töökohtade loomise tingimuste süsteemis ettevõtjatele, kes taotlevad juurdepääsu ELi avaliku sektori vahenditele; nõuab aktiivsete teavitusmeetmete hoolikat jälgimist, et tagada tööturul kvaliteetsetest töökohtadest kõige kaugemal asujate võrdne osalus; rõhutab, et juurdepääs ELi avaliku sektori vahenditele peab sõltuma töötajate õiguste ja kollektiivlepingute järgimisest; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid sotsiaalkaitsesüsteemidele juurdepääsu puudumise kõrvaldamiseks, eelkõige järgides nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitust, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (28); väljendab taas heameelt nimetatud soovituse vastuvõtmise üle esimese meetmena ja komisjoni võetud kohustuse üle tugevdada sotsiaalkaitsesüsteeme Euroopas, kuid rõhutab vajadust tagada tegelikkuses üldine juurdepääs sotsiaalkaitsele, eriti praegustes rasketes oludes; palub komisjonil esitada ELi õigusraamistiku, mille eesmärk on tugevdada platvormitöötajate ja ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate inimväärseid töötingimusi, õigusi ja juurdepääsu sotsiaalkaitsele ning need tagada; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles ajakohastama raamistikku ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete loomiseks ja arendamiseks, kuna need panevad oma olemusest lähtuvalt suuremat rõhku õiglastele töötingimustele ja töötajate mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et kui EL soovib juhtida kestlikku ja kaasavat ülemaailmset taastumist, ajakohastada meie majandust ja tagada kvaliteetsed töökohad selles protsessis, tuleb luua miljoneid hästi tasustatud töökohti, sealhulgas keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele, tagades samal ajal ülespoole suunatud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise ning võrdsed võimalused kõigile, et igaühel oleks võimalus anda oma panus ühisesse Euroopa projekti; rõhutab kindlalt, et on vaja rohkem investeeringuid keskkonnahoidlikku, digitaalsesse ja sotsiaalsesse taristusse, avalike teenuste, hariduse ja sotsiaalteenuste, teadusuuringute, innovatsiooni ja süsinikdioksiidiheitevabade tehnoloogiate valdkonnas, võttes arvesse mikroettevõtjate ja VKEde eripära, kes on Euroopa majandusstruktuuris peamised osalejad, et kasutada maksimaalselt ära nende innovatsioonipotentsiaali, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele ning tagades kestlikud ja majanduskasvu soodustavad investeeringud; nõuab tööstusstrateegia sotsiaalse ja kestliku mõõtme tugevdamist, pöörates erilist tähelepanu kvaliteetsele tööhõivele ja strateegilistele väärtusahelatele ELis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunneb muret COVID-19 kriisi tõsise sotsiaalmõju ja selle tagajärgede pärast tööhõivele, eriti noortele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et igal noorel eurooplasel oleks ligipääs haridusele, koolitustele ja tööturule; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seadma esikohale noorte töötuse vastase võitluse, eelkõige taasterahastu „Next Generation EU“ raames, kasutama täielikult ära selliseid rahastamisvahendeid nagu noortegarantii ja Euroopa programmid, näiteks programm „Erasmus+“, ning võtma asjakohaseid meetmeid noorte töötuse vähendamiseks ja noorte tööalase konkurentsivõime parandamiseks; rõhutab lisaks, et uut koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi võiks kasutada COVID-19 kriisi tagajärgedele reageerimiseks tööhõives; kutsub seetõttu liikmesriike üles esitama kiiresti komisjonile rahastamistaotlused, et aidata COVID-19 tõttu töökoha kaotanud Euroopa töötajatel saada ümberõpet, omandada uus eriala ja pöörduda tööturule tagasi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toonitab ELi-sisese töötajate liikuvuse olulisust ning rõhutab, et töötajate vaba liikumine panustab majanduskasvu ja sidususse liidus ning loob töövõimalusi; rõhutab ühtlasi, et töötajate liikuvus peab käima käsikäes õiglaste ja ühiste reeglitega, mis põhinevad võrdse kohtlemise põhimõttel; kutsub komisjoni sellega seoses üles jälgima töötajate vaba liikumist käsitlevate reeglite rakendamist ja jõustamist; palub komisjonil analüüsida ajude äravoolu teatavates piirkondades ja sektorites ning toetada liikuvaid töötajaid, tagades õiglase liikuvuse ning tugevdades õiguste ülekantavust; kutsub liikmesriike üles pühenduma täielikult avaliku sektori teenuste digiüleminekule, et hõlbustada töötajate õiglast liikuvust, eelkõige seoses sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega; palub seetõttu komisjonil esitada kaugeleulatuva ettepaneku ELi digitaalse sotsiaalkindlustuspassi kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et COVID-19 kriis on näidanud vajadust kujundada välja ELi ühine lähenemine tervishoiule, sealhulgas töötervishoiule; nõuab, et loodaks Euroopa terviseliit, mis peaks põhinema solidaarsuse, strateegilise sõltumatuse ja koostöö põhimõtetel ning tagama, et ELi kõigi poliitikameetmete ja tegevuste kindlaksmääramise ja rakendamise keskmesse seatakse rahvatervise kaalutlused, nagu on sätestatud aluslepingutes, koos süstemaatilise tervisemõju hindamisega kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades; tunneb heameelt ELi uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kaugeleulatuva eesmärgi üle teha lõpp tööga seotud surmajuhtumitele; kordab vajadust lisada kantserogeenide ja mutageenide direktiivi (29) kohaldamisalasse reproduktiivtoksilised ained ning lisada direktiivi 1. lisasse ohtlikud ravimid, et tervishoiutöötajaid paremini kaitsta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõttes nr 15 sätestatut, et töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on pensionile jäädes õigus pensionile, mis tagab piisava sissetuleku, ja et kõigil eakatel on õigus vahenditele, mis võimaldavad väärikalt elada; |
| --- | --- |

38.

Poolaasta ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostoime

| 39. | rõhutab, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades tuleb võtta arvesse riigipõhiseid soovitusi, millega aidatakse kaasa taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele, ning et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade puhul tuleb riigipõhiseid soovitusi tõlgendada viisil, mis aitab kaasa määruse sotsiaalsete eesmärkide, sealhulgas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; nõuab kindlalt, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad aitaksid taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt kaasa ÜRO kestlike arengu eesmärkide saavutamisele, rohelises kokkuleppes sätestatud ELi majanduskasvu strateegia rakendamisele ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete täitmisele; tuletab meelde, et 2021. aasta Euroopa poolaasta tsüklit kohandati ajutiselt, et võimaldada taaste- ja vastupidavusrahastu käivitamist; nõuab, et komisjon oleks sotsiaalmõõtmes kaugeleulatuvam ja tagaks sidususe riigipõhiste soovituste ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruse üld- ja erieesmärkide vahel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt peaksid reformid ja investeeringud „tooma kaasa kvaliteetsete ja stabiilsete töökohtade loomise [ning] ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade kaasamise ja lõimimise“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse üks eesmärk on edendada kvaliteetsete töökohtade loomist; rõhutab, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvad tööturureformid peavad aitama kaasa kvaliteetse tööhõive täiustamisele; kutsub komisjoni üles analüüsima riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades esitatud tööturureforme sellest konkreetsest aspektist vaadatuna; tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 152 on sätestatud, et liit tunnustab ja edendab tööturu osapoolte rolli liidu tasandil ning peab austama nende sõltumatust; hoiatab, et komisjon ei tohiks ühelgi viisil sekkuda riiklike taaste- ja vastupidavuskavade reformide raames riiklikul tasandil toimuvasse sotsiaaldialoogi protsessi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles lisama Euroopa poolaasta sotsiaalvaldkonna tulemustabeli sotsiaalnäitajad, eelkõige need, mis on seotud inimväärse töö, sotsiaalse õigluse, võrdsete võimaluste, tugevate sotsiaalhoolekande süsteemide ja õiglase liikuvusega, ühtsetesse näitajatesse, mida kasutatakse taaste- ja vastupidavusrahastu puhul edusammudest aru andmisel ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade seireks ja hindamiseks, samuti sotsiaalvaldkonna, sealhulgas lastegarantii ja noortegarantii tulemuste jälgimise metoodikasse; rõhutab, et parlament kavatseb hoolikalt analüüsida delegeeritud õigusakti, mille komisjon selle kohta esitab, et teha kindlaks, kas sotsiaalnäitajad, tulemustabel ja sotsiaalvaldkonna metoodika on nende eesmärkidega kooskõlas, ning veenduda, et ei ole vaja esitada vastuväiteid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab kindlalt sotsiaaldialoogi keskset tähtsust tõhusate reformide ja investeeringute tagamisel, eelkõige sektorites, mida üleminekud sügavalt mõjutavad; rõhutab, et sidusrühmade, näiteks riikide parlamentide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna piisav kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisse ja rakendamisse on nende edukuse jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt tuleb riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisse ja rakendamisse integreerida sooline võrdõiguslikkus ning et soolise võrdõiguslikkuse aruandlust ja soolõimet ei saa segada sotsiaalse jälgimise ja sotsiaalsete investeeringutega; on veendunud, et sooline võrdõiguslikkus väärib taaste- ja vastupidavusrahastu raamistikus eraldi lõimemetoodikat, ning tuletab meelde, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut on töötanud välja sobiva metoodika; rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt on investeerimine tugevasse hooldustaristusse oluline ka selleks, et tagada sooline võrdõiguslikkus ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine, ehitada üles vastupidavad ühiskonnad, võidelda ebakindlate tingimustega sektorites, kus enamik töötajatest on naised, hoogustada kvaliteetsete töökohtade loomist, vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning avaldada positiivset mõju SKP-le, sest see võimaldab rohkematel naistel teha tasustatud tööd; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab niisuguse Euroopa hooldusstrateegia koostamist, mis sisaldaks tugevat soolist mõõdet ja peaks hoolduse suhtes võtma tervikliku ja elukestva lähenemisviisi, kavandades spetsiifilisi meetmeid ja tegevusi nii ametlike kui ka mitteametlike hooldajate ja tasustamata hooldustöö jaoks; kutsub liikmesriike üles uurima ja vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas toetada erihooldusvajadustega ühiskonnarühmi ja kuidas lisada pensioniskeemidesse hoolduskohustuste perioodid, et kaotada sooline pensionilõhe; juhib tähelepanu sellele, et Eurofoundi andmetel on pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate osakaal viimase kümnendi jooksul kasvanud kolmandiku võrra, mis on teravas vastuolus püsivalt madalate palkadega, mida nad saavad; kutsub liikmesriike üles tagama, et hooldustöötajad saaksid inimväärset palka, kuna praegu on palgad pikaajalise hoolduse ja muude sotsiaalteenuste valdkonnas keskmisest palgast 21 % madalamad (30); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pikaajalise hoolduse 2021. aasta aruannet silmas pidades rakendama reforme, mis vastavad „ühistele eesmärkidele seoses sellise kvaliteetse pikaajalise hoolduse tagamisega, mis on kõigile kättesaadav ja taskukohane ning mida osutatakse rahaliselt kestlikul viisil“; nõuab tõhusa aktiivse tööturupoliitika ning töö- ja eraelu tasakaalu poliitika loomist, et inimeste era- ja pereelu veelgi rohkem kaitsta, sealhulgas töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi (31) ülevõtmise ja rakendamise kaudu, samuti ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus hoolduse tagamise kohta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et suurem investeerimine tervishoidu ja sotsiaalhoolekandesse, sealhulgas töötajate palkadesse, töötingimustesse ja koolitamisse, on hädavajalik, et parandada värbamist ja töökohtade säilitamist ning tagada piisav töötajate arv ja vajaduspõhised teenused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et märkimisväärne osa riiklike taaste- ja vastupidavuskavade investeeringutest oleks pühendatud sellele, et parandada tervishoidu, sealhulgas töötingimusi ja töötajate arvu, koolitusvajadusi ja suurendada põhiteenuste arvu, tugevdada põhihoolduse tagamist ja toetada pikaajalist hooldust ja muid avaliku sektori sotsiaalteenuseid; nõuab kindlalt, et tervishoiu- ja sotsiaalsektori stressitestide käigus tuvastatud nõrkusi käsitletaks riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades, järgmises ELi programmis „EL tervise heaks“ ning riigipõhistes soovitustes, mis nende sektorite kohta esitatakse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et taskukohase eluaseme investeerimispuudujääk ulatub 57 miljardi euroni aastas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisavate ja taskukohaste sotsiaaleluruumide olemasolu, et katta elanikkonna eluasemevajadusi ja alandada liiga suurte eluasemekulude määra; kutsub komisjoni üles lisama selle eesmärgi riigipõhistesse soovitustesse; nõuab sellega seoses majanduse juhtimise raamistiku reformi, et võimaldada liikmesriikidel teha vajalikke rohelisi ja sotsiaalseid avaliku sektori investeeringuid, sealhulgas investeeringuid, mis on seotud sotsiaaleluruumide, avaliku sektori, taskukohaste ja energiatõhusate eluasemete arendamise ja parandamisega; rõhutab, et kodutus on üks sotsiaalse tõrjutuse äärmuslikumaid vorme; tunneb heameelt kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi käivitamise ja selle lõppeesmärgi üle kaotada 2030. aastaks kodutus; kutsub liikmesriike üles võtma vastu kaugeleulatuvaid riiklikke strateegiaid, millel on piisav riiklik ja ELi rahastus, tuginedes põhimõttele „ennekõike eluase“, et edendada kodutuse ennetamist ning ligipääsu pakkumist piisavale, ohutule ja taskukohasele eluasemele; nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku ulatusliku vaesusevastase strateegia kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt tuleks riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamise ja rakendamise käigus tagada kõigile võrdsete võimaluste andmise peavoolustamine ning et see on igati selgitatav ebavõrdsuse suurenemisega mitmes ELi liikmesriigis; kutsub komisjoni üles panema eriti suurt rõhku riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise jälgimisele sellest vaatepunktist, kasutades liikmesriikide asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrdõigusorganite abi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et digi- ja rohepööret ja investeeringuid tuleks hinnata ka sotsiaalsest aspektist, et vältida töökohtade kadumist, tööturuhäireid ja tööhõive polariseerumist, mis on tingitud keskmist kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade kadumisest, ning tagada, et ettevõtjate digi- ja roheülemineku protsesse ei kasutataks ettekäändena tööjõu kokkuhoiul põhineva kulude vähendamise strateegiate rakendamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on tööandjate ja ametiühingute jaoks tähtsad vahendid õiglaste töötasude ja töötingimuste kehtestamiseks ning et tugevad kollektiivläbirääkimiste süsteemid suurendavad liikmesriikide vastupanuvõimet majanduskriisi ajal; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et poolaasta järelevalve hõlmaks töötajate liikuvuse jälgimist ja et austataks töötajate, eriti hooajatöötajate õigusi; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_et

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=et&catId =89&furtherNews=yes&newsId=9834

(7)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

(8)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/et/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/en/sections-other-bodies/other/ad-hoc-group-european-semester/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/et/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/et/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/ SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_ET.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_ET.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_et

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/et/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.et.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/ files/Position%20of%20EPSU%20on%20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

(27)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0371.

(28)  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1.

(29)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Töötajate kaitsmine asbesti eest

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 152 ja 154, milles käsitletakse sotsiaalpartnerite rolli ja nendega konsulteerimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 152 ja 154, milles käsitletakse sotsiaalpartnerite rolli ja nendega konsulteerimist,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikeid 1, 3, 4 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikeid 1, 3, 4 ja 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõiget 1,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/148/EÜ (1) töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/148/EÜ (1) töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 ühiselt välja kuulutasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 ühiselt välja kuulutasid,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2021)0102),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni asbestiga seotud töötervishoiuohtude ja kogu kasutusel oleva asbesti kõrvaldamise väljavaadete kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni praktilisi suuniseid asbesti eemaldamise või hooldusega tegelevate töötajate teavitamiseks ja koolitamiseks (2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni praktilisi suuniseid asbesti eemaldamise või hooldusega tegelevate töötajate teavitamiseks ja koolitamiseks (2012),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2014. aasta teatist ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2014. aasta teatist ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta novembri aruannet „ELi tööohutuse ja töötervishoiu direktiivide praktilise rakendamise kohta ELi liikmesriikides“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta novembri aruannet „ELi tööohutuse ja töötervishoiu direktiivide praktilise rakendamise kohta ELi liikmesriikides“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. mai 2019. aasta arvamust „Asbestiga töötamine hoonete energiatõhusamaks renoveerimisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. mai 2019. aasta arvamust „Asbestiga töötamine hoonete energiatõhusamaks renoveerimisel“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust ELi asbestist vabastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust ELi asbestist vabastamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020)0667),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta järeldusi „Liidu keskkonnasäästlike kemikaalide strateegia: aeg tegutseda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta järeldusi „Liidu keskkonnasäästlike kemikaalide strateegia: aeg tegutseda“,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550,

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta“ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta“ (COM(2020)0274),

| — | võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 1. veebruari 2021. aasta aruannet „ECHA teaduslik aruanne asbesti piirväärtuste hindamise kohta töökohal“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti 1. veebruari 2021. aasta aruannet „ECHA teaduslik aruanne asbesti piirväärtuste hindamise kohta töökohal“,

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta septembri aruannet „Conquering Cancer – Mission Possible“ (Vähktõve alistamine – võimalik missioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta septembri aruannet „Conquering Cancer – Mission Possible“ (Vähktõve alistamine – võimalik missioon),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta märtsi teabelehes „Elimination of asbestos-related diseases“ (Asbestiga seotud haiguste kaotamine) toodud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta märtsi teabelehes „Elimination of asbestos-related diseases“ (Asbestiga seotud haiguste kaotamine) toodud soovitusi,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3, et tagada tervislik elu ja edendada heaolu igas vanuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3, et tagada tervislik elu ja edendada heaolu igas vanuses,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0275/2021),

| A. | arvestades, et kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse;

| B. | arvestades, et asbest põhjustab liidus aastas 30 000 kuni 90 000 inimese surma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et asbest põhjustab liidus aastas 30 000 kuni 90 000 inimese surma;

| C. | arvestades, et kõige levinum töökeskkonnast põhjustatud vähktõve vorm on kopsuvähk, mis moodustab seda tüüpi haigusjuhtudest 54–75 %, ning arvestades, et asbest on kopsuvähi peamine põhjus (45 % juhtudest) (8); arvestades, et asbestiga kokku puutumine koos tubaka tarvitamisega suurendab märkimisväärselt kopsuvähi tekkimise ohtu (9); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõige levinum töökeskkonnast põhjustatud vähktõve vorm on kopsuvähk, mis moodustab seda tüüpi haigusjuhtudest 54–75 %, ning arvestades, et asbest on kopsuvähi peamine põhjus (45 % juhtudest) (8); arvestades, et asbestiga kokku puutumine koos tubaka tarvitamisega suurendab märkimisväärselt kopsuvähi tekkimise ohtu (9);

| D. | arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) on tunnistanud asbesti tõestatult kantserogeenseks (1. rühma) aineks, mis tekitab kopsuvähki ja mesotelioomi, samuti kõri- ja munasarjavähki; arvestades, et tuleks edendada muude asbestist põhjustatud vähkkasvajate ning tervisehäirete uurimist (10); arvestades, et vähiriski suurenemist on täheldatud isegi väga väikese koguse asbesti, sealhulgas krüsotiili kiududega kokku puutunud elanikkonna seas; arvestades, et asbest võib põhjustada muid healoomulisi kopsu- ja pleurahaigusi, sealhulgas pleuranaaste, pleura paksenemist ja healoomulist pleuraefusiooni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) on tunnistanud asbesti tõestatult kantserogeenseks (1. rühma) aineks, mis tekitab kopsuvähki ja mesotelioomi, samuti kõri- ja munasarjavähki; arvestades, et tuleks edendada muude asbestist põhjustatud vähkkasvajate ning tervisehäirete uurimist (10); arvestades, et vähiriski suurenemist on täheldatud isegi väga väikese koguse asbesti, sealhulgas krüsotiili kiududega kokku puutunud elanikkonna seas; arvestades, et asbest võib põhjustada muid healoomulisi kopsu- ja pleurahaigusi, sealhulgas pleuranaaste, pleura paksenemist ja healoomulist pleuraefusiooni;

| E. | arvestades, et asbest on liidus keelatud alates 2005. aastast; arvestades, et mõned liikmesriigid keelasid asbesti kasutamise juba 1980. aastatel; arvestades, et liikmesriigid peavad tagama, et asbestikiud kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et asbesti kasutamise laad ja ulatus on liikmesriigiti väga erinev; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et asbest on liidus keelatud alates 2005. aastast; arvestades, et mõned liikmesriigid keelasid asbesti kasutamise juba 1980. aastatel; arvestades, et liikmesriigid peavad tagama, et asbestikiud kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et asbesti kasutamise laad ja ulatus on liikmesriigiti väga erinev;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 (11) (kemikaalimäärus REACH) on sätestatud, et asbestikiudude ja teadlikult lisatud asbestikiude sisaldavate toodete tootmine, müük ja kasutamine on keelatud, ning arvestades, et määruse (EL) 2016/1005 (12) (millega muudetakse kemikaalimääruse REACH XVII lisa) eesmärk on tagada, et liikmesriikides kõrvaldatakse asbestitooted täielikult kasutuselt 1. juuliks 2025; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006 (11) (kemikaalimäärus REACH) on sätestatud, et asbestikiudude ja teadlikult lisatud asbestikiude sisaldavate toodete tootmine, müük ja kasutamine on keelatud, ning arvestades, et määruse (EL) 2016/1005 (12) (millega muudetakse kemikaalimääruse REACH XVII lisa) eesmärk on tagada, et liikmesriikides kõrvaldatakse asbestitooted täielikult kasutuselt 1. juuliks 2025;

| G. | arvestades, et asbest on äärmiselt ohtlik kantserogeenne aine, mida kasutatakse terves maailmas nii ehitusel kui ka paljudes igapäevaelu valdkondades käibivates materjalides; arvestades, et asbestiga kokkupuutumise oht puudutab paljusid rahvastikurühmi, sealhulgas ehitus- ja renoveerimissektori töötajaid, kaevureid, jäätmekäitlejaid ja tuletõrjujaid, aga ka majaomanikke ja üürnikke; arvestades, et sissehingatud asbestikiudude ja asbestiga seotud haiguste kõige kahjulikuma tervisemõju avaldumiseni võib kuluda kuni 40 aastat; arvestades, et asbestiga seotud juhtumite arv liidus saavutab eeldatavalt haripunkti 2025. aasta paiku (13); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et asbest on äärmiselt ohtlik kantserogeenne aine, mida kasutatakse terves maailmas nii ehitusel kui ka paljudes igapäevaelu valdkondades käibivates materjalides; arvestades, et asbestiga kokkupuutumise oht puudutab paljusid rahvastikurühmi, sealhulgas ehitus- ja renoveerimissektori töötajaid, kaevureid, jäätmekäitlejaid ja tuletõrjujaid, aga ka majaomanikke ja üürnikke; arvestades, et sissehingatud asbestikiudude ja asbestiga seotud haiguste kõige kahjulikuma tervisemõju avaldumiseni võib kuluda kuni 40 aastat; arvestades, et asbestiga seotud juhtumite arv liidus saavutab eeldatavalt haripunkti 2025. aasta paiku (13);

| H. | arvestades, et kehtivatest liidu ja liikmesriikide reeglitest hoolimata ei tunnustata asbestiga seotud haigusi pahatihti kutsehaigustena ja seetõttu lisandub haigusest tingitud füüsilisele kannatusele veel tööga seotud hüvitisest ilmajäämine; arvestades, et ametiühingutel ja ohvreid esindavatel ühendustel on oluline roll kutsehaiguste ohvrite abistamisel nende haiguste tunnustamismenetlustes ja kompensatsiooninõuete esitamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kehtivatest liidu ja liikmesriikide reeglitest hoolimata ei tunnustata asbestiga seotud haigusi pahatihti kutsehaigustena ja seetõttu lisandub haigusest tingitud füüsilisele kannatusele veel tööga seotud hüvitisest ilmajäämine; arvestades, et ametiühingutel ja ohvreid esindavatel ühendustel on oluline roll kutsehaiguste ohvrite abistamisel nende haiguste tunnustamismenetlustes ja kompensatsiooninõuete esitamisel;

| I. | arvestades, et hoonetes, sealhulgas mahajäetud hoonetes leiduva asbesti käitlemine ja selle ohutu eemaldamine eeldab töötervishoiu ja tööohutuse täielikku arvessevõtmist seoses liidu kavaga parandada oma tehiskeskkonna soojusisolatsiooni, et saavutada energiasääst ja saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; arvestades, et hoonete renoveerimine nende energiatõhususe suurendamiseks hõlmab sageli selliste näiteks katustes, seintes või elektrisüsteemides kasutatud materjalide käitlemist, mis võivad sisaldada asbesti, kui hoone on ehitatud enne asbesti kasutamist käsitlevate liidu ja riiklike määruste ja keeldude kehtestamist; arvestades, et märkimisväärne osa liidu praegusest tehiskeskkonnast on üle 50 aasta vana; arvestades, et liidu hoonefondi halvenemine suurendab keskkonnatekkese kokkupuute ohtu, mis ohustab paljusid elanikkonna rühmi, mis võib eelkõige kaasa tuua mesotelioomi juhtumite sagenemise; arvestades, et tööstusrajatiste läheduses elavatel inimestel on täheldatud asbestiga seotud haigusi; arvestades, et keskkonnatekkese kokkupuute mõju tervisele on suuresti alahinnatud (14); tuletab meelde, et keskkonnatekkene kokkupuude asbestiga võib ulatuda tööalase kokkupuute tasemeni; arvestades, et keskkonnatekkese asbestiga seotud riske on vaja rohkem uurida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoonetes, sealhulgas mahajäetud hoonetes leiduva asbesti käitlemine ja selle ohutu eemaldamine eeldab töötervishoiu ja tööohutuse täielikku arvessevõtmist seoses liidu kavaga parandada oma tehiskeskkonna soojusisolatsiooni, et saavutada energiasääst ja saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; arvestades, et hoonete renoveerimine nende energiatõhususe suurendamiseks hõlmab sageli selliste näiteks katustes, seintes või elektrisüsteemides kasutatud materjalide käitlemist, mis võivad sisaldada asbesti, kui hoone on ehitatud enne asbesti kasutamist käsitlevate liidu ja riiklike määruste ja keeldude kehtestamist; arvestades, et märkimisväärne osa liidu praegusest tehiskeskkonnast on üle 50 aasta vana; arvestades, et liidu hoonefondi halvenemine suurendab keskkonnatekkese kokkupuute ohtu, mis ohustab paljusid elanikkonna rühmi, mis võib eelkõige kaasa tuua mesotelioomi juhtumite sagenemise; arvestades, et tööstusrajatiste läheduses elavatel inimestel on täheldatud asbestiga seotud haigusi; arvestades, et keskkonnatekkese kokkupuute mõju tervisele on suuresti alahinnatud (14); tuletab meelde, et keskkonnatekkene kokkupuude asbestiga võib ulatuda tööalase kokkupuute tasemeni; arvestades, et keskkonnatekkese asbestiga seotud riske on vaja rohkem uurida;

| J. | arvestades, et asbestijäätmete jaoks prügilate loomine ei ole mõttekas pikaajaline lahendus, sest tulevased põlvkonnad peavad sellega uuesti tegelema, kuna asbestikiud aja jooksul praktiliselt ei lagune; arvestades, et asbestikiudude keskkonda sattumist tuleks vältida; arvestades, et tuleb välja töötada kulutõhusad meetodid asbesti sisaldavate jäätmete inertseks muutmiseks, et asbestikiud neutraliseerida ja muuta need materjalideks, mis ei ohusta inimeste tervist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et asbestijäätmete jaoks prügilate loomine ei ole mõttekas pikaajaline lahendus, sest tulevased põlvkonnad peavad sellega uuesti tegelema, kuna asbestikiud aja jooksul praktiliselt ei lagune; arvestades, et asbestikiudude keskkonda sattumist tuleks vältida; arvestades, et tuleb välja töötada kulutõhusad meetodid asbesti sisaldavate jäätmete inertseks muutmiseks, et asbestikiud neutraliseerida ja muuta need materjalideks, mis ei ohusta inimeste tervist;

| K. | arvestades, et edendada tuleks laiemat uurimis- ja uuendustööd asbestikontrolli parandamiseks ning kopsuvähile ja mesotelioomile lisaks teiste asbestiga seotud vähivormide tuvastamiseks, asbesti ohutu eemaldamise tehnikate leidmiseks, jäätmekäitluseks ning asbestiga kokku puutuvate töötajate ja hoonete elanike ohutuse tagamiseks, kaasa arvatud asbesti avastamise ja reaalajas hoiatuste edastamise tehnoloogia; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et edendada tuleks laiemat uurimis- ja uuendustööd asbestikontrolli parandamiseks ning kopsuvähile ja mesotelioomile lisaks teiste asbestiga seotud vähivormide tuvastamiseks, asbesti ohutu eemaldamise tehnikate leidmiseks, jäätmekäitluseks ning asbestiga kokku puutuvate töötajate ja hoonete elanike ohutuse tagamiseks, kaasa arvatud asbesti avastamise ja reaalajas hoiatuste edastamise tehnoloogia;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika toetama selliste eesmärkide saavutamist nagu inimeste tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning rahvusvahelise tasandi meetmete edendamine, et lahendada piirkondlikke ja ülemaailmseid keskkonnaprobleeme; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika toetama selliste eesmärkide saavutamist nagu inimeste tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning rahvusvahelise tasandi meetmete edendamine, et lahendada piirkondlikke ja ülemaailmseid keskkonnaprobleeme;

| M. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 kohaselt põhineb liidu keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning saastaja peab maksma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 kohaselt põhineb liidu keskkonnapoliitika ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning saastaja peab maksma;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ning tagada säästva arengu põhimõtte kohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ning tagada säästva arengu põhimõtte kohaselt;

| O. | arvestades, et õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on saavutamas üldist tunnustust, kuna seda õigust tunnistavate riikide arv on viimastel aastatel kasvanud ja rohkem kui 155 riiki tunnistab seda õigust või selle elemente oma riiklikes õigussüsteemides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on saavutamas üldist tunnustust, kuna seda õigust tunnistavate riikide arv on viimastel aastatel kasvanud ja rohkem kui 155 riiki tunnistab seda õigust või selle elemente oma riiklikes õigussüsteemides;

| P. | arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „ECHA“) kinnitusel on asbest künniseta kantserogeen; arvestades, et kehtiv siduv tööalase kokkupuute piirnorm asbesti puhul on 0,1 kiudu/cm3 kaheksatunnise ajaga kaalutud keskmisena; arvestades, et ECHA riskihindamise komitee on koostanud arvamuse asbesti siduva tööalase kokkupuute piirnormi vähendamise kohta; arvestades, et kokkupuudet tuleks alati vähendada nii palju kui tehniliselt võimalik, eriti kui pole olemas ohutut piirmäära; arvestades, et seetõttu tuleks tööalase kokkupuute piirnorm teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes läbi vaadata ning seda vastavalt muuta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „ECHA“) kinnitusel on asbest künniseta kantserogeen; arvestades, et kehtiv siduv tööalase kokkupuute piirnorm asbesti puhul on 0,1 kiudu/cm3 kaheksatunnise ajaga kaalutud keskmisena; arvestades, et ECHA riskihindamise komitee on koostanud arvamuse asbesti siduva tööalase kokkupuute piirnormi vähendamise kohta; arvestades, et kokkupuudet tuleks alati vähendada nii palju kui tehniliselt võimalik, eriti kui pole olemas ohutut piirmäära; arvestades, et seetõttu tuleks tööalase kokkupuute piirnorm teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes läbi vaadata ning seda vastavalt muuta;

| Q. | arvestades, et 80 % ELi liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähktõve juhtudest on seotud asbestiga; arvestades, et 98 % inimkuludest, sealhulgas mõju elukvaliteedile ja töötajate peredele, kannavad töötajad; arvestades, et hinnangute kohaselt moodustavad tööst põhjustatud vähktõvega seotud kulud liidus 270–610 miljardit eurot aastas ehk 1,8-4,1 % SKPst (15); arvestades, et terviseprobleemide ennetamise poliitika tõhustamine on ülioluline, et tagada töötajatele ja nende perekondadele võimalus elada tervislikumat elu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 80 % ELi liikmesriikides töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähktõve juhtudest on seotud asbestiga; arvestades, et 98 % inimkuludest, sealhulgas mõju elukvaliteedile ja töötajate peredele, kannavad töötajad; arvestades, et hinnangute kohaselt moodustavad tööst põhjustatud vähktõvega seotud kulud liidus 270–610 miljardit eurot aastas ehk 1,8-4,1 % SKPst (15); arvestades, et terviseprobleemide ennetamise poliitika tõhustamine on ülioluline, et tagada töötajatele ja nende perekondadele võimalus elada tervislikumat elu;

| R. | arvestades, et asbesti on elamuehituses laialdaselt kasutatud ja see ohustab tervist; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid ja liikmesriigid on tunnustanud õigust piisavale eluasemele, mille määratlus hõlmab õigust kaitsele terviseohtude eest, kui inimõigust ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamise peamist eeldust; arvestades, et asbesti kohustuslik eemaldamine aitab tagada kvaliteetse eluaseme kõigile, eelkõige aga väikese sissetulekuga omanikele ja üürnikele, kelle elamistingimused on viimaste aastakümnete jooksul halvenenud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et asbesti on elamuehituses laialdaselt kasutatud ja see ohustab tervist; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid ja liikmesriigid on tunnustanud õigust piisavale eluasemele, mille määratlus hõlmab õigust kaitsele terviseohtude eest, kui inimõigust ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamise peamist eeldust; arvestades, et asbesti kohustuslik eemaldamine aitab tagada kvaliteetse eluaseme kõigile, eelkõige aga väikese sissetulekuga omanikele ja üürnikele, kelle elamistingimused on viimaste aastakümnete jooksul halvenenud;

| S. | arvestades, et asbesti ohutut eemaldamist ei tohiks kasutada selliste tavade ettekäändena nagu üürnike väljatõstmine põhjendusel, et nende kodud tuleb renoveerida; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et asbesti ohutut eemaldamist ei tohiks kasutada selliste tavade ettekäändena nagu üürnike väljatõstmine põhjendusel, et nende kodud tuleb renoveerida;

| T. | arvestades, et asbesti turvalist eemaldamist puudutavate nõuete kehtestamine peab toimuma sotsiaalselt õiglaselt ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed hoonete omanike rahaliseks toetamiseks vajalike renoveerimistööde tegemisel, samuti täiendavad suutlikkuse suurendamise meetmed VKEde jaoks, kes töid teostavad; arvestades, et samas tuleks komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises (renoveerimislaine) Euroopa renoveerimislaine jaoks ette nähtud liidu vahendeid hoida toetusesaajate jaoks, kes järgivad liidu ja riiklikke õigussätteid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbestiga kokkupuutumise eest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et asbesti turvalist eemaldamist puudutavate nõuete kehtestamine peab toimuma sotsiaalselt õiglaselt ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed hoonete omanike rahaliseks toetamiseks vajalike renoveerimistööde tegemisel, samuti täiendavad suutlikkuse suurendamise meetmed VKEde jaoks, kes töid teostavad; arvestades, et samas tuleks komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatises (renoveerimislaine) Euroopa renoveerimislaine jaoks ette nähtud liidu vahendeid hoida toetusesaajate jaoks, kes järgivad liidu ja riiklikke õigussätteid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbestiga kokkupuutumise eest;

| U. | arvestades, et asbesti leidub ikka veel paljudes haldushoonetes, koolides, elamutes, taristus ja ühistranspordirajatistes ning veevarustusvõrkudes; arvestades, et teadmised selle aine kasutamise ja esinemise kohta aja jooksul kahanevad; arvestades, et asbesti olemasolu ja teadmatus sellest ohustab kõiki hoonete kasutajaid ja elanikke; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et asbesti leidub ikka veel paljudes haldushoonetes, koolides, elamutes, taristus ja ühistranspordirajatistes ning veevarustusvõrkudes; arvestades, et teadmised selle aine kasutamise ja esinemise kohta aja jooksul kahanevad; arvestades, et asbesti olemasolu ja teadmatus sellest ohustab kõiki hoonete kasutajaid ja elanikke;

| V. | arvestades, et parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (16) kutsuti liikmesriike üles kaotama 2030. aastaks tööga seotud surmajuhtumid ja vähendama tööga seotud haigusi ning paluti komisjonil muuta direktiivi 2004/37/EÜ; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (16) kutsuti liikmesriike üles kaotama 2030. aastaks tööga seotud surmajuhtumid ja vähendama tööga seotud haigusi ning paluti komisjonil muuta direktiivi 2004/37/EÜ;

| W. | arvestades, et komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatises on märgitud, et 52 % iga-aastastest tööga seotud surmajuhtumitest liidus on tingitud tööga seotud vähktõvest; arvestades, et varajase diagnostika, ravi ja rehabilitatsiooni parandamine on Euroopa vähktõvevastase võitluse kava esmane eesmärk ning sellest peaks abi olema ka patsientidele, kes põevad asbestiga seotud haigusi; arvestades, et komisjon kavatseb oma kava raames 2022. aastal esitada seadusandliku ettepaneku töötajate asbestiga kokkupuute edasiseks vähendamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatises on märgitud, et 52 % iga-aastastest tööga seotud surmajuhtumitest liidus on tingitud tööga seotud vähktõvest; arvestades, et varajase diagnostika, ravi ja rehabilitatsiooni parandamine on Euroopa vähktõvevastase võitluse kava esmane eesmärk ning sellest peaks abi olema ka patsientidele, kes põevad asbestiga seotud haigusi; arvestades, et komisjon kavatseb oma kava raames 2022. aastal esitada seadusandliku ettepaneku töötajate asbestiga kokkupuute edasiseks vähendamiseks;

| X. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas võeti vastu vastusena liidu sotsiaalsetele probleemidele; arvestades, et see sammas koosneb 20 põhimõttest, mis jagunevad kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus; arvestades, et 10. põhimõttega nähakse ette töötajate töötervishoiu ja tööohutuse kõrgetasemeline kaitse, mis peaks hõlmama töötajate kaitset kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute eest töökohal; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas võeti vastu vastusena liidu sotsiaalsetele probleemidele; arvestades, et see sammas koosneb 20 põhimõttest, mis jagunevad kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus; arvestades, et 10. põhimõttega nähakse ette töötajate töötervishoiu ja tööohutuse kõrgetasemeline kaitse, mis peaks hõlmama töötajate kaitset kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute eest töökohal;

| Y. | arvestades, et kriis on esile toonud vajaduse ennetada tööga seotud haigusi ning investeerida kõigile taskukohastesse tervishoiuteenustesse; arvestades, et asbestiga seotud eeskirjade ja määruste tõhusal inspekteerimisel ja jõustamisel on oluline roll tööinspektsioonidel, ametiühingutel ning töötervishoiu ja tööohutuse esindajatel; arvestades, et tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused aitavad oluliselt vältida töötervishoidu ja tööohutust puudutavate määruste rikkumist tööandjate poolt ning tagada siseturul õiglased konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kriis on esile toonud vajaduse ennetada tööga seotud haigusi ning investeerida kõigile taskukohastesse tervishoiuteenustesse; arvestades, et asbestiga seotud eeskirjade ja määruste tõhusal inspekteerimisel ja jõustamisel on oluline roll tööinspektsioonidel, ametiühingutel ning töötervishoiu ja tööohutuse esindajatel; arvestades, et tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused aitavad oluliselt vältida töötervishoidu ja tööohutust puudutavate määruste rikkumist tööandjate poolt ning tagada siseturul õiglased konkurentsitingimused;

| Z. | arvestades, et hoonestatud keskkond mõjutab märgatavalt paljusid majandussektoreid, kohalikke töökohti ja elukvaliteeti; arvestades, et komisjoni uue kestliku hoonestatud keskkonna strateegia eesmärk on muu hulgas edendada ringmajanduse põhimõtteid kogu hoonete kasutustsükli jooksul; arvestades, et komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatises esitatud uus ELi ringmajanduse tegevuskava hõlmab sihtalgatusi, mis puudutavad olulisi toodete väärtusahelaid, näiteks ehituse ja hoonete väärtusahelad; arvestades, et komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises tunnistatakse, et ehitussektoris tuleb investeerida töötajate erialasesse enesetäiendusse, et täita roheüleminekust tulenevad vajadused, mis on seotud keskkonnasäästliku disaini ja materjalide, energiatõhususe, ringmajanduse ja renoveerimisega; arvestades, et oskustega ehitustöötajate olemasolu on renoveerimislaine õnnestumiseks määravalt tähtis; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et hoonestatud keskkond mõjutab märgatavalt paljusid majandussektoreid, kohalikke töökohti ja elukvaliteeti; arvestades, et komisjoni uue kestliku hoonestatud keskkonna strateegia eesmärk on muu hulgas edendada ringmajanduse põhimõtteid kogu hoonete kasutustsükli jooksul; arvestades, et komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatises esitatud uus ELi ringmajanduse tegevuskava hõlmab sihtalgatusi, mis puudutavad olulisi toodete väärtusahelaid, näiteks ehituse ja hoonete väärtusahelad; arvestades, et komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises tunnistatakse, et ehitussektoris tuleb investeerida töötajate erialasesse enesetäiendusse, et täita roheüleminekust tulenevad vajadused, mis on seotud keskkonnasäästliku disaini ja materjalide, energiatõhususe, ringmajanduse ja renoveerimisega; arvestades, et oskustega ehitustöötajate olemasolu on renoveerimislaine õnnestumiseks määravalt tähtis;

| AA. | arvestades, et asbesti ning seda sisaldavaid materjale ja tooteid saab endiselt seaduslikult toota, töödelda, importida ja eksportida rohkem kui 100 maailma riigis, sealhulgas liidu naaberriikides; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 649/2012 (17) on sätestatud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (muudetud 2019. aastal) rakendamine, mille kohaselt on enne toksilisi kemikaale sisaldava toote eksportimist nõutav riigi konkreetne nõusolek; arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises seati prioriteediks takistada normidele mittevastavate toodete ELi turule laskmist; arvestades, et vaatamata liidu ja liikmesriikide keeldudele ja kehtivatele õigusaktidele jõuab asbest endiselt siseturule (18); arvestades, et kuni asbesti üle maailma seaduslikult toodetakse ja turustatakse, on alati oht, et see siseneb ELi ühtsele turule; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et asbesti ning seda sisaldavaid materjale ja tooteid saab endiselt seaduslikult toota, töödelda, importida ja eksportida rohkem kui 100 maailma riigis, sealhulgas liidu naaberriikides; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 649/2012 (17) on sätestatud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (muudetud 2019. aastal) rakendamine, mille kohaselt on enne toksilisi kemikaale sisaldava toote eksportimist nõutav riigi konkreetne nõusolek; arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises seati prioriteediks takistada normidele mittevastavate toodete ELi turule laskmist; arvestades, et vaatamata liidu ja liikmesriikide keeldudele ja kehtivatele õigusaktidele jõuab asbest endiselt siseturule (18); arvestades, et kuni asbesti üle maailma seaduslikult toodetakse ja turustatakse, on alati oht, et see siseneb ELi ühtsele turule;

| AB. | arvestades, et usaldusväärsed registrid inimeste kohta, kes on puutunud või puutuvad praegu kokku asbestiga, on olulised, et tagada meditsiiniline seire ja hõlbustada kutsehaiguste tunnustamist, täites samas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (19); arvestades, et liikmesriikide riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides tööga seotud vigastuste ja haiguste kohta kehtiv kord erineb riigiti, sealhulgas seoses kollektiivlepingute täiendava rolliga; arvestades, et nende süsteemide põhimõtteid ja sotsiaalpartnerite autonoomiat tuleb austada; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et usaldusväärsed registrid inimeste kohta, kes on puutunud või puutuvad praegu kokku asbestiga, on olulised, et tagada meditsiiniline seire ja hõlbustada kutsehaiguste tunnustamist, täites samas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (19); arvestades, et liikmesriikide riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides tööga seotud vigastuste ja haiguste kohta kehtiv kord erineb riigiti, sealhulgas seoses kollektiivlepingute täiendava rolliga; arvestades, et nende süsteemide põhimõtteid ja sotsiaalpartnerite autonoomiat tuleb austada;

| AC. | arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamuses ELi asbestist vabastamise kohta on märgitud, et liikmesriikide tasandil tuleks tagada, et kõik asbestoosi, mesotelioomi ja teiste asbestiga seotud haiguste juhtumid registreeritaks süsteemse andmete kogumise kaudu asbesti põhjustatud kutse- ja muude haiguste kohta, et pleuranaastud liigitataks ja registreeritaks ametlikult kui asbestiga seotud haigus ning et asbesti esinemine spetsiaalsete vaatluskeskuste abiga kindlasti usaldusväärselt kaardistataks ning et meditsiinitöötajad saaksid asjakohase koolituse, et täita usaldusväärse diagnoosimise kohustust; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamuses ELi asbestist vabastamise kohta on märgitud, et liikmesriikide tasandil tuleks tagada, et kõik asbestoosi, mesotelioomi ja teiste asbestiga seotud haiguste juhtumid registreeritaks süsteemse andmete kogumise kaudu asbesti põhjustatud kutse- ja muude haiguste kohta, et pleuranaastud liigitataks ja registreeritaks ametlikult kui asbestiga seotud haigus ning et asbesti esinemine spetsiaalsete vaatluskeskuste abiga kindlasti usaldusväärselt kaardistataks ning et meditsiinitöötajad saaksid asjakohase koolituse, et täita usaldusväärse diagnoosimise kohustust;

| AD. | arvestades, et mõnes liikmesriigis kehtivate õigusaktidega nähakse asbesti sisaldavate hoonete omanikele, haldajatele või juhtkonnale teatavad kohustused ette üksnes siis, kui nad hakkavad hoonet kasutama või kavatsevad seda lammutada, mitte aga siis, kui nad müüvad asbesti sisaldavate toodetega ehitatud hoonet; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et mõnes liikmesriigis kehtivate õigusaktidega nähakse asbesti sisaldavate hoonete omanikele, haldajatele või juhtkonnale teatavad kohustused ette üksnes siis, kui nad hakkavad hoonet kasutama või kavatsevad seda lammutada, mitte aga siis, kui nad müüvad asbesti sisaldavate toodetega ehitatud hoonet;

Euroopa strateegia kogu asbesti eemaldamiseks

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et asbesti ohutu eemaldamine on näide vajadusest arvestada inimeste tervise aspektiga kogu poliitikas, sest see on otseselt seotud järgmiste hiljutiste ja kavandatavate liidu poliitikaalgatustega: uus liidu töötervishoiu ja tööohutuse raamistik, roheline kokkulepe koos renoveerimislainega, taasterahastu „NextGenerationEU“ ja mitmeaastane finantsraamistik, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, ELi jäätmestrateegia ja ringmajanduse pakett; rõhutab, et asbestijäätmete käitluses tuleks täielikult rakendada ettevaatuspõhimõtet; palub komisjonil teha ettepanek asjakohaste liidu jäätmeõigusaktide vastava läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et asbesti ohutu eemaldamine on keeruline ja kiireloomuline ülesanne, ning kordab oma nõudmist mitut poliitikavaldkonda ühendava tervikliku ja integreeritud lähenemisviisi järele; juhib tähelepanu sellele, et peamine eesmärk peaksid olema ohutud töötingimused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil esitada kogu asbesti eemaldamise Euroopa strateegia, mis sisaldab järgmisi elemente:






  a) | Euroopa raamistik riiklike strateegiate jaoks, mis käsitlevad kogu asbesti ohutut eemaldamist liikmesriikides peaks hõlmama seadusandlikku ettepanekut kehtestada üldsusele juurdepääsetavate riiklike asbestiregistrite miinimumnõuded; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Euroopa raamistik riiklike strateegiate jaoks, mis käsitlevad kogu asbesti ohutut eemaldamist liikmesriikides peaks hõlmama seadusandlikku ettepanekut kehtestada üldsusele juurdepääsetavate riiklike asbestiregistrite miinimumnõuded;

| b) | ettepanek ajakohastada direktiivi 2009/148/EÜ, et tugevdada liidu meetmeid töötajate kaitsmiseks asbestiohu eest ja vältida renoveerimislaine käigus uut asbestiohvrite lainet; |
| --- | --- |

b)

ettepanek ajakohastada direktiivi 2009/148/EÜ, et tugevdada liidu meetmeid töötajate kaitsmiseks asbestiohu eest ja vältida renoveerimislaine käigus uut asbestiohvrite lainet;

| c) | seadusandlik ettepanek, mis hõlmab järgmist:






  i) | kutsehaiguste, sealhulgas kõigi teadaolevate asbestiga seotud haiguste tunnustamine koos tunnustamise korra miinimumnõuetega, ning |
| --- | --- | --- |

c)

seadusandlik ettepanek, mis hõlmab järgmist:

i)

kutsehaiguste, sealhulgas kõigi teadaolevate asbestiga seotud haiguste tunnustamine koos tunnustamise korra miinimumnõuetega, ning

| ii) | minimaalsed standardid asbestiga seotud kutsehaiguste ohvritele hüvitise maksmiseks; |
| --- | --- |

ii)

minimaalsed standardid asbestiga seotud kutsehaiguste ohvritele hüvitise maksmiseks;

| d) | ettepanek ajakohastada direktiivi 2010/31/EL, et kehtestada nõue asbesti ja muude ohtlike ainete kohustusliku kindlakstegemise ja eemaldamise kohta enne renoveerimistööde alustamist, et kaitsta ehitustööliste tervist; |
| --- | --- |

d)

ettepanek ajakohastada direktiivi 2010/31/EL, et kehtestada nõue asbesti ja muude ohtlike ainete kohustusliku kindlakstegemise ja eemaldamise kohta enne renoveerimistööde alustamist, et kaitsta ehitustööliste tervist;

| e) | seadusandlik ettepanek, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt, enne müüki või rentimist ning asbestitõendite kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele, vastavalt sellele, mis on varasem; |
| --- | --- |

e)

seadusandlik ettepanek, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt, enne müüki või rentimist ning asbestitõendite kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele, vastavalt sellele, mis on varasem;

| 4. | märgib, et terviklikud eemaldamisstrateegiad toovad hoonete omanikele, riigiasutustele ja ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, sealhulgas mikroettevõtjatele kaasa finants- ja haldustagajärjed ning põhjustavad sertifitseerimisasutustele suure töökoormuse; rõhutab seetõttu, et tuleks ette näha sobivad üleminekuperioodid ning piisav regulatiivne ja rahaline toetus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kasutusele tuleb võtta kõik liidu ja liikmesriikide tasandil leiduvad rahastamismehhanismid, ning rõhutab, et komisjon on juba selgelt öelnud, et liikmesriikidel on võimalik asbesti eemaldamise ja käitluse jaoks kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastust (20); nõuab sellega seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutuselevõtmist, et suurendada asbesti sõeluuringute ning mõõtmise, kõrvaldamise ja ohutu jäätmekäitluse usaldusväärsust ja kiirust kooskõlas vastavate riiklike või piirkondlike programmide eesmärkidega; rõhutab, et äärmiselt oluline on toetada teadus- ja arendustegevust, eelkõige seoses töötervishoiu ja tööohutuse tehnoloogia, sealhulgas asbesti reaalajas mõõtmise ja häiresüsteemide ning kulutõhusate asbesti inertiseerimismeetodite ja tehnoloogia väljatöötamise ja turulelaskmisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõigi vahenditega toetama investeeringuid kestlikesse käitlustehnoloogiatesse, sealhulgas vastavate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Euroopa renoveerimislaine jaoks ette nähtud liidu vahendeid tuleks hoida toetusesaajate jaoks, kes järgivad liidu ja riiklikke õigusakte, mille eesmärk on kaitsta töötajaid asbesti eest; nõuab süsteemi loomist, mis tagaks, et toetusesaajatelt, kes ei järgi liidu ja riiklikke töötajate asbesti eest kaitsmise reegleid, nõutakse liidu toetus tagasi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub üles tugevdama Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ametit (EU-OSHA), et saada ennetuseks tulemuslikke vahendeid, näiteks tehnilist ja teaduslikku abi, paremini kontrollida asbesti sisaldavate töökohtade registreerimist ning nende töötajate jälgimist, kes on asbestiga kokku puutunud või võivad olla sellega kokku puutunud, ning parandada töötajate koolitamist ja neile antavat kaitsevarustust; nõuab EU-OSHA pädevusalas Euroopa platvormi loomist, et tutvustada asbesti eemaldamise ja ohutu kõrvaldamise häid tavasid, mida on mitmes liikmesriigis juba rakendatud, ning näha ette selliste heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab tööinspektsioonide tähtsat rolli asbestiga kokkupuutumise ennetamisel ja järelevalves ning ettevõtetes asjatundlikkuse ja teavitamise parandamisel; kutsub liikmesriike üles parandama tööinspektorite arvu, tööinspektsioonide ja kontrollide kvaliteeti ning kontrollide sagedust; on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid oluliselt ületama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni minimaalset eesmärki, et ametis oleks üks inspektor iga 10 000 töötaja kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ettevõtetele, kes ei täida oma kohustusi, eelkõige seoses tööohutuse ja töötervishoiuga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et kõik asbestiohvrid vajavad kiiresti tulemuslikku juurdepääsu õiguskaitsele ja kahju hüvitamisele kõigi, mitte ainult ärevusega seotud tervisekahjustuste korral; rõhutab, et kõik asbestiga kokkupuutumisega seotud ravikulud peaksid katma tööandjad, kui nad ei ole võtnud kõiki asjakohaseid meetmeid ega teinud oma võimaluste piires pingutusi asbestiga kokkupuute vältimiseks; kutsub komisjoni üles hindama võimalikku vajadust õigusaktide järele, millega kehtestatakse hajureostuse üldine vastutuskord, et hüvitada ohvritele kõik hajureostusest, sealhulgas asbestist põhjustatud kahjud; |
| --- | --- |

9.

Asbesti eemaldamise riiklike strateegiate Euroopa raamdirektiiv

| 10. | väljendab heameelt renoveerimislaine üle, mille eesmärk on renoveerida 2030. aastaks 35 miljonit hoonet; jagab teatises väljendatud seisukohta, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vanu hooneid renoveerivate ja erakorralistes töödes osalevate töötajate kaitsmisele asbestiga kokkupuutumise eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et asbestiga seotud riskide paremaks haldamiseks ja ennetavate meetmete võtmiseks on vaja juurdepääsu asjakohasele teabele, mis on kohandatud vastavalt asjaga otseselt seotud isikute vajadustele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles toetama teabe levitamist asbesti sisaldavate toodete ohutu ja nõuetekohase eemaldamise või kõrvaldamise süsteemide kohta, mis põhinevad parimal võimalikul tehnikal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et teavet on vaja ka ohtude kohta, mis tulenevad elanike kokkupuutumisest looduslikult esinevate asbesti sisaldavate materjalidega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et kõik energiatõhusat renoveerimist toetavad liidu algatused peaksid olema sotsiaalselt õiglased ja peaksid sisaldama siduvaid meetmeid elanike ja töötajate tervise kaitsmiseks, sealhulgas asbesti sisaldavate hoonete kindlakstegemise teel, et võimaldada asbest ja muud ohtlikud materjalid ohutult eemaldada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et juurdepääs inimväärsele, taskukohasele ja tervislikule eluasemele oleks üks samba tegevuskava nurgakividest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki ja piirkonda, sealhulgas Madalmaad, Poola ja Flandria, järgivad praegu ulatuslikke ja selge ajakavaga plaane asbesti kõrvaldamiseks hoonestatud keskkonnast; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab oma üleskutset komisjonile luua õigusraamistik, et hinnata koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartneritega, kogu liikmesriikide hoonetes ja taristus leiduvat asbesti ning selle ohutu eemaldamise kulusid igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles esitama raamdirektiivi ettepanekut, mille kohaselt liikmesriikidel tuleb koostada riiklikud asbesti eemaldamise kavad, mis hõlmavad selgeid ja realistlikke tähtaegu, sealhulgas prioriteete ja vahe-eesmärke, asbesti tuvastamist ja registreerimist, koduomanike ja VKEde rahastamist ja toetamist, meetmeid töötajate kaitseks asbestiga kokkupuute ohu eest vastavalt direktiivile 2009/148/EÜ ning asbesti ohutut kõrvaldamist, et vältida selle sattumist ringlussevõtuprotsessidesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab pikaajalise epidemioloogilise seire vajalikkust, et hinnata võetud meetmete tulemuslikkust; rõhutab, et mesotelioom on haigus, mille tekkimise peamine riskitegur on kokkupuude asbestiga, ning diagnoositud mesotelioomijuhtumite arv on epidemioloogilise seire jaoks asjakohane näitaja; nõuab seetõttu, et mesotelioomi juhtumitest pädevatele asutustele teatamine muudetaks kohustuslikuks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et hiljutiste uuringute kohaselt võib väljaspool töökeskkonda toimuv kokkupuude asbestiga selgitada umbes 20 % mesotelioomi juhtudest tööstusriikides (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et renoveerimislaine toob eeldatavalt kaasa ehitustööde kasvu, millega kaasneb suurem kokkupuude asbestikiududega nii tööl kui ka üldises keskkonnas; rõhutab, et renoveerimislaine käigus tuleb asbest asendada energiatõhusate materjalidega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab üleskutset luua riiklikud avalikud asbestiregistrid; kutsub komisjoni üles lisama raamdirektiivi ettepanekusse miinimumstandardid üldsusele juurdepääsetavate digitaalsete riiklike registrite kohta, mis käsitlevad asbesti ja muid ohtlikke aineid üldkasutatavates ja eraomandis olevates hoonetes; rõhutab, et asbestiregistrid peaksid ühilduma näiteks selliste andmebaaside ja registritega, mis on seotud energiatõhususega, ning neisse tuleks andmeid koguda ühiste vahendite (näiteks hoonete renoveerimispasside) kaudu, kooskõlas määrusega (EL) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub Euroopa Keskkonnaametit üles korraldama edasisi uuringuid asbesti esinemise kohta jõgedes ja lisajõgedes ning selle mõju kohta taimestikule ja elusloodusele, võttes eeskujuks Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuuri korraldatud uuringu (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kõigis liikmesriikides tuleks jälgida ja mõõta asbesti taustkontsentratsiooni taset atmosfääris, juurdepääs teabele tuleks teha kättesaadavaks ning tuleks kehtestada kokkupuute piirmäärad eluruumides; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab WHO 2017. aasta soovitusi (23), milles sätestati, et asbestikiude ei ole vaja lisada nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (24) I lisasse, ning jõuti järeldusele, et joogivees sisalduvad asbestikiud ei ohusta tervist; tuletab meelde, et Itaalia teadlaste uuringus tõstatati oluline küsimus, kas asbestikiude sisaldava vee tarbimine suurendab mao- ja kolorektaalvähi riski (25); rõhutab, et asbestiga seotud haigused, mida võib põhjustada asbesttorudest pärineva, asbestikiude sisaldava vee neelamine, võivad ilmneda mitme aastakümne pärast; rõhutab, et isegi kui Itaalia uuring üksi ei võimalda praeguses etapis lõplikult järeldada seost asbesti veega allaneelamise ja seedetrakti vähki haigestumise vahel, tuleks ebakindlust arvestades kohaldada ettevaatusprintsiipi; on seisukohal, et sellel olulisel teemal tuleks korraldada rohkem teadusuuringuid; kutsub seetõttu liikmesriike üles korrapäraselt jälgima joogivee võtmiseks kasutatava vee kvaliteeti ning võtma vajalikke ennetus- ja leevendusmeetmeid, kui täheldatakse ohtu inimeste tervisele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb muret joogivee jaotusvõrgu olukorra pärast liidus ja asbesttsementtorude olemasolu pärast, mille lagunemisel satuvad vette asbestikiud; tuletab lisaks meelde, et WHO soovituste kohaselt ei tohiks asbesttsementtorusid joogiveetorustikus enam kasutada ega nende kasutamist heaks kiita (26); on seisukohal, et asbesti täieliku kõrvaldamise Euroopa strateegia raames ning Euroopa ja liikmesriikide taastekavade kaudu tuleks koostada ja rakendada Euroopa joogivee jaotusvõrgu tervikliku renoveerimise ja asbesti kõrvaldamise kava; |
| --- | --- |

26.

Direktiivi 2009/148/EÜ (töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) ajakohastamine

| 27. | tuletab meelde, et asbest on endiselt üks kõige olulisemaid töötervishoiuga seotud probleeme ning et kogu maailmas on töökohal asbestiga kokku puutunud 125 miljonit inimest (27), kuigi asbestiga seotud terviseriskid on teada juba aastakümneid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et asbestiga kokkupuute tagajärjel sureb igal aastal ligikaudu 250 000 inimest (28); juhib tähelepanu asjaolule, et viimastel aastatel on asbestikiududega kokkupuutumisega seotud haigustest tingitud surmajuhtumite arv isegi suurenenud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles ajakohastama direktiivi 2009/148/EÜ, võttes arvesse uusimaid teaduslikke teadmisi ja tehnika arengut, sealhulgas eri liiki asbestikiudude ja nende tervistkahjustava mõju hinnangut, ning alustama konsultatsiooniprotsessi kiuliste silikaatide loetelu ajakohastamiseks direktiivi kohaldamisalas ja sellega seoses hindama ribekiidi, vintšiidi, rihteriidi, fluoroedeniidi ja erioniidi kandmist loetellu, mis juba hõlmab aktinoliiti, antofülliiti, tremoliiti ja gruneriiti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et direktiivi 2009/148/EÜ kohaldatakse kõigi toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga; kutsub üles kehtestama rangemaid sätteid, et tagada kõigi asbesti eemaldamisega tegelevate töötajate kaitsmine, sealhulgas nende töötajate kaitsmine, kes sisenevad objektile pärast asbesti eemaldamist; kutsub üles pöörama rohkem tähelepanu vajadusele hõlmata selle direktiivi riiklikul rakendamisel kõigi riskialtite kutsealade töötajad, sealhulgas renoveerijad ja lammutajad, jäätmekäitlejad, kaevurid ja tuletõrjujad; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunneb muret selle pärast, et uusimate meditsiiniuuringute ja soovituste kohaselt ei ole olemas läve, millest madalam asbestikiudude kontsentratsioon õhus oleks ohutu (29); on sellega seoses veendunud, et ühtki erandit direktiivis 2009/148/EÜ sätestatud kaitsemeetmetest ei saa põhjendada viitega tööalase kokkupuute piirväärtusele (occupational exposure limit value); kutsub üles tagama, et direktiiv 2009/148/EÜ kajastaks täielikult põhimõtet, et asjakohaseid isikukaitsemeetmeid tuleks alati kasutada tegevuses, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga; on seisukohal, et riskide hindamisel tuleks arvesse võtta pudenematute asbesti sisaldavate materjalide ohtlikkust; nõuab, et kavandatavaks tööprotsessiks vajalikud kaitsemeetmed määrataks kindlaks individuaalse riskihindamise alusel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et asbesti sisaldavate osade ja materjalide ohutu eemaldamine ja kõrvaldamine on prioriteet, sest parandamine, hooldamine, kapseldamine või pitseerimine tähendab üksnes kõrvaldamise edasilükkamist, mistõttu oht elanikele ja töötajatele püsib veel aastaid; nõuab, et keelataks selliste asbesti sisaldavate materjalide kapseldamine ja pitseerimine, mille eemaldamine on tehniliselt võimalik; rõhutab, et see keeld ei tohiks seada kõige tagasihoidlikumaid leibkondi olukorda, kus nad ei saa endale vajalikku renoveerimist lubada; rõhutab seetõttu sobivate kaasmeetmete vajalikkust; rõhutab, et oluline on selliste asbesti sisaldavate rajatiste kindlakstegemine, registreerimine ja regulaarne seire, mida ei ole võimalik lühikese aja jooksul eemaldada, nagu näiteks hoonete betoonseinad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | julgustab looma koostoimet ECHA loodava andmebaasiga, et koguda teavet ja parandada teadmisi probleemsete ainete kohta toodetes, sealhulgas siis, kui need muutuvad jäätmeteks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde töötervishoiu ja tööohutuse õiguslikku aluspõhimõtet, mille kohaselt tuleb alati kohaldada tipptasemel tehnikat, et saavutada võimalikult kõrge kaitsetase; nõuab rangemate tehniliste miinimumnõuete kehtestamist, et vähendada asbestikiudude kontsentratsiooni õhus madalaimale tehniliselt võimalikule tasemele, sealhulgas tolmu summutamise ja tolmu imemise kaudu selle tekkekohas, pideva setitamise ja saastest puhastamise vahendite abil; nõuab asbesti piiravate kaitseümbriste ja ümbruse rõhuerinevuste, värske õhu juurdevoolu ja HEPA filtrite kohta miinimumnõuete kehtestamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et tehnilisi miinimumnõudeid tuleb ajakohastada, et need sisaldaksid sätteid tehnoloogia arenguga sammupidamiseks; rõhutab, et robotite ja muu kõrgetasemelise tehnoloogia kohustuslikku kasutamist on vaja pikemalt kaaluda, sealhulgas uurimistöö ja liikmesriikide parimate tavade pideva vahetamise abil, et jätkata uute standardite väljatöötamist töötajate tervise ja ohutuse kaitseks; märgib, et optiline mikroskoopia ei ole uusim kättesaadav tehnoloogia sissehingatavas õhus sisalduvate asbestikiudude hulga määramiseks ning et analüütiline transmissioonelektronmikroskoopia on tundlikum ning võimaldab asbestikiude eristada ja kokku lugeda; nõuab, et asbestikiudude loendamiseks kasutataks võimaluse korral alati analüütilist transmissioonelektronmikroskoopiat või muid moodsaid meetodeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et proovide võtmine peab olema töötaja isikliku kokkupuute suhtes representatiivne, mis tähendab, et proove tuleb võtta representatiivsetes ja realistlikes olukordades, kus töötajad asbestitolmuga kokku puutuvad, ning teha konkreetsetes kasutusetappides korrapäraste ajavahemike järel korduvaid mõõtmisi; on kindlal seisukohal, et kui töötaja tegeliku kokkupuute suhtes representatiivseid proove ei saa võtta, tuleks rakendada kõiki saadaval olevaid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et teadaanne peaks sisaldama kõiki II lisasse lisatud elemente, näiteks kohad, kus tööd tehakse, töötajate kaitseks ja saastest puhastamiseks kasutatavad seadmed ning jäätmete kõrvaldamise kava; on veendunud, et riiklikud pädevad asutused peaksid käesolevat teavet säilitama vähemalt 40 aastat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et tööandjatele, eelkõige VKEdele ja sealhulgas mikroettevõtjatele tuleb pakkuda kaitsemeetmete ja teavitamisnõuete ülevõtmisel piisavat ja sihipärast haldustuge, et nõuete rikkumist ära hoida; rõhutab, et standarditud menetluste loomine asbesti sisaldavate materjalidega tehtavateks toiminguteks aitaks vähendada asbestikiude sisaldava tolmu hulka ja nende toimingute maksumust ning hõlbustaks teatamisnõuete täitmist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et liidu praegune tööalase asbestiga kokkupuute piirväärtus on 100 000 kiudu/m3 (0,1 kiudu/cm3) ning et enamikus liikmesriikides rakendatakse praegust miinimumväärtust; rõhutab, et mõned liikmesriigid kohaldavad töötajate tervise kaitseks palju väiksemaid kokkupuute piirväärtusi, näiteks Madalmaades kehtib piirväärtus 2 000 kiudu/m3 (0,002 kiudu/cm3); |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et Rahvusvahelise Töötervishoiu Komisjoni juhtivad meditsiinieksperdid on järeldanud, et kokkupuute piirväärtused ei anna vähktõve eest piisavat kaitset, ning on teinud ettepaneku kehtestada tööalase kokkupuute piirväärtus 1 000 kiudu/m3 (0,001 kiudu/cm3); väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle esitada 2022. aastal seadusandlik ettepanek töötajate asbestiga kokkupuute edasiseks vähendamiseks ning kutsub komisjoni üles esmajärjekorras ajakohastama neid kokkupuute piirmäärasid, milleks tuleks määrata 0,001 kiudu/cm3 (1 000 kiudu/m3),võttes arvesse eri sidusrühmade soovitusi ning olles konsulteerinud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega; rõhutab, et uue metoodika ja uute kokkupuute piirväärtuste rakendamiseks on vaja piisavalt pikka üleminekuperioodi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et tööandjatelt, aga ka omanikelt, peatöövõtjatelt ja hankijatelt, kes töid tellivad, tuleks enne hoonetes, laevadel, õhusõidukites, seadmetel või toodetel tehtava töö alustamist nõuda asbestidiagnoosi koostamist; nõuab, et enne tööde alustamist hoonetes, mis ehitati enne 2005. aastat või enne riiklikku asbestikeeldu, vastavalt sellele, kumb on varasem, teeks kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtja põhjaliku kontrolli asbesti sisaldavate materjalide tuvastamiseks; usub, et kontroll peaks alati hõlmama konkreetse töökoha jaoks kohaldatud diagnoosi ning aruandes tuleks märkida asbesti puudumine või leidumine, leidumise puhul selle kiutüüp ning saaste üksikasjalik kirjeldus, täpne asukoht ja hinnanguline kogus; on veendunud, et lisaks direktiivi 2009/148/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetele peaks selle direktiivi lisa sisaldama nõudeid eksamiga kinnitatud koolituse minimaalse kestuse kohta seoses vastava tööliigiga; rõhutab sellega seoses vajadust kasutada riskihindamiseks sidusat metoodikat, et tagada liidus võrdsed konkurentsitingimused ja vältida ühtse turu killustumist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunneb muret selle pärast, et koolitusnõuded ja läbitud koolituse sertifitseerimine on liikmesriigiti endiselt väga erinevad ning töötajate piiriülese liikuvuse kontekstis ohustab see tõsiselt töötajate tervist ja ohutust; nõuab direktiivi 2009/148/EÜ täiendamist uue lisaga, mis sisaldaks asbestiga töötamise koolituse kohustuslikke miinimumnõudeid, sealhulgas erinõudeid asbesti eemaldamisele spetsialiseerunud ettevõtete töötajatele ning töötajatele, kes võivad töö käigus asbesti sisaldavate materjalidega kokku puutuda; on veendunud, et lisaks direktiivi 2009/148/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetele peaks direktiivi lisa sisaldama nõudeid konkreetset tüüpi tööde tegemiseks kohustusliku koolituse minimaalse kestuse kohta, koolituse läbimist tõendavate dokumentide ja korrapäraste ajavahemike kohta, mille järel iga töötaja peab koolitusel osalema; |
| --- | --- |

42.

Asbestiga seotud haiguste tunnustamine ja hüvitamine

| 43. | kutsub komisjoni üles uuendama oma 19. septembri 2003. aasta soovitust (30) Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta, lisades sinna uusimad teaduslikud meditsiinilised andmed kutsehaiguste, eelkõige asbestiga seotud kutsehaiguste kohta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama tunnustamismenetlusi tõendamiskohustuse ümberpööramise kaudu, eriti juhul, kui asbestiga tegelevate töötajate riiklikud registrid loodi alles hiljuti, ning kehtestama asbestiga seotud haigusi põdevatele töötajatele piisava hüvitise; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et töötajate vaba liikumise tõttu on asbestiga seotud haigused piiriülene probleem, mistõttu tuleb selles kontekstis eriti arvestada ringi liikuvate töötajatega; tuletab meelde, et kutsehaigused ja töökohaga seotud terviseriskid on alati seotud konkreetse kutseala, töötegevuse, töökoha ja -ajaga; palub komisjonil esitada pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktide a ja b alusel direktiivi ettepanek, millega kehtestatakse kutsehaiguste, sealhulgas asbestiga seotud haiguste tunnustamise ja hüvitamise liidu miinimumstandardid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut riiklike ombudsmanide ametikohtade loomiseks, et abistada haiguste tunnustamismenetlustes kutsehaiguste ohvreid, eriti asbestiga seotud haiguste puhul, millel võib olla pikk peiteaeg; kutsub liikmesriike üles toetama patsientide ühenduste ja ametiühingurühmade loomist asbestiga seotud haiguste ohvrite ja nende perekondade jaoks ning rõhutab, et nende ühendustega tuleb konsulteerida, et hõlbustada ja lihtsustada tunnustamismenetlusi; kutsub üles suurendama riiklikku rahastust asbestiga seotud haiguste ohvritele hüvitiste maksmiseks, et tagada haiguste otsese ja kaudse mõju ja inimkulude piisav katmine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et suitsetamise ja asbestiga kokku puutumise koostoime suurendab oluliselt kopsuvähi tekkimise ohtu; palub liikmesriikidel pakkuda kõigile asbestiga kokku puutuvatele töötajatele suitsetamisest loobumise programmi; kordab, et suitsetamine ei tohi kunagi olla põhjus jätta töötaja asbestiga seotud kutsehaigus tunnustamata või võtta talt õigus sellise haiguse korral hüvitust ja ravi saada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub üles paremini hindama töökeskkonna välise teisese kokkupuutega seotud riske, eriti asbestiga kokku puutuvate töötajate pereliikmete jaoks; kutsub liikmesriike üles hõlbustama tõendatud kannatanute tunnustamist, kellel on olnud asbestiga töökeskkonna väline teisene kokkupuude, ja neile hüvitise maksmist, ning lähtuma liikmesriikide, näiteks Taani parimatest tavadest; juhib uuesti tähelepanu teisese kokkupuute soolisele mõõtmele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et asbestiga kokkupuute eri liigid, mis ei kujuta endast tööalast kokkupuudet, võivad oluliselt mõjutada inimeste tervist, olgu tegemist töövälise (sh töötajate poolt teatatud kokkupuude asbestitolmuga kodus), koduse (sh asbesti sisaldavate majapidamisesemete olemasolu) või keskkonnast tuleneva kokkupuutega (sealhulgas hoonetes ja rajatistes olevate materjalide või tööstusliku päritoluga materjalidega); |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et naised, kes puutuvad kokku asbestiga seotud riskidega, on eriti vastuvõtlikud teatavat liiki asbestiga kokkupuute suhtes; nõuab soolise aspekti paremat tunnustamist töötervishoius ja tööohutuses ning soolise võrdõiguslikkuse arvesse võtmist kõigis liikmesriikide seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes instrumentides, tagamaks, et soolisel kallutatusel ei ole mõju asbestiga seotud haiguse jälgimisele, tuvastamisele, ravile või arvesse võtmisele, mis omakorda mõjutab kannatanutele makstava hüvitise taset; nõuab, et haiguste diagnoosimisel võetaks rohkem arvesse puhastustegevust kui riskitegurit; nõuab paremat riskihindamist ja asbestiga kokkupuute tuvastamist töötajate puhul, kes on koristajad, eelkõige naissoost koristajad, ning inimeste puhul, kes teevad tasustamata majapidamistöid, nagu asbestiga saastunud toodete puhastamine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et asbesti kõrvaldamise kulude arvestamisel tuleks võimalikult suurel määral arvesse võtta põhimõtet, et saastaja peab maksma; |
| --- | --- |

51.

Asbestikontroll enne hoonete energiatõhusamaks renoveerimist ning müümist või rendileandmist

| 52. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/844 (31) (millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta) põhjenduses 14 kutsutakse liikmesriike üles toetama olemasolevate hoonete energiatõhususe suurendamist, sealhulgas asbesti ja muude kahjulike ainete eemaldamise teel, samuti takistades kahjulike ainete ebaseaduslikku eemaldamist ja lihtsustades kehtivate õigusaktide järgimist; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub komisjonil esitada seoses renoveerimislaine algatusega direktiivi 2010/31/EL artikli 7 muutmise ettepanek, et kehtestada kohustuslik nõue kontrollida enne renoveerimistööde alustamist asbesti ja muude ohtlike ainete leidumist hoones, need registreerida ja eemaldada, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkti a, mis puudutab eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, milles võetakse arvesse kehtivaid riiklikke õigusnorme ja mõjuhinnangut hoonete kohustusliku kontrollimise kõige tõhusamate mudelite kohta, mis hõlmavad pindadel asbesti tuvastamist asjakohase kvalifikatsiooniga ja lubadega kutselise üksuse poolt, enne müüki või rentimist ning asbestitõendite kehtestamise kohta enne 2005. aastat või riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat ehitatud hoonetele, vastavalt sellele, mis on varasem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid üürnike kaitsmiseks majades, kus enne energiatõhusa renoveerimise tööde alustamist tuvastatakse asbesti; rõhutab, et kontrolli- ja kolimiskulusid ei peaks kandma üürnikud; kutsub liikmesriike üles tagama, et üürnikud saaksid täieliku teabe asbesti kohta hoonetes ja et neile antaks asbestitõend; |
| --- | --- |

55.

Euroopa Liit kui ülemaailmne liider asbestivastases võitluses

| 56. | tunnustab nõukogu 12. märtsi 2021. aasta järeldusi, milles rõhutatakse vajadust tugevdada riikliku turujärelevalve suutlikkust ning tolliasutuste rolli; kutsub liikmesriike üles tugevdama kontrolli ja turujärelevalvet ning tegema koostööd teiste liikmesriikide piiri- ja tolliasutustega, et takistada ebaseaduslike asbesti sisaldavate toodete sisenemist siseturule; rõhutab, kui oluline on toetada ja arendada liidus kestlikke lahendusi laevade lammutamiseks kooskõlas uue ringmajanduse tegevuskavaga, et vältida kahjulikku mõju töötajate tervisele, mis tuleneb asbestiga kokkupuutest laevade lammutamisel; kutsub komisjoni üles tagama kõrged standardid töötajate kaitsmiseks asbestiga kokkupuute eest liidu poolt heaks kiidetud laevalammutuskohtades kolmandates riikides; kutsub komisjoni üles alustama uuringut, milles kaardistatakse asbesti sisaldavate toodete ja materjalide ebaseadusliku liitu importimise ulatus ning esitatakse võimalikud turujärelevalve tugevdamise meetmed, mis võiksid hõlmata võimalust piirata liidus juurdepääsu dokkidele, sadamarajatistele ja ajutisele ladustamisele laevadele, mis veavad lastina asbesti sisaldavaid tooteid või materjale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub komisjonil võtta esmatähtsateks ülesanneteks krüsotiili lisamine Rotterdami konventsiooni III lisasse ja asbesti ülemaailmne keelustamine; kutsub liitu üles tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võtta kasutusele vahendid määratlemaks asbestiturgu mürgiste toodetega kauplemisena; kutsub liitu üles integreerima asbesti ja asbestiga seotud haiguste vastase võitluse oma välispoliitikasse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama toetust, sealhulgas rahalist toetust ülemaailmsetele asbesti ja asbesti vastaste haigustega võitlevatele toimijatele, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsioonile; taunib investeeringuid ülemaailmsesse asbestitööstusesse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuletab meelde, et kolmandik WHO Euroopa piirkonna elanikest elab riikides, mis ei ole veel keelanud kõigi asbestivormide kasutamist (32); juhib tähelepanu sellele, et 16 Euroopa riiki kasutavad endiselt asbesti, eelkõige ehitusmaterjalina, ning jätkavad selle tootmist ja eksportimist; |
| --- | --- |

58.

Finantsaspektid

| 59. | palub komisjonil hinnata parlamendi taotluste finantsmõju vastavalt resolutsiooni punktidele 17 ja 18 ning I lisa punktile 3; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  ELT L 330, 16.12.2009, lk 28.

(2)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

(3)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(5)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 102.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0074.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/ 2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(12)  Komisjoni 22. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses asbestikiududega (krüsotiil) (ELT L 165, 23.6.2016, lk 4).

(13)  „Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium“, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14)  „Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma“, Bayram, Mehmeta; Bakan ja Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0371.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 201, 27.7.2012, lk 60).

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  „The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know?“ (nih.gov) (Töövälise asbestiga kokkupuute mõju tervisele – mida me teame?).

(22)  Washingtoni osariigi tervishoiuamet (2009), „Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos.“ (Nõuanne Swift Creekis looduslikult esineva asbesti kohta), Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23)  WHO Euroopa piirkondlik büroo, „Drinking Water Parameter Cooperation Project Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EÜ on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations“ (joogivee parameetrite alane koostööprojekt: nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta (joogivee direktiiv)) I lisa läbivaatamise toetamine), 2017.

(24)  Nõukogu direktii 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. „Rischio clinico da inkretione di fibre di amianto in acqua potabile.“, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf, punkt 13.1.

(27)  WHO, „Asbestos: elimination of asbestos-related diseases“ (Asbest: asbestiga seotud haiguste kaotamine), 2018.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka, 2018, „Global Asbestos Disaster“ (Ülemaailmne asbestikatastroof), Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  ECHA teaduslik aruanne asbesti piirväärtuste hindamise kohta töökohal, 1. veebruar 2021.

(30)  Komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitus C(2003) 3297 Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta (ELT L 238, 25.9.2003, lk 28).

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

RESOLUTSIOONI I LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Asbesti eemaldamise riiklike strateegiate Euroopa raamdirektiiv

Euroopa Parlament nõuab, et komisjon esitaks pärast ELi toimimise lepingu artiklis 154 sätestatud sotsiaalpartneritega konsulteerimist artikli 152 lõike 2 ja artikli 192 alusel raamdirektiivi ettepaneku, milles sätestatakse riiklike asbesti eemaldamise strateegiate miinimumnõuded, võttes arvesse vähemalt järgmisi elemente:

| 1) | hinnang liikmesriigi või piirkonna hoonetest ja taristust eemaldatavate asbesti sisaldavate materjalide koguste ja peamiste liikide kohta; |
| --- | --- |

1)

hinnang liikmesriigi või piirkonna hoonetest ja taristust eemaldatavate asbesti sisaldavate materjalide koguste ja peamiste liikide kohta;

| 2) | asbesti eemaldamise ajakava, sealhulgas esmatähtsana teatavad hooned (nt koolid, tervishoiuasutused, spordikeskused ja sotsiaaleluruumid), vahe-eesmärgid ja edusammude korrapärane hindamine vähemalt iga viie aasta järel; |
| --- | --- |

2)

asbesti eemaldamise ajakava, sealhulgas esmatähtsana teatavad hooned (nt koolid, tervishoiuasutused, spordikeskused ja sotsiaaleluruumid), vahe-eesmärgid ja edusammude korrapärane hindamine vähemalt iga viie aasta järel;

| 3) | finantsraamistik, mis põhineb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahaliste vahendit kasutamisel hoonete omanike toetamiseks ja sealjuures asbesti eemaldamise sidumiseks muude riiklike poliitikavaldkondade ja programmidega (nt energiatõhusus, elukeskkonna parandamine, sotsiaaleluasemed, haiguste ennetamine) tõhususe ja koostoime kasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

3)

finantsraamistik, mis põhineb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahaliste vahendit kasutamisel hoonete omanike toetamiseks ja sealjuures asbesti eemaldamise sidumiseks muude riiklike poliitikavaldkondade ja programmidega (nt energiatõhusus, elukeskkonna parandamine, sotsiaaleluasemed, haiguste ennetamine) tõhususe ja koostoime kasutamise eesmärgil;

| 4) | miinimumkriteeriumid riiklike digitaalsete asbestiregistrite kohta, mis peaksid kaardistama kogu liikmesriigis või piirkonnas leiduva asbesti, sealhulgas vähemalt järgmised nõuded:






  a) | muu hulgas hoones või taristus töötavate töötajate ja ettevõtete, omanike, elanike, tuletõrjujate ja muude hädaabiteenistuste ning kasutajate avalik tasuta juurdepääs vastavalt määrusele (EL) 2016/679; |
| --- | --- | --- |

4)

miinimumkriteeriumid riiklike digitaalsete asbestiregistrite kohta, mis peaksid kaardistama kogu liikmesriigis või piirkonnas leiduva asbesti, sealhulgas vähemalt järgmised nõuded:

a)

muu hulgas hoones või taristus töötavate töötajate ja ettevõtete, omanike, elanike, tuletõrjujate ja muude hädaabiteenistuste ning kasutajate avalik tasuta juurdepääs vastavalt määrusele (EL) 2016/679;

| b) | hoone või taristu ehitamise aasta (enne või pärast riiklikku asbestikeeldu); |
| --- | --- |

b)

hoone või taristu ehitamise aasta (enne või pärast riiklikku asbestikeeldu);

| c) | teave hoone või taristu liigi kohta, kus asbest asub (era-, avalikud või äriruumid); |
| --- | --- |

c)

teave hoone või taristu liigi kohta, kus asbest asub (era-, avalikud või äriruumid);

| d) | kahjulike ainete konkreetne asukoht ja hoone need osad, millele on tehtud asbestikontroll; |
| --- | --- |

d)

kahjulike ainete konkreetne asukoht ja hoone need osad, millele on tehtud asbestikontroll;

| e) | märge selle kohta, kus tööd tulevikus tehakse või kus seda on tehtud (sees/väljas), samuti hoone või taristu osa (põrandad, seinad, laed, katused); |
| --- | --- |

e)

märge selle kohta, kus tööd tulevikus tehakse või kus seda on tehtud (sees/väljas), samuti hoone või taristu osa (põrandad, seinad, laed, katused);

| f) | materjali liik (asbesttsement, isolatsioon, kitt jne) ja seda liiki materjali hinnanguline osakaal; |
| --- | --- |

f)

materjali liik (asbesttsement, isolatsioon, kitt jne) ja seda liiki materjali hinnanguline osakaal;

| g) | vajalike tööde liik ning märge töömeetodite kohta, mis võivad lõhkuda asbesti sisaldavaid materjale (puurimine, lõikamine jne), ja tööde eeldatav kestus; |
| --- | --- |

g)

vajalike tööde liik ning märge töömeetodite kohta, mis võivad lõhkuda asbesti sisaldavaid materjale (puurimine, lõikamine jne), ja tööde eeldatav kestus;

| h) | asbesti eemaldamise ajakava ja tööde korraldamise kava; |
| --- | --- |

h)

asbesti eemaldamise ajakava ja tööde korraldamise kava;

| 5) | link kõigile asjakohastele riiklikele töötervishoiu ja tööohutuse normidele, mida kohaldatakse vastavalt direktiivile 2009/148/EÜ; |
| --- | --- |

5)

link kõigile asjakohastele riiklikele töötervishoiu ja tööohutuse normidele, mida kohaldatakse vastavalt direktiivile 2009/148/EÜ;

| 6) | asbesti sisaldavate jäätmete ohutu, kontrollitud ja dokumenteeritud kõrvaldamise kava, millega tagatakse piisavate jäätmehoidlate olemasolu vastavalt riigi tavadele; kavas peaks sisalduma lahendus jäätmetsüklite täielikuks eraldamiseks vastavalt asbesti nullsaaste põhimõttele jäätmetsükliteks, millega vältida ehitusmaterjalide korduskasutamist ja tagada töötajate maksimaalne kaitse ringmajanduse vallas ning asbestijäätmete keskkonnaohutu ladustamine vastavalt parimale võimalikule tehnoloogiale; |
| --- | --- |

6)

asbesti sisaldavate jäätmete ohutu, kontrollitud ja dokumenteeritud kõrvaldamise kava, millega tagatakse piisavate jäätmehoidlate olemasolu vastavalt riigi tavadele; kavas peaks sisalduma lahendus jäätmetsüklite täielikuks eraldamiseks vastavalt asbesti nullsaaste põhimõttele jäätmetsükliteks, millega vältida ehitusmaterjalide korduskasutamist ja tagada töötajate maksimaalne kaitse ringmajanduse vallas ning asbestijäätmete keskkonnaohutu ladustamine vastavalt parimale võimalikule tehnoloogiale;

| 7) | raamdirektiivis sätestatud meetmete kontrollimise ja täitmise tagamise strateegia, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniad, suutlikkuse suurendamise meetmed VKEdele, inspekteerimised ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused nõuete rikkumise korral; |
| --- | --- |

7)

raamdirektiivis sätestatud meetmete kontrollimise ja täitmise tagamise strateegia, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniad, suutlikkuse suurendamise meetmed VKEdele, inspekteerimised ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused nõuete rikkumise korral;

| 8) | sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade, näiteks asbestiohvrite ühenduste ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud riiklike ennetusasutuste tihe kaasamine direktiivi 2009/148/EÜ ülevõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

8)

sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade, näiteks asbestiohvrite ühenduste ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud riiklike ennetusasutuste tihe kaasamine direktiivi 2009/148/EÜ ülevõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse.

---

RESOLUTSIOONI II LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Direktiivi 2009/148/EÜ ajakohastamine

Euroopa Parlament nõuab, et komisjon esitaks pärast ELi toimimise lepingu artiklis 154 sätestatud sotsiaalpartneritega konsulteerimist artikli 153 lõike 2 punkti b põhjal ettepaneku direktiivi 2009/148/EÜ (töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) muutmiseks, lähtudes järgmistest soovitustest:

| 1. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega (1):

  „1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  kõigi
  toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega (1):

„1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  kõigi
  toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“

| b) | lõige 3 jäetakse välja (2); |
| --- | --- |

b)

b)

lõige 3 jäetakse välja (2);

lõige 3 jäetakse välja

2

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega (3):

  „4.   Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööstusvaldkonna osapooltega vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja tavale praktilised juhised pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.“
  Liikmesriigid töötavad välja ka konkreetsed sektoripõhised lahendused töötajate kaitsmiseks asbestitolmuga kokkupuute eest, sealhulgas meetmed renoveerimise ja lammutamise, jäätmekäitluse, kaevanduse, puhastuse ja tuletõrje valdkonna jaoks.
  “ |
| --- | --- |

c)

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega (3):

lõige 4 asendatakse järgmisega

3

„4.   Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööstusvaldkonna osapooltega vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja tavale praktilised juhised pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.“
  Liikmesriigid töötavad välja ka konkreetsed sektoripõhised lahendused töötajate kaitsmiseks asbestitolmuga kokkupuute eest, sealhulgas meetmed renoveerimise ja lammutamise, jäätmekäitluse, kaevanduse, puhastuse ja tuletõrje valdkonna jaoks.
  “

| 2. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega (4):

  „1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“ |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega (4):

lõige 1 asendatakse järgmisega

4

„1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega (5):

  „3.   Tööandja esitab lõikes 2 nimetatud teate enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele.
  Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühikirjeldust:






  a) | töökoha asukoht
  ja täpsed alad, kus tööd tehakse
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega (5):

lõige 3 asendatakse järgmisega

5

„3.   Tööandja esitab lõikes 2 nimetatud teate enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele.

Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühikirjeldust:

a)

töökoha asukoht
  ja täpsed alad, kus tööd tehakse
  ;

| b) | kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus; |
| --- | --- |

b)

kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus;

| c) | kõnealused toimingud ja protsessid; |
| --- | --- |

c)

kõnealused toimingud ja protsessid;

| d) | kaasatud töötajate arv
  , tõenäoliselt objektile määratavate töötajate nimekiri, nende pädevust ja saadud koolitust tõendavad individuaalsed tõendid ning kohustuslike arstlike läbivaatuste kuupäevad
  ; |
| --- | --- |

d)

kaasatud töötajate arv
  , tõenäoliselt objektile määratavate töötajate nimekiri, nende pädevust ja saadud koolitust tõendavad individuaalsed tõendid ning kohustuslike arstlike läbivaatuste kuupäevad
  ;

| e) | töö alguskuupäev, kestus
  ja kavandatud tööaeg
  ; |
| --- | --- |

e)

töö alguskuupäev, kestus
  ja kavandatud tööaeg
  ;

| f) | töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

f)

töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed;

| g) | töötajate kaitseks ja saastest puhastamiseks kasutatavate seadmete omadused; |
| --- | --- |

g)

töötajate kaitseks ja saastest puhastamiseks kasutatavate seadmete omadused;

| h) | jäätmete kõrvaldamiseks kasutatavate seadmete omadused; |
| --- | --- |

h)

jäätmete kõrvaldamiseks kasutatavate seadmete omadused;

| i) | töötajate ja seadmete saastatusest puhastamise kord, kestus ja tööaeg; |
| --- | --- |

i)

töötajate ja seadmete saastatusest puhastamise kord, kestus ja tööaeg;

| j) | ajutine õhksepareerimise tasakaal isolatsioonis tehtavate tööde puhul; |
| --- | --- |

j)

ajutine õhksepareerimise tasakaal isolatsioonis tehtavate tööde puhul;

| k) | jäätmete kõrvaldamise ohutu ja säästev kava, sealhulgas asbesti sisaldavate jäätmete sihtkoha kohta.



  Liikmesriigi vastutav asutus säilitab teateid vastavalt riigi seadustele ja tavadele vähemalt 40 aastat.
  “ |
| --- | --- |

k)

jäätmete kõrvaldamise ohutu ja säästev kava, sealhulgas asbesti sisaldavate jäätmete sihtkoha kohta.

| 3. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega (6):

  „Artikkel 5


  [...]


  Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.


  Juba kasutuses olevad asbesti sisaldavad osad ja materjalid tuleb ohutult eemaldada ja kõrvaldada, kui see on tehniliselt võimalik, ning neid ei tohi parandada, hooldada, kapseldada ega katta. Asbesti sisaldavad materjalid, mida pole võimalik lühemas perspektiivis eemaldada, tuleb tuvastada, registreerida ja neid regulaarselt jälgida.
  “ |
| --- | --- |

3.

3.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega (6):

Artikkel 5 asendatakse järgmisega

6

„Artikkel 5

[...]

Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.

Juba kasutuses olevad asbesti sisaldavad osad ja materjalid tuleb ohutult eemaldada ja kõrvaldada, kui see on tehniliselt võimalik, ning neid ei tohi parandada, hooldada, kapseldada ega katta. Asbesti sisaldavad materjalid, mida pole võimalik lühemas perspektiivis eemaldada, tuleb tuvastada, registreerida ja neid regulaarselt jälgida.
  “

| 4. | Artikli 6 punkt b asendatakse järgmisega (7):






  „b) | töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku
  , rakendades vähemalt järgmisi meetmeid:










  i) | tolmu mahasurumine; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

Artikli 6 punkt b asendatakse järgmisega (7):

Artikli 6 punkt b asendatakse järgmisega

7

„b)

töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku
  , rakendades vähemalt järgmisi meetmeid:

, rakendades vähemalt järgmisi meetmeid:

i)

i)

tolmu mahasurumine;

tolmu mahasurumine;

| ii) | tolmuimemine selle tekkekohas; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tolmuimemine selle tekkekohas;

tolmuimemine selle tekkekohas;

| iii) | õhus leiduvate kiudude pidev setitamine; |
| --- | --- |

iii)

iii)

õhus leiduvate kiudude pidev setitamine;

õhus leiduvate kiudude pidev setitamine;

| iv) | asjakohane saastest puhastamine; |
| --- | --- |

iv)

iv)

asjakohane saastest puhastamine;

asjakohane saastest puhastamine;

| v) | minimaalse rõhuerinevuse määramine miinus 10 juures; |
| --- | --- |

v)

v)

minimaalse rõhuerinevuse määramine miinus 10 juures;

minimaalse rõhuerinevuse määramine miinus 10 juures;

| vi) | puhta vahetusõhuga varustamine eemal asuvast punktist; |
| --- | --- |

vi)

vi)

puhta vahetusõhuga varustamine eemal asuvast punktist;

puhta vahetusõhuga varustamine eemal asuvast punktist;

| vii) | alarõhuseadmete ja kantavate tolmuimejate toimivuse kontrollimine pärast HEPA filtri vahetust ja enne asbesti eemaldamise algust või vähemalt kord aastas, mõõtes filtrite eemaldustõhusust vahetu näiduga osakesteloenduri abil.“ |
| --- | --- |

vii)

vii)

alarõhuseadmete ja kantavate tolmuimejate toimivuse kontrollimine pärast HEPA filtri vahetust ja enne asbesti eemaldamise algust või vähemalt kord aastas, mõõtes filtrite eemaldustõhusust vahetu näiduga osakesteloenduri abil.“

alarõhuseadmete ja kantavate tolmuimejate toimivuse kontrollimine pärast HEPA filtri vahetust ja enne asbesti eemaldamise algust või vähemalt kord aastas, mõõtes filtrite eemaldustõhusust vahetu näiduga osakesteloenduri abil.“

| 5. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega (8):

  „1.   Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja eesmärgiga tagada artiklis 8 sätestatud piirväärtusest kinnipidamine, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus
  teatavate tegevuse etappide ajal ja korrapäraste vaheaegadega kogu tööprotsessi kestel
  .“ |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega (8):

lõige 1 asendatakse järgmisega

8

„1.   Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja eesmärgiga tagada artiklis 8 sätestatud piirväärtusest kinnipidamine, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus
  teatavate tegevuse etappide ajal ja korrapäraste vaheaegadega kogu tööprotsessi kestel
  .“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega (9):

  „2.   Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja
  tegelikku
  kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“ |
| --- | --- |

b)

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega (9):

lõige 2 asendatakse järgmisega

9

„2.   Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja
  tegelikku
  kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega (10):

  „5.   Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et
  kõigi tööprotsessi jooksul tehtavate toimingute kõigi etappide puhul oleks võimalik kindlaks teha representatiivne kokkupuute määr
  .“ |
| --- | --- |

c)

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega (10):

lõige 5 asendatakse järgmisega

10

„5.   Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et
  kõigi tööprotsessi jooksul tehtavate toimingute kõigi etappide puhul oleks võimalik kindlaks teha representatiivne kokkupuute määr
  .“

| d) | lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega (11):

  „6.   Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati
  analüütilise transmissioonelektronmikroskoopia meetodil
  või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.“ |
| --- | --- |

d)

d)

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega (11):

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega

11

„6.   Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati
  analüütilise transmissioonelektronmikroskoopia meetodil
  või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.“

| 6. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega (12):

  „Artikkel 8
  „Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu
  ühelgi tööprotsessi hetkel
  õhus sisalduva asbestiga kokku rohkem kui
  0,001
   kiudu cm3 kohta (
  1000 kiudu m3 kohta
  )
  (1 000 kiudu m3 kohta)
  .“ |
| --- | --- |

6.

6.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega (12):

Artikkel 8 asendatakse järgmisega

12

„Artikkel 8

„Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu
  ühelgi tööprotsessi hetkel
  õhus sisalduva asbestiga kokku rohkem kui
  0,001
   kiudu cm3 kohta (
  1000 kiudu m3 kohta
  )
  (1 000 kiudu m3 kohta)
  .“

| 7. | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega (13):

  „1.   Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtust ületatakse
  või on alust arvata, et asbesti sisaldavaid materjale, mida ei tuvastatud enne töö algust, on liigutatud piisavalt, et tekiks tolm, tuleb töö viivitamata katkestada
  .
  Piirväärtuse ületamise põhjused
  tuleb kindlaks teha ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.
  Mõjualusel alal
  ei jätkata tööd enne, kui
  sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.“ |
| --- | --- |

7.

7.

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega (13):

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega

13

„1.   Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtust ületatakse
  või on alust arvata, et asbesti sisaldavaid materjale, mida ei tuvastatud enne töö algust, on liigutatud piisavalt, et tekiks tolm, tuleb töö viivitamata katkestada
  .
  Piirväärtuse ületamise põhjused
  tuleb kindlaks teha ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.

Mõjualusel alal
  ei jätkata tööd enne, kui
  sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.“

| 8. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega (14):

  „Artikkel 11
  Enne lammutus- või hooldustöid
  või enne 2005. aastat või enne ekvivalentse riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat (vastavalt sellele, kumb on varasem) ehitatud ruumide renoveerimist kontrollitakse ruume, et kindlaks teha kõik asbesti sisaldavad materjalid vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 6. osa ja määruse (EL) nr 305/2011 I lisa nõuetele
  .
  Kontrolli tehakse kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtja või asutus, võttes arvesse käesoleva direktiivi artikleid 14 ja 15 ning riiklikke ehitusvaldkonna õigusnorme.




  Liikmesriigid reguleerivad asbesti sisaldavate materjalide tuvastamiseks tehtavate uuringute üksikasju kooskõlas oma riiklike ehitusnormidega. Kui asbesti täielikku puudumist pole võimalik tagada, viiakse tööd läbi vastavalt menetlustele, mida tuleb järgida juhul, kui hoones esineb asbesti.“ |
| --- | --- |

8.

8.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega (14):

Artikkel 11 asendatakse järgmisega

14

„Artikkel 11

Enne lammutus- või hooldustöid
  või enne 2005. aastat või enne ekvivalentse riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat (vastavalt sellele, kumb on varasem) ehitatud ruumide renoveerimist kontrollitakse ruume, et kindlaks teha kõik asbesti sisaldavad materjalid vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 6. osa ja määruse (EL) nr 305/2011 I lisa nõuetele
  .
  Kontrolli tehakse kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtja või asutus, võttes arvesse käesoleva direktiivi artikleid 14 ja 15 ning riiklikke ehitusvaldkonna õigusnorme.

Liikmesriigid reguleerivad asbesti sisaldavate materjalide tuvastamiseks tehtavate uuringute üksikasju kooskõlas oma riiklike ehitusnormidega. Kui asbesti täielikku puudumist pole võimalik tagada, viiakse tööd läbi vastavalt menetlustele, mida tuleb järgida juhul, kui hoones esineb asbesti.“

| 9. | Artikli 12 esimene lõik asendatakse järgmisega (15):
  „Kui teatavate toimingute, nagu näiteks lammutamise
  või
  asbesti kõrvaldamise [...] puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtus ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse
  kõikvõimalikke
  tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:






  a) | töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

Artikli 12 esimene lõik asendatakse järgmisega (15):

Artikli 12 esimene lõik asendatakse järgmisega

15

„Kui teatavate toimingute, nagu näiteks lammutamise
  või
  asbesti kõrvaldamise [...] puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtus ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse
  kõikvõimalikke
  tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:

või

kõikvõimalikke

a)

töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik;

| b) | pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust ja |
| --- | --- |

b)

pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust ja

| (c) | ära hoitakse asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja
  ning ei ole lubatud ei ole kinnistesse ruumidesse õhu ventileerimine kohtadest, kust eemaldatakse asbesti
  ;
  ja |
| --- | --- |

(c)

ära hoitakse asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja
  ning ei ole lubatud ei ole kinnistesse ruumidesse õhu ventileerimine kohtadest, kust eemaldatakse asbesti
  ;
  ja

ning ei ole lubatud ei ole kinnistesse ruumidesse õhu ventileerimine kohtadest, kust eemaldatakse asbesti

ja

| ca) | asbestikiudude sisaldust õhus mõõdetakse pärast käesolevas lõigus osutatud tegevuse lõpetamist, et tagada, et töötajad saaksid ohutult uuesti töökohta siseneda.
  “ |
| --- | --- |

ca)

ca)

asbestikiudude sisaldust õhus mõõdetakse pärast käesolevas lõigus osutatud tegevuse lõpetamist, et tagada, et töötajad saaksid ohutult uuesti töökohta siseneda.
  “

asbestikiudude sisaldust õhus mõõdetakse pärast käesolevas lõigus osutatud tegevuse lõpetamist, et tagada, et töötajad saaksid ohutult uuesti töökohta siseneda.

| 10. | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega (16):

  „1.   Enne
  mis tahes tööde alustamist, mis on seotud asbestiga,
  koostatakse töökava.“ |
| --- | --- |

10.

10.

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega (16):

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega

16

„1.   Enne
  mis tahes tööde alustamist, mis on seotud asbestiga,
  koostatakse töökava.“

| 11. | Artikli 14 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega (17):

  „2.   Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ärahoidmise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi
  kooskõlas selle liikmesriigi õigusnormidega, kus töö toimub.




  3.   
  Koolituse sisu, kestuse, sageduse ja dokumenteerimise kohustuslikud miinimumnõuded on sätestatud 1a lisas.“ |
| --- | --- |

11.

11.

Artikli 14 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega (17):

Artikli 14 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega

17

„2.   Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ärahoidmise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi
  kooskõlas selle liikmesriigi õigusnormidega, kus töö toimub.

3.   
  Koolituse sisu, kestuse, sageduse ja dokumenteerimise kohustuslikud miinimumnõuded on sätestatud 1a lisas.“

| 12. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega (18):

  „Artikkel 15



  1.
     
  Ettevõtted, kes kavatsevad teha lammutus- või asbesti eemaldamise töid, peavad enne tööde alustamist saama pädevalt asutuselt uuendatava loa. Pädevad asutused võivad selliseid lube anda, kui taotlev ettevõte esitab tõendid heitevabade tehniliste seadmete või, kui see ei ole veel tehniliselt võimalik, vähese heitega töömenetluste piisava taseme kohta kooskõlas artikli 6 nõuetega ning oma töötajate individuaalsed koolitustunnistused vastavalt artiklile 14 ja lisale 1a.






  2.
     
  Pädevad asutused annavad ettevõtetele lube üksnes juhul, kui neil ei ole kahtlusi ettevõtte ja selle juhtimise usaldusväärsuses. Load on uuendatavad iga viie aasta järel kooskõlas riiklike õigusaktide ja/või tavadega.






  3.
     
  Liikmesriigid peavad koostama avalikud registrid ettevõtete kohta, kellel on lõike 1 kohaselt lubatud asbesti eemaldada.
  “ |
| --- | --- |

12.

12.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega (18):

Artikkel 15 asendatakse järgmisega

18

„Artikkel 15

1.
     
  Ettevõtted, kes kavatsevad teha lammutus- või asbesti eemaldamise töid, peavad enne tööde alustamist saama pädevalt asutuselt uuendatava loa. Pädevad asutused võivad selliseid lube anda, kui taotlev ettevõte esitab tõendid heitevabade tehniliste seadmete või, kui see ei ole veel tehniliselt võimalik, vähese heitega töömenetluste piisava taseme kohta kooskõlas artikli 6 nõuetega ning oma töötajate individuaalsed koolitustunnistused vastavalt artiklile 14 ja lisale 1a.

2.
     
  Pädevad asutused annavad ettevõtetele lube üksnes juhul, kui neil ei ole kahtlusi ettevõtte ja selle juhtimise usaldusväärsuses. Load on uuendatavad iga viie aasta järel kooskõlas riiklike õigusaktide ja/või tavadega.

3.
     
  Liikmesriigid peavad koostama avalikud registrid ettevõtete kohta, kellel on lõike 1 kohaselt lubatud asbesti eemaldada.
  “

| 13. | Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega (19):

  „1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul [...] tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et






  a) | eespool nimetatud toimingute






  i) | koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega (19):

Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega

19

„1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul [...] tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

a)

eespool nimetatud toimingute

i)

koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega;

| ii) | kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima; |
| --- | --- |

ii)

kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima;

| iii) | kohas ei tohi suitsetada; |
| --- | --- |

iii)

kohas ei tohi suitsetada;

| b) | töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga; |
| --- | --- |

b)

töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;

| c) | töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus, samuti
  kaitsevahendeid ja eelkõige hingamisseadmeid kontrollitakse kohustuslikult individuaalselt; kogu
  nimetatud töö- või kaitseriietust hoitakse ettevõttes. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites; |
| --- | --- |

c)

töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus, samuti
  kaitsevahendeid ja eelkõige hingamisseadmeid kontrollitakse kohustuslikult individuaalselt; kogu
  nimetatud töö- või kaitseriietust hoitakse ettevõttes. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites;

| ca
  ) | töötajatele, kes kannavad hingamisseadmeid, nähakse ette korrapärased kohustuslikud puhkepausid ja piisav aeg taastumiseks; |
| --- | --- |

ca
  )

töötajatele, kes kannavad hingamisseadmeid, nähakse ette korrapärased kohustuslikud puhkepausid ja piisav aeg taastumiseks;

| d) | töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad; |
| --- | --- |

d)

töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;

| e) | töötajad peavad läbima kohustusliku saastest puhastamise protseduuri
  ; |
| --- | --- |

e)

töötajad peavad läbima kohustusliku saastest puhastamise protseduuri
  ;

| f) | kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.“ |
| --- | --- |

f)

kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.“

| 14. | Artikli 17 lõikes 2 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega (20):

  „2.   Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele [...] tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et“ |
| --- | --- |

14.

14.

Artikli 17 lõikes 2 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega (20):

Artikli 17 lõikes 2 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega

20

„2.   Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele [...] tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et“

| 15. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega (21):

  „1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“ |
| --- | --- | --- |

15.

15.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega (21):

lõige 1 asendatakse järgmisega

21

„1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega (22):

  „2.   Enne kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.
  See hinnang peaks sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. I lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda;
  neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 kirjeldatud menetlusele.


  [...]
  Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.
  Vastavalt siseriiklikule õigusele ja/või tavale seatakse sisse iga esimeses lõigus osutatud töötaja isiklik tervisekontrolli kaart
  , mida säilitatakse minimaalselt 40 aastat
  .“ |
| --- | --- |

b)

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega (22):

lõige 2 asendatakse järgmisega

22

„2.   Enne kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.

See hinnang peaks sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. I lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda;
  neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 kirjeldatud menetlusele.

[...]

Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.

Vastavalt siseriiklikule õigusele ja/või tavale seatakse sisse iga esimeses lõigus osutatud töötaja isiklik tervisekontrolli kaart
  , mida säilitatakse minimaalselt 40 aastat
  .“

| 16. | Lisatakse järgmine artikkel:


  „
  Artikkel 18c




  Hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist] ja seejärel iga viie aasta tagant peab komisjon pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist vaatama läbi asbesti tuvastamise, mõõtmise ja selle kohta hoiatuste väljastamise tehnoloogilise ja teadusliku hetkeseisu ning andma välja suunised selle kohta, millal kasutada konkreetset tehnoloogiat töötajate asbestiga kokku puutumise eest kaitsmiseks.
  “ |
| --- | --- |

16.

16.

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„
  Artikkel 18c

Hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist] ja seejärel iga viie aasta tagant peab komisjon pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist vaatama läbi asbesti tuvastamise, mõõtmise ja selle kohta hoiatuste väljastamise tehnoloogilise ja teadusliku hetkeseisu ning andma välja suunised selle kohta, millal kasutada konkreetset tehnoloogiat töötajate asbestiga kokku puutumise eest kaitsmiseks.
  “

| 17. | Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega (23):

  „1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud meetmed.“ |
| --- | --- |

17.

17.

Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega (23):

Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega

23

„1.   Arvestades artikli 3 [...] sätteid, võetakse lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud meetmed.“

| 18. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega (24):

  „Artikkel 21



  1.
     Liikmesriigid peavad registrit kõigi teadaolevate
  asbestiga seotud kutsehaigusjuhtude
  kohta. Soovituslik loetelu haigustest, mida võib praeguste teadmiste kohaselt põhjustada asbestiga kokkupuude, on esitatud lisas 1b.




  2.
     
  Lõikes 1 kasutatud mõiste „teadaolevad haigusjuhud“ ei piirdu juhtumitega, mille puhul makstakse hüvitist, vaid hõlmab kõiki meditsiiniliselt diagnoositud asbestiga seotud haiguste juhtumeid.“ |
| --- | --- |

18.

18.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega (24):

Artikkel 21 asendatakse järgmisega

24

„Artikkel 21

1.
     Liikmesriigid peavad registrit kõigi teadaolevate
  asbestiga seotud kutsehaigusjuhtude
  kohta. Soovituslik loetelu haigustest, mida võib praeguste teadmiste kohaselt põhjustada asbestiga kokkupuude, on esitatud lisas 1b.

2.
     
  Lõikes 1 kasutatud mõiste „teadaolevad haigusjuhud“ ei piirdu juhtumitega, mille puhul makstakse hüvitist, vaid hõlmab kõiki meditsiiniliselt diagnoositud asbestiga seotud haiguste juhtumeid.“

| 19. | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 21a




  Tulekahju korral tehakse kogu olemasolev asbestisisaldust ja asbesti asukohta puudutav teave kättesaadavaks tuletõrjujatele ja hädaabiteenistustele.“ |
| --- | --- |

19.

19.

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

Tulekahju korral tehakse kogu olemasolev asbestisisaldust ja asbesti asukohta puudutav teave kättesaadavaks tuletõrjujatele ja hädaabiteenistustele.“

| 20. | Lisatakse järgmised lisad:



  „
  Lisa 1a




  KOOLITUSE KOHUSTUSLIKUD MIINIMUMNÕUDED




  Kõik töötajad, kes puutuvad kokku või võivad tõenäoliselt kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest pärineva tolmuga, läbivad kohustusliku koolituse, mis hõlmab vähemalt järgmisi miinimumnõudeid.










  1. | Koolitus korraldatakse töösuhte alguses ja ajavahemike järel, mis ei ületa nelja aastat. |
| --- | --- | --- |

20.

20.

Lisatakse järgmised lisad:

Lisatakse järgmised lisad:

„
  Lisa 1a

KOOLITUSE KOHUSTUSLIKUD MIINIMUMNÕUDED

Kõik töötajad, kes puutuvad kokku või võivad tõenäoliselt kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest pärineva tolmuga, läbivad kohustusliku koolituse, mis hõlmab vähemalt järgmisi miinimumnõudeid.

1.

Koolitus korraldatakse töösuhte alguses ja ajavahemike järel, mis ei ületa nelja aastat.

| 2. | Iga koolituskursus kestab vähemalt kolm tööpäeva. |
| --- | --- |

2.

Iga koolituskursus kestab vähemalt kolm tööpäeva.

| 3. | Koolitust pakub kvalifitseeritud ja sertifitseeritud asutus ja instruktor ning selle viib läbi liikmesriigi ametiasutus või tunnustatud pädev asutus kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga. |
| --- | --- |

3.

Koolitust pakub kvalifitseeritud ja sertifitseeritud asutus ja instruktor ning selle viib läbi liikmesriigi ametiasutus või tunnustatud pädev asutus kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga.

| 4. | Iga töötaja, kes on koolitusel rahuldavalt osalenud ja sooritanud nõutava testi, saab koolitustunnistuse, millel on märgitud:










  a) | koolituse kuupäev; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga töötaja, kes on koolitusel rahuldavalt osalenud ja sooritanud nõutava testi, saab koolitustunnistuse, millel on märgitud:

a)

koolituse kuupäev;

| b) | koolituse kestus; |
| --- | --- |

b)

koolituse kestus;

| c) | koolituse sisu; |
| --- | --- |

c)

koolituse sisu;

| d) | koolituse keel; |
| --- | --- |

d)

koolituse keel;

| e) | instruktori ja koolitust pakkuva asutuse nimi, kvalifikatsioon ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

e)

instruktori ja koolitust pakkuva asutuse nimi, kvalifikatsioon ja kontaktandmed.

| 5. | Kõik töötajad, kes puutuvad kokku või võivad tõenäoliselt kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest pärineva tolmuga või on sellise kokkupuute ohus, läbivad vähemalt järgmise teoreetilisest ja praktilisest osast koosneva koolituse, mis käsitleb järgmist:










  a) | selle liikmesriigi kohaldatavad seadused, kus töö toimub; |
| --- | --- | --- |

5.

Kõik töötajad, kes puutuvad kokku või võivad tõenäoliselt kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest pärineva tolmuga või on sellise kokkupuute ohus, läbivad vähemalt järgmise teoreetilisest ja praktilisest osast koosneva koolituse, mis käsitleb järgmist:

a)

selle liikmesriigi kohaldatavad seadused, kus töö toimub;

| b) | asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega, samuti ohud, mis on seotud teisese ja keskkonnatekkelise kokkupuutega; |
| --- | --- |

b)

asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega, samuti ohud, mis on seotud teisese ja keskkonnatekkelise kokkupuutega;

| c) | asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid; |
| --- | --- |

c)

asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid;

| d) | toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning kokkupuute minimeerimiseks rakendatavate abinõude tähtsus; |
| --- | --- |

d)

toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning kokkupuute minimeerimiseks rakendatavate abinõude tähtsus;

| e) | ohutud töötavad, sealhulgas töökoha ettevalmistamine, töömeetodite valik ja tööde kavandamine, ventilatsioon, punkteemaldus, mõõtmine ja kontroll ning regulaarsed puhkepausid; |
| --- | --- |

e)

ohutud töötavad, sealhulgas töökoha ettevalmistamine, töömeetodite valik ja tööde kavandamine, ventilatsioon, punkteemaldus, mõõtmine ja kontroll ning regulaarsed puhkepausid;

| f) | kaitsevahendite, eelkõige hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

f)

kaitsevahendite, eelkõige hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine;

| g) | juhised hädaolukorraks; |
| --- | --- |

g)

juhised hädaolukorraks;

| h) | saastatusest puhastamise kord; |
| --- | --- |

h)

saastatusest puhastamise kord;

| i) | jäätmete kõrvaldamine; |
| --- | --- |

i)

jäätmete kõrvaldamine;

| j) | tervisekontrolli nõuded. |
| --- | --- |

j)

tervisekontrolli nõuded.

| 6. | Töötajad, kes tegelevad lammutustööde või asbesti eemaldamisega, saavad lisaks lõikes 4 loetletud punktidele koolitust järgmistes valdkondades:










  a) | tehnoloogiliste vahendite ja masinate kasutamine asbestikiudude eraldumise ja levimise piiramiseks töö käigus vastavalt direktiivile 2009/104/EÜ; |
| --- | --- | --- |

6.

Töötajad, kes tegelevad lammutustööde või asbesti eemaldamisega, saavad lisaks lõikes 4 loetletud punktidele koolitust järgmistes valdkondades:

a)

tehnoloogiliste vahendite ja masinate kasutamine asbestikiudude eraldumise ja levimise piiramiseks töö käigus vastavalt direktiivile 2009/104/EÜ;

| b) | uusim olemasolev tehnoloogia ja masinad asbestikiudude eraldumise ja levimise piiramiseks heitevabades või, kui see ei ole veel tehniliselt võimalik, vähese heitega töömenetlustes. |
| --- | --- |

b)

uusim olemasolev tehnoloogia ja masinad asbestikiudude eraldumise ja levimise piiramiseks heitevabades või, kui see ei ole veel tehniliselt võimalik, vähese heitega töömenetlustes.

„
  Lisa 1b

ASBESTIGA SEOTUD HAIGUSTE LOETELU

Praegused teadmised näitavad, et kokkupuude asbestikiududega võib põhjustada vähemalt järgmisi asbestiga seotud kutsehaigusi, mille liikmesriigid peavad seetõttu oma siseriiklikesse õigusaktidesse lisama:

| — | asbestoos; |
| --- | --- |

—

asbestoos;

| — | asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud mesotelioom; |
| --- | --- |

—

asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud mesotelioom;

| — | healoomulised pleurahaigused, sealhulgas fibrootilised kahjustused, ümar atelektaas ja asbestist põhjustatud healoomuline pleuraefusioon; |
| --- | --- |

—

healoomulised pleurahaigused, sealhulgas fibrootilised kahjustused, ümar atelektaas ja asbestist põhjustatud healoomuline pleuraefusioon;

| — | asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kopsuvähk, sealhulgas bronhivähk; |
| --- | --- |

—

asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kopsuvähk, sealhulgas bronhivähk;

| — | asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kõrivähk; |
| --- | --- |

—

asbestitolmu sissehingamisest põhjustatud kõrivähk;

| — | asbestist põhjustatud munasarjavähk. |
| --- | --- |

—

asbestist põhjustatud munasarjavähk.

Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on täheldanud positiivset seost asbestiga kokku puutumise ja järgmiste haiguste vahel:

| — | neeluvähk; |
| --- | --- |

—

neeluvähk;

| — | kolorektaalvähk; |
| --- | --- |

—

kolorektaalvähk;

| — | maovähk. |
| --- | --- |

—

maovähk.

---

(1)  Kehtiv tekst on järgmine:

1

„1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“

(2)  Väljajäetud lõige on järgmine:

2

„3.   Eeldusel, et töötajate kokkupuude on pisteline ja väheintensiivne, ning kui lõikes 2 nimetatud riskihindamise tulemusel on üheselt selge, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus jääb lubatud piiresse, võib artiklid 4, 18 ja 19 jätta kohaldamata, kui asjaomane töö sisaldab

| a) | lühiajalist, mitte pidevat hooldustegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale; |
| --- | --- |

a)

lühiajalist, mitte pidevat hooldustegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale;

| b) | selliste mittelagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks; |
| --- | --- |

b)

selliste mittelagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks;

| c) | heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist; |
| --- | --- |

c)

heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist;

| d) | õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti.“ |
| --- | --- |

d)

õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti.“

(3)  Kehtiv tekst on järgmine:

3

„4.   Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööstusvaldkonna osapooltega vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja tavale praktilised juhised lõikes 3 ette nähtud pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.“

(4)  Kehtiv tekst on järgmine:

4

„1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“

(5)  Kehtiv tekst on järgmine:

5

„3.   Tööandja esitab lõikes 2 nimetatud teate enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele.

Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühikirjeldust:

| a) | töökoha asukoht; |
| --- | --- |

a)

töökoha asukoht;

| b) | kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus; |
| --- | --- |

b)

kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus;

| c) | kõnealused toimingud ja protsessid; |
| --- | --- |

c)

kõnealused toimingud ja protsessid;

| d) | kaasatud töötajate arv; |
| --- | --- |

d)

kaasatud töötajate arv;

| e) | töö alguskuupäev ja kestus; |
| --- | --- |

e)

töö alguskuupäev ja kestus;

| f) | töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed.“ |
| --- | --- |

f)

töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed.“

(6)  Kehtiv tekst on järgmine:

6

„Keelatakse asbesti pihustamine ja asbesti sisaldavate väikese tihedusega (kuni 1 g/cm3) isoleermaterjalide või helikindlate materjalide kasutamist eeldavad töövõtted.

Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.“

(7)  Kehtiv tekst on järgmine:

7

| „b) | töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku;“ |
| --- | --- |

„b)

(8)  Kehtiv tekst on järgmine: „1. Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja eesmärgiga tagada artiklis 8 sätestatud piirväärtusest kinnipidamine, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus korrapäraselt.“

8

(9)  Kehtiv tekst on järgmine: „2. Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.“

9

(10)  Kehtiv tekst on järgmine: „5. Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et mõõtmistega, või kasutades arvutusi kaaludega aja järgi, oleks võimalik kindlaks teha representatiivset kokkupuute määra kaheksatunnise vaatlusperioodi (ühe vahetuse) jooksul.“

10

(11)  Kehtiv tekst on järgmine: „6. Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati faasikontrastimikroskoobi (PCM) abil Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) 1997. aasta soovituslikul meetodil või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.“

11

(12)  Kehtiv tekst on järgmine: „Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu õhus sisalduva asbestiga kokku rohkem kui 0,1 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.“

12

3

(13)  Kehtiv tekst on järgmine:

13

„1.   Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtust ületatakse, tuleb kindlaks teha selle põhjused ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.

Mõjualusel alal tuleb töö peatada, kuni sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.“

(14)  Kehtiv tekst on järgmine:

14

„Enne lammutus- või hooldustöid võtavad tööandjad – vajaduse korral ruumide omanike käest teavet hankides – kõik vajalikud meetmed, et teha kindlaks oletatavasti asbesti sisaldavad materjalid.

Kui mõne materjali või rajatise puhul on kahtlus, et see sisaldab asbesti, kohaldatakse käesoleva direktiivi vastavaid sätteid.“

(15)  Kehtiv tekst on järgmine:

15

„Kui teatavate toimingute, nagu näiteks lammutamise, asbesti kõrvaldamise, remondi ja hoolduse puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtus ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:

| a) | töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik;

| b) | pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust, ja |
| --- | --- |

b)

pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust, ja

| c) | ära hoitakse asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja.“ |
| --- | --- |

c)

ära hoitakse asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja.“

(16)  Kehtiv tekst on järgmine:

16

| „1. | Enne lammutustööde alustamist või ehitistest, rajatistest, seadmetest või masinatest või laevadest asbesti ja/või asbesti sisaldavate toodete eemaldamist koostatakse töökava.“ |
| --- | --- |

„1.

(17)  Kehtiv tekst on järgmine:

17

„2.   Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ärahoidmise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi eelkõige seoses järgmisega:

| a) | asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega; |
| --- | --- |

a)

asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega;

| b) | asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid; |
| --- | --- |

b)

asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid;

| c) | toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus; |
| --- | --- |

c)

toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus;

| d) | ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid; |
| --- | --- |

d)

ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid;

| e) | hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

e)

hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine;

| f) | juhised hädaolukorraks; |
| --- | --- |

f)

juhised hädaolukorraks;

| g) | saastatusest puhastamise kord; |
| --- | --- |

g)

saastatusest puhastamise kord;

| h) | jäätmete kõrvaldamine; |
| --- | --- |

h)

jäätmete kõrvaldamine;

| i) | tervisekontrolli nõuded. |
| --- | --- |

i)

tervisekontrolli nõuded.

3.   Asbesti kõrvaldavate töötajate koolitamise praktilised suunised töötatakse välja ühenduse tasandil.“

(18)  Kehtiv tekst on järgmine: „Enne lammutamist või asbesti kõrvaldamist peavad ettevõtted tõestama oma oskusi selles valdkonnas. Seda tehakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale.“

18

(19)  Kehtiv tekst on järgmine:

19

„1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

| a) | eespool nimetatud toimingute






  i) | koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega; |
| --- | --- | --- |

a)

eespool nimetatud toimingute

i)

koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega;

| ii) | kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima; |
| --- | --- |

ii)

kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima;

| iii) | kohas ei tohi suitsetada; |
| --- | --- |

iii)

kohas ei tohi suitsetada;

| b) | töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga; |
| --- | --- |

b)

töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;

| c) | töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites; |
| --- | --- |

c)

töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites;

| d) | töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad; |
| --- | --- |

d)

töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;

| e) | töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid; |
| --- | --- |

e)

töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid;

| f) | kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.“ |
| --- | --- |

f)

kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.“

(20)  Kehtiv tekst on järgmine:

20

„Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et“

(21)  Kehtiv tekst on järgmine: „1. Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.“

21

(22)  Kehtiv tekst on järgmine:

22

„2.   Enne kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.

See hinnang peaks sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. I lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 18a vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa, et kohandada seda tehnika arenguga.

Kui nõuetekohaselt põhjendatud ja erakorralistel juhtudel, mis kujutavad endast vahetut, otsest ja tõsist ohtu töötajate ja muude isikute füüsilisele tervisele ja ohutusele, on tungiva kiireloomulisuse tõttu vaja võtta meetmeid väga lühikese aja jooksul, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 18b sätestatud menetlust.

Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.

Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale seatakse sisse iga töötaja isiklik tervisekontrolli kaart.“

(23)  Kehtiv tekst on järgmine: „1. Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud meetmed.“

23

(24)  Kehtiv tekst on järgmine: „Liikmesriigid peavad registrit kõigi teadaolevate asbestoosi ja mesotelioomi juhtude kohta.“

24

---

RESOLUTSIOONI III LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Asbestiga seotud haiguste tunnustamine ja hüvitamine

Euroopa Parlament nõuab, et komisjon esitaks pärast ELi toimimise lepingu artiklis 154 sätestatud konsulteerimist sotsiaalpartneritega artikli 153 lõike 2 punkti b põhjal direktiivi ettepaneku, milles sätestataks kutsehaiguste tunnustamise miinimumnõuded, kaasa arvatud kõik asbestiga seotud haigused, ning asjaomastele isikutele piisava hüvituse maksmine. Komisjoni ettepanek peaks hõlmama vähemalt järgmisi elemente:

| 1) | loetelu hüvitatavatest kutsehaigustest, mille suhtes kohaldatakse ennetusmeetmeid, mida liikmesriigid tunnustavad ja mis ei piira soodsamate riiklike õigusaktide kohaldamist, tuginedes komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitusele Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta, ja mida ajakohastatakse vastavalt uusimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele; |
| --- | --- |

1)

loetelu hüvitatavatest kutsehaigustest, mille suhtes kohaldatakse ennetusmeetmeid, mida liikmesriigid tunnustavad ja mis ei piira soodsamate riiklike õigusaktide kohaldamist, tuginedes komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitusele Euroopa kutsehaiguste nimekirja kohta, ja mida ajakohastatakse vastavalt uusimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele;

| 2) | ühtsete kontaktpunktide loomine, mida saaksid kasutada kõik kutsehaigusi puudutavate küsimustega tegelejad; |
| --- | --- |

2)

ühtsete kontaktpunktide loomine, mida saaksid kasutada kõik kutsehaigusi puudutavate küsimustega tegelejad;

| 3) | riikliku ametikoha, näiteks ombudsmani ametikoha loomine kutsehaiguste ohvrite abistamiseks tunnustamismenetlustes, samuti toetuse suurendamine muu hulgas ametiühingutele ja ohvrite tugirühmadele ning nendega parimate tavade vahetamine seoses haiguste tunnustamismenetlustega; |
| --- | --- |

3)

riikliku ametikoha, näiteks ombudsmani ametikoha loomine kutsehaiguste ohvrite abistamiseks tunnustamismenetlustes, samuti toetuse suurendamine muu hulgas ametiühingutele ja ohvrite tugirühmadele ning nendega parimate tavade vahetamine seoses haiguste tunnustamismenetlustega;

| 4) | kutsehaiguste tunnustamise tõendamiskohustuse ümberpööramine või vähemalt selle tulemuslik lihtsustamine, näiteks sätestades, et kui on võimalik mõistlikult kindlaks teha kokkupuude asbestiga töökohas, saab eeldada seost kokkupuute ja sellele järgnevate sümptomite vahel; |
| --- | --- |

4)

kutsehaiguste tunnustamise tõendamiskohustuse ümberpööramine või vähemalt selle tulemuslik lihtsustamine, näiteks sätestades, et kui on võimalik mõistlikult kindlaks teha kokkupuude asbestiga töökohas, saab eeldada seost kokkupuute ja sellele järgnevate sümptomite vahel;

| 5) | sätted tunnustatud kutsehaiguste piisava hüvitamise kohta. |
| --- | --- |

5)

sätted tunnustatud kutsehaiguste piisava hüvitamise kohta.

---

RESOLUTSIOONI IV LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Direktiivi 2010/31/EL ajakohastamine – asbestikontroll enne hoonete energiatõhusamaks renoveerimist

Euroopa Parlament palub komisjonil esitada ELi toimimise lepingu artikli 194 lõike 2 alusel ettepanek muuta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, tuginedes järgmisele soovitusele:

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Olemasolevad hooned

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kui hooneid oluliselt rekonstrueeritakse, suurendatakse hoone või selle rekonstrueeritud osade tehnilise, funktsionaalse ja majandusliku teostatavuse piires nende energiatõhusust nii, et see vastaks artikli 4 kohaselt kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuetele.

Kõnealuseid nõudeid kohaldatakse rekonstrueeritud hoonele või hoone osale tervikuna. Lisaks sellele või alternatiivselt võib nõudeid kohaldada rekonstrueeritud hoone ehitusdetailidele.

Lisaks sellele võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, tagamaks, et kui ehitusdetail, mis moodustab hoone välispiirde osa ja millel on oluline mõju hoone välispiirde energiatõhususele, rekonstrueeritakse või asendatakse, vastab ehitusdetaili energiatõhusus energiatõhususe miinimumnõuetele tehnilise, funktsionaalse ja majandusliku teostatavuse piires.

Liikmesriigid määravad kõnealused energiatõhususe miinimumnõuded kindlaks artikli 4 kohaselt.

Liikmesriigid soodustavad oluliselt rekonstrueeritavate hoonete puhul alternatiivsete, suure tõhususega süsteemide kasutamist, kui see on tehniliselt, funktsionaalselt ja majanduslikult teostatav, ning võtma arvesse siseruumide tervislikke kliimatingimusi ning tuleohutust ja tugeva seismilisusega seotud riske.

Liikmesriigid kehtestavad kohustuse enne renoveerimistööde algust kontrollida, kas hoonetes ei leidu asbesti või muid ohtlikke materjale. Kontrolli tulemusest tuleb teatada sertifikaadiga, milles täpsustatakse asbesti või muude ohtlike materjalide leidumine või puudumine hoones. Esimesel juhul täpsustatakse sertifikaadis asbesti sisaldavate materjalide liigid ja nende täpne asukoht. Kui uurimistöö tulemuse põhjal ei saa välistada asbesti sisaldumist konkreetses materjalis, tuleb rakendada ettevaatuspõhimõtet. Renoveerimistöödest mõjutatavate materjalide eemaldamine ja kõrvaldamine peab toimuma korrakohasel ja ohutul moel kooskõlas direktiiviga 2009/148/EÜ, määrusega (EL) nr 305/2011 ja muude asjakohaste õigusaktidega
  .“

---

RESOLUTSIOONI V LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Asbestikontroll müügiks või rentimiseks mõeldud hoonetes

Euroopa Parlament nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõike 3 ja artikli 114 lõike 1 alusel ettepaneku võtta vastu direktiiv, milles sätestatakse miinimumnõuded asbesti sertifikaatidele enne 2005. aastat või enne samaväärse riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat (olenevalt sellest, kumb on varasem) ehitatud hoonete puhul, mida müüakse või renditakse. Ettepanekus tuleks käsitleda vähemalt järgmisi elemente:

| 1) | nii avaliku kui ka erasektori hoonete omanike kohustus tellida enne 2005. aastat või enne samaväärse riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat (olenevalt sellest, kumb on varasem) ehitatud hoone kontroll, et leida ja tuvastada asbesti sisaldavate materjalide olemasolu või puudumine hoones, enne kui hoone (või selle osa) müüakse või rendile antakse; |
| --- | --- |

1)

nii avaliku kui ka erasektori hoonete omanike kohustus tellida enne 2005. aastat või enne samaväärse riikliku asbestikeelu kehtestamise aastat (olenevalt sellest, kumb on varasem) ehitatud hoone kontroll, et leida ja tuvastada asbesti sisaldavate materjalide olemasolu või puudumine hoones, enne kui hoone (või selle osa) müüakse või rendile antakse;

| 2) | kontrolli teevad üksnes sertifitseeritud ettevõtjad kooskõlas direktiiviga 2009/148/EÜ, siseriikliku õiguse ja tavaga ning pädeva riikliku asutuse järelevalve all; |
| --- | --- |

2)

kontrolli teevad üksnes sertifitseeritud ettevõtjad kooskõlas direktiiviga 2009/148/EÜ, siseriikliku õiguse ja tavaga ning pädeva riikliku asutuse järelevalve all;

| 3) | kasutajate või elanike võimalikult tõhusaks kaitsmiseks peavad kaardistuse ja vajaduse korral eemaldamise või, kui see ei ole tehniliselt võimalik, kapseldamise läbi viima kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtjad kooskõlas direktiiviga 2009/148/EÜ ning vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale ning pädeva riikliku asutuse järelevalve all; |
| --- | --- |

3)

kasutajate või elanike võimalikult tõhusaks kaitsmiseks peavad kaardistuse ja vajaduse korral eemaldamise või, kui see ei ole tehniliselt võimalik, kapseldamise läbi viima kvalifitseeritud ja sertifitseeritud ettevõtjad kooskõlas direktiiviga 2009/148/EÜ ning vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale ning pädeva riikliku asutuse järelevalve all;

| 4) | sertifitseeritud ettevõtja edastab kontrollitulemused omanikule ja pädev riiklik asutus (ühtne kontaktpunkt) peaks väljastama sertifikaadi, mis on kantud punkti 5 kohasesse riiklikku registrisse, ning andma omanikele teavet ja nõu kohaldatavate õigusnormide kohta, sealhulgas tuvastatud asbesti õige ja ohutu eemaldamise ning asjakohastest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kättesaadava rahalise toetuse kohta; |
| --- | --- |

4)

sertifitseeritud ettevõtja edastab kontrollitulemused omanikule ja pädev riiklik asutus (ühtne kontaktpunkt) peaks väljastama sertifikaadi, mis on kantud punkti 5 kohasesse riiklikku registrisse, ning andma omanikele teavet ja nõu kohaldatavate õigusnormide kohta, sealhulgas tuvastatud asbesti õige ja ohutu eemaldamise ning asjakohastest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kättesaadava rahalise toetuse kohta;

| 5) | asbestisertifikaadid sisaldavad kontrolli tulemust, sealhulgas leitud asbesti sisaldavate materjaliliikide loetelu, nende täpset asukohta, nende praegust säilitamise seisukorda ja teadet elanike tervise kahjustamise vältimiseks vajalike tööde ning järelevalve kohta ja ohutu eemaldamise kontseptsiooni ning teavet hoone võimalike alade kohta, mida pole olnud võimalik kontrollida või kus uurimistöö tulemuse põhjal ei saa välistada asbesti olemasolu; |
| --- | --- |

5)

asbestisertifikaadid sisaldavad kontrolli tulemust, sealhulgas leitud asbesti sisaldavate materjaliliikide loetelu, nende täpset asukohta, nende praegust säilitamise seisukorda ja teadet elanike tervise kahjustamise vältimiseks vajalike tööde ning järelevalve kohta ja ohutu eemaldamise kontseptsiooni ning teavet hoone võimalike alade kohta, mida pole olnud võimalik kontrollida või kus uurimistöö tulemuse põhjal ei saa välistada asbesti olemasolu;

| 6) | asbesti olemasolu kinnitaval sertifikaadil peaks olema piisav kehtivusaeg, mis kajastab nõutavat järelevalvet, et vältida kontrollide kordamist; |
| --- | --- |

6)

asbesti olemasolu kinnitaval sertifikaadil peaks olema piisav kehtivusaeg, mis kajastab nõutavat järelevalvet, et vältida kontrollide kordamist;

| 7) | sertifikaadid lisatakse olemasolevatesse asbestiregistritesse, tehakse kättesaadavaks ettevõtetele ja töötajatele, kes teevad hoones ehitustöid, lisatakse kinnisvaraga seotud müügilepingutele ja tehakse kättesaadavaks kinnisvara üürnikele; |
| --- | --- |

7)

sertifikaadid lisatakse olemasolevatesse asbestiregistritesse, tehakse kättesaadavaks ettevõtetele ja töötajatele, kes teevad hoones ehitustöid, lisatakse kinnisvaraga seotud müügilepingutele ja tehakse kättesaadavaks kinnisvara üürnikele;

| 8) | hoonete müüjatele ja rendileandjatele, kes enne kinnisvara müümist või rendileandmist ei telli nõutavat kontrolli ega teata selle tulemustest pädevale asutusele, kehtestatakse tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad trahvid; |
| --- | --- |

8)

hoonete müüjatele ja rendileandjatele, kes enne kinnisvara müümist või rendileandmist ei telli nõutavat kontrolli ega teata selle tulemustest pädevale asutusele, kehtestatakse tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad trahvid;

| 9) | nõuete rikkumise puhul kehtestatakse asjakohane vastutuskord. |
| --- | --- |

9)

nõuete rikkumise puhul kehtestatakse asjakohane vastutuskord.

Pädev riiklik asutus avaldab esimese lõigu punktis 2 osutatud sertifitseeritud ettevõtjate nimekirja.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Euroopa meedia digikümnendil

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Euroopa meedia kohta digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 167 ja 173, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 167 ja 173,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (Amsterdami protokoll), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (Amsterdami protokoll),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste digitaalsektori turgude kohta (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste digitaalsektori turgude kohta (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi teemal „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2020. aasta järeldusi, mis käsitlevad vastupanuvõime suurendamist ja hübriidohtude, sealhulgas desinformatsiooni vastu võitlemist COVID-19 pandeemia kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2020. aasta järeldusi, mis käsitlevad vastupanuvõime suurendamist ja hübriidohtude, sealhulgas desinformatsiooni vastu võitlemist COVID-19 pandeemia kontekstis,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2019. aasta järeldusi Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige ühistoodangu piiriülese levitamise parandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2019. aasta järeldusi Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige ühistoodangu piiriülese levitamise parandamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mai 2021. aasta teatist „Euroopa Komisjoni suunised desinformatsiooni tegevusjuhendi tugevdamise kohta“ (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mai 2021. aasta teatist „Euroopa Komisjoni suunised desinformatsiooni tegevusjuhendi tugevdamise kohta“ (COM(2021)0262),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2018. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa sisu tugevdamist digitaalmajanduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2018. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa sisu tugevdamist digitaalmajanduses,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud 2020. aasta juuli maailma ajakirjandusvabaduse indeksi paremusjärjestust ning Euroopa Ülikool-Instituudi meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse avaldatud 2020. aasta juuli meedia mitmekesisuse seire paremusjärjestust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud 2020. aasta juuli maailma ajakirjandusvabaduse indeksi paremusjärjestust ning Euroopa Ülikool-Instituudi meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse avaldatud 2020. aasta juuli meedia mitmekesisuse seire paremusjärjestust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul (2) (autoriõiguse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul (2) (autoriõiguse direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ (3),

| — | võttes arvesse 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2020. aasta järeldusi, milles käsitletakse vaba ja pluralistliku meediasüsteemi kaitsmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2020. aasta järeldusi, milles käsitletakse vaba ja pluralistliku meediasüsteemi kaitsmist,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist „Euroopa meedia digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks“ (COM(2020)0784),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks“ (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks“ (COM(2020)0760),

| — | võttes arvesse 1. märtsi 1998. aasta Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta meediat käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. märtsi 1998. aasta Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta meediat käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2018. aasta ühisteatist väärinfovastase tegevuskava kohta (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 5. detsembri 2018. aasta ühisteatist väärinfovastase tegevuskava kohta (JOIN(2018)0036),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (5),

| — | võttes arvesse 2030. aastaks ettenähtud digieesmärke komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatises „2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade“ (Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil) (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2030. aastaks ettenähtud digieesmärke komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatises „2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade“ (Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil) (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2020. aasta järeldusi kultuuri- ja audiovisuaalküsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2020. aasta järeldusi kultuuri- ja audiovisuaalküsimustes,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2013. aasta järeldusi meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kohta digitaalses keskkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2013. aasta järeldusi meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kohta digitaalses keskkonnas,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (6),

| — | võttes arvesse 30. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellitud 2020. aasta juuli uuringut „Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU“ (Ajakirjanike ohutus ja korruptsiooni vastu võitlemine ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tellitud 2020. aasta juuli uuringut „Safety of Journalists and the Fighting of Corruption in the EU“ (Ajakirjanike ohutus ja korruptsiooni vastu võitlemine ELis),

| — | võttes arvesse Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse 2020. aasta juuni aruannet „IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19“ (IRIS Plus 2020-2: Euroopa audiovisuaaltööstus COVID-19 ajal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse 2020. aasta juuni aruannet „IRIS Plus 2020-2: The European audiovisual Industry in the time of COVID-19“ (IRIS Plus 2020-2: Euroopa audiovisuaaltööstus COVID-19 ajal),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 3. jaanuari 2020. aasta aruannet „Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe“ (Ohud meediavabadusele ja ajakirjanike turvalisusele Euroopas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 3. jaanuari 2020. aasta aruannet „Threats to Media Freedom and Journalists’ Security in Europe“ (Ohud meediavabadusele ja ajakirjanike turvalisusele Euroopas),

| — | võttes arvesse meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse 2020. aasta juuli aruannet „Media Pluralism Monitor 2020 Results“ (Meedia mitmekesisuse seire 2020. aasta tulemused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse 2020. aasta juuli aruannet „Media Pluralism Monitor 2020 Results“ (Meedia mitmekesisuse seire 2020. aasta tulemused),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0278/2021),

| A. | arvestades, et käesolevas raportis hõlmab mõiste „uudismeedia“ kogu toimetatud meediat, näiteks televisiooni, raadio ja kirjastamise sektorit, kaasa arvatud ajalehti, ajakirju ja digitaalmeediat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolevas raportis hõlmab mõiste „uudismeedia“ kogu toimetatud meediat, näiteks televisiooni, raadio ja kirjastamise sektorit, kaasa arvatud ajalehti, ajakirju ja digitaalmeediat;

| B. | arvestades, et käesolevas raportis hõlmab mõiste „audiovisuaalsektorid“ ringhäälingu-, video- ja multimeediasektoreid ja -majandust kogu nende mitmekesisuses, sealhulgas kinosid ja muid füüsilisi asukohti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesolevas raportis hõlmab mõiste „audiovisuaalsektorid“ ringhäälingu-, video- ja multimeediasektoreid ja -majandust kogu nende mitmekesisuses, sealhulgas kinosid ja muid füüsilisi asukohti;

| C. | arvestades, et käesolevas raportis hõlmavad mõisted „meedia“ ja „meediasektor“ nii uudismeediasektorit kui ka audiovisuaalsektorit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolevas raportis hõlmavad mõisted „meedia“ ja „meediasektor“ nii uudismeediasektorit kui ka audiovisuaalsektorit;

| D. | arvestades, et kultuuri- ja loomesektor, mille lahutamatu osa on uudismeedia- ja audiovisuaalsektor, on üks sektoreid, mis on COVID-19 tagajärgede tõttu kõige rohkem kannatanud ja et eelkõige on kannatanud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd); arvestades, et eelduste kohaselt need sektorid ka taastuvad mõõdukamas tempos kui üldine majandus; arvestades, et pandeemia tagajärjed on mõjutanud uudismeedia- ja audiovisuaalsektori ja -majanduse eri osalejaid erinevalt ning seega seistakse silmitsi erinevate katsumustega, mis tuleb kriisist väljumiseks ületada kohandatud meetmetega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuri- ja loomesektor, mille lahutamatu osa on uudismeedia- ja audiovisuaalsektor, on üks sektoreid, mis on COVID-19 tagajärgede tõttu kõige rohkem kannatanud ja et eelkõige on kannatanud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd); arvestades, et eelduste kohaselt need sektorid ka taastuvad mõõdukamas tempos kui üldine majandus; arvestades, et pandeemia tagajärjed on mõjutanud uudismeedia- ja audiovisuaalsektori ja -majanduse eri osalejaid erinevalt ning seega seistakse silmitsi erinevate katsumustega, mis tuleb kriisist väljumiseks ületada kohandatud meetmetega;

| E. | arvestades, et see on audiovisuaalsektoreid rängalt mõjutanud ja nende tulu on tohutult vähenenud – 2020. aastal langes kinode ja levitajate kassatulu peaaegu 70 % võrra, millega kaasnes kokku 4 miljardi euro suurune tululangus (9) ning tootmine vähenes 30 % võrra ja ühistootmine peatus täielikult –, mis ohustab nende taastumisvõimet ning valmistab probleeme Euroopa filmide ja kultuuri rahastamisel ja levitamisel (10); arvestades, et need sektorid seisavad silmitsi eri katsumustega, sealhulgas tegevuskulude kasv rangemate ohutus- ja tervishoiualaste meetmete tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see on audiovisuaalsektoreid rängalt mõjutanud ja nende tulu on tohutult vähenenud – 2020. aastal langes kinode ja levitajate kassatulu peaaegu 70 % võrra, millega kaasnes kokku 4 miljardi euro suurune tululangus (9) ning tootmine vähenes 30 % võrra ja ühistootmine peatus täielikult –, mis ohustab nende taastumisvõimet ning valmistab probleeme Euroopa filmide ja kultuuri rahastamisel ja levitamisel (10); arvestades, et need sektorid seisavad silmitsi eri katsumustega, sealhulgas tegevuskulude kasv rangemate ohutus- ja tervishoiualaste meetmete tõttu;

| F. | arvestades, et kinod ja filmifestivalid mängivad Euroopa audiovisuaalses ökosüsteemis keskset rolli, eelkõige levitamisel ja eurooplastele pakutava vaatamiskogemuse osas; arvestades, et kehtivate sanitaarmeetmete tõttu ei saa need füüsilised asukohad täisvõimsusel toimida või on täiesti suletud; arvestades, et seal, kus kinod on uuesti avatud, on publiku arv uuesti jõudmas COVID-19-eelsete mahtudeni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kinod ja filmifestivalid mängivad Euroopa audiovisuaalses ökosüsteemis keskset rolli, eelkõige levitamisel ja eurooplastele pakutava vaatamiskogemuse osas; arvestades, et kehtivate sanitaarmeetmete tõttu ei saa need füüsilised asukohad täisvõimsusel toimida või on täiesti suletud; arvestades, et seal, kus kinod on uuesti avatud, on publiku arv uuesti jõudmas COVID-19-eelsete mahtudeni;

| G. | arvestades, et pandeemia tõttu on järsku peatunud investeeringud reklaamidesse, mis on uudismeediasektori jaoks oluline tuluallikas; arvestades, et eelhinnangute kohaselt on uudismeedia reklaamitulu vähenenud 20 %–80 % (11); arvestades, et meediaorganisatsioonid, eelkõige VKEd, peavad tulema tihti toime likviidsusprobleemidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pandeemia tõttu on järsku peatunud investeeringud reklaamidesse, mis on uudismeediasektori jaoks oluline tuluallikas; arvestades, et eelhinnangute kohaselt on uudismeedia reklaamitulu vähenenud 20 %–80 % (11); arvestades, et meediaorganisatsioonid, eelkõige VKEd, peavad tulema tihti toime likviidsusprobleemidega;

| H. | arvestades, et uudismeediasektoris tegutsevad eri organisatsioonid ja ettevõtjad alates vabakutselistest, näiteks ajakirjanikud ja tehnilised töötajad, kuni avalik-õiguslike ringhäälingute ja suurte meediakonglomeraatideni, kes on suurel määral vertikaalselt integreeritud, väikeste kohalike ja piirkondlike uudisekanalite ja mitmesuguste mittetulundusühinguteni; arvestades, et suuremale osale liikmesriikidest on iseloomulik suur turukontsentratsioon, kus ringhäälingusektoris valitsevad monopolid või oligopolid ja ajalehetööstuses oligopolid ning ajakirjade ja raamatute kirjastamise sektoris esineb märkimisväärne konkurents (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uudismeediasektoris tegutsevad eri organisatsioonid ja ettevõtjad alates vabakutselistest, näiteks ajakirjanikud ja tehnilised töötajad, kuni avalik-õiguslike ringhäälingute ja suurte meediakonglomeraatideni, kes on suurel määral vertikaalselt integreeritud, väikeste kohalike ja piirkondlike uudisekanalite ja mitmesuguste mittetulundusühinguteni; arvestades, et suuremale osale liikmesriikidest on iseloomulik suur turukontsentratsioon, kus ringhäälingusektoris valitsevad monopolid või oligopolid ja ajalehetööstuses oligopolid ning ajakirjade ja raamatute kirjastamise sektoris esineb märkimisväärne konkurents (12);

| I. | arvestades, et lisaks pandeemia mõjudele seisab meediasektor silmitsi ka digiüleminekuga seotud katsumustega ja selle mõjuga sektori üldisele ärimudelile; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi ohutu, ausa ja konkurentsivõimelise veebikeskkonna loomiseks, mis kaitseb ka kodanike põhiõigusi; arvestades, et komisjon peab edendama digivaldkonnas audio- ja audiovisuaalmeedia uutele ärimudelitele üleminekut; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks pandeemia mõjudele seisab meediasektor silmitsi ka digiüleminekuga seotud katsumustega ja selle mõjuga sektori üldisele ärimudelile; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi ohutu, ausa ja konkurentsivõimelise veebikeskkonna loomiseks, mis kaitseb ka kodanike põhiõigusi; arvestades, et komisjon peab edendama digivaldkonnas audio- ja audiovisuaalmeedia uutele ärimudelitele üleminekut;

| J. | arvestades, et kvaliteetne, hästi rahastatud ja sõltumatu uudismeedia ja professionaalne ajakirjandus on meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse seisukohast määrava tähtsusega ning seega demokraatia ja õigusriigi alustaladeks; arvestades, et meediavabadus on viimaste kümnendite jooksul oluliselt halvenenud; arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud kvaliteetse ajakirjanduse tähtsust, mis suudab kodanikke teavitada ja kriitilist mõtlemist edendada; arvestades, et teabe ökosüsteem tuleb uuesti tasakaalu viia, seda alates sisule juurdepääsu kontrollijatest kuni meediani; arvestades, et meediasektori töökindluse tagamiseks tuleb teha kõik mis võimalik, et tagada sõltumatus majanduslikust ja poliitilisest survest ning suurendada meediavabadust ja mitmekesisust (13) ning et edendada sektoris paremaid standardeid, seda nii veebipõhiselt kui ka veebiväliselt, ja tagada ajakirjanike ja teabeallikate ohutus; arvestades, et läbipaistvus meedia rahastamisel on kodanikes usalduse suurendamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kvaliteetne, hästi rahastatud ja sõltumatu uudismeedia ja professionaalne ajakirjandus on meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse seisukohast määrava tähtsusega ning seega demokraatia ja õigusriigi alustaladeks; arvestades, et meediavabadus on viimaste kümnendite jooksul oluliselt halvenenud; arvestades, et COVID-19 kriis on tõstnud kvaliteetse ajakirjanduse tähtsust, mis suudab kodanikke teavitada ja kriitilist mõtlemist edendada; arvestades, et teabe ökosüsteem tuleb uuesti tasakaalu viia, seda alates sisule juurdepääsu kontrollijatest kuni meediani; arvestades, et meediasektori töökindluse tagamiseks tuleb teha kõik mis võimalik, et tagada sõltumatus majanduslikust ja poliitilisest survest ning suurendada meediavabadust ja mitmekesisust (13) ning et edendada sektoris paremaid standardeid, seda nii veebipõhiselt kui ka veebiväliselt, ja tagada ajakirjanike ja teabeallikate ohutus; arvestades, et läbipaistvus meedia rahastamisel on kodanikes usalduse suurendamiseks väga oluline;

| K. | arvestades, et uudismeedia ja audiovisuaalsektor täidavad meie demokraatlike ühiskondade, kultuurilise mitmekesisuse ja meedia mitmekesisuse vastupanuvõime ja kaasavuse suurendamisel üliolulist rolli; arvestades, et uudismeedia- ja audiovisuaalsektori väärtusahel koosneb erinevatest osalejatest ja ettevõtetest, kes toodavad, levitavad või näitavad tihti intellektuaalomandi õigustel põhinevat sisu, ning et need sektorid koosnevad peamiselt VKEdest, kes aitavad edendada, tugevdada ja suurendada Euroopa kultuurilist, keelelist, sotsiaalset ja poliitilist mitmekesisust; arvestades, et Euroopa audiovisuaal- ja meediasektori struktureerimine konkurentsivõimeliseks majandusharuks peaks seega käima käsikäes kultuurilise mitmekesisuse ja väiksemate ettevõtjate turulepääsu edendamisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uudismeedia ja audiovisuaalsektor täidavad meie demokraatlike ühiskondade, kultuurilise mitmekesisuse ja meedia mitmekesisuse vastupanuvõime ja kaasavuse suurendamisel üliolulist rolli; arvestades, et uudismeedia- ja audiovisuaalsektori väärtusahel koosneb erinevatest osalejatest ja ettevõtetest, kes toodavad, levitavad või näitavad tihti intellektuaalomandi õigustel põhinevat sisu, ning et need sektorid koosnevad peamiselt VKEdest, kes aitavad edendada, tugevdada ja suurendada Euroopa kultuurilist, keelelist, sotsiaalset ja poliitilist mitmekesisust; arvestades, et Euroopa audiovisuaal- ja meediasektori struktureerimine konkurentsivõimeliseks majandusharuks peaks seega käima käsikäes kultuurilise mitmekesisuse ja väiksemate ettevõtjate turulepääsu edendamisega;

| L. | arvestades, et meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas esitatud sektoripõhine strateegia peaks olema võimalikult terviklik ning kasutama täielikult ära võimalikku võimendust, et stimuleerida investeeringuid uudiste ja kirjastamise sektoritesse ning audiovisuaalsektorisse; arvestades, et kava eesmärk peaks olema väärtusahela eri etappides kultuurilise, kunstilise ja tööstuse mitmekesisuse edendamine; arvestades, et kavas ette nähtud meetmed peaksid tuginema läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja programmi „Loov Euroopa“ MEEDIA tegevussuunale, et toetada kogu Euroopas seaduslikku juurdepääsu kinematograafia- ja audiovisuaalteostele ja nende kättesaadavust, et pakkuda publikule kultuuriliselt mitmekülgset kvaliteetset sisu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskavas esitatud sektoripõhine strateegia peaks olema võimalikult terviklik ning kasutama täielikult ära võimalikku võimendust, et stimuleerida investeeringuid uudiste ja kirjastamise sektoritesse ning audiovisuaalsektorisse; arvestades, et kava eesmärk peaks olema väärtusahela eri etappides kultuurilise, kunstilise ja tööstuse mitmekesisuse edendamine; arvestades, et kavas ette nähtud meetmed peaksid tuginema läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja programmi „Loov Euroopa“ MEEDIA tegevussuunale, et toetada kogu Euroopas seaduslikku juurdepääsu kinematograafia- ja audiovisuaalteostele ja nende kättesaadavust, et pakkuda publikule kultuuriliselt mitmekülgset kvaliteetset sisu;

| M. | arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma meetmed, mille eesmärk on tagada, et meedia tugineb avalikele väärtustele ja on avatud, demokraatlik, jätkusuutlik ja kaasav ning et tegemist on keskkonnaga, kus loomingulistel ja juhtivatel ametikohtadel on rohkem naisi, rassiliste ja etniliste vähemusrühmade esindajaid, rändajaid ja pagulasi, LGBTIQ+ kogukonna liikmeid ja puuetega inimesi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid võtma meetmed, mille eesmärk on tagada, et meedia tugineb avalikele väärtustele ja on avatud, demokraatlik, jätkusuutlik ja kaasav ning et tegemist on keskkonnaga, kus loomingulistel ja juhtivatel ametikohtadel on rohkem naisi, rassiliste ja etniliste vähemusrühmade esindajaid, rändajaid ja pagulasi, LGBTIQ+ kogukonna liikmeid ja puuetega inimesi;

| N. | arvestades, et liikmesriikides tekkisid COVID-19 kriisi tõttu viivitused, et rakendada autoriõiguse direktiivi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/789, millega kehtestatakse ringhäälinguorganisatsioonide teatavate veebiülekannete ning televisiooni- ja raadiosaadete taasedastamise suhtes kohaldatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste teostamise reeglid (14), ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv; arvestades, et liikmesriigid peaksid kasutama selliseid viivitusi ära selleks, et lisada õigusakti rakendamisel julgeid lahendusi, et tegeleda Euroopa audiovisuaalsektoris kriisi tõttu tekkinud või selle tõttu süvenenud probleemidega, näiteks loovisikute tasustamine nende teoste veebis kasutamise eest ning ülemaailmsete platvormide rahalised investeeringud kohalikku tootmisse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikides tekkisid COVID-19 kriisi tõttu viivitused, et rakendada autoriõiguse direktiivi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/789, millega kehtestatakse ringhäälinguorganisatsioonide teatavate veebiülekannete ning televisiooni- ja raadiosaadete taasedastamise suhtes kohaldatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste teostamise reeglid (14), ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv; arvestades, et liikmesriigid peaksid kasutama selliseid viivitusi ära selleks, et lisada õigusakti rakendamisel julgeid lahendusi, et tegeleda Euroopa audiovisuaalsektoris kriisi tõttu tekkinud või selle tõttu süvenenud probleemidega, näiteks loovisikute tasustamine nende teoste veebis kasutamise eest ning ülemaailmsete platvormide rahalised investeeringud kohalikku tootmisse;

| O. | arvestades, et uudismeedia- ja ringhäälingusektor saaksid mõlemad kasu sidusamast ja terviklikumast lähenemisest; arvestades, et komisjon on teatanud, et kavatseb esitada meediavabaduse õigusakti; arvestades, et peamiselt uutele õigusaktidele keskendumise asemel peaks see tuginema olemasolevatele algatustele, näiteks demokraatia tegevuskava, meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskava, digiteenuste õigusakt ja digiturgude õigusakt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uudismeedia- ja ringhäälingusektor saaksid mõlemad kasu sidusamast ja terviklikumast lähenemisest; arvestades, et komisjon on teatanud, et kavatseb esitada meediavabaduse õigusakti; arvestades, et peamiselt uutele õigusaktidele keskendumise asemel peaks see tuginema olemasolevatele algatustele, näiteks demokraatia tegevuskava, meedia ja audiovisuaalvaldkonna tegevuskava, digiteenuste õigusakt ja digiturgude õigusakt;

| P. | arvestades, et territoriaalsed ja ainuõiguslikud litsentsid on filmi- ja audiovisuaalsektori jaoks äärmiselt olulised, et säilitada ja tagada nende loovus, rahastus, vabadus ja pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et territoriaalsed ja ainuõiguslikud litsentsid on filmi- ja audiovisuaalsektori jaoks äärmiselt olulised, et säilitada ja tagada nende loovus, rahastus, vabadus ja pikaajaline jätkusuutlikkus;

| Q. | arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitikas tuleb erinevate ELi direktiivide kohaselt arvestada sisu juurdepääsetavust meelepuudega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitikas tuleb erinevate ELi direktiivide kohaselt arvestada sisu juurdepääsetavust meelepuudega inimeste jaoks;

Taastumine ja toetus

| 1. | rõhutab majanduslanguse tagajärgi ja kordab tungivalt üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele suurendada uudismeedia- ja audiovisuaalsektorile ning laiemalt kultuuri- ja loomesektorile kättesaadavat toetust, pöörates erilist tähelepanu VKEdele; on seisukohal, et uudismeedia- ja audiovisuaalsektorile ettenähtud eraldisi tuleks mitmeaastase finantsraamistiku mitmesuguste programmide lõikes suurendada; märgib, et EL ja liikmesriigid peavad nimetatud sektoreid toetama ning palub komisjonil julgustada tugevalt liikmesriike suurendama nende sektorite toetust vahenditest, mis on kättesaadavad nende heakskiidetud riiklike taastamiskavade kaudu, et neil oleks võimalik pandeemiast täielikult taastuda, muutuda jätkusuutlikumaks ning jätkata oma rohe- ja digipööret; on seisukohal, et kõigis algatustes tuleks pöörata erilist tähelepanu kohalikule ja piirkondlikule meediale ning väikestel turgudel tegutsevale uudismeediale; rõhutab, et meedia sõltumatuse säilitamiseks on vaja läbipaistvat ja avatud toetusmehhanismi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt uudismeediasektorile suunatud algatuse „NEWS“, sealhulgas Euroopa uudismeedia foorumi käivitamise üle, mis peaks olema võimalikult kaasav ja viima põhjalike aruteludeni asjaomaste sektoritega nende praeguse ümberkujunemise teemal; kutsub komisjoni üles seda algatust edasi arendama ja muutma algatust alaliseks, kui sidusrühmad seda soovivad; tunneb heameelt selle üle, et algatust toetatakse erinevatest mitmeaastase finantsraamistiku programmidest; rõhutab siiski, et algatusele tuleb töötada välja täielik järelevalve, et tagada ELi vahendite nõuetekohane kasutamine; kordab tungivalt oma korduvaid üleskutseid luua alaline ELi uudismeedia fond, et võimestada sõltumatut uudiste kajastamist, kaitsta Euroopa ajakirjanike ja ajakirjanduse sõltumatust ning tagada ajakirjandusvabadus; rõhutab, et algatust „NEWS“ täiendavates suutlikkuse suurendamiseks mõeldud teenustes tuleks samuti keskenduda kohalikule ja piirkondlikule meediale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt kohandatud interaktiivse tööriista üle, mis aitab meediaorganisatsioonidel pääseda ligi rahastusvõimalustele nii riiklikul kui ka ELi tasandil; on seisukohal, et vajaduspõhisest koolitusest ja toest saaksid suurt kasu just väiksemad meediaorganisatsioonid; rõhutab, et selline vahend peab olema kasutajasõbralik ning pakkuma kogu avalduse esitamise protsessi jooksul ka nõuetekohast tehnilist tuge; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt uue programmi „Loov Euroopa“ vastuvõtmise üle ja rõhutab selle asjakohasust ning tunneb heameelt uuendatud sektoriülese tegevussuuna all uute meetmete võtmise üle, milles keskendutakse meediavabaduse, kvaliteetse ajakirjanduse ja meediakirjaoskuse edendamisele; usub, et juurdepääs sellisele toele ja selle kiire andmine on äärmiselt olulised; on siiski seisukohal, et sektori rahalisi vajadusi arvestades ei ole olemasolev toetus piisav; palub komisjonil kasutada täielikult ära uudismeediasektorile praeguse programmitöö perioodi sektoriülese tegevussuuna raames kättesaadavat rahastust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et audiovisuaalsektorid vajavad hädasti tugevat ja jätkusuutlikku toetust erinevatest ELi rahastamisprogrammidest, näiteks programmist „Euroopa horisont“, programmi „Loov Euroopa“ MEEDIA tegevussuunast ja Ühtekuuluvusfondist; tuletab meelde, et rahastamisele ligipääsu osas tuleks vähendada haldustõkkeid ja võimaldada taotlejatele suuremat paindlikkust, eelkõige VKEdele, kes moodustavad sektori sidusrühmadest enamiku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et programmi „Loov Euroopa“ MEEDIA tegevussuund peaks püüdma tasakaalustada rahastamist liikmesriikide vahel ning eri klastrite ja žanrite vahel, mida sellest toetatakse; tuletab meelde, et sektori jaoks on ülioluline, et liikmesriigid soodustaksid loomingu mitmekesisuse peamise edendajana sõltumatutest osalejatest koosnevat ökosüsteemi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et programmi „InvestEU“ kaudu on loodud omakapitali baasil põhinev katsealgatus, mis suudab uudismeediasektorit innovaatilistel viisidel toetada; palub komisjonil eraldada sellele katsealgatusele piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et praegused toetusmeetmed ei hõlma meedia ökosüsteemi mõnda osa; kutsub komisjoni üles uurima jätkuvalt uudismeediale kohandatud toetuskavasid ning nägema audiovisuaalse ühistootmise jaoks ette sellised kindlustustagatised; nõuab tungivalt, et kõigis toetusmeetmetes pöörataks erilist tähelepanu liikmesriikidele, kelle audiovisuaalse tootmise suutlikkus on väike; rõhutab kasu, mida saavad üksteisega parimaid tavasid jagavad liikmesriigid, et toetada audiovisuaalset ökosüsteemi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon tunnustaks ainulaadsust, mis iseloomustab Euranet Plusi kui sõltumatut raadiovõrku, mis täidab edukalt teabelünga ELi ja tema kodanike vahel, soodustades mõistmist ja arutelu kõigis ELi poliitikakujundamise valdkondades; nõuab, et Euranet Plusi praegust põhirahastamist pikendataks ajutise toetuslepingu kujul vähemalt kahe aasta võrra, et raadiovõrk saaks 2027. aasta lõpuks koostada pikaajalise strateegilise kava võrgu edasiarendamiseks, et laiendada selle koosseisu, geograafilist ja keelelist katvust, valmistuda digiüleminekuks ning investeerida selle toodete ja teenuste parandamisse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut ELis uudismeedia rahastamise toetamise kohta, koostama suunised ning hõlbustama avaliku sektori rahastamismehhanismide kohta teabe ja parimate tavade jagamist liikmesriikide vahel; kordab, et uuringu peaksid viima läbi sõltumatud asutused; tuletab meelde liikmesriikide vastutust kultuuri-, haridus-, noorte- ja meediapoliitika vallas ning täpsemalt nende valdkondade rahastamismehhanismide osas, mis peavad olema selged ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et väikesed meediaüksused ei suuda üldistes kavades võistelda suurte meediaüksustega ning nõuab, et liikmesriigid toetaksid sisu loomist ja selle laialdast levitamist eri platvormidel piirkondlikes ja vähemuskeeltes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | täheldab, et kuigi andmebaas LUMIERE VOD ja muud Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse andmebaasid koguvad rohkelt teavet tellitava videoteenuse platvormide sisu päritolu kohta, puuduvad andmed subtiitrite, viipekeele või muude keelte olemasolu kohta eri meedias; usub, et sellised andmed on väga olulised, kuna need on ELi audiovisuaalpoliitika kavandamise ja järelevalve aluseks ning et edendada tellitava videoteenuse sektoris sensoorsete eripäradega inimeste jaoks juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | usub, et maksupoliitika on oluline vahend, mis võiks lihtsustada meediasektori ning kultuuri- ja loomesektorite taastumist ja vastupidavust ning aidata nendesse sektoritesse investeeringuid suunata; julgustab piisava finantsvõimekusega liikmesriike aitama edendada meedia tootmist, selle levitamist ning uudismeedia ja audiovisuaalteoste tarbimist, sealhulgas kinokülastusi seda võimaldavate maksu- ja rahaliste soodustuste abil, võttes samas arvesse erinevusi füüsiliste asukohtade ja veebis toimuva vahel, eriti nende ülalpidamiskulude osas; tunneb heameelt komisjoni teate üle, et Euroopa kinovõrgustikule antakse täiendavat rahalist toetust; palub komisjonil samuti lihtsustada liikmesriikide vahel heade tavade vahetamist, et toetada meedia- ja audiovisuaalsektori konkurentsivõimet; rõhutab siiski, et maksustamise erikorraga tuleks tagada kõigile meedia arendajatele võrdsed tingimused ning et see ei tohiks kahjustada VKEsid ja vabakutselisi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et sõltumatu meedia ning meedia- ja infopädevuse tugevdamise toetamine peaksid olema ka ELi välispoliitika lahutamatu osa; |
| --- | --- |

14.

Võrdsete võimaluste tagamine

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegune kriis võib kiirendada uudismeedia konsolideerimist, seda eelkõige liikmesriikides, mis võib kahjustada meedia mitmekesisust ning teabe kvaliteeti ja erapooletust, seda eelkõige väiksematel turgudel, kus valik on juba praegu piiratud; möönab siiski, et konkurentsitingimused muutuvad meedia- ja audiovisuaalsektoris kiiresti, ning hoiatab, et kuigi ühinemised võivad olla väiksemate osalejate jaoks viimane abinõu pankroti vältimiseks, ei tuleks sellist konsolideerimist normina aktsepteerida; palub seepärast, et konkurentsiasutused oleksid jätkuvalt valvsad ja arvestaksid ühinemiste ja omandamiste pikaajalist mõju mitte ainult turuosale, vaid ka keelelisele ja kultuurilisele mitmekesisusele; kutsub komisjoni samal ajal üles võtma paremini arvesse digitaalse konkurentsikeskkonna arenguid, et ELi meediaosalised saaksid jätkuvalt konkureerida ja pikas perspektiivis olulist rolli mängida; rõhutab, et uus meedia võib mängida konstruktiivset ja aktiivset rolli väiksematel turgudel ning riikides ja piirkondades, kus meediavabaduse tase on madal, võimaldades juurdepääsu sõltumatule teabele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib murega, et ülemaailmsed veebiplatvormid avaldavad meediasektorile väga suurt häirivat mõju, kuna need valitsevad andme- ja reklaamiturgu ning on radikaalselt muutnud lugejas-, vaatajas- ja kuulajaskonna tarbimisharjumusi; rõhutab, et vaja on võrdseid tingimusi; rõhutab sellega seoses, et kehtiv seadusandlus ei näe täielikult ette õiglast keskkonda veebiökosüsteemi oluliste teemade osas, näiteks andmetele juurdepääs ja nende läbipaistvus, platvormid ja algoritmidega seotud vastutus ning reklaamieeskirjad, eelkõige poliitiline internetireklaam, mis on kõik olulised teemad, et Euroopa meedia- ja audiovisuaalosalejad saaksid nende platvormidega ausalt konkureerida; tunneb muret äritavade pärast, mida platvormid kasutavad selleks, et eemaldada seaduslikku sisu, mida pakutakse meediateenuse osutaja toimetusvastutuse raames ning millele kohaldatakse konkreetseid standardeid ja järelevalvet, või sellist sisu mõjutada; on seisukohal, et eri sätete abil õigusaktide õigeaegne vastuvõtmine nende puudustega tegelemiseks on pakiline ülesanne, eelkõige tulevane digiteenuste õigusakt ja digiturgude õigusakt ning oluliselt tugevdatud desinformatsiooni tegevusjuhend; märgib, et kodanikud pääsevad uudistele ja eri sisule üha enam juurde kolmandatest isikutest platvormide kaudu, näiteks sotsiaalmeediavõrgustikud ja uudisteagregaatorid; rõhutab samas, et veebiplatvormide teadlik kasutamine võimaldab inimestel teabele ligi pääseda, eelkõige madala meediavabadusega riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab vajadust ambitsioonikate, selgete ja seaduslikult siduvate meetmete järele, et võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumistega, sealhulgas internetipiraatlusega, ning et tulla tõhusalt toime kõigi kõrvalehoidumise viisidega; on seisukohal, et piraatluse negatiivse mõjuga Euroopa kultuuri- ja meediamaastikule tuleb tegeleda praktiliste vahenditega, näiteks vajaduse korral dünaamiliste ettekirjutuste kasutamine, kiire eemaldamine teavitamisel ning selgitused õigusliku korra kohta, mida kohaldatakse teenustele, mis postitavad sellistele veebisaitidele viivaid hüperlinke, kus autoriõigusega kaitstud teosed on tehtud kättesaadavaks ilma õiguste valdajate nõusolekuta; palub liikmesriikidel võtta kiiresti üle autoriõiguse direktiivi artikkel 18 ning kehtestada hüvitismehhanismid, mis pakuvad autoritele ja esitajatele nende teoste ja esinemiste igasuguses meedias, eelkõige internetimeedias, kasutamise eest asjakohast ja proportsionaalset tasu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et võrdsemate tingimuste tagamine, kus austatakse autoriõigust ja intellektuaalomandi õigusi, aitab turgutada meediasektori majanduslikku külge, päästa tuhanded töökohad ning kaitsta ja edendada Euroopa rikast kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; on seisukohal, et kõigi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja autoriõiguse direktiivi sätete kiire rakendamine ja tõhus jõustamine on olulised, et tagada võrdsed võimalused ja võrdne kaitse loojatele ning õiguskindlus tarbijatele ja õigusevaldajatele; rõhutab sellega seoses, kui oluline on tugevdada veelgi videojagamisplatvormide kasutajate kaitstust, eelkõige alaealiste kaitstust kahjuliku sisu eest, edendades koordineeritud ennetusmeetmeid ning rakendades tõhusalt kehtivaid õigusakte, sealhulgas audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi; palub komisjonil jälgida hoolikalt sellega seotud arenguid ning ergutab komisjoni uurima, kuidas saaks meediasektorit uue, autoriõigusega kaasneva õiguse osas aidata, et tagada platvormidega õiglaste läbirääkimiste võimalus; märgib, et audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA) rolli ja võimekust tuleks tõhustada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnistab lisaprobleeme, mis esinevad väiksematel turgudel tegutsevatel uudismeediakanalitel, sealhulgas kohalikul, piirkondlikul ja nišimeedial, millel on piiratud tulud ja mis ei ole praeguseid ärimudeleid rakendades elujõulised ning mis ei saa võtta uusi mudeleid samamoodi omaks nagu suurematel turgudel tegutsevad meediakanalid; rõhutab, et tekkinud on nn uudiste kõrbed, mis võivad oluliselt kahjustada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; on seepärast veendunud, et vaja on avaliku sektori rahastamismehhanisme, mis austavad täielikult toimetuslikku sõltumatust ja põhinevad reaalturuväärtuse põhimõttel ning käivad käsikäes takistamatu juurdepääsuga reklaamiturule; rõhutab, et EL peaks toetama piiriülest koostööd ja tugevdama turgudel mitmekesisust, lahendades seeläbi killustatuse ja riikliku fookuse probleeme; on veendunud, et on äärmiselt tähtis, et meediale ette nähtud ja liikmesriikide kaudu eraldatavad taastumiseks mõeldud rahalised vahendid sõltuksid protsessist, millega tagatakse sõltumatut kvaliteetset ajakirjandust toetav õiglane ja objektiivne jaotus, ning et komisjon peaks eelkõige rõhutama meediaorganisatsioonide toetamist nendes liikmesriikides, kus sõltumatu meedia on rahalise ja poliitilise surve all, sealhulgas liikmesriikides, kus õigusriigiga seotud mured seavad kahtluse alla riigi võime ajakirjandust erapooletult toetada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on Euroopas avaliku ja kommertsmeedia kaheosaline süsteem; palub liikmesriikidel tagada avalik-õiguslikule meediale mitmeaastase stabiilse, avatud, läbipaistva, jätkusuutliku ja piisava rahastuse, et tagada selle sõltumatus valitsuse, poliitika ja turu survest ning tagada seeläbi Euroopa meediamaastiku mitmekesisus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et iga ELi kodaniku jaoks on oluline on teabe kättesaadavus ja juurdepääs uudismeediale tema keeles; on seisukohal, et ELi uudiseid tuleks rohkem kajastada, et teavitada kodanikke liidu tegevusest; kordab oma toetust uudismeediale, mis on teinud toimetusliku valiku kajastada Euroopa asju; palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata jõupingutuste tegemist, et soodustada tõelise Euroopa meediaökosüsteemi tekkimist; võtab lisaks arvesse alternatiivsetest kogukonna eestvedamisel toimivatest rahastamismehhanismidest saadavat kasu, näiteks nn meedialt meediale mehhanismid, mille sõltumatut juhatust juhitakse mitmeastmeliselt (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et oluline on tagada avalik-õigusliku meedia rahaline jätkusuutlikkus ning tagada ja säilitada eraõigusliku ja avalik-õigusliku meedia sõltumatust sisemistest ja välistest poliitilistest ja majanduslikest sekkumistest, olenemata sellest, kas nende allikaks on valitsused, tugevad huvirühmad, kolmandad riigid või muud välised osalejad; tunnistab eripärast olukorda, kus liikmesriigid puutuvad kokku geopoliitiliste riskidega, mis tulenevad kolmandate riikide sekkumisest nende inforuumi, sealhulgas meedia rahastamise kaudu; usub, et parim elujõuline vastuabinõu on stabiilsete ja usaldusväärsete tuluvoogudega töökindlam meediakeskkond; on seisukohal, et suurem läbipaistvus ja faktide kontrollimise kohustus on üliolulised ning tunneb seetõttu heameelt meediaomandi seirevahendi ja meedia mitmekesisuse seirevahendi algatuste üle; palub komisjonil tagada ELis, Euroopa naabruskonnas ja laienemispiirkonnas uudismeediasektori poliitilise majanduse põhjalikuma jälgimise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hoiatab ajakirjanduse kutsealal ebakindluse eest, sealhulgas fiktiivsete FIEde eest, ning julgustab võtma asjakohaseid meetmeid, et aidata tagada ajakirjanikele õiglast sissetulekut ja tugevat sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on väga mures selle üle, et mõnes liikmesriigis on riik meedia kaaperdanud, mille põhjusteks on meediaturu moonutused ja omandi koondumine ning regulatiivsete vahendite väärkasutamine, et luua kriitilise ja avaliku huvi eesmärgil toimiva ajakirjanduse arvelt valitsusest sõltuv meediasektor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et EL saab aidata tagada, et rahvusvahelisi meediavabaduse standardeid tugevdataks täiendavalt nii ELis kui väljaspool ELi; nõuab tungivalt, et komisjon looks ambitsioonika, töökindla ja kõikehõlmava mehhanismi, mis hõlmaks kogu meediat ja põhineks kehtivatel õigusaktidel, eelkõige audiovisuaalmeedia teenuste direktiivil, et tugevdada ELi võimet jälgida ja karistada meediavabadust piiravat või kahjustavat tegevust; rõhutab, et töökindla ja sõltumatu meediamaastiku saab luua Euroopa demokraatia tegevuskavas sätestatud meetmete suhtes vastastikuse täiendavuse printsiipi rakendades ning on seisukohal, et komisjoni tulevane ettepanek meediavabaduse kohta (Euroopa meediavabaduse õigusakt) võiks selliseid jõupingutusi veelgi toetada, koheldes meediat samas Euroopa demokraatia alustala ja majandusliku osalejana; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt komisjoni 16. septembri 2021. aasta soovituse (16) (ajakirjanike ja teiste meediatöötajate kaitse, turvalisuse ja võimestamise tagamise kohta Euroopa Liidus) üle ning palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhusalt kaitsta ajakirjanikke, valitsusväliseid organisatsioone ja kodanikuühiskonda õiguslike ja muude vahendite abil pahatahtlike kohtuasjade (üldsuse osalemise vastased strateegilised hagid) üha suurema kasutamise eest, millega püütakse neid hirmutada ja vaigistada; rõhutab, kui oluline on uuriv ajakirjandus, mida ohustavad sellega seotud kõrged kulud, ning tunneb heameelt fondi „Uuriv ajakirjandus Euroopale“ (IJ4EU) üle, mis sellist ajakirjandust toetab; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hoiatab, et teatud meediat häirivad üha enam üleilmsed platvormid ja liidesed, kellest osa on vertikaalselt integreeritud konkurendid; väljendab muret nende uudismeedia häirivate suundumuste pärast, kuna pikemas perspektiivis võivad need õõnestada konkurentsi ja vähendada muude osaliste võimalusi; on seisukohal, et paljud veebiplatvormid ei panusta ei loovsisusse ega ajakirjandusse, kuid saavad sellest hoolimata suure osa reklaamitulust selle sisu eest, mida nad majutavad; nõuab õiglast arutelu ajakirjanduslikku sisu loova meedia ja platvormide vahel, kes kasutavad seda sisu viidete abil oma otsingu-, suhtlus- ja pilveteenustes, mida pakutakse üksikisikutest, institutsioonidest ja ettevõtetest kasutajatele; palub komisjonil jälgida olukorda tähelepanelikult ja võtta vajaduse korral vajalikud meetmed, millega muuta konkurentsitingimused võrdsemaks tagamaks, et ELi kodanikele osutatakse head teenust olenemata sellest, millise levitamisvahendi nad sisule ja teabele juurde pääsemiseks valivad; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab muret ülemaailmsete osaliste ebaproportsionaalse majandusliku jõu pärast ja nende turundusvõimekuse pärast, mille abil saab jõuda paljude inimesteni, ning ebaõiglaste lepingutingimuste kaudu rakendatud turuvallutusliku käitumise juhtumite pärast; märgib, et selline tegevus võib luua ebaõiglased konkurentsitingimused ja nõrgestada Euroopa audiovisuaalsektorit, mõjutades tihti audiovisuaalteoste sõltumatut tootmist ja levitamist; palub komisjonil jääda seega nende arengute suhtes valvsaks, jälgida olukorda tähelepanelikult ja võtta vajaduse korral vajalikud meetmed, millega muuta konkurentsitingimused võrdseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et algoritmid ja soovitussüsteemid peavad olema läbipaistvad, et tagada Euroopa teoste õiglasem esindatus veebiplatvormidel ja pakkuda tarbijatele tõelisi valikuvõimalusi; kutsub komisjoni üles hindama voogedastusteenuste rolli, eelkõige ühtesulava internetipõhise meediakeskkonna valguses, ning luua vajadusel stiimulid sellistes teenustes kultuurilise mitmekesisuse ja Euroopa teoste leitavuse jaoks, mida võib edendada ka algoritmidega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt 2021. aastal digimajanduse tõhusaks maksustamiseks ülemaailmse lahenduse väljatöötamisel tehtud märgatavate edusammude üle, eelkõige 2021. aasta juuli kokkuleppe tasandil, mis tugines OECD/G20 kaasavas raamistikus maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vallas kahesambalisele lähenemisele (17); rõhutab, et kokkulepe on vaja kiiresti rakendada ja et kõik asjaomased riigid peavad seda toetama; rõhutab, et selline kokkulepe peab põhinema eeldusel, et kasutajate ja tarbijatega suhtlemine aitab digitaalsetes ärimudelites oluliselt kaasa väärtuse loomisele ning et seega tuleks seda arvesse võtta, kui eri riikide vahel maksustamisõiguseid jaotatakse; on lisaks seisukohal, et need uued tuluallikad tuleks asjakohaselt reguleerida, et vältida topeltmaksustamist, ning et liikmesriigid peaksid suunama saadud tulu audiovisuaal- ja uudismeediasektori toetamiseks, sealhulgas kohalikul tasandil tegutsevate väiksemate osaliste toetamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et hoolimata mõningatest sarnasustest, seisavad uudismeediasektor ja audiovisuaalsektor silmitsi erinevate katsumustega; palub komisjonil seega töötada välja kõikehõlmavad Euroopa uudismeediasektori ja audiovisuaalsektori põhised strateegiad, millega kaasatakse sidusrühmi suure lisaväärtusega tegevustesse, kus EL on konkurentsivõimeline osaleja või kus tal on potentsiaali selleks saada, näiteks videomängud ja virtuaalreaalsus, ja mis pakuvad meedia- ja audiovisuaalsektorile kohandatud tugimeetmeid; rõhutab, et selline strateegia peaks olema terviklik ja uurima kõiki olemasolevaid võimalusi, sealhulgas maksusoodustused, kaubanduspoliitika ning suurem vastutus ja eeskirjad veebiplatvormidele, et luua võrdsete võimalustega reguleeriv raamistik, mis võimaldab meedial jätkata uudistesse ja kultuurilisse sisuse investeerimist, kaitstes samas Euroopa tarbijaid nii veebis kui väljaspool veebi; |
| --- | --- |

31.

Euroopa meedia- ja audiovisuaalsektori ümberkujundamise ja edendamise saavutamine

| 32. | rõhutab, et uudismeediasektor peab muutuma, sealhulgas tuleb toetada rohkem ajakirjanike koolitamist, arendada innovatsiooni ja koostöö vallas individuaalseid ja kollektiivseid oskusi, soodustades seeläbi meedia juhtpositsioonidel suuremat mitmekesisust, ajalehetoimetuste digitaliseerimist, tehisintellekti kasutamist, sealhulgas masintõlge ja inimtoimetamine, muudatusi ja täiustusi sisuloomele ja selle esitamisele ning paremaid levitamis- ja tellimismudeleid, sealhulgas mikromaksete kaudu; märgib, et see nõuab lisainvesteeringuid ja oskusi, mis uudismeediasektori osalistel, sealhulgas väikese turuosaga osalistel, sageli puuduvad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma nende sektorite digipöörde jaoks kohandatud toetust, eelkõige programmist „Euroopa horisont“ vahendeid eraldades; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunnistab sõltumatu ajakirjanduse tähtsust ja selle kasvupotentsiaali, mis tuleneb tehnoloogiliselt hõlbustatud madalamatest sisenemisbarjääridest, eelkõige uuenduslike kirjastamis- ja makselahenduste esilekerkimisest, mis võimaldavad hõlpsamini veebis inimesteni jõuda ja sisu eest raha teenida, mis peaks aitama parandada nende sõltumatute spetsialistide majanduslikku olukorda ja töötingimusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil töötada välja meedia- ja infopädevuse üldise strateegia; rõhutab lisaväärtust, mida pakub meediasektori sidusrühmade kaasamine meedia- ja infopädevuse algatustesse (sh seire ja meetmed); usub, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on meedia- ja infopädevuse edendamisel oluline roll ning palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel kaasata nad sidusrühmadena algatustesse, mille eesmärk on edendada ajakirjandust ning meedia- ja infopädevust; rõhutab vajadust edendada meediaharidust ametlikus, mitteametlikus ja mitteformaalses keskkonnas elukestva õppe kaudu, et edendada digitaalseid ja meediaoskusi kogu elu jooksul ja juba varases nooruses; palub eelkõige komisjonil soodustada meediapädevuse alaste haridusprogrammide ja algatuste toetamist ülikoolides; tunneb heameelt meediapädevuse tööriistakomplekti rakendamise üle tihedas koostöös ERGA-ga ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sätestatud uute meediapädevuse kohustuste praktilise rakendamise üle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on seisukohal, et sõltumatu meedia ning meedia- ja infopädevuse tugevdamise toetamine peaks olema ka ELi välispoliitika lahutamatu osa; rõhutab, et Euroopa Liidu avaliku diplomaatia toetamiseks, pehme jõu kasutamise edendamiseks ja geopoliitilise nähtavuse suurendamiseks on vaja poliitilist, tehnilist ja rahalist tuge, seda eelkõige Euroopa naabruskonnas ja laienemispiirkonnas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et konkurentsi elavdamiseks peab EL edendama ka digitaalmeedia idufirmade loomist ja kasvamist, hõlbustades juurdepääsu rahastusele ja pakkudes innovatsiooni toetavat raamistikku, mis võimaldab skaleeritavust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt teate üle, et iga kahe aasta tagant koostatakse meediatööstuse aruanne, uurimaks meediasuundumusi; rõhutab vajadust käsitleda keelt analüüsiüksusena, mida ei piiritle globaalsed suundumused ja riiklikud territooriumid, võimaldades seeläbi jälgida suundumusi, mis mõjutavad erinevaid keeleruume erineval viisil, sealhulgas ELi ametlikke keeli ning piirkondlikke ja vähemuskeeli; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et territoriaalne ainuõigus ja litsentsiõigused on olulised audiovisuaalsektori ellujäämiseks ja tõhusaks toimimiseks, muu hulgas kultuurilise mitmekesisuse jaoks; usub, et oluline on säilitada territoriaalsuse põhimõte, mis on üks Euroopa audiovisuaalsektori nurgakive; rõhutab seetõttu vajadust lahendada turul dominantsete osalejate koondumise probleem, mis kahjustab alternatiivseid ja sõltumatuid pakkumisi; märgib, et intellektuaalomandi õiguste valdajateks on tihti Euroopa autorid, esitajad ning sõltumatud ja integreeritud tootjad; julgustab võtma meetmeid, mille eesmärk on toetada sisu loojaid ning luua neile võimalusi ja õiglased tingimused, et nad saaksid õiglast kasu oma jõupingutustest saadavast tulust, eriti digitaalses keskkonnas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab samas Euroopa publiku märkimisväärset laiendamist, tehes sisu ELi piirides seaduslikult kättesaadavaks, kaitstes samas lepinguvabaduse põhimõtet ja kasutades ELis olemasolevaid võimalusi, näiteks kaasaskantavuse määrust; rõhutab, et vaja on suurendada sisule seaduslikult juurdepääsemiseks pakutavaid alternatiive, et võidelda kogu ELis piraatlusega ja tasustada loojaid, ning võtab teadmiseks asjaolu, et järkjärguline digiteerimine hajutab üha enam riigipiire; on mures teatud ülekandeõiguste kõrge hinna pärast, mille tõttu on väiksematel osalejatel väga keeruline audiovisuaalteoseid kasutada, ning mõju pärast, mida see avaldab sisule, kultuurilisele mitmekesisusele ja konkurentsile; tunneb heameelt komisjoni algatatud sidusrühmade dialoogi üle, et muuta audiovisuaalsisu kogu ELis laiemalt kättesaadavaks, ning palub komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse sellise dialoogi tulemusi ning kasutada neid alternatiivsete rahastamismudelite uurimiseks, pidades seejuures täielikult kinni autoriõiguse eeskirjadest, territoriaalsest ainuõigusest ja õiguste valdajale õiglase tasu maksmisest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et tuleks suurendada selliste ELi programmide ja algatuste nähtavust, mille eesmärk on edendada rahvusvahelise potentsiaaliga kvaliteetsete Euroopa teoste tootmist ja nende levitamist ELis ja väljaspool liitu; kordab vajadust selles osas kohandatud toetuse järele; on seisukohal, et sihipärased meetmed, millega toetatakse ühistootmist, tõlkimist, subtitreerimist ja pealelugemist, tulevaste levitamisõiguste eelmüüki ja ühist levitamist, võivad aidata suurendada Euroopa mitmekesise audiovisuaalse sisu kättesaadavust; tunneb heameelt Euroopa tootmise edendamiseks tehtud investeeringute üle ja märgib huviga mitmeid uuenduslikke projekte, mida Euroopa avalik-õiguslikud meediaorganisatsioonid on sellega seoses ellu viinud; väljendab oma jätkuvat toetust Euroopa kinopubliku auhinnale LUX ja sellele hiljuti rahvahääletuse lisamisele, et suurendada Euroopa avalikkuse teadmisi Euroopa kino mitmekesisuse vallas, ning kordab asjaolu, et sõltumatud kinod ja filmifestivalid on sektori vastupanuvõime seisukohast äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid looksid tööriistad ja toetusmeetmed, milles pööratakse tähelepanu mõne liikmesriigi väiksele audiovisuaalsektori tootmisvõimsusele; tuletab meelde audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaadatud versiooni vastuvõtmist ning palub eelkõige liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt selle artikli 13 lõiget 1, mis tagab, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajad tagavad oma kataloogis vähemalt 30 % suuruse osa Euroopa päritolu teostele; palub komisjonil ja ERGA-l jälgida hoolikalt selle meetme tõhusat rakendamist ning hinnata seatud eesmärgi edu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et tellitavad videoteenused ja muud uuenduslikud lahendused kuuluvad nüüd täielikult audiovisuaalmeedia keskkonda ning loovad sellest tulenevalt senistele osalistele nii katsumusi kui ka võimalusi; märgib, et paljudes aspektides on toimumas pöördumatu ümberkujunemine, muu hulgas uute turgude loomine; julgustab sektori väljakujunenud osalejaid jätkama uutele turgudele sisenemist ja kasutama uuenduslikke ärimudeleid, et pakkuda oma publikule parimat võimalikku teenust; on seisukohal, et multiterritoriaalsete tellitavate videoteenuste kasutuselevõtt ei tohiks kahjustada ELi kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, milliseid võimalusi pakuvad suured tellitavad videoteenused Euroopa audiovisuaalse sisu loojatele ja tootjatele; on siiski mures tellimustööde süsteemi ja väljaostulepingute pärast, mida sellised teenused tihti kasutavad ning millega kiputakse ostma ära teose intellektuaalomandi õiguseid ühekordse tasu eest ning teenitakse seega tulu nende teoste kasutamisest; tunnistab, et ringhäälinguorganisatsioonide ja tellitavate videoteenuste vaheline aus turukonkurents on sektorite tuleviku jaoks esmatähtis, nagu kinnitab ka audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv; nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi uuringu tellitavate videoteenuste mõju kohta Euroopa filmi- ja audiovisuaalturule, eelkõige väärtusahela eri osalejate vahelistele suhetele, ning võtaks konkreetseid meetmeid, et ennetada potentsiaalselt survestavaid meetodeid, mis võivad raskendada loojatel piisava ja proportsionaalse tasu saamist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab meedia keskset rolli ühiskonna arusaamade, ideede, hoiakute ja käitumise kujundamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et sektoris puudub mitmekesisus ja sellele, et naiste osakaal majandusharu loomingulistel ja juhtivatel kohtadel ei ole piisav; rõhutab Euroopa meediatalentide toetamise tähtsust, sealhulgas uute mentorprogrammide ja nii kaamera ees kui ka taga mitmekesisuse edendamise kampaaniate väljatöötamise kaudu, et parandada naiste ja ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevate rühmade esindatust ning julgustada neid kaaluma meediakarjääri; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, kui oluline on vähendada audiovisuaalsektori CO2 jalajälge, eriti tootmisetapis, mis moodustab suurema osa CO2 heitest; märgib, et digilahendused, näiteks virtuaalse tootmise meetodid, võivad seda vähendamist hõlbustada; on veendunud, et kehtiv mitmeaastane finantsraamistik pakub ainulaadse võimaluse rahastada keskkonnasäästlikumaks muutmise projekte ja saavutada käesoleva aastakümne jooksul sektoris CO2-neutraalsus; palub komisjonil viia läbi uuringu CO2 heite kohta kogu väärtusahelas ning teha ettepaneku sihtotstarbeliste meetmete kohta; kutsub komisjoni üles seda arengut kiirendama ja toetama audiovisuaalsektori CO2 jalajälje vähendamisel parimate tavade vahetamist, ühiseid tööriistu ja vabatahtlikke standardeid, mis hõlmavad kogu väärtusahelat, et täita ELi eesmärk saada aastaks 2050 kliimaneutraalseks; tunneb seega heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada keskkonnasäästliku tootmise ja teenuste pakkumise kohta parimate tavade suunised; rõhutab, et keskkonnasäästlikkus võib olla võtmetegur ja eelis, mis muudab tööstuse konkurentsivõimelisemaks ja investeeringute jaoks atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et filmipädevus on eriti oluline selleks, et teavitada nooremat publikut Euroopa kultuurilisest mitmekesisusest ja ajaloost, ning et sellel on tohutu potentsiaal tekitada ja suurendada kuuluvustunnet ja ühist Euroopa identiteeti; märgib, et Euroopa loojatel, tootjatel, levitajatel ja kinol on selles väga oluline roll; peab vajalikuks töötada välja filmipädevuse töövahend; tuletab meelde Euroopa filmitootmise eripära ja selle valdkonna kultuurilist erandlikkust, et säilitada Euroopa mandril toimuv kvaliteettootmine; nõuab seega, et liikmesriigid kaaluksid filmipädevuse lisamist koolide õppekavadesse kõigil haridustasemetel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et Euroopa audiovisuaal- ja filmipärandi säilitamiseks ja ligipääsetavamaks muutmiseks on vaja rohkem rahastada selle digiteerimist ja teha see laiemale publikule kättesaadavamaks; kutsub komisjoni üles uurima programmi „Loov Euroopa“ raames audiovisuaal- ja filmipärandi toetusvõimalusi, sealhulgas filmide restaureerimise ja säilitamise valdkonna spetsialistide infovahetuse ja suutlikkuse suurendamise edendamist ja hõlbustamist, võttes nõuetekohaselt arvesse sõltumatuid VKEsid, kes mängivad oma konkreetse ärimudeli abil keskset rolli Euroopa rikkaliku ja mitmekesise audiovisuaalse pärandi kaitsmisel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiendavalt toetama kogu meedia- ja audiovisuaalsektori taastumist ja ümberkujundamist ning tugevdama nende vastupanuvõimet ja konkurentsivõimet turul, et praeguste väljakutsete ja tulevaste kriisidega võimalikult tõhusalt toime tulla; rõhutab, et tuleb suurendada nende ELi eri rahastamiskavade koostoimet, millest eraldatakse konkreetseid summasid kogu uudismeedia- ja audiovisuaalsektorile, näiteks programm „Loov Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, programm „InvestEU“ ja programm „Digitaalne Euroopa“; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(2)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 92.

(3)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

(4)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 69.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0320.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0239.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690866/IPOL_BRI(2021)690866_EN.pdf

(13)  Vt aruande „Monitoring Media Pluralism in the Digital Era“ (Meedia mitmekesisuse seire digiajastul) lk 50, mille kohaselt ei ole üheski liikmesriigis registreeritud turu mitmekesisuse piirkonnas madalat riskitaset:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 82.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkus liikmesriikides looduskatastroofide korral

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkuse kohta liikmesriikides looduskatastroofide korral (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 175, artikli 310 lõiget 5 ja artiklit 325, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 175, artikli 310 lõiget 5 ja artiklit 325,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 21,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1) (edaspidi „ELSFi määrus“) ja selle muutmist 15. mail 2014 ja 30. märtsil 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1) (edaspidi „ELSFi määrus“) ja selle muutmist 15. mail 2014 ja 30. märtsil 2020,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2018. aasta lõpparuannet Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (2002–2016) järelhindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2018. aasta lõpparuannet Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (2002–2016) järelhindamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2019. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi hindamise kohta aastatel 2002–2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2019. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi hindamise kohta aastatel 2002–2017 (SWD(2019)0186),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (2),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) 15. aprilli 2008. aasta eriaruannet nr 3/2008 „Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) 15. aprilli 2008. aasta eriaruannet nr 3/2008 „Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?“,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 3. augusti 2013. aasta eriaruannet nr 24/2012: „Euroopa Liidu solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse asjakohasus ja maksumus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 3. augusti 2013. aasta eriaruannet nr 24/2012: „Euroopa Liidu solidaarsusfondi abi seoses 2009. aasta Abruzzo maavärinaga: tegevuse asjakohasus ja maksumus“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0273/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi 2002. aastal Kesk-Euroopas 2002. aasta suvel toimunud tõsiste üleujutuste tõttu; arvestades, et fond loodi selleks, et anda rahalist abi liikmesriikidele ja kandidaatriikidele, keda on tabanud sellised loodusõnnetused nagu üleujutused, maavärinad või tormid; arvestades, et ELSFist on saanud üks peamisi liidu vahendeid katastroofidest taastumiseks ja samuti konkreetne solidaarsuse väljendus liidus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi 2002. aastal Kesk-Euroopas 2002. aasta suvel toimunud tõsiste üleujutuste tõttu; arvestades, et fond loodi selleks, et anda rahalist abi liikmesriikidele ja kandidaatriikidele, keda on tabanud sellised loodusõnnetused nagu üleujutused, maavärinad või tormid; arvestades, et ELSFist on saanud üks peamisi liidu vahendeid katastroofidest taastumiseks ja samuti konkreetne solidaarsuse väljendus liidus;

| B. | arvestades, et ELSF on üks liidu solidaarsuse konkreetsemaid väljendusvorme, mida kõik liidu kodanikud ootavad loodusõnnetuste või tõsiste rahvatervisega seotud hädaolukordade korral; arvestades, et Euroopa Parlament märkis oma resolutsioonis ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks, et liikmesriikidevaheline solidaarsus ei ole vabatahtlik, vaid tegelikult liidu põhiväärtus, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, ning kohustus, mis tuleneb muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artiklitest 2 ja 21; arvestades, et samas resolutsioonis nõuab Euroopa Parlament tungivalt, et komisjon tugevdaks kriisiohjamise ja katastroofidele reageerimise mehhanismide kõiki komponente; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELSF on üks liidu solidaarsuse konkreetsemaid väljendusvorme, mida kõik liidu kodanikud ootavad loodusõnnetuste või tõsiste rahvatervisega seotud hädaolukordade korral; arvestades, et Euroopa Parlament märkis oma resolutsioonis ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks, et liikmesriikidevaheline solidaarsus ei ole vabatahtlik, vaid tegelikult liidu põhiväärtus, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, ning kohustus, mis tuleneb muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artiklitest 2 ja 21; arvestades, et samas resolutsioonis nõuab Euroopa Parlament tungivalt, et komisjon tugevdaks kriisiohjamise ja katastroofidele reageerimise mehhanismide kõiki komponente;

| C. | arvestades, et ELSFi õigusraamistikku muudeti 2014. ja 2020. aastal, kajastades vajadust menetlusi lihtsustada ja laiendada fondi kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka selliseid rahvatervisega seotud hädaolukordi nagu COVID-19; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELSFi õigusraamistikku muudeti 2014. ja 2020. aastal, kajastades vajadust menetlusi lihtsustada ja laiendada fondi kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka selliseid rahvatervisega seotud hädaolukordi nagu COVID-19;

| D. | arvestades, et ELSFist on välja makstud kokku 6,548 miljardit eurot, keskmiselt 339,9 miljonit eurot aastas; arvestades, et aasta kohta väljamakstavad summad kõiguvad aastate lõikes märkimisväärselt; arvestades, et konkreetsel aastal kasutamata jäänud vahendid saab üle kanda järgmisse aastasse, ja arvestades, et samuti on võimalik kasutada järgmiseks aastaks eraldatud vahendeid varem, mis võimaldab vajalikku paindlikkust ettenägematute katastroofidega tegelemisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELSFist on välja makstud kokku 6,548 miljardit eurot, keskmiselt 339,9 miljonit eurot aastas; arvestades, et aasta kohta väljamakstavad summad kõiguvad aastate lõikes märkimisväärselt; arvestades, et konkreetsel aastal kasutamata jäänud vahendid saab üle kanda järgmisse aastasse, ja arvestades, et samuti on võimalik kasutada järgmiseks aastaks eraldatud vahendeid varem, mis võimaldab vajalikku paindlikkust ettenägematute katastroofidega tegelemisel;

| E. | arvestades, et aastatel 2002–2015 olid ELSFi kulutused viie aasta lõikes keskmiselt ligikaudu 270 miljonit eurot ning need on aastatel 2016–2020 kasvanud keskmiselt 534 miljoni euroni; arvestades, et kulutuste suurenemise põhjustas kahju suurenemine ja kahjusumma iga euro kohta makstava summa suurenemine; arvestades, et see kasv kajastab ka fondi antavat lisaväärtust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aastatel 2002–2015 olid ELSFi kulutused viie aasta lõikes keskmiselt ligikaudu 270 miljonit eurot ning need on aastatel 2016–2020 kasvanud keskmiselt 534 miljoni euroni; arvestades, et kulutuste suurenemise põhjustas kahju suurenemine ja kahjusumma iga euro kohta makstava summa suurenemine; arvestades, et see kasv kajastab ka fondi antavat lisaväärtust;

| F. | arvestades, et kliimamuutuste tõttu suureneb loodusõnnetuste ja rahvatervisega seotud hädaolukordade tõsidus ja sagedus kindlasti veelgi, mis suurendab vajadust tugeva ja hästi rakendatud mehhanismi järele katastroofidest taastumiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kliimamuutuste tõttu suureneb loodusõnnetuste ja rahvatervisega seotud hädaolukordade tõsidus ja sagedus kindlasti veelgi, mis suurendab vajadust tugeva ja hästi rakendatud mehhanismi järele katastroofidest taastumiseks;

| G. | arvestades, et uues mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette uus eelarveeraldis, mida nimetatakse solidaarsus- ja hädaabireserviks ning mis hõlmab ELSFi ja hädaabireservi ning on ette nähtud ühelt poolt liikmesriikides või läbirääkijariikides ulatuslike katastroofide korral abi andmiseks hädaolukordades (ELSF) ning teisalt liidu või kolmandate riikide spetsiifiliste hädavajaduste rahuldamiseks, eelkõige humanitaarkriiside puhul (hädaabireserv); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uues mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette uus eelarveeraldis, mida nimetatakse solidaarsus- ja hädaabireserviks ning mis hõlmab ELSFi ja hädaabireservi ning on ette nähtud ühelt poolt liikmesriikides või läbirääkijariikides ulatuslike katastroofide korral abi andmiseks hädaolukordades (ELSF) ning teisalt liidu või kolmandate riikide spetsiifiliste hädavajaduste rahuldamiseks, eelkõige humanitaarkriiside puhul (hädaabireserv);

| H. | arvestades, et mõned piirkonnad on struktuurselt haavatavad teatavate korduvate loodusõnnetuste suhtes, nagu üleujutused, intensiivne seismiline või vulkaaniline tegevus või rahvatervisega seotud kriisid, ning vajavad seetõttu erilist ennetavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõned piirkonnad on struktuurselt haavatavad teatavate korduvate loodusõnnetuste suhtes, nagu üleujutused, intensiivne seismiline või vulkaaniline tegevus või rahvatervisega seotud kriisid, ning vajavad seetõttu erilist ennetavat lähenemisviisi;

| I. | arvestades, et kogu toetuse kasutamiseks kuluvat aega võiks veelgi lühendada, et täita pakilist vajadust liidu solidaarsuse järele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kogu toetuse kasutamiseks kuluvat aega võiks veelgi lühendada, et täita pakilist vajadust liidu solidaarsuse järele;

| 1. | toonitab asjaolu, et aastatel 2002–2020 võeti ELSFist kasutusele rohkem kui 6,5 miljardit eurot sekkumisteks 96 katastroofijuhtumi puhul 23 liikmesriigis ja ühes läbirääkijariigis; märgib, et kõige enam taotlusi esitati üleujutustest põhjustatud kahjude hüvitamiseks, kusjuures rohkem kui 60 % toetatud katastroofidest kuulus sellesse kategooriasse; märgib lisaks, et rahalises mõttes suurimat üldist kahju põhjustanud sündmused olid maavärinad ja nendega seoses eraldati 48 % ELSFi toetusest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et osana liidu kooskõlastatud paketist COVID-19 pandeemiale reageerimiseks laiendati ELSFi kohaldamisala määrusega (EL) 2020/461, mis jõustus 1. aprillil 2020; väljendab heameelt asjaolu üle, et rahvatervise kriisid kuuluvad nüüd ELSFi kohaldamisalasse, mis võimaldab fondi vahendeid vajaduse korral kasutusele võtta, et toetada kõige rängemini kannatanud liikmesriike ja läbirääkijariike; tunneb heameelt selle üle, et kõnealuse läbivaatamise käigus suurenes mõjutatud riikidele tehtavate ettemaksete määr varasemalt 10 %-lt eeldatavast abisummast (maksimaalselt 30 miljonit eurot) 25 %-le (maksimaalselt 100 miljonit eurot); ergutab liikmesriike kasutama seda võimalust tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutustega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et 2021. aasta märtsis tegi komisjon ettepaneku eraldada ELSFist peaaegu 400 miljonit eurot 17 liikmesriigile ja kolmele läbirääkijariigile, et võidelda COVID-19 tervisealase hädaolukorraga; märgib, et toetus katab osa avaliku sektori kuludest, mida kasutatakse meditsiini- ja isikukaitsevahendite rahastamiseks, elanikkonna erakorraliseks toetamiseks ning haiguste leviku ennetamise, seire ja tõrje meetmeteks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et hoolimata COVID-19 kriisi tähtsusest tuleb ELSFist jätkata loodusõnnetustest toibuvate riikide toetamist; rõhutab, et kliimamuutused on vaieldamatu reaalsus ning seetõttu on oluline tegutseda ka keskpikas ja pikas perspektiivis; on jätkuvalt mures ELSFi rahastamise piisavuse pärast, eriti arvestades selle kohaldamisala laiendamist ja ühendamist hädaabireserviga 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus; märgib, et solidaarsus-ja hädaabireservi ülemmäär on 1,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et eelarvepiirangute tõttu saavad riigid, kes taotlevad toetust COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal, võimalikust abisummast vähem kui 50 %; on jätkuvalt mures ajavahemikul 2021–2027 ELSFi käsutuses olevate vahendite pärast, eriti arvestades selle laiemat kohaldamisala; peab seetõttu vajalikuks jälgida, kas solidaarsus- ja hädaabireservi üldine toetussumma ja vahendite eraldamise kord mõjutavad ELSFi tulemuslikkust, pidades silmas nii selle kohaldamisala laiendamist kui ka katastroofide arvu ja ulatust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2014. aasta reformiga täpsustati piirkondlike katastroofidega seotud taotluste vastuvõetavuse kriteeriume ning et sellega tõusis nende heakskiitmise määr 31 %-lt 85 %-le; tunnistab, et see oli oluline samm taotlusprotsessi prognoositavuse ja ELSFi tõhususe suurendamisel; juhib tähelepanu sellele, et samuti on oluline võtta arvesse katastroofi põhjustatud keskkonnakahju hinnangulisi rahalisi kulusid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata äärepoolseimatele piirkondadele, kus valitsevad rasked kliimatingimused, mis takistavad tõsiselt nende arengut; peab seetõttu väga oluliseks erimeetmete vastuvõtmist äärepoolseimate piirkondade ja kõigi eriti loodusõnnetuste ohus olevate piirkondade jaoks, nagu saared, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud piirkonnad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust anda ELSFi kaudu rahalist toetust liidu piirkondadele ja aladele, mida looduskatastroofid eriti mõjutavad; on seisukohal, et fondist antav rahaline toetus tuleb õiglaselt jaotada kõige enam mõjutatud piirkondade ja liikmesriikide piirkondade vahel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab fondi suurt lisaväärtust erakorraliste meetmete ja ülesehitustöö toetamisel ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste finantskoormuse vähendamisel, isegi kui on vaja parandada sekkumiste kiirust, järjepidevust, mõjusust ja edendamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab katastroofiohu ennetamise ja juhtimise olulist rolli ELis; kutsub komisjoni üles hõlbustama kahju täpseks ja kiireks hindamiseks kooskõlastatud kava koostamist; palub igal toetust saaval riigil esitada oma rakendusaruannetes üksikasjalikud andmed ennetavate meetmete kohta, mida nad on võtnud või kavatsevad võtta, sealhulgas selle kohta, kuidas nad kavatsevad kasutada liidu struktuurifonde, et piirata tulevast kahju ja vältida nii palju kui võimalik sarnaste loodusõnnetuste kordumist; rõhutab, et tulevased probleemid, olgu need seotud kliimamuutuste või rahvatervisealaste hädaolukordadega, nõuavad eelkõige ennetavat poliitikat; märgib, et ELSF on oma olemuselt leevendav; tuletab seetõttu meelde vajadust tulemusliku koostoime järele muude liidu poliitikameetmete ja programmidega, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika vahendite, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi, Euroopa rohelise kokkuleppe ning katastroofide ennetamist ja riskijuhtimist toetavate liidu poliitikameetmete ja programmidega; nõuab ELSFi läbivaatamist, et tagada selles parema taastamise põhimõtte sätestamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, kui oluline on austada õigusriigi põhimõtet ja kaitsta liidu finantshuve; on seetõttu seisukohal, et komisjonil, Euroopa Pettustevastasel Ametil, Euroopa Kontrollikojal ja vajaduse korral Euroopa Prokuratuuril peaks olema võimalik jälgida ELSFi rakendamist oma pädevuse piires ja vastavalt oma õigustele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab vajadust komisjoni praktilise toetuse järele liikmesriikidele, eelkõige seoses kahjude hindamisega, ning ergutab komisjoni tagama heade tavade levitamist seoses juhtimisega ja institutsiooniliste koordineerimisstruktuuride kasutamisega katastroofiolukordades; rõhutab, et tõsiste maavärinate või ulatuslike üleujutuste korral võib tagajärgede leevendamine võtta rohkem aega kui muude looduskatastroofide puhul; on seisukohal, et see peaks kajastuma ELSFi mis tahes tulevases läbivaatamises, eelkõige seoses sellega, et pärast praegusi taotluste esitamise tähtaegu jääb piisavalt aega vahendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

12.

Taotluste kvaliteet

| 13. | võtab kahetsusega teadmiseks, et toetusetaotluste kvaliteet on erinev ja see võib fondi vahendite kasutuselevõtmist pikendada; märgib, et kahju hindamine on sellega seoses sageli kõige keerulisem aspekt, mis on tingitud probleemidest andmete kogumisel, kattumisest ja dubleerimisest ning koondandmete väljatöötamisest kooskõlas komisjoni nõuetega; kutsub komisjoni üles kehtestama nõuded, mis on võimalikult lihtsad ja arusaadavad, säilitades samas vajaliku üksikasjalikkuse taseme; kutsub komisjoni üles töötama välja ühist vahendit või süsteemi, et suurendada abisaajate suutlikkust kasutada standarditud lähenemisviise katastroofikahju andmete kvantifitseerimiseks ja kahju kohta andmete kogumise süsteemides, vähendades seeläbi halduskoormust ja lihtsustades taotlemise menetlust nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab kohalike ametiasutuste, eriti omavalitsuste, samuti valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna olulist rolli riiklikele ametiasutustele kohapealsete andmete edastamisel; toonitab seetõttu, et tulemuslik koostöö kohalike ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega võib aidata parandada ka taotluste kvaliteeti; kutsub liikmesriike üles töötama välja tõhusad koordineerimismehhanismid, et kasutada täiel määral ära valitsusväliste organisatsioonide esitatud andmeid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab, et andmete kogumine ELSFi taotluste jaoks rahvatervise kriisi tõttu on riikide jaoks uudne ja võib seetõttu osutuda eriti keeruliseks; kutsub komisjoni üles pöörama sellele küsimusele erilist tähelepanu ja toetama riike kõigil võimalikel viisidel, muu hulgas tehnilise toe pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks, et ELSFi määrus ei võimalda praegu esitada abitaotlusi piiriüleselt, kuigi teatavad looduskatastroofide suhtes eriti haavatavad piirkonnad, näiteks mägipiirkonnad, asuvad sageli piiri ääres; |
| --- | --- |

16.

Õigeaegne sekkumine

| 17. | märgib, et ELSFi määruse artikli 1 kohaselt loodi ELSF, et liit saaks „kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele“; märgib, et kontrollikoda järeldas oma eriaruandes nr 3/2008, et ELSF ei reageerinud kriisiolukordadele kiiresti, kuna õnnetuse ja maksete tegemise vaheline aeg oli tavaliselt umbes üks aasta; märgib, et see kestus vähenes pärast ELSFi 2014. aasta reformi vaid veidi, nagu rõhutati ELSFi 2018. aasta hindamises; on jätkuvalt mures menetluste tulevase kestuse pärast uue mitmeaastase finantsraamistiku raames, kus ELSFi eelarve kuulub solidaarsus- ja hädaabireservi hulka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et väga oluline on saata abi ja rahalised vahendid mõjutatud piirkondadele võimalikult kiiresti, lihtsalt ja paindlikult; tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on koostoime liidu elanikkonnakaitse mehhanismi, Euroopa Regionaalarengu Fondi kliimamuutustega kohanemise komponendi ning territoriaalse koostöö programmide ja ELSFi vahel; rõhutab, et selline koostoime on hädavajalik, et tagada hädaolukorrale igakülgne ja kiire reageerimine, tagades samal ajal tugeva vastupanuvõime paketi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on mures, et vaatamata asjaolule, et ettemaksete määr on suurenenud varasemalt 10 %-lt 25 %-le eeldatavast rahalisest toetusest, on ettemaksete tegemise keskmine aeg endiselt väga pikk (umbes viis kuud); |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni veel kord üles looma reageerimisvõimelisemaid lahendusi ja eelkõige jätkama tööd ELSFi lihtsustatud kasutamise juhistega, et hõlbustada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste tegevust, ning jätkama tööd taotlemise menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks liikmesriikide jaoks, pöörates näiteks erilist tähelepanu ELSFi aktiveerimise taotluste lihtsustamisele mitmes piirkonnas piiriüleste katastroofide kontekstis, et tagada suurte ja piirkondlike loodusõnnetuste ning suurte rahvatervise hädaolukordade süvenemisele kiirem reageerimine; nõuab tungivalt, et komisjon looks mehhanismi, mille abil antakse hädaolukorras liikmesriigile rahalist toetust, olenemata sellest, kas ELSFi aastaeelarve on juba kulutatud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | täheldab kahetsusega, et dokumentide tõlkimine või muud spetsiifilised tehnilised probleemid võivad ELSFi sekkumiste eri etappides põhjustada märkimisväärseid viivitusi; kutsub komisjoni üles võtma kasutusele vahendid, mis on vajalikud katastroofist tabatud riigi esitatud dokumentide tõlkimise kiiremaks menetlemiseks ja seega ELSFi sekkumistega viivitamise vältimiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murega, et katastroofi ja abi täieliku väljamaksmise vaheline aeg, millest komisjon teatab oma iga-aastastes aruannetes ELSFi kohta, on jätkuvalt üks ELSFiga seotud keskseid probleeme; rõhutab, et see on eriti oluline praeguses olukorras, kuna COVID-19 pandeemia ja kliimamuutused toovad tõenäoliselt kaasa taotluste arvu olulise suurenemise, mis võib põhjustada täiendavaid viivitusi; võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et ELSFi kasutuselevõtmise otsustusprotsessi kiirendamise võimalusi on ELSFi 2014. aasta läbivaatamisel tehtud muudatuste kaudu täielikult ära kasutatud ning, et ELSFi vahendite kasutuselevõtmise kiirendamise võimalused on piiratud; tuletab meelde, et kiire reageerimine kriisiolukordadele võib olla väga oluline, et tagada ELSFi tõhus toimimine; rõhutab, et see on eriti oluline piirkondades, kus alternatiivsed rahastamisallikad on piiratud; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki võimalusi, et kiirendada ELSFi vahendite kasutuselevõtmist uue mitmeaastase finantsraamistiku raames, eelkõige vähem arenenud piirkondade kasuks; |
| --- | --- |

22.

Hindamise tulemused

| 23. | võtab kahetsusega teadmiseks hindamise tulemused, mille kohaselt erinevad abisaajariikide esitatud rakendamisaruanded märkimisväärselt nii pikkuse, sisu kui ka andmete üksikasjalikkuse poolest; märgib murega, et selle erinevuse tõttu ei ole võimalik teha saavutuste süstemaatilisi ja võrdlevaid analüüse ega võrrelda kavandatud tulemusi tegelike tulemustega; märgib lisaks, et analüüsitud juhtumite uurimine tõi esile sagedasi erinevusi rakendamislepingus ELSFi toetuse prioriteetide kohta tehtud eelduste ja kohapeal tegelikult vajatava abi vahel; on mures, et teabe ja võrreldavate andmete nappus takistab komisjonil ELSFi rakendamist tõhusalt jälgida ning võib ohustada ELSFi tulemuslikku ja tõhusat kasutamist, avaldades negatiivset mõju territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele ELis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks välishindamise aruandes esitatud juhtumite uurimisega saadud tõendid selle kohta, et riigihankemenetluse täielik rakendamine piiratud aja jooksul kriisiolukorras oli mõne abisaajariigi jaoks keeruline; hoiatab, et riigihanked hädaolukordades on valdkond, mis on eriti haavatav pettuse, korruptsiooni ja eeskirjade eiramise suhtes, ning rõhutab seetõttu tõhusate kontrollisüsteemide ja kaebuste esitamise menetluste tähtsust; rõhutab, kui oluline on tagada, et liikmesriigid järgiksid kriisiolukordades riigihankemenetlusi; rõhutab, et kõigi eranditega tuleb tagada hankemenetluste vastavus usaldusväärse finantsjuhtimise ja liidu finantshuvide kaitse põhimõtetele, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et ELSFi aktiveerimine on tingitud katastroofist ja seetõttu ei vasta rahaliste vahendite jaotamine piirkondlikele kvootidele; on siiski üllatunud, et hindamises leiti, et eraldised on koondunud väikesele arvule saajatele, kusjuures 77 % vahenditest on jagatud neljale suurimale liikmesriigile; rõhutab vajadust vajaduspõhise solidaarsuse järele, võttes arvesse abisaajariikide suutlikkust katastroofiga toime tulla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et ELSFi rakendavad abisaajariikide määratud ametiasutused jagatud eelarve täitmise põhimõtte alusel; märgib, et komisjoni võimalused mõjutada seda, milliseid projekte rahastatakse, on seetõttu piiratud; tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni, milles parlament rõhutas, kui oluline on kindlaks määrata, kas ELSFi toetusi on kasutatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning kutsus komisjoni ja liikmesriike üles parandama läbipaistvust ja tagama üldsuse juurdepääsu teabele kogu abi kasutuselevõtmise protsessi vältel; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu ELSFi vahendite võimalikule väärkasutamisele jagatud eelarve täitmise raames ning astuma samme läbipaistvuse suurendamiseks ning sellise võimaliku väärkasutamise jälgimiseks ja ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab kahetsusega teadmiseks, et mõne sekkumise lõpuleviimine on hilinenud; tunneb muret selle pärast, et mõnel juhul nõudsid riiklikud ametiasutused auditiküsimustele vastamiseks pikemaid tähtaegu või ei vastanud korduvatele audititeabe taotlustele; tunnistab sekkumiste õigeaegse lõpuleviimise tähtsust; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile sekkumiste lõpuleviimiste kohta aru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et ELSFi aastaaruanded hõlmavad ajavahemikku 2008–2018 ja nende avaldamine on ebaregulaarne; märgib lisaks, et 2019. ja 2020. aasta kohta ei ole veel aastaaruandeid avaldatud; tuletab komisjonile meelde tema kohustust esitada igal aastal enne 1. juulit aruanne ELSFi tegevuse kohta eelnenud aastal; palub kontrollikojal teavitada Euroopa Parlamenti ELSFi rakendamisega seotud iga-aastase kinnitava avalduse raames tehtud tähelepanekutest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et eelarvepädevate institutsioonide roll oleks täielikult kaitstud; märgib, et uue mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt kantakse ELSFi assigneeringud üldeelarvesse ja tehakse kättesaadavaks ümberpaigutuste kaudu; rõhutab, et selliste ümberpaigutuste kohta on vaja õigeaegset teavet ning sõltumata uuest menetlusest peab komisjon esitama samal tasemel teavet, nagu eelmises mitmeaastases finantsraamistikus; peab kahetsusväärseks ka üksikasjaliku taustteabe puudumist ELSFi toetuse taotluste kohta, mis takistab kontrolli, ning nõuab, et komisjon esitaks kogu olemasoleva teabe kooskõlas ELSFi määruse artikliga 4; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub kontrollikoda üles viima ELSFi kohta läbi uue auditi, et vahendid ja eelarve potentsiaalselt ümber hinnata, tagamaks, et suurte ja piirkondlike loodusõnnetuste ning suurte rahvatervisealaste hädaolukordadega tõhusaks toimetulekuks on olemas piisav ja toimiv eelarve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde ELSFi eesmärki näidata ja tugevdada solidaarsust; rõhutab, et seda eesmärki on võimalik saavutada ainult siis, kui kodanikud on ELSFi sekkumistest teadlikud; rõhutab sellega seoses teavitamise tugevdamise tähtsust; kutsub liikmesriike üles jagama parimaid tavasid ELSFi nähtavuse suurendamiseks; ergutab liikmesriike lisama oma rakendamisaruannetesse ELSFi toetusega seoses võetud teavitamis- ja avalikustamismeetmete kirjelduse, et anda meediakajastusest täielik ja süstemaatiline ülevaade; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks ELSFi vähest nähtavust, mis tähendab, et liidu roll ei ole alati ilmne; peab kahetsusväärseks, et ELSFi määrus ei hõlma ELSFi toetuse avalikustamise kohustust ega toetuse kohta aru andmise nõuet; rõhutab, et liikmesriigid on välja töötanud head tavad ELSFi toetusest teavitamiseks, näiteks lippude ja liidu logode kasutamine; kutsub liikmesriike üles avalikustama ELSFi finantsabi ning andma märku töödest ja teenustest, mida ELSF on rahastanud või rahastab; loodab, et ELSFi määruse tulevase läbivaatamise käigus lisatakse sellesse kohustus avalikustada ELSFi toetus ja sellest teavitada, näiteks riikliku meedia ja muude kanalite kaudu, et tagada kodanike teavitamine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et ELSFist antav toetus hõlmab üksnes energeetika-, vee- ja reovee-, telekommunikatsiooni-, transpordi-, tervishoiu- ja haridustaristute endise olukorra taastamist, mitte Euroopa rohelises kokkuleppes nõutud katastroofidele ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema taristu taastamise lisakulusid, mida toetust saav riik peab rahastama omavahenditest ja muudest liidu fondidest, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond; nõuab suuremat koostoimet ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja ELSFi vahel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks piirkonnad, kus esineb rohkem spetsiifilisi või korduvaid looduskatastroofe, ning esitama riskide vähendamise tegevuskava ja sihipärased ennetavad meetmed; kutsub lisaks komisjoni üles esitama ettepaneku ELSFi läbivaatamise kohta, et luua sihipärasem, tulemuslikum ja õigeaegsem kiirreageerimismehhanism nende alade ja piirkondade jaoks, kus esineb spetsiifilisi või korduvaid looduskatastroofe; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 9.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0220.

(4)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(5)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 140.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Kunstnike olukord ja ELi kultuurielu taastumine

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit ning artikleid 2, 3 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit ning artikleid 2, 3 ja 4,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 167,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 19,

| — | võttes arvesse UNESCO soovitust kunstnike staatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO soovitust kunstnike staatuse kohta,

| — | võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Tugevama Euroopa väljakujundamine: noorte-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Tugevama Euroopa väljakujundamine: noorte-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“ (COM(2018)0268),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (8),

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Saksamaa 20. novembri 2020. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuurivaldkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Saksamaa 20. novembri 2020. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuurivaldkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 22. märtsi 2018. aasta aruannet avaliku poliitika rolli kohta kultuuri- ja loomesektori ettevõtlus- ja innovatsioonipotentsiaali arendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 22. märtsi 2018. aasta aruannet avaliku poliitika rolli kohta kultuuri- ja loomesektori ettevõtlus- ja innovatsioonipotentsiaali arendamisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 1. veebruaril 2021 avaldatud uuringut „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis“ (Kunstnike ja kultuuritöötajate olukord ning COVID-19 pandeemia järgne kultuurielu taastumine Euroopa Liidus – taustaanalüüs) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 1. veebruaril 2021 avaldatud uuringut „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis“ (Kunstnike ja kultuuritöötajate olukord ning COVID-19 pandeemia järgne kultuurielu taastumine Euroopa Liidus – taustaanalüüs) (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika direktoraadi 4. mail 2021 avaldatud ülevaadet „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations“ (Kunstnike ja kultuuritöötajate olukord ning COVID-19 pandeemia järgne kultuurielu taastumine Euroopa Liidus: poliitikasoovitused) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika direktoraadi 4. mail 2021 avaldatud ülevaadet „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations“ (Kunstnike ja kultuuritöötajate olukord ning COVID-19 pandeemia järgne kultuurielu taastumine Euroopa Liidus: poliitikasoovitused) (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0283/2021),

| A. | arvestades, et oma 7. juuni 2007. aasta resolutsioonis kunstnike sotsiaalse staatuse kohta on Euroopa Parlament juba sõnaselgelt palunud liikmesriikidel arendada või rakendada kunstiloomega seotud õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku ning kehtestada või rakendada selleks sidusaid ja üldisi meetmeid, mis hõlmavad lepingute valdkonda, sotsiaalkindlustust, haiguskindlustust, otsest ja kaudset maksustamist ning vastavust Euroopa õigusnormidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma 7. juuni 2007. aasta resolutsioonis kunstnike sotsiaalse staatuse kohta on Euroopa Parlament juba sõnaselgelt palunud liikmesriikidel arendada või rakendada kunstiloomega seotud õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku ning kehtestada või rakendada selleks sidusaid ja üldisi meetmeid, mis hõlmavad lepingute valdkonda, sotsiaalkindlustust, haiguskindlustust, otsest ja kaudset maksustamist ning vastavust Euroopa õigusnormidele;

| B. | arvestades, et oma 17. septembri 2020. aasta resolutsioonis Euroopa kultuurielu taastumise kohta rõhutas Euroopa Parlament, et kultuuri- ja loomemajanduse töötajate töötingimusi tuleb parandada, ning nõudis tungivalt, et komisjon kehtestaks kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötingimuste Euroopa raamistiku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma 17. septembri 2020. aasta resolutsioonis Euroopa kultuurielu taastumise kohta rõhutas Euroopa Parlament, et kultuuri- ja loomemajanduse töötajate töötingimusi tuleb parandada, ning nõudis tungivalt, et komisjon kehtestaks kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötingimuste Euroopa raamistiku;

| C. | arvestades, et kultuuril kui inimlikkuse, demokraatia ja kodanikuaktiivsuse väljendusel on olemuslik väärtus ning see võib aidata edendada kestlikku arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuuril kui inimlikkuse, demokraatia ja kodanikuaktiivsuse väljendusel on olemuslik väärtus ning see võib aidata edendada kestlikku arengut;

| D. | arvestades, et kultuur ja kunstivabadus aitavad ühiskonda märkimisväärselt elavdada ja võimaldavad kõigil ühiskonnaliikmetel väljendada oma identiteeti, tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust ja kultuuridevahelist dialoogi ning sillutades teed üha tihedamalt seotud Euroopa Liidule, samuti mängivad nad olulist rolli digiülemineku ja rohelisele majandusele ülemineku edendamisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuur ja kunstivabadus aitavad ühiskonda märkimisväärselt elavdada ja võimaldavad kõigil ühiskonnaliikmetel väljendada oma identiteeti, tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust ja kultuuridevahelist dialoogi ning sillutades teed üha tihedamalt seotud Euroopa Liidule, samuti mängivad nad olulist rolli digiülemineku ja rohelisele majandusele ülemineku edendamisel;

| E. | arvestades, et kultuuril, kunstil, kultuuripärandil ja kultuurilisel mitmekesisusel on Euroopa ühiskonna jaoks kultuuri, hariduse, demokraatia, keskkonna, sotsiaalsest, inimõiguste ja majanduse vaatepunktist suur väärtus ning neid tuleks edendada ja toetada; arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoril ja -majandusel on oluline roll ühises Euroopa identiteedis ja meie väärtustes, vaimses tervises ja majanduslikus rikkuses ning pikemas perspektiivis Euroopa avaliku sfääri loomises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kultuuril, kunstil, kultuuripärandil ja kultuurilisel mitmekesisusel on Euroopa ühiskonna jaoks kultuuri, hariduse, demokraatia, keskkonna, sotsiaalsest, inimõiguste ja majanduse vaatepunktist suur väärtus ning neid tuleks edendada ja toetada; arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoril ja -majandusel on oluline roll ühises Euroopa identiteedis ja meie väärtustes, vaimses tervises ja majanduslikus rikkuses ning pikemas perspektiivis Euroopa avaliku sfääri loomises;

| F. | arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses luuakse 4–7 % ELi SKPst ja selles töötab 8,7 miljonit inimest ELis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses luuakse 4–7 % ELi SKPst ja selles töötab 8,7 miljonit inimest ELis;

| G. | arvestades, et liidul on kultuurivaldkonnas seni olnud vaid piiratud pädevus; arvestades, et Euroopa Parlament pidi programmi „Loov Euroopa“ eelarve märkimisväärse suurendamise nimel kõvasti vaeva nägema; arvestades, et programm „Loov Euroopa“ on ainus kultuurile pühendatud liidu programm; arvestades, et selle programmi rahastamine ei vasta ikka veel kaugeltki Euroopa kunstnike ning kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse kui terviku vajadustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidul on kultuurivaldkonnas seni olnud vaid piiratud pädevus; arvestades, et Euroopa Parlament pidi programmi „Loov Euroopa“ eelarve märkimisväärse suurendamise nimel kõvasti vaeva nägema; arvestades, et programm „Loov Euroopa“ on ainus kultuurile pühendatud liidu programm; arvestades, et selle programmi rahastamine ei vasta ikka veel kaugeltki Euroopa kunstnike ning kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse kui terviku vajadustele;

| H. | arvestades, et kultuuri- ja loomesektorisse kuuluvad ja -majandusega tegelevad peamiselt mikro-, väikesed ja keskmise suurusega organisatsioonid ja ettevõtted, kellel on piiratud juurdepääs finantsturgudele, samuti füüsilisest isikust ettevõtjatest kunstnikud, kultuuritöötajad, vabakutselised spetsialistid ja ettevõtjad, kes töötavad suurema tõenäosusega osalise tööajaga ning saavad sageli ebaregulaarset ja segatulu eri allikatest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kultuuri- ja loomesektorisse kuuluvad ja -majandusega tegelevad peamiselt mikro-, väikesed ja keskmise suurusega organisatsioonid ja ettevõtted, kellel on piiratud juurdepääs finantsturgudele, samuti füüsilisest isikust ettevõtjatest kunstnikud, kultuuritöötajad, vabakutselised spetsialistid ja ettevõtjad, kes töötavad suurema tõenäosusega osalise tööajaga ning saavad sageli ebaregulaarset ja segatulu eri allikatest;

| I. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate määr on kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses kõrgem (33 %) kui majanduses tervikuna (14 %), ning arvestades, et kultuuri- ja kunstitöötajad töötavad suurema tõenäosusega osalise tööajaga, mis tekitab probleeme toetusmeetmetele ja turvavõrgustikele juurdepääsul ning vähendab kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses töötavate füüsilisest isikust ettevõtjate üldist toimetulekuvõimet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate määr on kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses kõrgem (33 %) kui majanduses tervikuna (14 %), ning arvestades, et kultuuri- ja kunstitöötajad töötavad suurema tõenäosusega osalise tööajaga, mis tekitab probleeme toetusmeetmetele ja turvavõrgustikele juurdepääsul ning vähendab kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses töötavate füüsilisest isikust ettevõtjate üldist toimetulekuvõimet;

| J. | arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole teatavatel kultuuri- ja loometöötajatel üldse mingit õiguslikku staatust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole teatavatel kultuuri- ja loometöötajatel üldse mingit õiguslikku staatust;

| K. | arvestades, et COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud tõkestusmeetmed on tõsiselt kahjustanud habrast kultuuri- ja loomeökosüsteemi, seades sellega ohtu kultuuri- ja kunstiloome ja -väljenduse ning vähendades kunsti ja kultuuri panust meie heaolusse, kultuurilisse mitmekesisusse, demokraatiasse jms; arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse käive vähenes 2020. aastal rohkem kui 30 %, mis tähendab kokku 199 miljardi euro suurust käibelangust, sh vähenes muusikasektori käive 75 % ja etenduskunstisektori oma 90 % (11); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud tõkestusmeetmed on tõsiselt kahjustanud habrast kultuuri- ja loomeökosüsteemi, seades sellega ohtu kultuuri- ja kunstiloome ja -väljenduse ning vähendades kunsti ja kultuuri panust meie heaolusse, kultuurilisse mitmekesisusse, demokraatiasse jms; arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse käive vähenes 2020. aastal rohkem kui 30 %, mis tähendab kokku 199 miljardi euro suurust käibelangust, sh vähenes muusikasektori käive 75 % ja etenduskunstisektori oma 90 % (11);

| L. | arvestades, et kultuur on ökosüsteem, milles mitte ainult ei looda suurt majanduslikku väärtust (sest selles luuakse 4,4 % ELi SKPst ja selles töötab ligikaudu 7,6 miljonit inimest), vaid millel on ka suur sotsiaalne mõju, sest see aitab muuta ühiskonda demokraatlikumaks, kestlikumaks, vabamaks, õiglasemaks ja kaasavamaks ning peegeldab ja tugevdab Euroopa mitmekesisust, väärtusi, ajalugu ja vabadusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kultuur on ökosüsteem, milles mitte ainult ei looda suurt majanduslikku väärtust (sest selles luuakse 4,4 % ELi SKPst ja selles töötab ligikaudu 7,6 miljonit inimest), vaid millel on ka suur sotsiaalne mõju, sest see aitab muuta ühiskonda demokraatlikumaks, kestlikumaks, vabamaks, õiglasemaks ja kaasavamaks ning peegeldab ja tugevdab Euroopa mitmekesisust, väärtusi, ajalugu ja vabadusi;

| M. | arvestades, et on veenvalt tõestatud, et COVID-19 liikumispiirangute ajal jagatud kultuurisisu parandas oluliselt Euroopa kodanike psühholoogilist seisundit ja takistas pikaajalisest isolatsioonist põhjustatud vaimse tervise probleemide süvenemist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on veenvalt tõestatud, et COVID-19 liikumispiirangute ajal jagatud kultuurisisu parandas oluliselt Euroopa kodanike psühholoogilist seisundit ja takistas pikaajalisest isolatsioonist põhjustatud vaimse tervise probleemide süvenemist;

| N. | arvestades, et kultuuripärandi kaitsmiseks tuleb toetada traditsioonilist kultuuri ja sellega tegelevaid kunstnikke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kultuuripärandi kaitsmiseks tuleb toetada traditsioonilist kultuuri ja sellega tegelevaid kunstnikke;

| O. | arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötingimuste mitmemõõtmelise Euroopa raamistiku väljatöötamine nõuab kooskõlastamist ELi tööhõive-, konkurentsi-, siseturu- ja sotsiaalpoliitikaga, põhiõiguste ja võrdõiguslikkuse ning autoriõiguse ja kultuuri rahastamise alase poliitikaga ning pidevat jälgimist, milliseid edusamme liikmesriigid teevad kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses töötingimuste parandamisel ja parimate tavade jagamisel, austades samal ajal täielikult Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pädevusvaldkondi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötingimuste mitmemõõtmelise Euroopa raamistiku väljatöötamine nõuab kooskõlastamist ELi tööhõive-, konkurentsi-, siseturu- ja sotsiaalpoliitikaga, põhiõiguste ja võrdõiguslikkuse ning autoriõiguse ja kultuuri rahastamise alase poliitikaga ning pidevat jälgimist, milliseid edusamme liikmesriigid teevad kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses töötingimuste parandamisel ja parimate tavade jagamisel, austades samal ajal täielikult Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pädevusvaldkondi;

| P. | arvestades, et pärast seda, kui parlament nõudis oma 2007. aasta juuni, 2016. aasta novembri ja 2020. aasta septembri resolutsioonides kunstnike olukorra parandamist, ei ole suuri edusamme tehtud ning enamik resolutsioonides esitatud nõudmistest kehtivad endiselt, eriti arvestades suuri liikmesriikide vahelisi erinevusi kunstnike ja kultuuritöötajate toetuskavade osas ning asjaolu, et kunstnike olukord on halvenenud ja seetõttu on enamik parlamendi nõudmistest muutunud kiireloomuliseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast seda, kui parlament nõudis oma 2007. aasta juuni, 2016. aasta novembri ja 2020. aasta septembri resolutsioonides kunstnike olukorra parandamist, ei ole suuri edusamme tehtud ning enamik resolutsioonides esitatud nõudmistest kehtivad endiselt, eriti arvestades suuri liikmesriikide vahelisi erinevusi kunstnike ja kultuuritöötajate toetuskavade osas ning asjaolu, et kunstnike olukord on halvenenud ja seetõttu on enamik parlamendi nõudmistest muutunud kiireloomuliseks;

| Q. | arvestades, et COVID-19 kriis on paljastanud kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse varasemad nõrgad kohad, mida iseloomustavad lühiajalised töösuhted, ebaühtlus ja ebastabiilsus, kunstnike ja kultuuritöötajate ebakindlad elatusvahendid, samuti paljude kultuuriasutuste piiratud eelarved ja ebapiisav riiklik rahastamine, ning kriis on asetanud kunstnikud ning kultuuri- ja loomevaldkonna spetsialistid ja töötajad veelgi ebakindlamasse olukorda, kuna vabakutseliste ja ebatüüpilises töösuhtes töötajate – keda kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses on enamik – sissetuleku kaotust on veelgi süvendanud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide ja nimetatud isikutele mõeldud toetusmeetmete nõrkus või täielik puudumine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et COVID-19 kriis on paljastanud kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse varasemad nõrgad kohad, mida iseloomustavad lühiajalised töösuhted, ebaühtlus ja ebastabiilsus, kunstnike ja kultuuritöötajate ebakindlad elatusvahendid, samuti paljude kultuuriasutuste piiratud eelarved ja ebapiisav riiklik rahastamine, ning kriis on asetanud kunstnikud ning kultuuri- ja loomevaldkonna spetsialistid ja töötajad veelgi ebakindlamasse olukorda, kuna vabakutseliste ja ebatüüpilises töösuhtes töötajate – keda kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses on enamik – sissetuleku kaotust on veelgi süvendanud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide ja nimetatud isikutele mõeldud toetusmeetmete nõrkus või täielik puudumine;

| R. | arvestades, et pandeemia jätkuva mõju tõttu on enamikul kunstnikel ning kultuuri- ja loometöötajatel võimatu oma tegevust jätkata ja töökohta säilitada, lisaks on ka tulevikuväljavaated ebakindlad ning selle tagajärjel lahkuvad töötajad juba sellest sektorist, millel on Euroopa kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevate isikute koosseisule ja mitmekesisusele pikaajaline mõju ning mille tõttu ei soovi noored ja samuti tõrjutud rühmadesse kuuluvad inimesed selles sektoris töötada, ning mis vähendab Euroopa ühiskonna ja ELi majanduse loovust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pandeemia jätkuva mõju tõttu on enamikul kunstnikel ning kultuuri- ja loometöötajatel võimatu oma tegevust jätkata ja töökohta säilitada, lisaks on ka tulevikuväljavaated ebakindlad ning selle tagajärjel lahkuvad töötajad juba sellest sektorist, millel on Euroopa kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevate isikute koosseisule ja mitmekesisusele pikaajaline mõju ning mille tõttu ei soovi noored ja samuti tõrjutud rühmadesse kuuluvad inimesed selles sektoris töötada, ning mis vähendab Euroopa ühiskonna ja ELi majanduse loovust;

| S. | arvestades, et paljud liikmesriigid on võtnud märkimisväärseid erakorralisi meetmeid, et aidata kultuuri- ja loomesektoril ja -majandusel kriisist üle saada; arvestades, et see toetus oli siiski liikmesriigiti väga erinev, ei sobinud alati kogu kultuuri- ja loomesektorile ja -majandusele ning seda anti mõnikord viivitusega, mis seadis osa kultuuri- ja loomesektorist ja -majandusest ohtu; arvestades, et mitme kategooria kultuuritöötajatel, kunstnikel ja kultuurivahendajatel ei ole olnud erilise tööalase seisundi tõttu võimalik toetust saada, ning sellisena ei ole toetus olnud kestlike töötingimuste tagamiseks piisav; arvestades, et avaliku sektori hilinenud ja mõnikord ebapiisav toetus sundis sektorit oma vahenditega hakkama saama, rõhutades vajadust toimivate toetusmehhanismide järele, et kaitsta kunstnike ja kultuuritöötajate sotsiaalseid õigusi ning kultuuri väljendusvormide mitmekesisust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et paljud liikmesriigid on võtnud märkimisväärseid erakorralisi meetmeid, et aidata kultuuri- ja loomesektoril ja -majandusel kriisist üle saada; arvestades, et see toetus oli siiski liikmesriigiti väga erinev, ei sobinud alati kogu kultuuri- ja loomesektorile ja -majandusele ning seda anti mõnikord viivitusega, mis seadis osa kultuuri- ja loomesektorist ja -majandusest ohtu; arvestades, et mitme kategooria kultuuritöötajatel, kunstnikel ja kultuurivahendajatel ei ole olnud erilise tööalase seisundi tõttu võimalik toetust saada, ning sellisena ei ole toetus olnud kestlike töötingimuste tagamiseks piisav; arvestades, et avaliku sektori hilinenud ja mõnikord ebapiisav toetus sundis sektorit oma vahenditega hakkama saama, rõhutades vajadust toimivate toetusmehhanismide järele, et kaitsta kunstnike ja kultuuritöötajate sotsiaalseid õigusi ning kultuuri väljendusvormide mitmekesisust;

| T. | arvestades, et piiriülene liikuvus on jätkuvalt kunstnike ja kultuuritöötajate tööelu oluline osa; arvestades, et enamik praegustest liikuvust toetavatest rahastamisvahenditest ei stimuleeri aga piisavalt keskkonnahoidlikku ja sotsiaalselt kestlikku liikuvust ning takistavad kunstnike ja kultuuritöötajate töö- ja eraelu tasakaalu saavutamist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et piiriülene liikuvus on jätkuvalt kunstnike ja kultuuritöötajate tööelu oluline osa; arvestades, et enamik praegustest liikuvust toetavatest rahastamisvahenditest ei stimuleeri aga piisavalt keskkonnahoidlikku ja sotsiaalselt kestlikku liikuvust ning takistavad kunstnike ja kultuuritöötajate töö- ja eraelu tasakaalu saavutamist;

| U. | arvestades, et nõukogu kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2019–2022 peetakse tähtsaimaks kunstnikke ning kultuuri- ja loometöötajaid toetava ökosüsteemi loomist ning tunnistatakse, et selles valdkonnas on vaja ühismeetmeid; arvestades, et sellised ühismeetmed on hädavajalikud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nõukogu kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2019–2022 peetakse tähtsaimaks kunstnikke ning kultuuri- ja loometöötajaid toetava ökosüsteemi loomist ning tunnistatakse, et selles valdkonnas on vaja ühismeetmeid; arvestades, et sellised ühismeetmed on hädavajalikud;

| V. | arvestades, et ELis on käibel mitu kunstnike ja kultuuritöötajate määratlust, mis muudab võimaliku ühtlustamise keeruliseks; arvestades, et paljud kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötajad, teiste hulgas kirjanikud, ilukirjanduse tõlkijad, produtsendid ja tehnikud on oma staatuse ühtse määratluse puudumise tõttu ebakindlas olukorras; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELis on käibel mitu kunstnike ja kultuuritöötajate määratlust, mis muudab võimaliku ühtlustamise keeruliseks; arvestades, et paljud kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötajad, teiste hulgas kirjanikud, ilukirjanduse tõlkijad, produtsendid ja tehnikud on oma staatuse ühtse määratluse puudumise tõttu ebakindlas olukorras;

| W. | arvestades, et mitmes liikmesriigis on vastu võetud spetsiaalsed õigusaktid, millega antakse kunstnikele eristaatus, et neil oleks õigus saada sotsiaalhüvitisi; arvestades, et need õigusaktid erinevad siiski tunduvalt liikmesriigiti, mis takistab kunstnike ning kultuuri- ja loomemajanduse töötajate staatuse vastastikust tunnustamist ning piiriülest koostööd ja liikuvust, tõkestades seeläbi kultuuri- ja kunstiloomet ja -väljendust ning vaba liikumist, ning lõppkokkuvõttes Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja sotsiaalset kestlikkust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mitmes liikmesriigis on vastu võetud spetsiaalsed õigusaktid, millega antakse kunstnikele eristaatus, et neil oleks õigus saada sotsiaalhüvitisi; arvestades, et need õigusaktid erinevad siiski tunduvalt liikmesriigiti, mis takistab kunstnike ning kultuuri- ja loomemajanduse töötajate staatuse vastastikust tunnustamist ning piiriülest koostööd ja liikuvust, tõkestades seeläbi kultuuri- ja kunstiloomet ja -väljendust ning vaba liikumist, ning lõppkokkuvõttes Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja sotsiaalset kestlikkust;

| X. | arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse rahastamistoetus erineb liikmesriigiti tublisti eelarve suuruse ning suunavate prioriteetide ja väärtuste poolest, mis muudab eri riikides veelgi erinevamaks kultuuritöötajate karjääri jätkusuutlikkuse ning takistab piiriülese koostöö ja liikuvuse kaasavust, kestlikkust ja tasakaalu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse rahastamistoetus erineb liikmesriigiti tublisti eelarve suuruse ning suunavate prioriteetide ja väärtuste poolest, mis muudab eri riikides veelgi erinevamaks kultuuritöötajate karjääri jätkusuutlikkuse ning takistab piiriülese koostöö ja liikuvuse kaasavust, kestlikkust ja tasakaalu;

| Y. | arvestades, et kunstnikud ning kultuuri- ja loometöötajad kalduvad sektori olemuse tõttu töötama ebatüüpiliste töömudelite kohaselt ning nende suhtes kohaldatakse sageli ebakindlat töökorraldust, mis takistab nende juurdepääsu täielikule sotsiaalkindlustusele ning jätab nad ilma pensioni-, tervishoiu- ja töötuskindlustusmaksetest; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kunstnikud ning kultuuri- ja loometöötajad kalduvad sektori olemuse tõttu töötama ebatüüpiliste töömudelite kohaselt ning nende suhtes kohaldatakse sageli ebakindlat töökorraldust, mis takistab nende juurdepääsu täielikule sotsiaalkindlustusele ning jätab nad ilma pensioni-, tervishoiu- ja töötuskindlustusmaksetest;

| Z. | arvestades, et kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate tulu on sageli ebastabiilne ja ebakindel ning laekub eri allikatest, nagu lepingud, litsentsitasud ja toetused, mille tõttu on nende sissetulek peaaegu prognoosimatu, olukord ebakindel ja toimetulekuvõime väiksem; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate tulu on sageli ebastabiilne ja ebakindel ning laekub eri allikatest, nagu lepingud, litsentsitasud ja toetused, mille tõttu on nende sissetulek peaaegu prognoosimatu, olukord ebakindel ja toimetulekuvõime väiksem;

| AA. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja liikumispiirangud kitsendasid tõsiselt suure enamiku kunstnike, esitajate ja kultuuritöötajate võimalikke tuluvooge; arvestades, et autoriõigustest ja nendega kaasnevatest õigustest saadav pidev tulu on endiselt üks vähestest allesjäänud tuluallikatest; arvestades, et paljudes liikmesriikides ei austa levitamisplatvormid neid õigusi nõuetekohaselt, sundides õiguste omajaid nende lepingutes õigustest loobuma, mõnikord alatiseks, piirates sellega tuntavalt nende võimet end oma tööst ära elatada; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja liikumispiirangud kitsendasid tõsiselt suure enamiku kunstnike, esitajate ja kultuuritöötajate võimalikke tuluvooge; arvestades, et autoriõigustest ja nendega kaasnevatest õigustest saadav pidev tulu on endiselt üks vähestest allesjäänud tuluallikatest; arvestades, et paljudes liikmesriikides ei austa levitamisplatvormid neid õigusi nõuetekohaselt, sundides õiguste omajaid nende lepingutes õigustest loobuma, mõnikord alatiseks, piirates sellega tuntavalt nende võimet end oma tööst ära elatada;

| AB. | arvestades, et autoritele, esitajatele ja kõigile kultuuriloojatele peaks olema tagatud juurdepääs miinimumstandardi sotsiaalkindlustusele, sealhulgas töö- ja tervisekindlustusele ning pensionifondidele, et nad saaksid täielikult keskenduda oma kunstilisele protsessile ja loovusele; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et autoritele, esitajatele ja kõigile kultuuriloojatele peaks olema tagatud juurdepääs miinimumstandardi sotsiaalkindlustusele, sealhulgas töö- ja tervisekindlustusele ning pensionifondidele, et nad saaksid täielikult keskenduda oma kunstilisele protsessile ja loovusele;

| AC. | arvestades, et kuna füüsilisest isikust ettevõtjatest kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate nimel kollektiivläbirääkimisi ei peeta ja nende pidamisele seatakse takistusi, on nende positsioon tööturul veel nõrgem ja sotsiaalkaitse ebapiisav ning pikaajaline mõju nende positsioonile ja turvalisusele negatiivne; arvestades, et autoriõiguste kollektiivne haldamine on enamiku Euroopa loovisikute ja kunstnike tähtis sissetulekuallikas, mis tagab neile pideva tasustamise ning peaks kaitsma neid ka suurte ja domineerivate meediaettevõtete ja voogedastusplatvormide ebaausate tavade eest; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kuna füüsilisest isikust ettevõtjatest kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate nimel kollektiivläbirääkimisi ei peeta ja nende pidamisele seatakse takistusi, on nende positsioon tööturul veel nõrgem ja sotsiaalkaitse ebapiisav ning pikaajaline mõju nende positsioonile ja turvalisusele negatiivne; arvestades, et autoriõiguste kollektiivne haldamine on enamiku Euroopa loovisikute ja kunstnike tähtis sissetulekuallikas, mis tagab neile pideva tasustamise ning peaks kaitsma neid ka suurte ja domineerivate meediaettevõtete ja voogedastusplatvormide ebaausate tavade eest;

| AD. | arvestades, et piiriülene liikuvus on kunstnike, autorite, esitajate ning kõigi loovisikute ja kultuuritöötajate töö oluline osa, kuid seda takistavad sageli bürokraatlikud menetlused, selge teabe puudumine ning rohked haldusnormid ja -nõuded kõigis liikmesriikides, eelkõige seoses sotsiaalkaitse ja maksustamisega, samuti õrnade kunstiriistade eritranspordi jaoks kehtestatud keerulised ja kulukad menetlused; arvestades, et need piiriülese kultuurialase liikuvuse takistused õõnestavad vaba liikumise põhimõtet; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et piiriülene liikuvus on kunstnike, autorite, esitajate ning kõigi loovisikute ja kultuuritöötajate töö oluline osa, kuid seda takistavad sageli bürokraatlikud menetlused, selge teabe puudumine ning rohked haldusnormid ja -nõuded kõigis liikmesriikides, eelkõige seoses sotsiaalkaitse ja maksustamisega, samuti õrnade kunstiriistade eritranspordi jaoks kehtestatud keerulised ja kulukad menetlused; arvestades, et need piiriülese kultuurialase liikuvuse takistused õõnestavad vaba liikumise põhimõtet;

| AE. | arvestades, et avaliku sektori toetusi peetakse kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse rahalise toetuse kõige olulisemaks ja tõhusamaks vormiks, kuid need on sageli ebapiisavad, juurdepääs neile on liiga bürokraatlik ja raske või võimatu, eriti tõrjutud rühmade jaoks, ning mõnikord kallutatud poliitilise mõju tõttu, mis pärsib eelkõige alustavate kunstnike ja loovisikute soovi toetust taotleda; arvestades, et lisaks sellele takistavad juurdepääsu avaliku sektori toetustele samuti kõnealuse sektori komisjonipoolse üldise Euroopa rahastamisstrateegia puudumine, mitmeaastases finantsraamistikus olevad erinevad rahastamisallikad ja nende puudulik süvalaiendamine; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et avaliku sektori toetusi peetakse kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse rahalise toetuse kõige olulisemaks ja tõhusamaks vormiks, kuid need on sageli ebapiisavad, juurdepääs neile on liiga bürokraatlik ja raske või võimatu, eriti tõrjutud rühmade jaoks, ning mõnikord kallutatud poliitilise mõju tõttu, mis pärsib eelkõige alustavate kunstnike ja loovisikute soovi toetust taotleda; arvestades, et lisaks sellele takistavad juurdepääsu avaliku sektori toetustele samuti kõnealuse sektori komisjonipoolse üldise Euroopa rahastamisstrateegia puudumine, mitmeaastases finantsraamistikus olevad erinevad rahastamisallikad ja nende puudulik süvalaiendamine;

| AF. | arvestades, et vabakutselised kannatavad kõige suurema ebakindluse all, mis on seotud juurdepääsuga nii sotsiaalkindlustussüsteemile kui ka riiklikele ja ELi toetustele, fondidele ja muudele rahastamisvõimalustele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et vabakutselised kannatavad kõige suurema ebakindluse all, mis on seotud juurdepääsuga nii sotsiaalkindlustussüsteemile kui ka riiklikele ja ELi toetustele, fondidele ja muudele rahastamisvõimalustele;

| AG. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile kunstnike sõltuvuse avaliku ja erasektori lühiajalisest rahalisest toetusest ja keskpika perioodi projektipõhisest toetusest, ning arvestades, et see on toonud ilmsiks sektori üldised struktuursed probleemid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile kunstnike sõltuvuse avaliku ja erasektori lühiajalisest rahalisest toetusest ja keskpika perioodi projektipõhisest toetusest, ning arvestades, et see on toonud ilmsiks sektori üldised struktuursed probleemid;

| AH. | arvestades, et juurdepääs rahastamisele on endiselt peamine probleem, eriti kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevate väiksemate osalejate, sealhulgas eraldi tegutsevate kunstnike, kunstnike ühenduste ning kultuuri- ja loometöötajate jaoks, kes ei ole sageli kõlblikud saama laenu ega pangatagatisi, mis omakorda suurendab avaliku ja erasektori toetustele juurdepääsu ning nende kättesaadavuse tähtsust; kordab, kui oluline on toetada kõiki kultuurisektoreid, sealhulgas kultuurivahendusega seotud elukutseid, kellel on oluline roll kunstiteose või kultuuripärandi vahendajana üldsusele, tagades seeläbi laia publiku juurdepääsu kultuurile ja kultuuri levitamise; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et juurdepääs rahastamisele on endiselt peamine probleem, eriti kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevate väiksemate osalejate, sealhulgas eraldi tegutsevate kunstnike, kunstnike ühenduste ning kultuuri- ja loometöötajate jaoks, kes ei ole sageli kõlblikud saama laenu ega pangatagatisi, mis omakorda suurendab avaliku ja erasektori toetustele juurdepääsu ning nende kättesaadavuse tähtsust; kordab, kui oluline on toetada kõiki kultuurisektoreid, sealhulgas kultuurivahendusega seotud elukutseid, kellel on oluline roll kunstiteose või kultuuripärandi vahendajana üldsusele, tagades seeläbi laia publiku juurdepääsu kultuurile ja kultuuri levitamise;

| AI. | arvestades, et paljud erainvestorid ja avaliku sektori rahastajad on kriisi ajal rahalist toetust kultuuriprojektidele vähendanud või selle täielikult tühistanud, eriti piiriülese mõõtmega projektide puhul; arvestades, et see rõhutab usaldusväärse ja pideva avaliku sektori poolse rahastamise tähtsust; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et paljud erainvestorid ja avaliku sektori rahastajad on kriisi ajal rahalist toetust kultuuriprojektidele vähendanud või selle täielikult tühistanud, eriti piiriülese mõõtmega projektide puhul; arvestades, et see rõhutab usaldusväärse ja pideva avaliku sektori poolse rahastamise tähtsust;

| AJ. | arvestades, et haridus ja kultuur on otsustava tähtsusega kaasava ja sidusa ühiskonna loomisel kõigi jaoks, integratsiooni edendamisel ja Euroopa konkurentsivõime säilitamisel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et haridus ja kultuur on otsustava tähtsusega kaasava ja sidusa ühiskonna loomisel kõigi jaoks, integratsiooni edendamisel ja Euroopa konkurentsivõime säilitamisel;

| AK. | arvestades, et väljaspool ELi asuvad voogedastusteenused on suurendanud investeeringuid liikmesriikide kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taristutesse, et luua internetis levitamiseks täiendavat sisu; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et väljaspool ELi asuvad voogedastusteenused on suurendanud investeeringuid liikmesriikide kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taristutesse, et luua internetis levitamiseks täiendavat sisu;

| AL. | arvestades, et kunstnikud kannatavad oma tajutava identiteedi tõttu sageli rassismi, ksenofoobia, diskrimineerimise ja tõrjutuse all, mis tulenevad struktuursest ja institutsionaalsest rassismist ja sümboolsetest meetmetest, mille tulemuseks on pingelised suhted ja pingeline koostöö asjaomaste institutsioonidega ning kunstnike kunstivabaduse pärssimine; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et kunstnikud kannatavad oma tajutava identiteedi tõttu sageli rassismi, ksenofoobia, diskrimineerimise ja tõrjutuse all, mis tulenevad struktuursest ja institutsionaalsest rassismist ja sümboolsetest meetmetest, mille tulemuseks on pingelised suhted ja pingeline koostöö asjaomaste institutsioonidega ning kunstnike kunstivabaduse pärssimine;

| AM. | arvestades, et puuetega kunstnikud on kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse poliitikast ja rahastamisest kõrvale jäetud, kuna arvesse ei võeta näiteks piiratud liikuvust või bürokraatlikest rahastamismenetlustest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et puuetega kunstnikud on kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse poliitikast ja rahastamisest kõrvale jäetud, kuna arvesse ei võeta näiteks piiratud liikuvust või bürokraatlikest rahastamismenetlustest tulenevaid probleeme;

| AN. | arvestades, et kuigi naiste osalus kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses on suur, esineb endiselt palju soolist diskrimineerimist, samuti juurdepääsu puudumist, soolist palgalõhet ning esindatuse ja nähtavuse takistusi; arvestades, et naistel on kultuuriasutustes harva loomingulise või otsustustasandi võtmetähtsusega ametikoht; arvestades, et naiskunstnikke vaigistatakse sageli ja nende tööd kritiseeritakse ebaproportsionaalselt palju, ning arvestades, et naised ja LGBTIQ+ kunstnikud on tõenäolisemalt rünnakute või piirangute sihtmärgiks; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kuigi naiste osalus kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses on suur, esineb endiselt palju soolist diskrimineerimist, samuti juurdepääsu puudumist, soolist palgalõhet ning esindatuse ja nähtavuse takistusi; arvestades, et naistel on kultuuriasutustes harva loomingulise või otsustustasandi võtmetähtsusega ametikoht; arvestades, et naiskunstnikke vaigistatakse sageli ja nende tööd kritiseeritakse ebaproportsionaalselt palju, ning arvestades, et naised ja LGBTIQ+ kunstnikud on tõenäolisemalt rünnakute või piirangute sihtmärgiks;

| AO. | arvestades, et tõrjutud rühmadesse kuuluvad kunstnikud ja kultuuritöötajad, sealhulgas naised, noored, rassi-, etniliste ja geograafiliste vähemuste esindajad, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga inimesed, puuetega inimesed ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed pääsevad halvemini ligi kunsti- ja kultuurivaldkonna töökohtadele ning neil on vähem võimalusi selles sektoris pikaajalist karjääri teha; arvestades, et COVID-19 pandeemia on eriti tugevalt mõjutanud naisi ning on suurendanud nimetatud rühmade kogetavaid juba olemasolevaid tõkkeid kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses juurdepääsu, võrdse tasustamise, esindatuse ja nähtavuse vallas; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et tõrjutud rühmadesse kuuluvad kunstnikud ja kultuuritöötajad, sealhulgas naised, noored, rassi-, etniliste ja geograafiliste vähemuste esindajad, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga inimesed, puuetega inimesed ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed pääsevad halvemini ligi kunsti- ja kultuurivaldkonna töökohtadele ning neil on vähem võimalusi selles sektoris pikaajalist karjääri teha; arvestades, et COVID-19 pandeemia on eriti tugevalt mõjutanud naisi ning on suurendanud nimetatud rühmade kogetavaid juba olemasolevaid tõkkeid kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses juurdepääsu, võrdse tasustamise, esindatuse ja nähtavuse vallas;

| AP. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väljendusvabaduse ja kunstivabaduse kasutamine on praegu mitmes liikmesriigis riigi sekkumise ja poliitiliste piirangute tõttu ohus, ning mõnikord takistavad nende vabaduste kasutamist terrorismivastastele õigusaktidele osutamine või väited, et kunstiteostega pilgatakse usulisi tundeid või rahvussümboleid, või neid teoseid peetakse solvavaks või ebasobivaks, mille tagajärjena esineb ka enesetsensuuri juhtumeid; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väljendusvabaduse ja kunstivabaduse kasutamine on praegu mitmes liikmesriigis riigi sekkumise ja poliitiliste piirangute tõttu ohus, ning mõnikord takistavad nende vabaduste kasutamist terrorismivastastele õigusaktidele osutamine või väited, et kunstiteostega pilgatakse usulisi tundeid või rahvussümboleid, või neid teoseid peetakse solvavaks või ebasobivaks, mille tagajärjena esineb ka enesetsensuuri juhtumeid;

| AQ. | arvestades, et kriisi ajal olid ja on riiklikud abiprogrammid killustunud, eelkõige programmid abi osutamiseks neile kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötajatele, kes ei ole hõlmatud kunstniku riikliku määratlusega, teiste hulgas vabakutselised, nagu kirjanikud ja autorid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et kriisi ajal olid ja on riiklikud abiprogrammid killustunud, eelkõige programmid abi osutamiseks neile kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötajatele, kes ei ole hõlmatud kunstniku riikliku määratlusega, teiste hulgas vabakutselised, nagu kirjanikud ja autorid;

| AR. | arvestades, et pandeemia tagajärgede tõttu on tervel noorte kunstnike ja kultuuritöötajate põlvkonnal edaspidi raske leida kultuurialast tööd või asuda omandama kunstialast kõrgharidust, kuna võimalused on piiratud; arvestades, et alla 30-aastased kunstnikud jäävad suurema tõenäosusega töötuks, võtavad vastu tasustamata tööd ja neile kohaldatakse suurema tõenäosusega ekspluateerivaid töötingimusi, nagu töötasu maksmata jätmine ja ebakindlad töölepingud; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et pandeemia tagajärgede tõttu on tervel noorte kunstnike ja kultuuritöötajate põlvkonnal edaspidi raske leida kultuurialast tööd või asuda omandama kunstialast kõrgharidust, kuna võimalused on piiratud; arvestades, et alla 30-aastased kunstnikud jäävad suurema tõenäosusega töötuks, võtavad vastu tasustamata tööd ja neile kohaldatakse suurema tõenäosusega ekspluateerivaid töötingimusi, nagu töötasu maksmata jätmine ja ebakindlad töölepingud;

1.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnistaksid kultuuri olemuslikku väärtust ning seda, et kultuur on ühiskonna, selle arengu ja inimeste heaolu, majanduse ja kaasatuse jaoks väga vajalik, ning näeksid seetõttu ette piisava ja pideva rahalise ja struktuurilise toetuse;

2.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et kultuuritegevust on sageli peetud vähemoluliseks; tuletab meelde, et kultuuril on meie ühiskonnas oluline roll, veelgi enam kriisi ajal, ning nõuab seetõttu kõigi kultuuriasutuste võimalikult kiiret avamist; tunnistab, et kultuuri- ja loomesektori praeguste probleemide lahendamiseks on oluline mitte ainult tagada kohene toetus ja võtta kõik vajalikud erakorralised meetmed, vaid ka kaaluda selle elutähtsa sektori nõuetekohast taaskäivitamist, andes struktuuritoetust mitte ainult innovatsiooniprogrammide ja eelarvevahendite kaudu, vaid ka nooremale põlvkonnale selles valdkonnas pakutavate õppimisvõimaluste kaudu;

3.

kutsub komisjoni üles arendama edasi ja koondama kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse ökosüsteemi käsitlevat tööstuspoliitika raamistikku sidusaks, konkurentsivõimeliseks ja pikaajaliseks strateegiaks, et suurendada nende valdkondade konkurentsivõimet, strateegilist väärtust Euroopa majanduse ja euroopaliku eluviisi jaoks ning võimaldada neil kasutada oma potentsiaali töökohtade ja majanduskasvu loomisel; rõhutab kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse potentsiaali seoses noorte tööhõive ja taasindustrialiseerimisega ning toob eelkõige esile kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses digitaalkeskkonnast tulenevaid üha suuremaid võimalusi noortele;

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse kõikidesse finantstoetusvahenditesse, nagu programm „InvestEU“ ja taasterahastu „NextGenerationEU“; rõhutab, kui oluline on suunata need vahendid eri sektorite eripärade ja võimalike toetusesaajate suuruse alusel, et tagada kooskõlastatud lahendused, mis ei tekitaks ELis rohkem ebavõrdsust;

5.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnistama, et piiriülesel koostööl on Euroopa lisaväärtus, ja kõrvaldama kõik kunstnike ja kultuuritöötajate kestlikku ja kaasavat piiriülest liikuvust ELis ja kolmandate riikidega takistavad tõkked;

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevaid autoreid, esitajaid ja muid loovisikuid ja töötajaid ning andma neile selget teavet ja suuniseid liikuvusvõimaluste kohta ning vaatama vajaduse korral läbi kõigi liikmesriikide haldusnõuded, muu hulgas viisade, maksustamise, sotsiaalkindlustuse, koolitusele juurdepääsu ja kunstihariduse kraadide tunnustamise, sh kutsehariduse ja -koolituse ning akadeemiliste kvalifikatsioonide kohta, et lihtsustada ja ühtlustada juurdepääsu kõigile eespool nimetatud valdkondadele, samuti liidu programmidele ja fondidele, mis võivad vastata nende vajadustele, näiteks programm „Loov Euroopa“, sh sellistele programmidele ja fondidele, mis ei ole otseselt ja spetsiaalselt suunatud kultuuri- ja loomesektorile ja -majandusele; nõuab noorte loovisikute ja novaatorite liikuvuse toetamiseks eriprogrammide loomist, et edendada vahetusi ja innovatsiooni kultuuri ja loovuse valdkonnas;

7.

väljendab heameelt selle üle, et luuakse liikuvusalased teabepunktid, et abistada kunstnikke ja kultuuritöötajaid ning toetada kestlikku liikuvust; kutsub kõiki liikmesriike üles looma vähemalt ühe sellise liikuvusalase teabepunkti, et pakkuda kunstnikele ning kultuuri- ja loometöötajatele tasuta ja kohandatud tuge; soovitab komisjonil anda liikuvuse kohta järjepidevat ja põhjalikumat teavet, mis on kohandatud piiriülestele kultuuritöötajatele, samuti autoritele, esitajatele ja loovisikutele, selliste algatuste kaudu nagu ajakohastatud töövahendid ja käsiraamatud;

8.

kutsub komisjoni üles andma kunstnikele selget teavet ELi ja Ühendkuningriigi suhetega seotud liikuvusküsimuste kohta;

9.

mõistab hukka asjaolu, et enamik liikmesriike ei suutnud direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust digitaalsel turul, rakendada õigeaegselt enne tähtaega, mis oli 7. juuni 2021; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon avaldas suunised alles kolm päeva enne rakendamise tähtaega; on veendunud, et see näitab vajadust määruse järele, mis hõlmaks ka menetlusküsimusi;

10.

julgustab liikmesriike lubama kultuuri- ja loometöötajatel arvata maksudest maha oma kunstitegevusega seotud ärikulud ja seadmete või koolitusega (täiendamine ja ümberõpe) seotud kulud;

11.

rõhutab, et kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses on vaja üksikasjalikke sooliselt eristatud võrreldavaid andmeid ja statistikat kultuurivaldkonna tööhõive ja sissetulekute kohta;

12.

ergutab kultuuri- ja haridussektori suuremat koostoimet ning kunsti- ja kultuurikoolide ja -asutuste suurema osalemise edendamist programmi „Erasmus+“ meetmetes ja muudes ELi programmide meetmetes nii õpilaste kui ka õpetajate jaoks; kutsub liikmesriike üles võtma täiel määral arvesse kunstihariduse, kutsehariduse ja -õppe ning akadeemiliste kvalifikatsioonide kättesaadavust ja edendama seda osana terviklikust lähenemisest, mis hõlmab kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse ning terve ühiskonna taastumist; märgib, kui oluline on pakkuda elukestva õppe, oskuste täiendamise, ümberõppe ja koolitusvõimalusi, muu hulgas mentorlusprogrammide kaudu, ja töötada välja kogu ELi hõlmavad koolitusmaterjalid, mis käsitlevad üleminekut hariduse omandamiselt kultuuri- ja loomemajanduse töökohtadele;

13.

kutsub liikmesriike üles võtma üle autoriõigusi digitaalsel ühtsel turul käsitleva direktiivi (EL) 2019/790, pöörates suurt tähelepanu kultuuri- ja loometeoste ning nende loojate kaitsele, ning eelkõige tagama autoritele ja esitajatele õiglase tasu; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult nende peamiste põhimõtete tulemuslikku rakendamist;

14.

juhib tähelepanu territoriaalsete litsentside tähtsusele enamiku kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse üksuste ärimudelis; tuletab meelde komisjoni vahearuannet põhjendamatut asukohapõhist tõkestust käsitleva määruse kohta; juhib tähelepanu vajadusele võtta enne järelmeetmete kaalumist arvesse õiguste omajate arvamust kõigis autoriõigusega kaitstud sisu käsitlevates aruteludes; tuletab meelde, et autoriõigustelt saadav tulu ei ole mitte ainult kunstnike ja loovisikute, vaid ka paljude kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse väikeste osalejate õiglase tasustamise tähtsaim osa; tuletab meelde, et järsud muudatused selles valdkonnas võivad tuua paljudele neist kaasa dramaatilisi tagajärgi;

15.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et direktiivide (EL) 2019/790 ja (EL) 2019/789 (12) ülevõtmine siseriiklikku õigusesse on mõnevõrra edasi lükkunud ning vaid vähesed liikmesriigid on kasutanud artiklis 18 sätestatud võimalust rakendada asjakohaseid tasustamismehhanisme; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid direktiivi (EL) 2019/790 artikli 18 kohaselt kasutusele tõhusad tasustamismehhanismid;

16.

kutsub komisjoni üles edendama õiguste kollektiivset teostamist hiljuti vastu võetud autoriõigust käsitlevate direktiivide rakendamisel ja oma tulevastes algatustes, et tagada loovisikutele õiglane tasu ning üldsuse laialdane juurdepääs kultuuri- ja loometeostele;

17.

nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks tulemuslikult soolise võrdõiguslikkuse, kaasamise ja integratsioonialgatusi kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas programmi „Loov Euroopa“ kaudu ning jälgiks nende tulemusi;

18.

kutsub komisjoni üles hindama muusika voogedastusplatvormide mõju Euroopas, et tagada nende soovitusalgoritmide läbipaistvus, kuna nendest sõltub suures osas, millist sisu nende tarbijad kuulavad ja teenuste esitusloenditel ja kasutajaliidestel näevad, ning kaaluma positiivsete kohustuste kehtestamist, et edendada kultuurilist mitmekesisust ja Euroopa teoste leitavust nende teenustes;

19.

mõistab kindlalt hukka stereotüübid, seksismi ja seksuaalse ahistamise kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses;

20.

väljendab heameelt mõnede liikmesriikide algatuste üle toetada riiklike kultuuriasutuste kõrgemate ametikohtade valikumenetlustes soolist võrdõiguslikkust;

21.

tunnistab kultuuri ja kunsti olulist rolli kultuurilise mitmekesisuse ja kaasava ühiskonna edendamisel ning võitluses diskrimineerimise kõigi vormide vastu;

22.

rõhutab, et praegune pandeemia on toonud välja digitaalvaldkonna tähtsuse ning suurendanud kunstnike ja kasutajate sõltuvust domineerivatest digiplatvormidest; rõhutab sellega seoses vajadust suurema läbipaistvuse järele; tuletab meelde, et mõnede kunstnike ja loovisikute jaoks, kes sõltusid peamiselt avalikest üritustest, kujutab see majandusliku paradigma muutus endast probleemi seoses tulude stabiilsusega; on mures asjaolu pärast, et selles uues ärimudelis ei suuda paljud kunstnikud ja loovisikud teenida sama suurt tulu kui varem, kuna domineerivate või suurte voogedastusplatvormide poolne väljaostuklauslite kehtestamine jätab autorid ilma autoritasudest ning takistab loovisikute piisavat ja proportsionaalset tasustamist; palub seetõttu komisjonil olukorda hinnata ja võtta meetmeid, et tagada tulude nõuetekohane ja õiglane jaotamine kõigile loovisikutele, kunstnikele ja õiguste omajatele;

23.

peab kiiduväärseks komisjoni esialgset mõjuhinnangut ja füüsilisest isikust ettevõtjate kollektiivläbirääkimisi käsitlevat hiljutist avalikku konsultatsiooni, milles uuritakse võimalust kõrvaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja vabakutseliste kollektiivläbirääkimisi piiravad konkurentsiõigusest tulenevad takistused; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon kasutaks võimalikult laia lähenemist, et tagada kõigi füüsilisest isikust ettevõtjate, sealhulgas kunstnike ja kultuuritöötajate juurdepääs kollektiivläbirääkimistele; kutsub komisjoni üles täiendavalt hindama kehtivaid riigiabi käsitlevaid õigusnorme ja nende kohaldamist kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse suhtes ning võimalikke kohandamisvajadusi; kutsub liikmesriike üles tunnustama kõigi kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötajate ühinemisvabadust ning edendama kollektiivläbirääkimisi;

24.

juhib tähelepanu sellele, et ebatüüpilised töösuhted (osalise tööajaga ja tähtajalised töölepingud, ajutine töö ja majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine) on meedia- ja kultuurisektoris tavalised, mis toob kunstnikele ja kultuuritöötajatele sageli kaasa ebakindlad töötingimused; rõhutab, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse töötingimusi tuleb kiiresti parandada; julgustab liikmesriike kasutama ülespoole suunatud lähenemist, et kehtestada kunstnike ja kultuuritöötajate töötingimuste, õiglase tasustamise ja sotsiaalkindlustuse miinimumnõuded, tunnistades samal ajal kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse eripärasid, nagu hooajatöö ja loomingulisuse rahas mittemõõdetav kvaliteet;

25.

kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa kunstniku staatuse kohta, milles kehtestatakse kõigi ELi riikide jaoks ühiste töötingimuste ja miinimumstandardite ühtne raamistik, austades samal ajal täielikult liikmesriikide ja ELi vastutust seoses tööturu ja kultuuripoliitikaga, võttes selleks vastu või kohaldades mitmeid sidusaid ja kõikehõlmavaid suuniseid, muu hulgas lepingute, kollektiivse esindamise ja juhtimise vahendite, sotsiaalkindlustuse, haigus- ja töötuskindlustuse, pensioniskeemide, otseste ja kaudsete maksude, mittetariifsete tõkete ja teabe asümmeetria kohta; peab sellega seoses tervitatavaks, et esimese sammuna hakkavad liikmesriigid avatud koordinatsiooni meetodi alusel kunstnike staatuse üle aru pidama; nõuab avatud koordinatsiooni meetodi raames töörühma loomist, et hõlbustada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel ning jälgida edusamme kunstnike töötingimuste parandamisel;

26.

palub komisjonil kaardistada liikmesriikides kehtivad kunstnike ja kultuuritöötajate määratlused, et töötada välja ühine arusaam, mis kajastuks ELi poliitikakujundamises ja kultuuristatistikas; märgib, et sellises määratluses tuleks arvesse võtta kultuuritöö protsessipõhist olemust ja tunnistada loomeprotsessi eri etappide tööjõumahukust; on seisukohal, et see määratlus tuleks viia kooskõlla ka UNESCO 1980. aasta soovitusega kunstniku staatuse kohta;

27.

nõuab kultuuri- ja loomeoskuste, kvalifikatsioonide ja diplomite suuremat piiriülest ülekantavust ja tunnustamist, et hõlbustada kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses tegutsevate isikute liikuvust;

28.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama kutseõppeprogramme ja algatusi kõigi autorite, esitajate ja loovisikute karjääri arendamiseks ning eelkõige toetama neid digitaalsete, ettevõtlusalaste ja muude oskuste omandamisel, et saada kasu digitaalsetest võimalustest oma töö edendamiseks ja teiste kunstnikega koostöö tegemiseks;

29.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid täidaksid oma kohustust kaitsta ja edendada kunstivabadust, et kaitsta põhiõigust väljendusvabadusele ning tagada, et ELi kodanikud saaksid kunstiloomingut vabalt nautida ja kultuurielus osaleda, ning nõuab tungivalt, et komisjon karistaks neid liikmesriike, kes oma kohustusi ei täida; kutsub komisjoni üles seda teemat täiendavalt uurima ja koostama tegevuskava kunstilise väljendusvabaduse paremaks kaitsmiseks Euroopas; kutsub liikmesriike üles looma ühiselt struktureeritud dialoogi kunstnike, õigusekspertide ja asjaomaste sidusrühmade vahel, et määrata kindlaks kunstilise eneseväljenduse vabaduse ühised standardid ning töötada välja ja rakendada asjakohaseid suuniseid;

30.

väljendab heameelt nõukogu hiljutiste järelduste üle kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta, pidades eelkõige silmas üleskutset tagada kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse spetsialistidele õiglane ja kestlik tööturg ja sotsiaalkaitse ning vajadust tagada kunstnike sissetulek; kutsub liikmesriike üles töötama nende järelduste kiire rakendamise nimel;

31.

kutsub liikmesriike üles tagama kunstnikele ja kultuuritöötajatele täieliku juurdepääsu sotsiaalkaitsele, olenemata nende tööalasest staatusest, sealhulgas juurdepääsu töötushüvitisele, tervishoiule ja pensionidele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid erimeetmeid loomevaldkonna eri kategooriate jaoks, et võidelda ebastabiilse sissetuleku, tasustamata töö ja tööalase ebakindluse vastu ning tagada miinimumsissetulek;

32.

kutsub liikmesriike üles võtma kõigi asjakohaste poliitikameetmete, rahastamisprogrammide ja meetmete väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse tõrjutud rühmadesse kuuluvate kunstnike ainulaadset olukorda ning kõrvaldama kõik takistused soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel sektoris, eelkõige võttes meetmeid, mis võimaldavad kõigi kultuuritöötajate ja kunstnike võrdset juurdepääsu, osalemist ja esindatust;

33.

kutsub liikmesriike üles suurendama oma toetust kultuuri- ja loomesektorile ja -majandusele, tugevdades avaliku sektori investeeringuid ning ergutades erainvesteeringuid kultuuri- ja loomesektorisse ja -majandusse ning avaliku ja erasektori partnerlusi; kutsub liikmesriike üles tagama kunstnikele ja kõigile loovisikutele lihtsama juurdepääsu rahastamisele;

34.

kutsub liikmesriike üles mitmekesistama kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse toetusallikaid ning tagama, et ei tehtaks rahalisi kärpeid ega vähendataks olemasolevaid vahendeid, kuna sektoril on endiselt raskusi viimaste kärbete tagajärgedega;

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama avaliku sektori toetuste ja laenude saamise võimalusi ning vähendama selleks kõigis taotlus- ja aruandlusprotsessi etappides halduskoormust ja tagama läbipaistvuse; rõhutab vajadust edendada koostoimet kõigi asjaomaste ELi rahastamiskavade vahel, milles on ette nähtud spetsiaalsed summad kultuuri- ja loomesektorile, nagu programmid „Euroopa horisont“, „Loov Euroopa“, „InvestEU“, „Digitaalne Euroopa“, ühtekuuluvuspoliitika fondid ning taastus- ja vastupidavusrahastu, mida tuleb kasutada, et kunstnikke ja kultuuritöötajaid paremini toetada ning pakkuda uusi, kättesaadavaid ja võimaluse korral korrapäraseid rahastamisvooge;

36.

rõhutab, kui oluline on suunata piisav osa majanduse taastamise meetmetest kultuuri- ja loomesektorisse ja -majandusse; kordab, et kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama kultuuri riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse ning eraldama vähemalt 2 % taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamispaketist kultuurile spetsiaalsete kaasavate meetmetega, mis on kõigile kättesaadavad, jätmata kedagi kõrvale; on mures selle pärast, et mõne liikmesriigi esitatud kavade puhul tundub, et nendele sektoritele on ette nähtud väiksem protsent või neile ei ole üldse rahastamist ette nähtud; palub komisjonil avaldada andmed kavades eraldatud vahendite summade ja eesmärkide kohta, et tagada läbipaistvus ja hõlbustada demokraatlikku järelevalvet;

37.

kordab, kui oluline on toetada kõiki kultuurisektoreid, sealhulgas kultuurivahendusega seotud elukutseid, millel on oluline roll kunstiteose või kultuuripärandi vahendajana üldsusele, tagades seeläbi laia publiku juurdepääsu kultuurile ja kultuuri levitamise;

38.

rõhutab, et kultuuri- ja loomesektor ja -majandus oli esimeste hulgas, mida pandeemia kõige rängemalt tabas ja mis taastub viimasena, kuna kultuurisündmuste ja -paikade täituvusele seatud piirangute tõttu on kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taastumine eeldatavalt veelgi aeglasem; rõhutab, et kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taastumine peab käima käsikäes üleminekuga sektori kestlikkusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama lühiajaliselt kogu kultuuriökosüsteemi taastumist ning pikas perspektiivis tugevdama kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse vastupanuvõimet, konkurentsivõimet ja innovatsiooni ning tugevdama neid sektoreid, pakkudes õiglast ja struktureeritud toetust kõigile, eelkõige kõige kaitsetumatele osalejatele, ning edendama kunstnike, autorite, esitajate, kultuuritöötajate ja kultuurivahendajate tööhõivevõimalusi, toetades koostööd eri valdkondade vahel, ning tagama kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse sotsiaal-majandusliku olukorra tervikliku jälgimise töötingimuste Euroopa raamistiku abil, et need sektorid tuleksid edaspidiste suurte kriisidega võimalikult hästi toime ja et toetada nende digiüleminekut ja rohelisele majandusele üleminekut;

39.

rõhutab, et kõik meetmed, millega edendatakse kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse taastumist, ei peaks olema suunatud üksnes majanduse taastamisele, vaid neid tuleks kasutada ka kunstnike ja kultuuritöötajate töötingimuste parandamiseks ja töötajate täiendus- ja ümberõppeks, et võimaldada neil tegutseda digitaalajastul ja -maailmas, ning investeeringuteks kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse roheinnovatsiooni jõusse, kuna nad edendavad kestlikkust ja võtavad varakult kasutusele ja võimaldavad murrangulisi tehnoloogiaid, mis on vajalikud kliimamuutustega võitlemiseks; rõhutab digitaliseerimisest kultuuri- ja loomesektorile ja -majandusele tulenevaid probleeme ning seetõttu ärimudelite pideva ümbermõtestamise ja ümberkujundamise vajadust, et töötada välja turupõhised lahendused, mis põhinevad suurandmetel, pilvandmetöötlusel, info- ja kommunikatsioonitehnoloogial, tehisintellektil ja internetiplatvormide tugeval rollil; rõhutab, et vaatajaskonna andmed ja sisusoovitussüsteemid peavad olema läbipaistvad ja Euroopa kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse õiguste omajatele kättesaadavad; rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada kultuuri- ja loomesisu ning Euroopa kultuuripärandi digiteerimise, säilitamise ja internetis kättesaadavuse rahastamine;

40.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma ja jagama usaldusväärseid andmeid kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse abistamise parimate tavade ja meetodite kohta; nõuab lisaks parimate tavade vahetamist tõhusaimate meetodite kohta, kuidas jaotada taastumisvahendeid lühikeses ja keskpikas perspektiivis, et vahendid jõuaksid võimalikult paljude kultuuri- ja loomesektoris ja -majanduses osalejateni, nii et ükski kunstnik ega kultuuritöötaja ei jääks kõrvale;

41.

rõhutab autorite ja esitajate tasustamise tähtsust internetis ja mujal, eelkõige kollektiivläbirääkimiste edendamise kaudu;

42.

kutsub komisjoni üles pidevalt jälgima kultuuri- ja loomesektorit ja -majandust, viies läbi korrapäraseid uuringuid kunstnike olukorra kohta, et saada täpseid, usaldusväärseid, ajakohastatud ja sektoripõhiseid andmeid Euroopa tasandil, et kavandada usaldusväärset poliitikakujundamist ning parandada kultuuri- ja loomesektori ja -majanduse kaardistamist ja olla tulevaste kriiside korral paremini ette valmistatud;

43.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kriisi ajal on paljud töötajate ja organisatsioonide kultuuriökosüsteemid kohanenud uute digitaalsete turustusviisidega ja võtnud kasutusele uuenduslikud võimalused oma publikuni jõudmiseks; juhib siiski tähelepanu sellele, et digitaalne kaasamine ei tohiks asendada isiklikku kultuurikogemust;

44.

julgustab edendama selliste uute tehnoloogiate kasutamist nagu tehisintellekt, et kunstnikud leiaksid uusi viise oma töö loomiseks ja levitamiseks ning saaksid rohkem kasu digitaalkeskkonna pakutavatest võimalustest;

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 460, 21.12.2018, lk 12.

1

(2)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 28.

2

(3)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 223.

3

(4)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 152.

4

(5)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 92.

5

(6)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

6

(7)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 34.

7

(8)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

8

(9)  Uuring „The situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union“, Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond B – struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika, 1. veebruar 2021.

9

(10)  Ülevaade „The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union“, Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond B – struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika, 4. mai 2021.

10

(11)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, January 2021 (Euroopa taastumine. Kultuuri- ja loomemajandus enne ja pärast COVID-19 kriisi. Jaanuar 2021).

11

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/789, millega kehtestatakse ringhäälinguorganisatsioonide teatavate veebiülekannete ning televisiooni- ja raadiosaadete taasedastamise suhtes kohaldatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste teostamise reeglid ja muudetakse direktiivi 93/83/EMÜ (ELT L 130, 17.5.2019, lk 82).

12

---

Neljapäev, 21. oktoober 2021

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamise, ostmise ja levitamise läbipaistvus ELis

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel ELis (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 168, samuti selle artikleid 4, 6, 9, artikli 15 lõiget 3 ja artikli 122 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 168, samuti selle artikleid 4, 6, 9, artikli 15 lõiget 3 ja artikli 122 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 3 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 3 ja 35,

| — | võttes arvesse 18. oktoobril 1961 Torinos allkirjastatud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. oktoobril 1961 Torinos allkirjastatud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) artiklit 31,

| — | võttes arvesse maailma terviseassamblee 72. istungjärgul 28. mail 2019. aastal vastu võetud resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervisetoodete turgude läbipaistvuse suurendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassamblee 72. istungjärgul 28. mail 2019. aastal vastu võetud resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervisetoodete turgude läbipaistvuse suurendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrust (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrust (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (4),

| — | võttes arvesse oma COVID-19 pandeemia vastu võitlemisega seotud resolutsioone, eelkõige oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma COVID-19 pandeemia vastu võitlemisega seotud resolutsioone, eelkõige oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta teatist „ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta“ (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta teatist „ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta“ (COM(2020)0245),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2020. aasta otsust, millega kiidetakse heaks liikmesriikidega sõlmitud kokkulepe Covid-19 vaktsiinide hankimise kohta liikmesriikide nimel ja sellega seotud menetlused, ja selle lisa (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2020. aasta otsust, millega kiidetakse heaks liikmesriikidega sõlmitud kokkulepe Covid-19 vaktsiinide hankimise kohta liikmesriikide nimel ja sellega seotud menetlused, ja selle lisa (C(2020)4192),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, eelkõige otsuseid kohtuasjades C-183/95 ja C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, eelkõige otsuseid kohtuasjades C-183/95 ja C-221/10 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani mitmeid uurimisi ja algatusi, milles käsitletakse ELi administratsiooni COVID-19 pandeemiale reageerimise läbipaistvust (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani mitmeid uurimisi ja algatusi, milles käsitletakse ELi administratsiooni COVID-19 pandeemiale reageerimise läbipaistvust (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni 2361 (2021) „Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations“ (Covid-19 vaktsiinid: eetilised, õiguslikud ja praktilised kaalutlused) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni 2361 (2021) „Covid-19 vaccines: ethical, legal and practical considerations“ (Covid-19 vaktsiinid: eetilised, õiguslikud ja praktilised kaalutlused) (8),

| — | võttes arvesse Oviedo inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle protokolle (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Oviedo inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle protokolle (9),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi lähenemisviisi läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiinide väljatöötamisel, ostmisel ja levitamisel (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi lähenemisviisi läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiinide väljatöötamisel, ostmisel ja levitamisel (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjonile on saadetud petitsioonid nr 1477/2020, 0062/2021 ja 0066/2021, milles väljendatakse muret seoses ELi tegevuse vähese läbipaistvusega COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjonile on saadetud petitsioonid nr 1477/2020, 0062/2021 ja 0066/2021, milles väljendatakse muret seoses ELi tegevuse vähese läbipaistvusega COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel;

| B. | arvestades, et laekunud petitsioonides nõutakse, et komisjoni, liikmesriikide ja ravimitööstuse vahel sõlmitud COVID-19 vaktsiini lepingute täielikud üksikasjad ning patsiendi tasandi kliiniliste uuringute andmed avaldataks õigeaegselt ning et patendiõigus peatataks ajutiselt, et võimaldada vaktsiinidele kiiret, õiglast ja üldist juurdepääsu kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laekunud petitsioonides nõutakse, et komisjoni, liikmesriikide ja ravimitööstuse vahel sõlmitud COVID-19 vaktsiini lepingute täielikud üksikasjad ning patsiendi tasandi kliiniliste uuringute andmed avaldataks õigeaegselt ning et patendiõigus peatataks ajutiselt, et võimaldada vaktsiinidele kiiret, õiglast ja üldist juurdepääsu kogu maailmas;

| C. | arvestades, et COVID-19 vaktsiinidega seotud teadusuuringute üksikasjade ning nende väljatöötamise, ostmise ja jaotamise täielik läbipaistvus on peamine eeltingimus, et suurendada kodanike usaldust vaktsiinide vastu ja selle vastu, kuidas institutsioonid on kulutanud suuri summasid avaliku sektori vahenditest; arvestades, et läbipaistvuse puudumine tänapäeva kõige tõsisemas rahvatervise kriisis kujutab endast kodanike teabe saamise õiguse rikkumist ning võib põhjustada ebakindlust, desinformatsiooni levikut ja suuremat vaktsiinikõhkluse riski, kahjustades seega pandeemia vastu võetavaid kiireid ja tõhusaid meetmeid; arvestades, et läbipaistvus on ELi COVID-19 vaktsiinide strateegia edu alustala; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et COVID-19 vaktsiinidega seotud teadusuuringute üksikasjade ning nende väljatöötamise, ostmise ja jaotamise täielik läbipaistvus on peamine eeltingimus, et suurendada kodanike usaldust vaktsiinide vastu ja selle vastu, kuidas institutsioonid on kulutanud suuri summasid avaliku sektori vahenditest; arvestades, et läbipaistvuse puudumine tänapäeva kõige tõsisemas rahvatervise kriisis kujutab endast kodanike teabe saamise õiguse rikkumist ning võib põhjustada ebakindlust, desinformatsiooni levikut ja suuremat vaktsiinikõhkluse riski, kahjustades seega pandeemia vastu võetavaid kiireid ja tõhusaid meetmeid; arvestades, et läbipaistvus on ELi COVID-19 vaktsiinide strateegia edu alustala;

| D. | arvestades, et Euroopa Ravimiamet (EMA) rakendab erakorralisi meetmeid, et maksimeerida oma regulatiivse tegevuse läbipaistvust seoses COVID-19 ravi ja vaktsiinidega, mis on heaks kiidetud või mille hindamisprotsess on veel pooleli, sealhulgas EMA-le esitatud müügiloa taotlustes esitatud kliiniliste uuringute aruannete avaldamine; arvestades, et EMA rakendatavate meetmete eesmärk on reageerida suurele huvile COVID-19 ravimeid käsitleva teabe vastu ja toetada ülemaailmseid teadusuuringuid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Ravimiamet (EMA) rakendab erakorralisi meetmeid, et maksimeerida oma regulatiivse tegevuse läbipaistvust seoses COVID-19 ravi ja vaktsiinidega, mis on heaks kiidetud või mille hindamisprotsess on veel pooleli, sealhulgas EMA-le esitatud müügiloa taotlustes esitatud kliiniliste uuringute aruannete avaldamine; arvestades, et EMA rakendatavate meetmete eesmärk on reageerida suurele huvile COVID-19 ravimeid käsitleva teabe vastu ja toetada ülemaailmseid teadusuuringuid selles valdkonnas;

| E. | arvestades, et 2021. aasta kahes esimeses kvartalis ei täitnud ravimitootjad oma vaktsiinide tarnimise kohustusi, mis põhjustas liikmesriikides märkimisväärseid viivitusi vaktsineerimisprotsessis ja kujutas endast seega tõsist ohtu rahvatervisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2021. aasta kahes esimeses kvartalis ei täitnud ravimitootjad oma vaktsiinide tarnimise kohustusi, mis põhjustas liikmesriikides märkimisväärseid viivitusi vaktsineerimisprotsessis ja kujutas endast seega tõsist ohtu rahvatervisele;

| F. | arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ostmise ja jaotamise läbipaistvus loob aluse vaktsiinialasele koostööle Euroopas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ostmise ja jaotamise läbipaistvus loob aluse vaktsiinialasele koostööle Euroopas;

| G. | arvestades, et üle 200 000 kodaniku on juba toetanud Euroopa kodanikualgatust „Pandeemiast ei tohi kasu lõigata“, milles nõutakse, et andmed tootmiskulude, avaliku sektori panuse ning vaktsiinide ja ravimite tõhususe ja ohutuse kohta oleksid avalikud ning avaliku sektori asutuste ja ravimiettevõtete vahelised lepingud tuleb avalikustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üle 200 000 kodaniku on juba toetanud Euroopa kodanikualgatust „Pandeemiast ei tohi kasu lõigata“, milles nõutakse, et andmed tootmiskulude, avaliku sektori panuse ning vaktsiinide ja ravimite tõhususe ja ohutuse kohta oleksid avalikud ning avaliku sektori asutuste ja ravimiettevõtete vahelised lepingud tuleb avalikustada;

| H. | arvestades, et see, kuidas COVID-19 pandeemiat praegu käsitletakse, on kõigi liikmesriikide ja ELi institutsioonide jaoks usaldustest, mille abil saadakse teavet selle kohta, kuidas reageerida võimalikele tulevastele rahvatervisega seotud hädaolukordadele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et see, kuidas COVID-19 pandeemiat praegu käsitletakse, on kõigi liikmesriikide ja ELi institutsioonide jaoks usaldustest, mille abil saadakse teavet selle kohta, kuidas reageerida võimalikele tulevastele rahvatervisega seotud hädaolukordadele;

| I. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on kohustatud töötama võimalikult avatult ja kodanikele võimalikult lähedal, kui nad peavad ravimifirmadega läbirääkimisi COVID-19 vaktsiini käsitlevate lepingute üle; arvestades, et komisjon keeldub avalikustamast ekspertide nimesid või isegi ühises läbirääkimisrühmas esindatud seitset liikmesriiki; arvestades, et demokraatlik vastutus on eeltingimus selleks, et ELi vaktsiinistrateegial oleks ülemaailmsetes vaktsineerimisalastes jõupingutustes tõhus ja usaldusväärne roll; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on kohustatud töötama võimalikult avatult ja kodanikele võimalikult lähedal, kui nad peavad ravimifirmadega läbirääkimisi COVID-19 vaktsiini käsitlevate lepingute üle; arvestades, et komisjon keeldub avalikustamast ekspertide nimesid või isegi ühises läbirääkimisrühmas esindatud seitset liikmesriiki; arvestades, et demokraatlik vastutus on eeltingimus selleks, et ELi vaktsiinistrateegial oleks ülemaailmsetes vaktsineerimisalastes jõupingutustes tõhus ja usaldusväärne roll;

| J. | arvestades, et ühiskond puutub kokku väärinfoga, ning arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ostmise ja jaotamise kohta antakse sageli vastuolulist ja eksitavat teavet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühiskond puutub kokku väärinfoga, ning arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ostmise ja jaotamise kohta antakse sageli vastuolulist ja eksitavat teavet;

| K. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on avaldanud ainult eelostulepingute ja ostulepingute redigeeritud versioonid, millest põhiteave on välja jäetud või puudub üldse, mis põhjustab ühiskonnas tarbetut läbipaistvuse ja usalduse puudumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid on avaldanud ainult eelostulepingute ja ostulepingute redigeeritud versioonid, millest põhiteave on välja jäetud või puudub üldse, mis põhjustab ühiskonnas tarbetut läbipaistvuse ja usalduse puudumist;

| L. | arvestades, et Euroopa kodanikel on õigus saada Euroopa institutsioonidelt ja muudest ametlikest allikatest pandeemia ohjamise ja COVID-19 vastase võitluse kohta tegelikku ja tõest teavet; arvestades, et kõik Euroopa ametiasutused on kohustatud seda teavet andma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa kodanikel on õigus saada Euroopa institutsioonidelt ja muudest ametlikest allikatest pandeemia ohjamise ja COVID-19 vastase võitluse kohta tegelikku ja tõest teavet; arvestades, et kõik Euroopa ametiasutused on kohustatud seda teavet andma;

| M. | arvestades, et EL on rahastanud suurt osa vaktsiinidega seotud teadus- ja arendustegevusest, on riske maandavate eelinvesteeringutega lihtsustanud ravimifirmade tööd, väljastanud neile tingimuslikud load, toetanud tootmisvõimsust ja ostnud vaktsiine avaliku sektori vahenditest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on rahastanud suurt osa vaktsiinidega seotud teadus- ja arendustegevusest, on riske maandavate eelinvesteeringutega lihtsustanud ravimifirmade tööd, väljastanud neile tingimuslikud load, toetanud tootmisvõimsust ja ostnud vaktsiine avaliku sektori vahenditest;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnustab üldist põhimõtet, mille kohaselt rahvatervise kaitse peab vaieldamatult olema majanduslikest kaalutlustest tähtsam; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnustab üldist põhimõtet, mille kohaselt rahvatervise kaitse peab vaieldamatult olema majanduslikest kaalutlustest tähtsam;

| O. | arvestades, et komisjon peab Euroopa Parlamenti piisavalt ja tõhusalt teavitama kõigist COVID-19 vaktsiinide teadus- ja arendustegevuse, läbirääkimiste, jaotamise ja kasutuselevõtuga seotud aspektidest ELis, mis avaldavad mõju eelarvele, et parlament saaks täielikult täita oma kohustust kontrollida ELi eelarve täitmist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon peab Euroopa Parlamenti piisavalt ja tõhusalt teavitama kõigist COVID-19 vaktsiinide teadus- ja arendustegevuse, läbirääkimiste, jaotamise ja kasutuselevõtuga seotud aspektidest ELis, mis avaldavad mõju eelarvele, et parlament saaks täielikult täita oma kohustust kontrollida ELi eelarve täitmist;

| P. | arvestades, et enamik ELi COVID-19 vaktsiinistrateegiasse kaasatud ravimifirmasid ei ole praeguseks hetkeks esitanud patsiente puudutavaid kliiniliste uuringute andmeid, ning arvestades, et need andmed avaldatakse alles ajavahemikus, mis jääb 2022. aasta keskpaiga ja 2023. aasta lõpu vahele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enamik ELi COVID-19 vaktsiinistrateegiasse kaasatud ravimifirmasid ei ole praeguseks hetkeks esitanud patsiente puudutavaid kliiniliste uuringute andmeid, ning arvestades, et need andmed avaldatakse alles ajavahemikus, mis jääb 2022. aasta keskpaiga ja 2023. aasta lõpu vahele;

| Q. | arvestades, et Euroopa Ombudsman leidis pärast kuus kuud kestnud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) COVID-19 kriisi aegse tegevuse uurimist (10) puudusi ECDC läbipaistvustavades, sealhulgas tema riskianalüüsi aluseks olevates andmetes ja suhtluses rahvusvaheliste partneritega, nagu WHO ning Hiina haiguste tõrje ja ennetamise keskus; arvestades, et ombudsman tegi rea ettepanekuid, et võimaldada üldsuse suuremat kontrolli ja arusaamist ECDC tööst seoses COVID-19 vaktsiinidega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Ombudsman leidis pärast kuus kuud kestnud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) COVID-19 kriisi aegse tegevuse uurimist (10) puudusi ECDC läbipaistvustavades, sealhulgas tema riskianalüüsi aluseks olevates andmetes ja suhtluses rahvusvaheliste partneritega, nagu WHO ning Hiina haiguste tõrje ja ennetamise keskus; arvestades, et ombudsman tegi rea ettepanekuid, et võimaldada üldsuse suuremat kontrolli ja arusaamist ECDC tööst seoses COVID-19 vaktsiinidega;

| R. | arvestades, et ravimite ostmise hinna konfidentsiaalsus on tava, mis võib liikmesriikide tasandil viia siseturu killustumiseni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ravimite ostmise hinna konfidentsiaalsus on tava, mis võib liikmesriikide tasandil viia siseturu killustumiseni;

| S. | arvestades, et ülemaailmse COVID-19 vastase vaktsineerimise määra kiirendamist tuleks pidada rahvatervise valdkonna prioriteediks; arvestades, et vaktsineerimise praegune tempo ei ole piisav, et hoida ära pandeemia süvenemist, mis on tingitud COVID-19 nakkavamatest variantidest ning uutest ja veelgi ohtlikumatest variantidest, mis võivad praegu kasutusel olevate COVID-19 vaktsiinide loodavast immuunkaitsest läbi tungida; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ülemaailmse COVID-19 vastase vaktsineerimise määra kiirendamist tuleks pidada rahvatervise valdkonna prioriteediks; arvestades, et vaktsineerimise praegune tempo ei ole piisav, et hoida ära pandeemia süvenemist, mis on tingitud COVID-19 nakkavamatest variantidest ning uutest ja veelgi ohtlikumatest variantidest, mis võivad praegu kasutusel olevate COVID-19 vaktsiinide loodavast immuunkaitsest läbi tungida;

1.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on ühiselt, kiirelt ja tõhusalt reageerida COVID-19 pandeemiale Euroopa Liiduna ja ülemaailmse kogukonna osana, ning tunnistab ELi erilist vastutust COVID-19 vaktsiinidele võrdse ja üldise juurdepääsu tagamisel;

2.

väljendab sügavat kahetsust selle pärast, et komisjoni, liikmesriikide ja ravimitootjate tegevus ei ole COVID-19 vaktsiinide väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel piisavalt läbipaistev, eriti seoses allkirjastatud lepingute pideva rikkumisega;

3.

rõhutab piiranguid, millega parlament on kaasseadusandjana pidanud komisjoni vastu võetud vaktsiinistrateegia läbipaistmatuse tõttu silmitsi seisma ja mis on takistanud parlamendil vaktsiinide ostmise ja jaotamise protsessi tõhusalt kontrollida ning muutnud olematuks tema suutlikkuse kontrollida liidu eelarve nõuetekohast kasutamist;

4.

rõhutab vajadust tugevdada dialoogi kodanikega, et mõista paremini nende tegelikke muresid ja kahtlusi vaktsineerimisega seoses; kutsub komisjoni üles parandama üldsuse teavitamist COVID-19 vaktsiinidega seotud ELi strateegiast, muutes selle selgeks, läbipaistvaks ja rangeks, et täita ELi kodanike õigust saada teavet, mis on otseselt seotud nende tervisega, sealhulgas kriteeriume selle kohta, mille alusel osa vaktsiine teiste seast välja valitakse;

5.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku tulevaste ühiste vaktsiinihangete kohta koos selgete sätetega läbipaistvuse ja pädevuste jaotuse kohta ELi institutsioonilise raamistiku osaliste ja liikmesriikide vahel ning tulevase COVID-19 ja harva kasutatava ravi kohta Euroopa ravimistrateegia raames; kutsub komisjoni üles hinna konfidentsiaalsust käsitlevate lepingute tingimusi läbi vaatama, et kõrvaldada Euroopa siseturu praegune killustatus;

6.

palub komisjonil avalikustada nende rühmade liikmed, kes osalesid ravimifirmadega COVID-19 vaktsiinide ostmiseks sõlmitud eelostulepingute ja ostulepingute läbirääkimistel; nõuab, et komisjon selgitaks läbirääkimisrühma liikmete valimise kriteeriume;

7.

nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks tulevaste lepingute heakskiitmise otsustusprotsessi komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahelise COVID-19 kontaktrühma, mille loomise komisjoni president 2021. aasta veebruaris (11) teatavaks tegi, et tagada läbirääkimisprotsessi suurem läbipaistvus; nõuab, et sellele rühmale esitataks iga nädal ajakohastatud teavet, sealhulgas üksikasjalik uuring vaktsiinide tootmise, impordi, ekspordi ja doosiprognooside kohta;

8.

palub komisjonil tagada täieliku läbipaistvuse, avaldades viivitamata eelostulepingute ja ostulepingute redigeerimata versioonid ning tehes muu hulgas avalikuks järgmised üksikasjad: vaktsiinide arendamisse tehtud avaliku sektori investeeringute summa; komisjoni ettemaksed ja tarnejärgsed maksed igale vaktsiiniarendajale koos üksikasjadega nende vahendite jaotamise kohta vaktsiini väljatöötamise ja tootmisprotsessi vahel; vaktsiinidega seotud teadus-, arendus- ja tootmistegevuse kulude jagamise üksikasjad avaliku ja erasektori investorite vahel; igale riigile eraldatud ja tarnitav vaktsiinidooside arv kvartalis; doosi hind; olemasolevate tootmiskohtade arv ja asukohad; võimalike tulevaste ostude kohta sõlmitud kokkulepete üksikasjad; vastutus- ja hüvitamiskord vaktsiinide põhjustatud võimaliku kahju korral; sanktsioonid lepingu rikkumise või tarneviivituste korral; teave intellektuaalomandi õiguste võimaliku jagamise kohta, eelkõige selle kohta, kas komisjon säilitab tänu vaktsiini väljatöötamise protsessi algselt tehtud investeeringutele mõju intellektuaalomandi õigustele, ning muu asjakohane teave, mis võib olla avalikkusele huvipakkuv; Euroopa Ravimiameti ja riiklike pädevate asutuste roll lepingusätete kindlaksmääramisel ning tehnosiirde ja kolmandatele riikidele tehtavate annetuste üksikasjad ning mis tahes seotud teave, mis võib olla avalikkusele huvipakkuv;

9.

kutsub komisjoni üles avaldama iga vaktsiini tootja doosihinnad ja andma üksikasjalikku teavet oma hankestrateegia kohta, kuna vaktsiinihinnad on eri tootjate puhul väga erinevad;

10.

kutsub komisjoni üles seadma tulevastel läbirääkimistel ravimifirmadega eeltingimuseks kõigi avalikku huvi pakkuvate üksikasjade avalikustamise seoses tulevaste COVID-19 vaktsiinilepingutega ning nende lepingute ja muude COVID-19 tehnoloogiate ostmise lepingute järgimise;

11.

kritiseerib komisjoni otsust mitte kasutada ELi toimimise lepingu artikli 168 kohast seadusandlikku tavamenetlust uue ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) loomisel, mistõttu ei saa seda pidada täieõiguslikuks sõltumatuks asutuseks, millel on volitused kaitsta avalikke huve ja mille suhtes kohaldatakse sama ranget kontrolli nagu teiste ELi asutuste suhtes; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni lähenemisviisi, mille tulemusel Euroopa Parlament jäeti HERA töö järelevalvest kõrvale, võib pidada järjekordseks puuduseks, mis on vähendanud rahvatervise valdkonnas avaliku sektori kulutuste ning otsuste tegemisega seotud läbipaistvust ja aruandekohustust;

12.

kutsub komisjoni üles avalikustama kõik võimalikud lepingurikkumised ravimifirmade poolt ja nende põhjused ning kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid võimalike rikkumiste või põhjendamatute viivituste eest karistamiseks;

13.

palub komisjonil esitada parlamendile üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas lepingu sõlminud ettevõtted ELi tehtud makseid kasutasid, sealhulgas metoodika maksete mõõtmiseks ning vahendid kontrolliks ja nõuetekohasuse tõendamiseks; kutsub komisjoni üles üksikasjalikult avaldama kogu COVID-19 vaktsiine puudutava ELi strateegia mõju eelarvele;

14.

kutsub komisjoni üles tagama, et lepingu sõlminud ettevõtted teeksid kliiniliste uuringute täielikud tulemused ja võimalike COVID-19 vaktsiinide uuringute protokollid, sealhulgas statistilise analüüsi kavad, kliinilised uuringud ja aruanded, võimalikult kiiresti lisaks EMA ekspertidele ka sõltumatutele teadusekspertidele hindamiseks kättesaadavaks; juhib tähelepanu sellele, et kui kliiniliste uuringute käigus avastatakse raskeid ja/või sagedasi kõrvalnähte, tuleks nendest juhtumitest viivitamata teada anda;

15.

kutsub komisjoni üles tagama, et lepingu sõlminud ettevõtted avaldaksid ravimiohutuse järelevalve aruannetest saadud andmed täielikus kooskõlas asjaomaste patsientide isikuandmete kaitse normidega, ning edendama vaktsiinide manustamise ajal ilmnevate kõrvalnähtude avalikku kontrolli ja seda jälgima;

16.

kutsub komisjoni üles uurima seost vaktsiinilepingu läbipaistvuse määra, desinformatsiooniga kokkupuutumise määra ja üldsuse usalduse määra vahel ELi vaktsiinistrateegia vastu, et tegeleda vaktsiinikõhkluse põhjustega;

17.

palub komisjonil viia läbi ja avaldada hinnangu, mis käsitleb ELi COVID-19 vaktsiinistrateegiat ja üldsuse teavitamist sellest, vaadates üksikasjalikult läbi kõik elemendid ja esitades soovitusi tulevaste Euroopa ühishangete raamistiku kohta, eelkõige seoses läbipaistvusega;

18.

palub komisjonil näidata jätkuvalt üles solidaarsust teiste riikidega maailmas, eelkõige nendega, kes osalevad naabruspoliitikas, ning toetada nende jõupingutusi COVID-19 viiruse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks;

19.

rõhutab, et komisjon peab tagama, et COVID-19 vaktsiine peetakse üleilmseks avalikuks hüveks kõigi hüvanguks, tagades neile üldise juurdepääsu; toonitab, et see aspekt peab kajastuma ka kõigis asjaomastes ravimifirmadega sõlmitud lepingutes, millesse lisatakse sellega seoses kõige rangemad kaitsemeetmed, et kindlustada COVID-19 vaktsiinide kättesaadavus, juurdepääsetavus ja taskukohasus; toetab üleilmseid jõupingutusi, et muuta COVID-19 vaktsiinid, seadmed ja ravi kättesaadavaks kõigile riikidele, sealhulgas arengumaadele; rõhutab, et väga oluline on tehnosiire ja oluliste komponentide eksport kolmandatesse riikidesse, et suurendada COVID-19 vaktsiinide tootmist ja jaotamist kogu maailmas, eesmärgiga kiirendada vaktsineerimise määra kogu maailmas ning hoida seeläbi ära veelgi suurem suremus ja haiglaravi vajadus ning COVID-19 variantide levik; tunnistab, et vaktsiini kättesaadavuse peamine takistus on tootmisvõimsus; toonitab, kui oluline on teha koostööd mRNA tehnoloogiat kasutavate ettevõtetega, et luua COVID-19 vaktsiinide ja seadmete jaoks uusi tootmiskohti, ning suurendada ELi ja USA panust COVAXi algatusse, muutes kõik teatud ajaperioodil tehtud annetused läbipaistvaks, et päästa elusid riikides, mis on vaktsiini jaotamisprotsessist kõrvale jäetud;

20.

kutsub komisjoni üles tagama, et ravimifirmad jagaksid oma teadmisi ja andmeid Maailma Terviseorganisatsiooni COVID-19 tehnoloogiale juurdepääsu ühisreservi (C-TAP) kaudu ning kasutaksid kõiki olemasolevaid võimalusi tootmise ja jaotamise suurendamiseks kogu maailmas, sealhulgas koostööd teiste ettevõtetega arendus- ja jaotamisprotsessides;

21.

on kindlalt veendunud, et strateegilise uurimise OI/3/2020/TE järel tehtud ombudsmani ettepanekuid ECDC töö ja tema läbipaistvustavade parandamiseks tuleb täielikult ja järjepidevalt rakendada, et suurendada üldsuse usaldust ELi COVID-19 vaktsineerimisstrateegia vastu, võttes arvesse ECDC olulist rolli COVID-19 vaktsiinide kohta olulise teabe kogumisel ja avaldamisel;

22.

kutsub komisjoni üles avaldama ELi üldise strateegia ja seda hindama, et tagada vaktsiinide kiire ja õiglane jaotamine kogu maailmas, sealhulgas osalemine COVAXi algatuses, C-TAPi tegevuses ja vaktsiinide tootmiseks vajalike materjalide piiriüleses tarnimises, samuti avaldama oma strateegia tootmisvõimsuse suurendamiseks ja dooside riikidevahelise jaotamise kriteeriumid ning neid hindama;

23.

kutsub komisjoni üles seadma ravimifirmadega tulevaste lepingute sõlmimisel üheks ELi põhieesmärgiks kiire ja õiglase juurdepääsu vaktsiinidele kogu maailmas, võttes arvesse intellektuaalomandi õigustega seotud klausleid ja lihtlitsentse, hindu ja suurimaid jõupingutusi vaktsiinide tootmise ja jaotamise edendamiseks;

24.

kutsub komisjoni üles hoogustama asjakohaste kanalite kaudu dialoogi arenguriikidega, et uurida ja mõista probleeme ja raskusi, millega nad COVID-19 vaktsiinide tootmisel kokku puutuvad, et anda neile vajalikud vahendid COVID-19 vaktsiinide tootmise võimalikuks muutmiseks oma territooriumil ja seega tulemuslikumaks võitluseks pandeemia vastu kogu maailmas;

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 154, 16.6.2017, lk 1.

1

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

2

(3)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

3

(4)  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

4

(5)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

5

(6)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuli 1997, Affish BV vs. Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, C-183/95, EU:C:1997:373, punkt 43, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

vs

Kohtuotsus, Euroopa Kohus (kolmas koda), 19. aprill 2012, Artegodan vs. komisjon, C-221/10 P, EU:C:2012:216, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=et.

vs

(7)  Ülevaade: https://www.ombudsman.europa.eu/en/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Euroopa Ombudsmani strateegiline uurimine OI/3/2020/TE selle kohta, kuidas ECDC kogus ja edastas COVID-19 kriisi ajal teavet.

10

(11)  Euroopa Komisjoni presidendi von der Leyeni kõne Euroopa Parlamendi täiskogu istungil ELi COVID-19 vaktsineerimisstrateegia hetkeseisu kohta, 10. veebruar 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

Metaaniheite vähendamise ELi strateegia

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 192, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 192,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete juhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete juhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni välisõhu kvaliteedi direktiivide rakendamise kohta: direktiiv 2004/107/EÜ ja direktiiv 2008/50/EÜ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni välisõhu kvaliteedi direktiivide rakendamise kohta: direktiiv 2004/107/EÜ ja direktiiv 2008/50/EÜ (6),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2018. aasta oktoobri aruannet „The Future of Petrochemicals: Towards More Sustainable Plastics and Fertilizers“ (Naftakeemia tulevik: säästvamate plastide ja väetiste suunas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2018. aasta oktoobri aruannet „The Future of Petrochemicals: Towards More Sustainable Plastics and Fertilizers“ (Naftakeemia tulevik: säästvamate plastide ja väetiste suunas),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 26. novembri 2019. aasta aruannet heitkoguste erinevuse kohta ja 20. novembri 2019. aasta esimest kokkuvõtvat aruannet fossiilkütuste tootmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 26. novembri 2019. aasta aruannet heitkoguste erinevuse kohta ja 20. novembri 2019. aasta esimest kokkuvõtvat aruannet fossiilkütuste tootmise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine. Metaaniheite vähendamise kasu ja kulu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine. Metaaniheite vähendamise kasu ja kulu),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 18. mai 2021. aasta aruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 18. mai 2021. aasta aruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 23. novembri 2020. aasta aruannet „Air quality in Europe – 2020 report“ (Õhukvaliteet Euroopas – 2020. aasta aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 23. novembri 2020. aasta aruannet „Air quality in Europe – 2020 report“ (Õhukvaliteet Euroopas – 2020. aasta aruanne),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta ülemaailmset hindamisaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta ning foorumi 2020. aasta seminariaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja pandeemia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta ülemaailmset hindamisaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta ning foorumi 2020. aasta seminariaruannet bioloogilise mitmekesisuse ja pandeemia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni juhtivate teadusnõustajate rühma 2020. aasta märtsi teaduslikku arvamust „Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good“ (Jätkusuutliku toidusüsteemi suunas. Üleminek toidult kui toorainelt toidule kui ühisele hüvele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni juhtivate teadusnõustajate rühma 2020. aasta märtsi teaduslikku arvamust „Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good“ (Jätkusuutliku toidusüsteemi suunas. Üleminek toidult kui toorainelt toidule kui ühisele hüvele),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0277/2021),

| A. | arvestades, et metaan on tugevatoimeline kasvuhoonegaas, mille toime on 20-aastase ajavahemiku jooksul üle 80 korra tugevam kui süsinikdioksiidil (CO2), ja sellega on see kasvuhoonegaaside seas tähtsuselt teisel kohal, ning et see on ühtlasi troposfääriosooni (O3) oluline lähteaine, mille arvele langeb umbes neljandik praegusest ülemaailmsest kliimasoojenemisest (7); arvestades, et metaan moodustab 10 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 oC eriaruande, IPCC kuuenda hindamisaruande ja ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmse metaaniheite hindamise mudelid, mis piiravad globaalset soojenemist 1,5 oC-ga ilma ületamiseta või piiratud ületamisega, eeldavad metaani heitkoguste olulist vähendamist; tuletab meelde, et ÜRO Keskkonnaprogrammi andmetel võimaldab inimtegevusest tingitud metaaniheite vähendamine 45 % võrra 2040ndateks aastateks ära hoida peaaegu 0,3 oC globaalsest soojenemisest ja täiendada kõiki pikaajalisi pingutusi kliimamuutuste leevendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et metaan on tugevatoimeline kasvuhoonegaas, mille toime on 20-aastase ajavahemiku jooksul üle 80 korra tugevam kui süsinikdioksiidil (CO2), ja sellega on see kasvuhoonegaaside seas tähtsuselt teisel kohal, ning et see on ühtlasi troposfääriosooni (O3) oluline lähteaine, mille arvele langeb umbes neljandik praegusest ülemaailmsest kliimasoojenemisest (7); arvestades, et metaan moodustab 10 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 oC eriaruande, IPCC kuuenda hindamisaruande ja ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmse metaaniheite hindamise mudelid, mis piiravad globaalset soojenemist 1,5 oC-ga ilma ületamiseta või piiratud ületamisega, eeldavad metaani heitkoguste olulist vähendamist; tuletab meelde, et ÜRO Keskkonnaprogrammi andmetel võimaldab inimtegevusest tingitud metaaniheite vähendamine 45 % võrra 2040ndateks aastateks ära hoida peaaegu 0,3 oC globaalsest soojenemisest ja täiendada kõiki pikaajalisi pingutusi kliimamuutuste leevendamiseks;

| B. | arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur märgib oma aruandes „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“, et CO2-neutraalsuse stsenaariumi kohaselt tuleks aastatel 2020–2030 fossiilkütuste metaaniheidet vähendada 75 % võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur märgib oma aruandes „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“, et CO2-neutraalsuse stsenaariumi kohaselt tuleks aastatel 2020–2030 fossiilkütuste metaaniheidet vähendada 75 % võrra;

| C. | arvestades, et suur osa kõige kulutõhusamast metaaniheite vähendamisest on võimalik saavutada energiasektoris; arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaaniheite hindamise kohaselt on selle aastakümne lõpuks võimalik metaani heitkoguseid vähendada 45 % võrra ning et heite kiire ja märgatav vähendamine on saavutatav olemasoleva tehnoloogia abil ja väga väikeste kuludega; arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri metaaniseire süsteemi Methane Tracker hinnangul on võimalik ligikaudu 40 % energiaga seotud metaaniheitest vähendada netokuludeta, peamiselt sel teel, et kõrvaldatakse metaani pihkumine ja atmosfääri laskmine fossiilkütuste sektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suur osa kõige kulutõhusamast metaaniheite vähendamisest on võimalik saavutada energiasektoris; arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaaniheite hindamise kohaselt on selle aastakümne lõpuks võimalik metaani heitkoguseid vähendada 45 % võrra ning et heite kiire ja märgatav vähendamine on saavutatav olemasoleva tehnoloogia abil ja väga väikeste kuludega; arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri metaaniseire süsteemi Methane Tracker hinnangul on võimalik ligikaudu 40 % energiaga seotud metaaniheitest vähendada netokuludeta, peamiselt sel teel, et kõrvaldatakse metaani pihkumine ja atmosfääri laskmine fossiilkütuste sektoris;

| D. | arvestades, et parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat on märkinud, et metaaniheide pärineb mitmest sektorist, nimelt põllumajandusest, jäätmemajandusest ja energeetikast, ning et kuna atmosfääris seguneb metaan hästi teiste gaasidega, on seda raske mõõta ja sellest aru anda; arvestades, et metaaniheite andmetega seotud ebakindlus on tavaliselt palju suurem kui CO2-heite puhul, kui jätta välja metsa- ja muu maakasutusega seotud heide; arvestades, et hiljutiste uuringute andmetel alahinnatakse ülemaailmset inimtekkelist fossiilset metaaniheidet ligikaudu 25–40 % võrra (8); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat on märkinud, et metaaniheide pärineb mitmest sektorist, nimelt põllumajandusest, jäätmemajandusest ja energeetikast, ning et kuna atmosfääris seguneb metaan hästi teiste gaasidega, on seda raske mõõta ja sellest aru anda; arvestades, et metaaniheite andmetega seotud ebakindlus on tavaliselt palju suurem kui CO2-heite puhul, kui jätta välja metsa- ja muu maakasutusega seotud heide; arvestades, et hiljutiste uuringute andmetel alahinnatakse ülemaailmset inimtekkelist fossiilset metaaniheidet ligikaudu 25–40 % võrra (8);

| E. | arvestades, et ELis puudub metaani heitkoguste sektoriülese vähendamise erimeetmete poliitika; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis puudub metaani heitkoguste sektoriülese vähendamise erimeetmete poliitika;

| F. | arvestades, et metaan on kahjuliku troposfääriosooni (O3) lähtegaas ja soodustab õhusaastet; arvestades, et õhusaaste on Euroopa suurim keskkonnaga seotud terviserisk (9) ja troposfääriosooni kaasmõjul sureb igal aastal enneaegselt ligi 20 000 inimest (10); arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine ei ole seetõttu mitte ainult keskkonna- ja kliimaprioriteet, vaid vajalik ka ELi kodanike tervise kaitseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et metaan on kahjuliku troposfääriosooni (O3) lähtegaas ja soodustab õhusaastet; arvestades, et õhusaaste on Euroopa suurim keskkonnaga seotud terviserisk (9) ja troposfääriosooni kaasmõjul sureb igal aastal enneaegselt ligi 20 000 inimest (10); arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine ei ole seetõttu mitte ainult keskkonna- ja kliimaprioriteet, vaid vajalik ka ELi kodanike tervise kaitseks;

| G. | arvestades, et metaaniheite suurenemine mõjutab bioloogilist mitmekesisust ja isegi toiduga kindlustatust; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib lisaks jahutavale mõjule anda ka mitmesugust muud kasu, sealhulgas suurendada saagikust ja toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et metaaniheite suurenemine mõjutab bioloogilist mitmekesisust ja isegi toiduga kindlustatust; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib lisaks jahutavale mõjule anda ka mitmesugust muud kasu, sealhulgas suurendada saagikust ja toiduga kindlustatust;

| H. | arvestades, et juba on olemas ELi õigusnormid, mis aitavad anda teavet metaaniheite kohta, sealhulgas määrus (EÜ) nr 166/2006 (11), mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit, ning direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (12) (tööstusheidete direktiiv), kuid praegu puudub ELis poliitika, mille eesmärk oleks konkreetselt metaaniheite vähendamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et juba on olemas ELi õigusnormid, mis aitavad anda teavet metaaniheite kohta, sealhulgas määrus (EÜ) nr 166/2006 (11), mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit, ning direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (12) (tööstusheidete direktiiv), kuid praegu puudub ELis poliitika, mille eesmärk oleks konkreetselt metaaniheite vähendamine;

| I. | arvestades, et Euroopa kliimaseadus kohustab ELi hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni jõudma, vähendades Pariisi kokkuleppe kohaselt 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %; arvestades, et energiasektorist pärineva metaaniheite vähendamine on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline komponent, sest see on sektor, kus metaaniheidet on võimalik kõige kulutõhusamalt vähendada; arvestades, et ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja ka põllumajandus- ja jäätmesektori meetmeid; arvestades, et ELi metaaniheite vähendamise strateegias märgitakse, et EL kui maailma suurim fossiilkütuste importija ja oluline põllumajandussektoris osaleja peaks ka metaaniheite ülemaailmse vähendamise tagamisel olulist rolli täitma; arvestades, et EL peaks asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel välja töötama tõhusad meetodid nende heitkoguste seireks, aruandluseks ja vähendamiseks, kasutades ühtlasi ka impordieeskirju; arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti teatel ja liikmesriikide UNFCCC-le esitatud andmetel pärineb ELis 53 % inimtekkelistest metaani heitkogustest põllumajandusest, 26 % jäätmetest ja 19 % energeetikast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa kliimaseadus kohustab ELi hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni jõudma, vähendades Pariisi kokkuleppe kohaselt 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %; arvestades, et energiasektorist pärineva metaaniheite vähendamine on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline komponent, sest see on sektor, kus metaaniheidet on võimalik kõige kulutõhusamalt vähendada; arvestades, et ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja ka põllumajandus- ja jäätmesektori meetmeid; arvestades, et ELi metaaniheite vähendamise strateegias märgitakse, et EL kui maailma suurim fossiilkütuste importija ja oluline põllumajandussektoris osaleja peaks ka metaaniheite ülemaailmse vähendamise tagamisel olulist rolli täitma; arvestades, et EL peaks asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel välja töötama tõhusad meetodid nende heitkoguste seireks, aruandluseks ja vähendamiseks, kasutades ühtlasi ka impordieeskirju; arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti teatel ja liikmesriikide UNFCCC-le esitatud andmetel pärineb ELis 53 % inimtekkelistest metaani heitkogustest põllumajandusest, 26 % jäätmetest ja 19 % energeetikast;

| J. | arvestades, et üle 80 % Euroopas tarbitavast fossiilsest gaasist, 90 % naftast ja 40 % söest imporditakse, ning arvestades, et suurem osa ELi fossiilkütuste tarbimisest tulenevast metaaniheitest tekib väljaspool ELi, mis teeb liidust maailma suurima fossiilgaasi importija ja ülemaailmse metaaniheite olulise põhjustaja; arvestades, et metaani pihkumine fossiilse gaasi tootmise ja transportimise ajal on oluline metaaniheite põhjustaja energiasektoris; arvestades, et olulised meetmed energiasektori metaaniheite vähendamiseks on lekete tõhusam avastamine ja kõrvaldamine ning ranged eeskirjad metaani rutiinse atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üle 80 % Euroopas tarbitavast fossiilsest gaasist, 90 % naftast ja 40 % söest imporditakse, ning arvestades, et suurem osa ELi fossiilkütuste tarbimisest tulenevast metaaniheitest tekib väljaspool ELi, mis teeb liidust maailma suurima fossiilgaasi importija ja ülemaailmse metaaniheite olulise põhjustaja; arvestades, et metaani pihkumine fossiilse gaasi tootmise ja transportimise ajal on oluline metaaniheite põhjustaja energiasektoris; arvestades, et olulised meetmed energiasektori metaaniheite vähendamiseks on lekete tõhusam avastamine ja kõrvaldamine ning ranged eeskirjad metaani rutiinse atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise kohta;

| K. | arvestades, et suurema osa energiasektori metaaniheitest moodustab lekkivatest seadmetest, taristust või suletud ja mahajäetud rajatistest eralduv hajusheide ning metaani pihkumisest ja mittetäielikust põlemisest tulenev heide; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurema osa energiasektori metaaniheitest moodustab lekkivatest seadmetest, taristust või suletud ja mahajäetud rajatistest eralduv hajusheide ning metaani pihkumisest ja mittetäielikust põlemisest tulenev heide;

| L. | arvestades, et metaaniheite vähendamine on kliimamuutuste pidurdamiseks hädavajalik ning seda tuleb teha ülemaailmsel ja Euroopa tasandil, nagu on märgitud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus (13), kus öeldakse, et 2030. aastaks seatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 55 % eeldab metaani heitkoguste vähendamist kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; arvestades, et metaaniheide suurendab õhusaastet ning seetõttu on oluline heitkoguseid vähendada, et kaitsta ELi kodanike tervist ja vältida kahjulikku mõju põllukultuuridele ja ökosüsteemide stabiilsusele; arvestades, et tuleb vältida ülemäärast halduskoormust metaani kui kasvuhoonegaasi ja õhusaasteaine reguleerimisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et metaaniheite vähendamine on kliimamuutuste pidurdamiseks hädavajalik ning seda tuleb teha ülemaailmsel ja Euroopa tasandil, nagu on märgitud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus (13), kus öeldakse, et 2030. aastaks seatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 55 % eeldab metaani heitkoguste vähendamist kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; arvestades, et metaaniheide suurendab õhusaastet ning seetõttu on oluline heitkoguseid vähendada, et kaitsta ELi kodanike tervist ja vältida kahjulikku mõju põllukultuuridele ja ökosüsteemide stabiilsusele; arvestades, et tuleb vältida ülemäärast halduskoormust metaani kui kasvuhoonegaasi ja õhusaasteaine reguleerimisel;

| M. | arvestades, et tahkete olmejäätmete prügilaid peetakse oluliseks metaani allikaks, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis ei kohaldata ELi prügilate eeskirju rahuldaval määral, eriti seoses prügilagaaside kogunemise ja väljavoolu kontrollimisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tahkete olmejäätmete prügilaid peetakse oluliseks metaani allikaks, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis ei kohaldata ELi prügilate eeskirju rahuldaval määral, eriti seoses prügilagaaside kogunemise ja väljavoolu kontrollimisega;

| N. | rõhutab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaanihindamise kohaselt on inimtekkelise metaaniheite vähendamine üks kulutõhusamaid strateegiaid, et kiiresti vähendada soojenemist ja aidata märkimisväärselt kaasa ülemaailmsetele pingutustele piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ga; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamisel võib olla suur ja kiirem mõju globaalse soojenemise aeglustumisele kui CO2-heite vähendamisel, kuna metaan on lühiajalise kliimamõjuga saasteaine, mis püsib atmosfääris umbes 12 aastat, enne kui muu hulgas CO2-ks laguneb; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib anda kõige kiirema jahutusefekti; arvestades, et lisaks neile meetmetele peame jätkama CO2-heite vähendamist kõigis asjaomastes sektorites, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus; |
| --- | --- |

N.

rõhutab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaanihindamise kohaselt on inimtekkelise metaaniheite vähendamine üks kulutõhusamaid strateegiaid, et kiiresti vähendada soojenemist ja aidata märkimisväärselt kaasa ülemaailmsetele pingutustele piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ga; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamisel võib olla suur ja kiirem mõju globaalse soojenemise aeglustumisele kui CO2-heite vähendamisel, kuna metaan on lühiajalise kliimamõjuga saasteaine, mis püsib atmosfääris umbes 12 aastat, enne kui muu hulgas CO2-ks laguneb; arvestades, et metaani heitkoguste vähendamine võib anda kõige kiirema jahutusefekti; arvestades, et lisaks neile meetmetele peame jätkama CO2-heite vähendamist kõigis asjaomastes sektorites, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus;

| O. | arvestades, et paljud põllumajandusettevõtte tasandil metaaniheite vähendamiseks võetavad meetmed on tõhusad ka ammoniaagi vähendamiseks ning neil on seega kahekordne õhukvaliteeti parandav mõju; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljud põllumajandusettevõtte tasandil metaaniheite vähendamiseks võetavad meetmed on tõhusad ka ammoniaagi vähendamiseks ning neil on seega kahekordne õhukvaliteeti parandav mõju;

| P. | arvestades, et nagu CO2 puhul, ei ole ka biogeense ja fossiilse metaani molekulide vahel erinevusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nagu CO2 puhul, ei ole ka biogeense ja fossiilse metaani molekulide vahel erinevusi;

| Q. | arvestades, et üle poole ülemaailmsest metaaniheitest pärineb inimtegevusest kolmes sektoris: fossiilkütused (35 %), jäätmed (20 %) ja põllumajandus (40 %); arvestades, et fossiilkütuste sektoris moodustab nafta ja gaasi kaevandamine, töötlemine ja turustamine 23 % ja söekaevandamine 12 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et jäätmesektoris moodustavad prügilad ja reovesi ligikaudu 20 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et põllumajandussektoris moodustavad kariloomade heitkogused sõnnikust ja soolesisesest fermentatsioonist vastavalt ligikaudu 32 % ja riisikasvatus 8 % ülemaailmsest inimtekkelisest metaaniheitest (14); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üle poole ülemaailmsest metaaniheitest pärineb inimtegevusest kolmes sektoris: fossiilkütused (35 %), jäätmed (20 %) ja põllumajandus (40 %); arvestades, et fossiilkütuste sektoris moodustab nafta ja gaasi kaevandamine, töötlemine ja turustamine 23 % ja söekaevandamine 12 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et jäätmesektoris moodustavad prügilad ja reovesi ligikaudu 20 % ülemaailmsest inimtekkelise metaani heitest; arvestades, et põllumajandussektoris moodustavad kariloomade heitkogused sõnnikust ja soolesisesest fermentatsioonist vastavalt ligikaudu 32 % ja riisikasvatus 8 % ülemaailmsest inimtekkelisest metaaniheitest (14);

| R. | arvestades, et kavas on luua rahvusvaheline metaani heitkoguste vaatluskeskus koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammi, kliima ja puhta õhu koalitsiooni ning Rahvusvahelise Energiaagentuuriga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kavas on luua rahvusvaheline metaani heitkoguste vaatluskeskus koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammi, kliima ja puhta õhu koalitsiooni ning Rahvusvahelise Energiaagentuuriga;

| S. | arvestades, et metaaniheite mahukus ELis varieerub tugevasti, olenevalt sellest, milline osakaal on fossiilkütustel energiaallikate jaotuses; arvestades, et gaas on üksnes üleminekuperioodi lahendus, võttes arvesse ELi energiavarustuse sõltuvust kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et metaaniheite mahukus ELis varieerub tugevasti, olenevalt sellest, milline osakaal on fossiilkütustel energiaallikate jaotuses; arvestades, et gaas on üksnes üleminekuperioodi lahendus, võttes arvesse ELi energiavarustuse sõltuvust kolmandatest riikidest;

Valdkonnaülesed meetmed

| 1. | väljendab heameelt ELi metaaniheite vähendamise ja leevendamise strateegias visandatud valdkonnaülese lähenemisviisi üle; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut õiglase, tervikliku ja selge õigusraamistiku vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse siduvad meetmed ja metaani vähendamise eesmärgid, mis hõlmavad kõiki sektoreid ning mille tulemuseks on metaaniheite märkimisväärne vähenemine ELis 2030. aastaks kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 oC eriaruandes, valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuendas hindamisaruandes ja ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmses metaani hindamises esitatud mudelitega, millega piiratakse globaalset soojenemist 1,5 oC-ga, et saavutada koostoimes Euroopa ja rahvusvahelise ettevõtlusega ELi keskkonna- ja kliimaeesmärgid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab metaaniheite kohese ja kiire vähendamise tähtsust käesoleval kümnendil kui üht kõige tõhusamat vahendit ELi kliimameetmete jaoks, pöörates tähelepanu majanduslikule ja sotsiaalsele kestlikkusele; märgib, et metaaniheite vähendamine täiendab CO2 heitkoguste vajalikku vähendamist ja et suure osa Pariisi lepinguga nõutavatest heitkoguste kärbetest võiks juba praegu saavutada metaani odava ja tehniliselt teostatava vähendamise abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama Glasgows toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgul (COP26) ettepanekud siduva ülemaailmse metaaniheite vähendamise kokkuleppe kohta ja pidama selle üle läbirääkimisi kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 1,5 oC eriaruandes, valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuendas hindamisaruandes ja ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmses metaani hindamises esitatud mudelitega, mis piiravad globaalset soojenemist 1,5 oC-ga; märgib, et ÜRO Keskkonnaprogrammi metaani hindamise järgi on ülemaailmne kasu kogu turumajandusliku ja mitteturumajandusliku mõju tulemusel ligikaudu 4 300 USA dollarit ühe tonni vähendatud metaani kohta ja et iga miljoni vähendatud tonni kohta võiks ära hoida ligikaudu 1 430 enneaegset surmajuhtumit aastas; on veendunud, et peatsele seadusandlikule ettepanekule lisatud mõjuhinnangus tuleks seetõttu arvesse võtta nii kavandatud meetmete kui ka tegevusetuse või hilinenud meetmete kulusid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab ülimalt tähtsaks, et kõik metaaniheidet tekitavad sektorid oma heitkoguseid vähendaksid; tunnistab vajadust tagada õiglane üleminek sektorites, kus metaani heitkoguste vähendamisel võib olla sotsiaal-majanduslik mõju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, kui oluline on kehtestada kõigi metaaniheidet tekitavate sektorite kohustuslik seire, aruandlus ja kontroll, sealhulgas eeskirjade, standardite ja metoodika vastuvõtmise kaudu; rõhutab lisaks, kui oluline on võtta vastu kohustuslikud pihkumise avastamise ja kõrvaldamise programmid, mis hõlmavad kogu energia- ja naftakeemiasektori tarneahelat; kutsub komisjoni üles otsima tõhusaid vahendeid, et parandada nende heitkoguste mõõtmise ja neist aruandmise kvaliteeti kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et metaaniheite aruandluse andmed peaksid olema avalikud või tundliku teabe puhul kättesaadavad pädevatele asutustele ja sõltumatutele kontrollijatele; rõhutab siiski, et andmete puudumine ei ole põhjus mitte võtta meetmeid inimtekkelise metaani heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust ELi kliima- ja keskkonnaõigusaktid sidusalt läbi vaadata, et kajastada Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kooskõlas olevaid suuremaid püüdlusi; palub komisjonil teha ettepanek metaani heitkoguseid käsitleva üldise ja siduva õigusraamistiku kohta, et vältida õigusaktide tarbetut kattumist, tagada riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste direktiivi (15) kooskõla ELi õhukvaliteedi eesmärkidega, 2030. aasta kliimaeesmärkidega ja sihiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, nagu on sätestatud Euroopa kliimaseaduses, ning sellest tulenevalt riiklike heitkoguste vähendamise kohustuste direktiiv võimalikult kiiresti läbi vaadata; rõhutab, et jõupingutuste jagamise määruses (16) liikmesriikidele seatud siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid on üks peamisi seadusandlikke vahendeid metaani heitkoguste vähendamiseks kasvuhoonegaaside üldise vähendamise raames koos tööstusheidete direktiivi peatse läbivaatamise ja muude õigusaktidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et kohaldatavate õigusaktide üldise läbivaatamise raames, et saavutada Euroopa kliimaseaduses sätestatud eesmärgid, on asjakohane võtta vastu ELi siduvad metaani vähendamise eesmärgid; võtab teadmiseks metaanistrateegias tehtud ettepaneku vaadata läbi heitkoguste vähendamise riiklike kohustuste direktiiv ning väljendab heameelt metaani lisamise üle reguleeritud saasteainete hulka; kutsub ühtlasi komisjoni üles lisama metaani tööstusheidete direktiivi II lisas sätestatud saasteainete loetellu ning laiendama tööstusheidete direktiivi kohaldamisala, et see paremini hõlmaks metaaniheite sektoreid; on veendunud, et jõupingutuste jagamise määruse kohased metaani heitkoguseid käsitlevad riiklikud eesmärgid tuleb kavandada nii, et võetakse täielikult arvesse metaani suuremat lühiajalist kliimamõju ja atmosfääris leiduva metaani vähendamise potentsiaali aidata saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et tähtis on koostada parimate tavade ja saadaoleva tehnoloogia ülevaade, et edendada innovatiivsete leevendusmeetmete laiemat kasutuselevõttu kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et sellised tavad ja tehnoloogia peaksid põhinema kindlal teaduslikul alusel ja olema kooskõlas keskkonnaeesmärkidega ning et uurida tuleb erinevusi ettevõtjate juurdepääsus neile tavadele ja tehnoloogiale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaani hindamise kohaselt võib toidujäätmete ja toidukao vähendamine koos üleminekuga taastuvenergiale ja suuremale energiatõhususele vähendada ülemaailmset metaaniheidet 2030. aastaks 15 % võrra ning tuua ka täiendavat kasu, näiteks leevendada survet mäletsejalistele ja põllukultuuride tootmisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et tulevaste metaani käsitlevate regulatiivsete meetmete eesmärk peaks olema vähendada heitkoguseid kiiresti ja võimalikult kulutõhusalt ning pakkuda ettevõtetele stiimuleid ja toetust, et saavutada heitenorm optimaalsel viisil, pidades täielikult kinni põhimõttest „saastaja maksab“; rõhutab asjaolu, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaani hindamise kohaselt on ligikaudu 60 % energia-, jäätme- ja põllumajandussektori sihtmeetmetest väheste kuludega ning 50 % puhul on tulu kuludest suurem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et oluline ja vajalik on toetada ettevõtjate vabatahtlikke metaaniheite vähendamise algatusi; rõhutab siiski, et ainuüksi vabatahtliku tegevusega saavutatavad tulemused on piiratud ning et nüüd on vaja reguleerivaid meetmeid, et kiirendada metaaniheite vähendamist, mis on vajalik Pariisi kokkuleppe kliimaeesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et regulatiivsetes algatustes tuleks arvesse võtta parimaid kasutusel olevaid vabatahtlikke tavasid ja neile peavad eelnema põhjalikud mõjuhinnangud, kaasata tuleks kõik sidusrühmad, et tagada kavandatud regulatiivsete algatuste teostatavus ja tõhusus ning arvesse tuleks võtta nii tegevuse kui tegevusetuse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakulu, samuti keskkonna, inimeste ja loomade tervist, ning tuleks tõhusalt rakendada olulise kahju ärahoidmise põhimõtet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles analüüsima, millist mõju avaldab poliitikale ja meetmetele 20-aastase ajavahemiku kasutamine globaalse soojenemise potentsiaali puhul, täiendusena 100-aastasele ajavahemikule, mida kasutatakse praegu kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni suunistega kasvuhoonegaaside inventuuride kohta; märgib, et metaani heitkoguste lühiajalise globaalse soojenemise mõju suurem läbipaistvus aitaks ELi kliimapoliitikat paremini kavandada; rõhutab, et sellise täiendava parameetri kasutamine ei tohiks mingil juhul tähendada viivitamist vajalike meetmetega CO2-heite järsuks ja kiireks vähendamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil lisada metaan nullsaaste seireraamistikku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu ülemaailmse juhtpositsiooni puudumisele metaani heitkoguste vähendamisel, kusjuures metaaniga seotud meetmeid võetakse rahvusvahelisel tasandil väga vähe; palub komisjonil seada metaani heitkoguste vähendamine oma kliimadiplomaatia tähtsaimaks prioriteediks ning võtta ELi diplomaatiliste ja välissuhete raames eelkõige ÜRO kaudu meetmeid, et saavutada rahvusvaheline kokkulepe metaani heitkoguste vähendamise kohta, edendades kooskõlastatud tegevust metaani heitkoguste vähendamiseks ning uuendades metaaniga seotud leevendusnõudeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles koostöös ÜRO Keskkonnaprogrammi, kliima ja puhta õhu kaitse koalitsiooni ja Rahvusvahelise Energiaagentuuriga toetama sõltumatu rahvusvahelise metaaniheite vaatluskeskuse loomist, mille ülesandeks oleks koguda, kooskõlastavalt võrrelda, kontrollida ja avaldada andmeid inimtekkelise metaani heite kohta üleilmsel tasandil ning koostada metaanitekke indeks; väljendab heameelt komisjoni soovi üle seda algatust juhtida, sealhulgas mobiliseerides rahalisi vahendeid; on veendunud, et sõltumatud, võrreldavad, kontrollitavad ja läbipaistvad heiteandmed on otsustavalt tähtsad, et omandada ülevaade heiteprobleemi ulatusest ning takistada lekete suuruse ja pihkuva koguse alahindamist; on veendunud, et selline vaatluskeskus peaks uurima metaani heitkoguseid kõigis asjaomastes sektorites; rõhutab, et üksikasjalike heiteandmete kättesaadavus peaks võimaldama valitsustel ja reguleerivatel asutustel jõustada põhimõtet, et saastaja maksab; |
| --- | --- |

14.

Energia

| 15. | kiidab heaks ELi uue energiasüsteemi lõimimise strateegia (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et peaaegu 20 % ELi metaaniheitest pärineb energiasektorist, sealhulgas nafta ja gaasi ammutamisest, tootmisest, töötlemisest, transpordist, ladustamisest, ülekandmisest ja jaotamisest; võtab teadmiseks, et import moodustab üle 80 % ELis tarbitavast naftast ja gaasist ning et suurem osa nafta ja gaasiga seonduvatest metaani heitkogustest tekib väljaspool ELi piire; tunnistab, et fossiilkütustel ei ole liidu energiaallikate jaotuses pikaajalist rolli, ning kutsub liikmesriike üles võtma koostöös komisjoniga vastu riiklikud kavad, et samm-sammult võimalikult kiiresti lõpetada kõigi fossiilkütuste kasutamine, et saavutada liidus hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus koos üleminekuga väga energiatõhusale ja väga suurel määral taastuvatel energiaallikatel põhinevale energiasüsteemile; on veendunud, et see peaks olema seotud riiklike energia- ja kliimakavade läbivaatamise ja ajakohastamisega ning et komisjon peaks hindama neid kavasid hindamisetapi raames; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab oma 9. juuni 2021. aasta resolutsioonis (ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030) (18) esitatud tungivat nõuet, et lähtudes ettevaatusprintsiibist ja ennetavate meetmete võtmise põhimõttest ning võttes arvesse ebatraditsiooniliste süsivesinike kaevandamiseks kasutatava hüdrofrakkimisega seotud riske ja negatiivset mõju kliimale, keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele, ei lubataks ELis ühtki uut hüdrofrakkimise tegevust ja peatataks kogu käimasolev tegevus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et lõpetataks ELi toetus fossiilkütuste taristu laiendamisele; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri viimase aruande kohaselt, milles käsitletakse netonullheite saavutamist 2050. aastaks, ei ole nullsaaste kava raames vajadust investeerida uutesse fossiilkütuste varudesse – järeldus, mida komisjon toetas oma ettepanekus võtta vastu määrus, millega muudetakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et märkimisväärsest hulgast gaasipuurkaevudest, kus tootmine on lõpetatud, eraldub atmosfääri endiselt metaani; palub pädevatel ametiasutustel vastu võtta meetmed, millega tagatakse, et need puurkaevud, mille omandiõigust on võimalik dokumenteerida, suletakse või täidetakse, et peatada metaani pihkumine, samuti tagada, et kulud maksavad need, kes lekete eest vastutavad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et mõned ELi mittekuuluvad riigid on juba kehtestanud metaani atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise keelu; palub komisjonil esitada energiasektorit käsitleva õigusakti ettepanek koos siduvate seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi eeskirjadega, tuginedes nafta- ja gaasisektori metaaniheite vähendamise partnerluse (OSGMP) raamistiku 2.0 metoodikale ja kohustuslikule pihkumise avastamisele ja kõrvaldamisele, sealhulgas impordis, kusjuures see peaks põhinema parimatel tavadel ja seda tuleks kohaldada kogu tarneahelas; on ühtlasi veendunud, et pihkumise avastamisele peaks järgnema usaldusväärne dokumenteerimine ja nõue kõrvaldada võimalikud lekked selge ajakava kohaselt; avaldab heameelt selle üle, et kaalutakse kogu tarneahelat hõlmavate reeglite kehtestamist, et keelata energiasektoris juba tootmiskohast alates metaani rutiinne atmosfääri laskmine ja tõrvikpõletamine, välja arvatud ohutuse tagamiseks vajalikel erandjuhtudel; on seisukohal, et sellisesse ettepanekusse tuleks lisada fossiilkütuste ja nafta kasutamine lähteainena, sealhulgas mitteenergeetilistel eesmärkidel, näiteks naftakeemiasaaduste tootmiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et fossiilgaasi ja naftat kasutatakse energia- ja naftakeemiasektoris ning seega soodustavad mõlemad sektorid fossiilgaasi ja nafta puurkaevudes ja töötlemistehastes metaani eraldumist; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel moodustavad naftakeemiatooted vastavalt 8 % ja 14 % primaarsest fossiilgaasi ja nafta kogunõudlusest ning et nende osakaal kindlasti kasvab; kutsub komisjoni üles tagama, et kohustuslikku seiret, aruandlust ja kontrolli, pihkumise avastamise ja kõrvaldamise kohustust ning metaani rutiinse atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise kõrvaldamise meetmeid kohaldataks võrdselt nii naftakeemiasektoris kasutatava fossiilgaasi kui ka nafta suhtes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles tulevaste metaani heitkoguseid käsitlevate õigusaktide ettevalmistamisel nõuetekohaselt arvesse võtma, et taristuettevõtjate investeeringuid metaani pihkumise vähendamiseks tuleks reguleeritud tegevuse raames tunnustada kui märki, et ettevõtjad peavad oluliseks ohutust ja kestlikku tegevust, mida reguleerivad asutused võiksid toetada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et veeldatud maagaasi tootmine ja transport ei ole mitte ainult äärmiselt ebatõhus, sest veeldamine ja jahutamine põhjustab energiakadu, vaid see suurendab ebaproportsionaalselt ka nafta- ja gaasisektori metaaniheidet; märgib murega, et laevandussektoris laieneb veeldatud maagaasi kasutamine transpordikütusena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab, et import moodustab enam kui neli viiendikku ELis tarbitavast naftast ja gaasist ning et enamik nafta ja gaasiga seonduvatest metaani heitkogustest tekivad väljaspool ELi piire, suurendades seega märgatavalt metaaniheidet kogu maailmas; kutsub komisjoni üles seadma kogu fossiilkütuse import liitu sõltuvusse sellest, kas see vastab seiret, aruandlust ja kontrolli ning pihkumise avastamist ja kõrvaldamist käsitlevatele ELi õigusaktidele ning kogu fossiilkütuste tarneahelas kuni tootmiseni (kaasa arvatud) kohaldatavatele metaani atmosfääri laskmise ja tõrvikpõletamise normidele; on veendunud, et tuleb luua usaldusväärne süsteem, et tagada impordi vastavus ELi nõuetele, ning et komisjon peaks seetõttu välja töötama usaldusväärse ja sõltumatu metoodika, mille abil hinnata impordi vastavust ELi nõuetele; rõhutab, et need eeskirjad peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, võttes samas nõuetekohaselt arvesse energiajulgeolekut; kutsub lisaks komisjoni üles toetama kolmanda isiku poolse kontrolli süsteemi loomist ja kasutamist koos muude seiremeetoditega, mis oleks võimalik lahendus heitkoguste andmete kontrollimiseks kogu tarneahelas, sealhulgas seoses impordiga; toetab sõltumatult auditeeritud ja ülemaailmselt kohaldatava sertifitseerimissüsteemi loomist, mis annaks usaldusväärse hinnangu kogu maailma fossiilgaasi tootmise metaaniheite näitaja kohta; on veendunud, et sertifitseerimist peaks auditeerima ja kontrollima sõltumatu kolmas isik ning see peaks põhinema ühtsel mõõtmismeetodil, mis tugineb üksikasjalikule teabele, mis on saadud asjakohastest rajatistest ja riikidest ning varade kohta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et tuvastada metaani leke mitte ainult energiasektori, vaid kõigi sektorite heite suurtekitajatest ja tegeleda sellega, kasutades selleks muu hulgas rahvusvahelist metaaniheite vaatluskeskust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab Copernicuse programmi ja selle atmosfääriseire teenuse tähtsust ülemaailmsete heite suurtekitajate ja väiksemate allikate avastamisel ning jälgimisel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toonitab, et õhuseire on samuti oluline atmosfääri laskmise, tõrvikpõletamise ja pihkumise avastamisel; rõhutab, et satelliidiandmed võimaldavad sõltumatult kontrollida ettevõtte jalajälge ja hõlbustavad leevendusmeetmete võtmist; toetab kindlalt teabe ja tehnoloogia jagamist sidusrühmade vahel nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil, samuti nende jagamist avalikkusega, et hoogustada heitkoguste vähendamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt komisjoni algatuste üle, mis käsitlevad söekaevandustest, sealhulgas suletud ja mahajäetud kaevandustest pärineva metaaniheite vähendamist; väljendab kindlat toetust söekaevanduste metaaniheite kohustuslikule seirele, aruandlusele ja kontrollile ning pihkumise avastamisele ja kõrvaldamisele, sealhulgas nõudele, et ettevõtted, mis omavad suletud kaevandusi, või liikmesriigid (mahajäetud kaevanduste korral, millel ei ole vastutavaid omanikke) sulgeksid ja hermetiseeriksid tõhusalt ja võimalikult kiiresti kõik mahajäetud kaevandused ELis ning kohaldaksid samu seire, aruandluse ja kontrolli ning pihkumise avastamise ja kõrvaldamise meetmeid kui töötavad kaevandused; palub komisjonil võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et liikmesriigid tegelevad mahajäetud kaevanduste omandiõigusega ja toetavad söekaevanduste metaaniheite vähendamist; kutsub komisjoni üles võtma vastu mõõteseadmete standardid ja kehtestama mõõtmisnõuded kõigile kaevandustele; rõhutab, et Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister peaks poliitika sidususe tagamiseks järgima uut aruandlusviisi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, kui olulised on puhastustööd, mille eesmärk on vältida metaaniheidet suletud kaevandustest ja see lõpuks kõrvaldada; kutsub komisjoni üles töötama välja eriprogrammi suletud ja mahajäetud söekaevandustest pärit metaaniheite küsimuse lahendamiseks, pakkudes endistele söekaevandustele stiimuleid, et lahendada metaaniheite probleem, ilma et propageeritaks soodustusi või eirataks rajatiste hermetiseerimise eest vastutavate omanike kohustusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud põhimõttega „saastaja maksab“, ning toetama söekaevanduspiirkondade õiglast üleminekut alternatiivse tegevuse arendamisel, mis on kooskõlas 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgiga; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma eriprogrammi või muid meetmeid, sealhulgas rahalist toetust seire, aruandluse ja kontrolli läbiviimisele ning heitkoguste vähendamisele mahajäetud nafta- ja gaasirajatistes, mille omanik ei ole teada, võttes täielikult arvesse põhimõtet „saastaja maksab“; rõhutab, kui oluline on sellise taristu nõuetekohane käitusest kõrvaldamine; |
| --- | --- |

29.

Põllumajandus

| 30. | väljendab muret selle pärast, et suurim osa inimtekkelise metaaniheite allikatest ELis pärineb põllumajandusest; rõhutab siiski, et Euroopa põllumajandussektorist (sh kariloomad) pärinevad ELi kasvuhoonegaaside heitkogused vähenesid 1990.–2018. aastal 28 liikmesriigist koosnevas ELis 22,2 %, kuna põllumajanduse metaaniheide vähenes 21 % võrra (heide soolesisesest fermentatsioonist vähenes 22 % võrra ja sõnnikukäitlusest 17 % võrra); märgib siiski, et viimase viie aasta jooksul on metaaniheide karjade arvu suurenemise tõttu veidi suurenenud; märgib, et nagu nähtub komisjoni teatisest metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta, on põllumajandus metaaniheite vähendamise potentsiaali poolest kõigi majandussektorite seas teisel kohal, kuid sellele vaatamata võivad selle sektori metaaniheite allikad olla hajusad, mis võib muuta keeruliseks nende seire, neid käsitleva aruandluse ja kontrolli; märgib, et olemasolev 2. määramistasandi meetodil põhinev seiresüsteem võimaldab siiski meetmeid võtta; rõhutab, et põllumajanduses põhjustab metaaniheidet peamiselt kariloomade, eriti mäletsejaliste hulk; kutsub liikmesriike üles lisama oma riiklikesse strateegiakavadesse tõhusad ja kestlikud meetmed nende heidetega tegelemiseks ning kutsub komisjoni üles neid kavu enne heakskiitmist põhjalikult analüüsima, et tagada poliitikavaldkondade sidusus; rõhutab, et metaani heitkoguste raamtingimuste karmistamine põllumajanduses, eelkõige loomakasvatussektoris, ei tohiks tuua kaasa tootmise üleviimist välismaale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et põllumajanduses pärineb märkimisväärne osa ülemaailmsest metaaniheitest väljastpoolt ELi, ning kutsub komisjoni üles tagama, et toitu toodetaks jätkuvalt kõige keskkonnasäästlikumates kohtades; rõhutab, et EL peab võtma juhtrolli parimate tavade vahetamisel oma kolmandatest riikidest kaubanduspartneritega, et vähendada põllumajanduse metaaniheidet; rõhutab rahvusvahelise koostöö tähtsust metaaniheite vähendamisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiidab heaks komisjoni mitmepoolsete suhete eesmärgi ja toetab aktiivset koostööd rahvusvaheliste partneritega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Koronivia ühise põllumajandustöö ning kliima ja puhta õhu koalitsiooni raames, mis pakuvad olulisi mitmepoolseid platvorme, kus vahetada parimaid tavasid, ergutada liidu üleilmseid partnereid vähendama metaaniheidet tekitavat põllumajandustootmist ja toetada nende kestlikku üleminekut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meede, et oluline hulk põllumajandus- ja toidutootmissektori metaaniheidet põhjustab import; kutsub komisjoni üles tagama ELi tootjatele võrdsed võimalused, nõudes, et kolmandatest riikidest pärit import vastaks samadele kõrgetele standarditele, mis kehtivad ELis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles hindama andmebaasi EDGAR-FOOD kaudu imporditud põllumajanduslike toiduainete osatähtsust ELi inimtekkelises metaaniheites; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et tulevased poliitilised otsused peavad loomakasvatussektori jaoks looma selge raamistiku, et tagada prognoositavus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks uuringu uute geenitehnoloogiate staatuse kohta liidu õiguses, võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-528/16 (SWD(2021)0092), ning komisjoni teadet, et ta kavatseb algatada regulatiivse poliitikameetme, sealhulgas mõjuhinnangu ja avaliku konsultatsiooni taimede kohta, mis on saadud teatavate uute geenitehnoloogiatega, mille eesmärk on säilitada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase, kasutades samal ajal ära teaduse ja innovatsiooni võimalikku kasu, eelkõige selleks, et aidata kaasa kestlikkusele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ kestlikkuse eesmärkide saavutamisele; rõhutab ettevaatuspõhimõtet ning vajadust tagada põllumajandustootjatele, töötlejatele ja tarbijatele läbipaistvus ja valikuvabadus ning rõhutab, et see poliitiline meede peaks hõlmama riskihindamist ning põhjalikku ülevaadet jälgitavuse ja märgistamise võimalustest, et regulatiivne järelevalve oleks piisav ja tarbijatele antaks asjakohast teavet, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toodete kohta, et tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et kuigi ekstensiivne loomakasvatus võib vähendada põllumajandusettevõtete metaaniheidet, suurendab see heidet toodetud tooteühiku kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse leevendamisstrateegiate mõju ülemaailmsele metaaniheitele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab põllumajanduse olulisust süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel; märgib, et laiemal ringmajandusel on oluline roll ja et tuleks soodustada CO2 järkjärgulist sidumist ja suuremat süsinikuringlust, vältides samal ajal täiendavat survet põllumajandusmaa hinnale, mis kahjustaks noori põllumajandustootjaid; nõuab tungivalt, et rakendatavad meetmed ei tohi piirata ELi konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni kooskõlas ELi kliimaseadusega üles uurima süsinikdioksiidi eemaldamise sertifitseerimise õigusraamistiku väljatöötamist, mis võtaks aluseks kasvuhoonegaaside erinevusi arvesse võtva usaldusväärse ja läbipaistva süsinikuarvestuse, ning kontrollima süsinikdioksiidi eemaldamise usaldusväärsust ja premeerima põllumajandustootjaid leevendusmeetmete võtmise eest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt komisjoni teadaande üle eksperdirühma moodustamise kohta, mille ülesandeks on analüüsida elutsükli jooksul tekkiva metaaniheite maatriksit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks liikmesriike rohumaade süsiniku sidumise potentsiaali käsitlevate andmete kogumisel, et kliimapoliitikat oleks võimalik käsitleda sihipärasemalt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunnistab, et loomakasvatus on püsirohumaadel põhitegevus, mis võimaldab mägipiirkondades talude säilimist, majanduslikku stabiilsust ja püsimajäämist, vältides seeläbi selliste alade ülekasvamist; kutsub komisjoni üles keskenduma investeeringute tegemisel metaani inhibiitorite, sealhulgas karjamaapõhistele süsteemidele mõeldud inhibiitorite valdkonna innovatsiooni rahastamisele ning tegema koostööd sarnaseid teadusuuringuid tegevate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | võtab teadmiseks taassoostatud turbaaladel tekkiva metaaniheite; rõhutab asjaolu, et teadusuuringute kohaselt pärast taassoostamist soojendav mõju siiski stabiliseerub, sest taassoostatud turbaalade CO2/N2O heide peatub ja eralduva metaani eluiga atmosfääris on lühike (20); rõhutab, et see ei ole nii kuivendatud turbaalade jätkuva CO2 heite puhul, mis põhjustab edasist soojenemist; nõuab turbaalade viivitamatut taassoostamist, et tagada kõige kasulikum jahutav toime; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et strateegia „Talust taldrikule“ kohaselt ei ole enamiku eurooplaste toitumisharjumused kooskõlas tervisliku toitumise alaste soovitustega, ning et kogu elanikkond peaks muutma tarbimisharjumusi, valides tervislikuma toidu, toitumise ja eluviisi, sealhulgas suurendama kestlikult toodetud taimede ja taimse toidu, nagu värske puu- ja köögivilja, täisterasaaduste ja kaunviljade tarbimist, ning leidma lahenduse liha ja liigtöödeldud toodete ületarbimisele, mis tooks kasu ka keskkonnale, vähendades metaaniheidet ja suurendades loomade heaolu, ning tagaks vastupanuvõimelisema majanduse; rõhutab, et kogu ELis kohaldatavad teaduspõhised soovitused, sealhulgas selged eesmärgid kestliku, tervisliku ja tasakaalustatuma toitumise kohta, milles võetaks arvesse Euroopa toidu ja toitumise kultuurilist ja piirkondlikku mitmekesisust ning tarbijate vajadusi, aitaksid ja julgustaksid tarbijaid ning annaksid teavet liikmesriikidele, kes lisavad riiklikesse toitumisalastesse nõuannetesse kestlikkuse alast infot; kutsub komisjoni üles töötama välja selliseid soovitusi ja konkreetseid meetmeid, et tõhusalt edendada tervislikku, kestlikku ja tasakaalustatumat toitumist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et põllumajandusest pärineva metaaniheite piiramise tehnoloogia ja tavad, sealhulgas kestlikud loomakasvatustavad, arenevad kiiresti ning neid tuleks võimalikult kiiresti edasi arendada ja rakendada; kutsub komisjoni üles tagama, et tõendatult tõhusad ja kulutõhusad uuendused, mis leevendavad metaani teket põllumajanduslikus tootmises, viiakse ELis kiiresti ellu, ning et ELi tootjad kasutavad juba olemasolevaid uuendusi selleks, et jätkata metaaniheite vähendamist ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja riiklike strateegiakavade raames, sealhulgas konkreetsete sihipäraste ökokavade ja süsinikku siduva majandamise algatuste kaudu ÜPP raames ning muude era- või avaliku sektori rahastamisvoogude kaudu; on veendunud, et põllumajandustootjad peaksid leevendamistavade kasutuselevõtuks saama rahalisi stiimuleid programmist „Euroopa horisont“ ja majandusliku vastupanuvõime algatuse fondidest; tunnistab siiski, et põllumajandustootjad ei suuda tõenäoliselt üksinda lahendada põllumajandusliku loomakasvatusega seotud heitkoguste probleeme; märgib, et nende meetodite kasutuselevõtu kulusid mõjutavad struktuurilised erinevused liikmesriikide põllumajanduses ja riikide eripärad; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et on olemas juba hästi tõestatud tavad, mis aitavad vähendada sõnnikukäitlusest tekkivat heidet; märgib, et need tavad vähendavad ka põllumajandussektoris eralduva ammoniaagi hulka; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid reguleerivate meetmete kohta, et tagada nende meetodite kasutuselevõtt ning realistlikud ja ambitsioonikad eesmärgid ja tähtajad; rõhutab lisaks, et suure hulga metaaniheite põhjuseks on lämmastikväetised; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid sellega seotud heitkoguste vähendamiseks strateegia „Talust taldrikule“ raames; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab keskset rolli, mida EL peaks etendama teadusuuringute, innovatsiooni ja arengu toetamisel ning uute kestlike tehnoloogiate ja tavade laiendamisel, et aidata vähendada metaani heitkoguseid kõikides sektorites, kaasa arvatud loomakasvatuses, tehes seda muu hulgas seal tekkivate metaani heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli parandamise kaudu, et jälgida edusamme eesmärkide saavutamisel ja rakendada juba olemasolevaid tehnoloogiaid, näiteks seire-, aruandlus- ja kontrollitehnoloogiaid; on veendunud, et kariloomade jaoks tuleks välja töötada metaaniheite leevendusmeetmed, et hoolida loomade tervisest ja heaolust ning järgida ettevaatuspõhimõtet; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele mitut põlvkonda hõlmavate söödalisandite uuringute järele ning palub komisjonil tagada söödalisandite määruse (21) õigeaegne läbivaatamine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et põllumajandusjäätmete ja -jääkide kasutamine biogaasi tootmiseks võib olla ringmajanduse tõukejõuks, ning rõhutab põllumajandusjääkide lisaväärtust, tingimusel et järgitakse kaskaadkasutuse põhimõtet ja kohaldatakse asjakohaseid säästlikkuse kriteeriume; juhib tähelepanu sellele, et biogaasi tootmine põllumajandusjääkidest ja muudest orgaanilistest jäätmetest võib vähendada metaaniheidet põllumajandussektoris ja motiveerida kasutama tootva tarbija mudelit; nõuab paremat koordineerimist põllumajandustootjate ja taastuvenergia tootjate vahel ning neile mõeldud täiustatud taristut, mis võimaldaks kestliku biogaasi kohalikul tasandil ühendatud tootmise kasutuselevõttu, ning on seisukohal, et ÜPP peaks stimuleerima metaaniheite leevendamist ja heitkoguste vähendamist ning sellega seotud toetusmeetmeid; kutsub komisjoni üles tagama selleks täieliku sidususe Euroopa kliimaseaduse, ÜPP ja metaanistrateegia vahel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt selle üle, et metaanistrateegias tunnistatakse, et toidu- või söödakultuuridest saadud biogaas suurendab metaaniheidet ja võib seetõttu kahjustada mis tahes leevendamisest saadavat kasu ning et biogaasi alane arendustöö peaks põhinema peamiselt jäätmetel või jääkidel; kutsub komisjoni üles töötama välja biogaasi tootmismeetodite ja lähteainete päritolu sertifitseerimise usaldusväärse ja sõltumatu kava; rõhutab, et biogaasi tootmine peaks põhinema kohalikul ringmajanduse mudelil, et vältida transpordiga seotud heidet ja kulusid; rõhutab, et toetus ei tohiks mingil viisil soodustada loomakasvatuse intensiivistamist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et ring- ja biomajanduse arendamine võib luua esmatootmises rohkem töökohti, ja rõhutab, et biomajanduse puhul tuleb välja arendada ja/või selle sektori koolitusse ja haridusse veelgi rohkem integreerida uusi oskusi, teadmisi ja erialasid, et tegeleda biomajandusega seotud ühiskondlike muutustega, edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, rahuldada sektori vajadusi ning tagada oskuste ja töökohtade parem sobitumine; |
| --- | --- |

50.

Jäätmed

| 51. | kutsub komisjoni üles täiendavalt analüüsima reoveesettest ja reoveest pärinevat metaaniheidet ning vaatama 2022. aastal läbi reoveesetete direktiivi (22) ja asulareovee puhastamise direktiivi (23), milles tuleks käsitleda ka õhusaasteainete ja kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heidet; kutsub komisjoni lisaks üles seadma ambitsioonikaid eesmärke ja keskenduma prügiladirektiivi (24) 2024. aastal toimuval läbivaatamisel ning tulevasel tööstusheidete direktiivi läbivaatamisel metaaniheitele; rõhutab vajadust meetmete järele, millega nõutakse, et prügilad kasutaksid enda toodetavat biometaani seni, kuni selle energiasisaldus langeb alla kasuliku väärtuse, ning kui prügilas toodetud biometaani kasutamine ei ole enam otstarbekas, siis vajadust ülejäänud metaani heitkoguste vähendamiseks biooksüdatsioonitehnoloogia ja muude tehnoloogiate kasutamisega probleemsetes kohtades; tuletab sellega seoses meelde, et jäätmesektori metaaniheide pärineb osaliselt biogaasitehaste leketest; kutsub komisjoni üles avaldama suunised biogaasitehaste ehitamise ja käitamise parimate meetodite kohta, et tegeleda puudulikust hooldusest, käitamisest ja projekteerimisest tingitud leketega; tuletab lisaks meelde, et tööstusheidete direktiiv on järjest kaasa aidanud tööstustegevusest tuleneva saaste vähendamisele; rõhutab siiski, et prügilasse ladestamine ei ole hõlmatud ühegi parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokumendiga; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et prügilasse ladestamine, mis asub jäätmehierarhia kõige alumisel astmel, on kõige saastavam viis jäätmete käitlemiseks nii kasvuhoonegaaside heite kui ka muude õhku, pinnasesse ja vette eralduvate saasteainete osas; kutsub liikmesriike üles täielikult järgima prügiladirektiivi kehtivaid nõudeid ning nõuab, et direktiiv viidaks kooskõlla ringmajanduse tegevuskava üldpõhimõtetega, sealhulgas 2016. aasta eesmärgiga, mille kohaselt oleks tulnud prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete kogust vähendada 35 %-le 1995. aasta tasemest või alla selle; kutsub komisjoni üles kavandama laiaulatuslikku strateegiat tagamaks, et liikmesriigid, mis ei saavutanud seda eesmärki, võtaksid parandusmeetmeid; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike nende püüdlustes prügilatest loobuda; väljendab lisaks muret selle pärast, et 2017. aastal ei täitnud 15 liikmesriiki täiel määral direktiivis kehtestatud kohustust käidelda jäätmeid enne prügilasse ladestamist; kordab sellega seoses oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta esitatud üleskutset viia prügiladirektiiv kooskõlla ringmajanduse tegevuskava üldpõhimõtetega ja keskenduda asjakohaste direktiivide tulevasel läbivaatamisel jäätmejääkide tekke vältimisele ja piiramisele ning parandada eesmärki ladestada prügilasse 10 %, määrates kindlaks prügilasse ladestamise piirmäära kilogrammides inimese kohta aastas, et saavutada vähendamise, korduskasutamise, ringlussevõtu ja kompostimise koosmõjus parimad keskkonnaalased tulemused, minimeerides samal ajal jääkide prügilasse ladestamist; on lisaks seisukohal, et oluline edasiminek oleks tagada kogu ELis usaldusväärsem ja ühtlustatum prügilatest pärinevate kasvuhoonegaaside arvestamise metoodika; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub eespool toodut arvesse võttes komisjoni üles:






  — | kehtestama siduvad ELi eesmärgid kaubandus- ja tööstusjäätmete koguste kohta, kuna neile ei ole veel konkreetseid eesmärke seatud; |
| --- | --- | --- |

53.

—

kehtestama siduvad ELi eesmärgid kaubandus- ja tööstusjäätmete koguste kohta, kuna neile ei ole veel konkreetseid eesmärke seatud;

| — | esitama jäätmete raamdirektiivi (25) ja prügiladirektiivi 2024. aastaks kavandatud läbivaatamise käigus eesmärgid piirata jäätmejääkide teket; |
| --- | --- |

—

esitama jäätmete raamdirektiivi (25) ja prügiladirektiivi 2024. aastaks kavandatud läbivaatamise käigus eesmärgid piirata jäätmejääkide teket;

| — | viima pärast kasvuhoonegaasidega seotud küsimuste paremaks käsitlemiseks mõeldud põhjalikku analüüsi prügiladirektiivi kooskõlla ELi üldiste kliimamuutuste ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

viima pärast kasvuhoonegaasidega seotud küsimuste paremaks käsitlemiseks mõeldud põhjalikku analüüsi prügiladirektiivi kooskõlla ELi üldiste kliimamuutuste ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidega;

| — | koostama PVT-viitedokumendi prügilasse ladestamise kohta, sealhulgas metaani käsitlevate sätete kohta; |
| --- | --- |

—

koostama PVT-viitedokumendi prügilasse ladestamise kohta, sealhulgas metaani käsitlevate sätete kohta;

| 54. | kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide edusamme biojäätmete liigiti kogumisel: sellealased reeglid tuleb rakendada 2023. aastaks; tuletab meelde, et jäätmekäitluse hierarhia kohaselt on liikmesriigid õiguslikult kohustatud võtma meetmeid, et soodustada biojäätmete ringlussevõttu, mis hõlmab nende kompostimist ja kääritamist, pidades silmas, et biojäätmeid kogutakse ja käideldakse tavaliselt kohalikul tasandil; rõhutab seetõttu, et komisjon peaks julgustama piirkondade ja liikmesriikide vahelist edasist koostööd ja ühtlustamist parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kordab uue ringmajanduse tegevuskava eesmärke, milleks on saavutada ulatuslik ringlus ja vältida kasvuhoonegaaside teket, eelkõige suletud ahelast väljapääsevat metaaniheidet; mõistab, et jäätmehierarhia edukaks rakendamiseks ja jäätmekäitlusele suurema tähelepanu pööramiseks tuleks edendada tõeliselt integreeritud jäätmekäitlust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et võttes arvesse prügilate kogu elutsüklit, on prügilasektsioonide sulgemise ja järelhoolduse toimingud olulised lekete vähendamiseks; kutsub komisjoni üles pakkuma toetust, mis vastab iga liikmesriigi tingimustele, et tagada jäätmehierarhia täielik kohaldamine, pannes rõhku jäätmetekke vältimisele ning 31. detsembri 2023. aasta tähtajaga eesmärgile sortida jäätmed tekkekohas ja koguda biojäätmed eraldi, sealhulgas avaliku ja erasektori vahelise koostöö edendamise kaudu, et tagada biolagunevate jäätmete ulatuslik eraldi kogumine, ringlussevõtt ja taaskasutamine, mis tagaks jäätmete prügilas ladestamise tõhusa vähendamise ilma jäätmepõletuse rahastamiseta ELi poolt; rõhutab, et alati peaks olema võimalik kasutada bioloogilist töötlust, näiteks kompostimist või anaeroobset kääritamist; tunnistab sellega seoses biolagunevate jäätmete anaeroobse kääritamise potentsiaali, kuna see võimaldab toota biometaani; rõhutab kooskõlas jäätmehierarhiaga, et põletamine on jäätmehierarhias alles eelviimasel astmel, ning tuletab meelde oma seisukohti põletamise kohta, mille parlament esitas 10. veebruari 2021. aasta resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et veehoidlate pind on ülemaailmselt oluline kasvuhoonegaaside, nende hulgas metaani heite allikas, mis on peamiselt tingitud setete kogunemisest paisutatud veekogudesse, ning et tammide eemaldamine võib aidata olulisel määral vähendada paisutatud aladelt pärit heitkoguseid; kutsub Euroopa Keskkonnaametit üles koguma selle teema kohta teavet, et saada andmeid võimalike poliitikameetmete hindamiseks; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

(2)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(3)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

(4)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0040.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura ja H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, 8. peatükk, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013, lk 714.

(8)  Muu hulgas Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. jt, „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions“, Nature, nr 578, 2020, lk 409–412.

(9)  Maailma Terviseorganisatsioon, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10)  Euroopa Keskkonnaamet, Air quality in Europe – 2020 report, lk 7.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(13)  Komisjoni talituste 17. septembri 2020. aasta töödokument, mis on lisatud komisjoni teatisele „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärkide suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (SWD(2020)0176).

(14)  ÜRO Keskkonnaprogrammi 2021. aasta ülemaailmne metaaniheite hindamine.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

(17)  Komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatis „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299).

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0277.

(19)  Komisjoni 15. detsembri 2020. aasta ettepanek võtta vastu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. ja Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions“, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

(22)  Nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).

(23)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

(24)  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

ÜRO kliimamuutuste konverents Ühendkuningriigis Glasgows (COP26)

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon 2021. aastal Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi„Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi„Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 25. istungjärku (COP25), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 15. istungjärku (CMP15) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi teist istungjärku (CMA2), mis peeti 2.–13. detsembril 2019 Hispaanias Madridis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 25. istungjärku (COP25), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 15. istungjärku (CMP15) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi teist istungjärku (CMA2), mis peeti 2.–13. detsembril 2019 Hispaanias Madridis,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi juhatuse poolt 28. mail 2020 koos Ühendkuningriigi ja tema Itaalia partneritega tehtud otsust lükata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärk (COP26) COVID-19 tõttu edasi ja tulla uuesti kokku 1.–12. novembril 2021 Ühendkuningriigis Glasgow’s, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi juhatuse poolt 28. mail 2020 koos Ühendkuningriigi ja tema Itaalia partneritega tehtud otsust lükata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärk (COP26) COVID-19 tõttu edasi ja tulla uuesti kokku 1.–12. novembril 2021 Ühendkuningriigis Glasgow’s,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse 25.–26. jaanuaril 2021 toimunud kliimamuutustega kohanemise tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. jaanuaril 2021 toimunud kliimamuutustega kohanemise tippkohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik (Euroopa kliimamäärus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik (Euroopa kliimamäärus) (1),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (5),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni mullakaitse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni mullakaitse kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatist „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021)0082),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldusi kliima- ja energiadiplomaatia kohta – Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõtme elluviimine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldusi kliima- ja energiadiplomaatia kohta – Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõtme elluviimine,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta järeldusi 31. oktoobrist kuni 12. novembrini 2021 Glasgow's toimuvate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohtumiste ettevalmistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta järeldusi 31. oktoobrist kuni 12. novembrini 2021 Glasgow's toimuvate ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohtumiste ettevalmistamise kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ülemaailmse hindamise aruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ülemaailmse hindamise aruannet bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet ülemaailmse soojenemise kohta 1,5 C võrra, IPCC viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet, IPCC eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning IPCC eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet ülemaailmse soojenemise kohta 1,5 C võrra, IPCC viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet, IPCC eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning IPCC eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni teadus- ja tehnoloogiaküsimustes nõu andva allorgani 29. aprilli 2021. aasta aruannet „Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action“ (Ookeani ja kliimamuutuste alane dialoog, et kaaluda, kuidas tugevdada kohanemis- ja leevendamismeetmeid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni teadus- ja tehnoloogiaküsimustes nõu andva allorgani 29. aprilli 2021. aasta aruannet „Ocean and climate change dialogue to consider how to strengthen adaptation and mitigation action“ (Ookeani ja kliimamuutuste alane dialoog, et kaaluda, kuidas tugevdada kohanemis- ja leevendamismeetmeid),

| — | võttes arvesse ülemaailmse kliimamuutustega kohanemise komisjoni 10. septembri 2019. aasta juhtalgatust „Adapt now: a global call for leadership on climate resilience“ (Kohaneda tuleb kohe: ülemaailmne üleskutse juhirolli võtmiseks vastupanuvõime suurendamisel kliimamuutuste suhtes.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse kliimamuutustega kohanemise komisjoni 10. septembri 2019. aasta juhtalgatust „Adapt now: a global call for leadership on climate resilience“ (Kohaneda tuleb kohe: ülemaailmne üleskutse juhirolli võtmiseks vastupanuvõime suurendamisel kliimamuutuste suhtes.),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 17. septembri 2021. aasta koondaruannet riiklikult kindlaksmääratud panuste kohta Pariisi kokkuleppe alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 17. septembri 2021. aasta koondaruannet riiklikult kindlaksmääratud panuste kohta Pariisi kokkuleppe alusel,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 9. detsembri 2020. aasta 11. aruannet heitkoguste erinevuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 9. detsembri 2020. aasta 11. aruannet heitkoguste erinevuste kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2021. aasta mai aruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2021. aasta mai aruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“ (CO2-neutraalsus aastaks 2050. Ülemaailmse energiasektori tegevuskava),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 18. veebruari 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies“ (Loodusega rahu sõlmimine – teaduslik kava kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse ja reostusega seotud hädaolukordade lahendamiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 18. veebruari 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies“ (Loodusega rahu sõlmimine – teaduslik kava kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse ja reostusega seotud hädaolukordade lahendamiseks),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 29. oktoobri 2020. aasta seminari aruannet elurikkuse ja pandeemia kohta „IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 29. oktoobri 2020. aasta seminari aruannet elurikkuse ja pandeemia kohta „IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report“,

| — | võttes arvesse IPBESi ja IPCC 10. juuni 2021. aasta kaastoetatud seminari aruannet elurikkuse ja kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IPBESi ja IPCC 10. juuni 2021. aasta kaastoetatud seminari aruannet elurikkuse ja kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2021. aasta aprilli aruannet maailma kliima olukorra kohta 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2021. aasta aprilli aruannet maailma kliima olukorra kohta 2020. aastal,

| — | võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine. Metaaniheite vähendamise kasu ja kulu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 6. mai 2021. aasta aruannet „Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions“ (Ülemaailmne metaaniheite hindamine. Metaaniheite vähendamise kasu ja kulu),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta esitatud küsimusi (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ja O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Ühendkuningriigis Glasgow’s toimuva 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP26) kohta esitatud küsimusi (O-000065/2021 – B9-0039/2021 ja O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016; arvestades, et 12. oktoobriks 2021 oli 197st ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisest 191 andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016; arvestades, et 12. oktoobriks 2021 oli 197st ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisest 191 andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja;

| B. | arvestades, et 17. detsembril 2020 esitasid EL ja selle liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma ajakohastatud, riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis kohustab ELi täitma siduvat eesmärki vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ilma rahvusvaheliste ühikute panuseta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 17. detsembril 2020 esitasid EL ja selle liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma ajakohastatud, riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis kohustab ELi täitma siduvat eesmärki vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ilma rahvusvaheliste ühikute panuseta;

| C. | arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2020. aasta heitkoguste erinevuse aruande kohaselt ei ole Pariisi kokkuleppe osaliste seni võetud kohustused selle ühise eesmärgi saavutamiseks piisavad ning toovad kaasa globaalse soojenemise rohkem kui 3 oC võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega; peab kahetsusväärseks, et paljud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid oma riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmiseks ning et suur osa saavutatud edust on taandumas kahjulike poliitikameetmete tõttu, nagu fossiilkütuste jätkuv subsideerimine ja uute söeküttel töötavate elektrijaamade ehitamine; hoiatab sellega seoses looduslike positiivse tagasiside ahelate eest, millel võib olla katastroofiline mõju ülemaailmsele soojenemisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2020. aasta heitkoguste erinevuse aruande kohaselt ei ole Pariisi kokkuleppe osaliste seni võetud kohustused selle ühise eesmärgi saavutamiseks piisavad ning toovad kaasa globaalse soojenemise rohkem kui 3 oC võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega; peab kahetsusväärseks, et paljud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised ei ole veel võtnud piisavaid meetmeid oma riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmiseks ning et suur osa saavutatud edust on taandumas kahjulike poliitikameetmete tõttu, nagu fossiilkütuste jätkuv subsideerimine ja uute söeküttel töötavate elektrijaamade ehitamine; hoiatab sellega seoses looduslike positiivse tagasiside ahelate eest, millel võib olla katastroofiline mõju ülemaailmsele soojenemisele;

| D. | arvestades, et peamiste kasvuhoonegaaside kontsentratsioon suurenes 2020. aastal jätkuvalt, hoolimata heite ajutisest vähenemisest seoses COVID-19ga, ning süsinikdioksiidi kontsentratsioon Maa atmosfääris oli Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel viimase kolme miljoni aasta kõrgeim; arvestades, et 2020. aasta oli üks kolmest mõõtmisajaloo kõige soojemast aastast, mil keskmine temperatuur oli võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega 1,2o C kõrgem; arvestades, et viimane kümnend (2011–2020) on olnud kõige soojem alates mõõtmisajaloo algusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et peamiste kasvuhoonegaaside kontsentratsioon suurenes 2020. aastal jätkuvalt, hoolimata heite ajutisest vähenemisest seoses COVID-19ga, ning süsinikdioksiidi kontsentratsioon Maa atmosfääris oli Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni andmetel viimase kolme miljoni aasta kõrgeim; arvestades, et 2020. aasta oli üks kolmest mõõtmisajaloo kõige soojemast aastast, mil keskmine temperatuur oli võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega 1,2o C kõrgem; arvestades, et viimane kümnend (2011–2020) on olnud kõige soojem alates mõõtmisajaloo algusest;

| E. | arvestades, et ainuüksi ELi meetmed ei ole piisavad, et piirata ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja temperatuuri tõusu kooskõlas Pariisi kokkuleppega; arvestades, et kollektiivsed, viivitamatud ja ambitsioonikad ülemaailmsed meetmed on üliolulised, et piirata temperatuuri tõusu 1,5o C-ni võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainuüksi ELi meetmed ei ole piisavad, et piirata ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja temperatuuri tõusu kooskõlas Pariisi kokkuleppega; arvestades, et kollektiivsed, viivitamatud ja ambitsioonikad ülemaailmsed meetmed on üliolulised, et piirata temperatuuri tõusu 1,5o C-ni võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega;

| F. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse „kõikide ökosüsteemide, sealhulgas ookeanide terviklikkuse tagamise olulisust“ ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis d rõhutatakse, et selle osalised aitavad kaasa kasvuhoonegaaside reservuaaride ja neeldajate säästvale majandamisele, kaitsele ja suurendamisele, kaasa arvatud nii biomass, metsad ja ookeanid kui ka teised maismaa, rannikualade ja mere ökosüsteemid; arvestades, et kliimamuutustega kohanemine ning vastupanuvõime parandamine ja vähese kasvuhoonegaaside heitega areng peaks toimuma viisil, mis ei ohusta toidutootmist; arvestades, et IPBESi bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes rõhutatakse, et looduse säästev kasutamine on ülioluline kliimasüsteemi inimtegevusest tingitud ohtlike kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse „kõikide ökosüsteemide, sealhulgas ookeanide terviklikkuse tagamise olulisust“ ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis d rõhutatakse, et selle osalised aitavad kaasa kasvuhoonegaaside reservuaaride ja neeldajate säästvale majandamisele, kaitsele ja suurendamisele, kaasa arvatud nii biomass, metsad ja ookeanid kui ka teised maismaa, rannikualade ja mere ökosüsteemid; arvestades, et kliimamuutustega kohanemine ning vastupanuvõime parandamine ja vähese kasvuhoonegaaside heitega areng peaks toimuma viisil, mis ei ohusta toidutootmist; arvestades, et IPBESi bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes rõhutatakse, et looduse säästev kasutamine on ülioluline kliimasüsteemi inimtegevusest tingitud ohtlike kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks;

| G. | arvestades, et kliimamuutuste mõju ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on inimühiskonna jaoks kaks kõige olulisemat probleemi ja ohtu; märgib, et enamik varasemaid poliitikameetmeid on käsitlenud kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise probleeme üksteisest sõltumatult; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutuste mõju ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on inimühiskonna jaoks kaks kõige olulisemat probleemi ja ohtu; märgib, et enamik varasemaid poliitikameetmeid on käsitlenud kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise probleeme üksteisest sõltumatult;

| H. | arvestades, et kuna 2020. aastaks seatud Aichi bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmseid eesmärke ei saavutatud, on veelgi hädavajalikum, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse muutuks kiiresti ambitsioonikamaks ja terviklikumaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuna 2020. aastaks seatud Aichi bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmseid eesmärke ei saavutatud, on veelgi hädavajalikum, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse muutuks kiiresti ambitsioonikamaks ja terviklikumaks;

| I. | arvestades, et ookeanide kaitse on ülioluline mitte üksnes nende tähtsuse tõttu on esmase toiduallikana, vaid et neil on oluline roll süsinikuringes, kliima reguleerimises ja suurema osa hapniku tootmisel õhus, mida me hingame; arvestades, et IPCC ookeani ja krüosfääri käsitlevas eriaruandes täpsustatakse, et kliimamehhanismid sõltuvad ookeanide seisundist ja et mereökosüsteeme mõjutavad praegu globaalne soojenemine, reostus, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse liigkasutus, hapestumine, hapnikusisalduse vähenemine ja rannikuerosioon; arvestades, et aruandes juhitakse tähelepanu ka sellele, et alates 1970. aastast on ookeanid üha rohkem soojenenud ja neelanud üle 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest ning et ookeanid on osa lahendusest kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks; arvestades, et seetõttu on vaja vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja ökosüsteemide saastamist ning laiendada looduslikke süsiniku neeldajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ookeanide kaitse on ülioluline mitte üksnes nende tähtsuse tõttu on esmase toiduallikana, vaid et neil on oluline roll süsinikuringes, kliima reguleerimises ja suurema osa hapniku tootmisel õhus, mida me hingame; arvestades, et IPCC ookeani ja krüosfääri käsitlevas eriaruandes täpsustatakse, et kliimamehhanismid sõltuvad ookeanide seisundist ja et mereökosüsteeme mõjutavad praegu globaalne soojenemine, reostus, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse liigkasutus, hapestumine, hapnikusisalduse vähenemine ja rannikuerosioon; arvestades, et aruandes juhitakse tähelepanu ka sellele, et alates 1970. aastast on ookeanid üha rohkem soojenenud ja neelanud üle 90 % kliimasüsteemi liigsest soojusest ning et ookeanid on osa lahendusest kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja sellega kohanemiseks; arvestades, et seetõttu on vaja vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja ökosüsteemide saastamist ning laiendada looduslikke süsiniku neeldajaid;

| J. | arvestades, et looduspõhistel lahendustel ja ökosüsteemipõhistel lähenemisviisidel on keskne roll kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel; arvestades, et juba olemasolevate ja tõhusalt toimivate looduslike CO2 sidujate, sealhulgas ookeanide süsiniku reservuaaride kaitse ja taastamine on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et looduspõhistel lahendustel ja ökosüsteemipõhistel lähenemisviisidel on keskne roll kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel; arvestades, et juba olemasolevate ja tõhusalt toimivate looduslike CO2 sidujate, sealhulgas ookeanide süsiniku reservuaaride kaitse ja taastamine on äärmiselt oluline;

| K. | arvestades, et metsadel on kliimamuutuste vastases võitluses oluline roll, kuna nad seovad süsinikku, neelates aastas ligikaudu 2 miljardit tonni CO2; arvestades, et maailma metsade kaitsmine ja väärtustamine on üks kõige kulutõhusamaid kliimameetmete vorme, ning arvestades, et selle täieliku rakendamise korral võivad metsandusega seotud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks ligikaudu 15 gigatonni CO2 võrra aastas, mis võib olla piisav, et hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2o C; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et metsadel on kliimamuutuste vastases võitluses oluline roll, kuna nad seovad süsinikku, neelates aastas ligikaudu 2 miljardit tonni CO2; arvestades, et maailma metsade kaitsmine ja väärtustamine on üks kõige kulutõhusamaid kliimameetmete vorme, ning arvestades, et selle täieliku rakendamise korral võivad metsandusega seotud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks ligikaudu 15 gigatonni CO2 võrra aastas, mis võib olla piisav, et hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2o C;

| L. | arvestades, et metsade hävitamise ja metsa seisundi halvenemise vähendamine võib aidata oluliselt vähendada inimtekkelisi kasvuhoonegaaside heitkoguseid (0,4–5,8 gigatonni CO2-ekvivalendi võrra aastas) (9); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et metsade hävitamise ja metsa seisundi halvenemise vähendamine võib aidata oluliselt vähendada inimtekkelisi kasvuhoonegaaside heitkoguseid (0,4–5,8 gigatonni CO2-ekvivalendi võrra aastas) (9);

| M. | arvestades, et veerand põhjapoolkerast on kaetud püsivalt külmunud pinnasega, mida tuntakse ka igikeltsa nime all; arvestades, et ülemaailmse temperatuuri tõusu tõttu sulab Arktika igikelts enneolematu kiirusega; arvestades, et igikelts on tohutu kasvuhoonegaaside reservuaar, mis suudab talletada kuni 1 600 gigatonni CO2, mida on peaaegu kaks korda rohkem kui praegu atmosfääris, aga ka metaani ja lämmastikoksiidi; arvestades, et selle vabastamine võib oluliselt kiirendada ja süvendada globaalset soojenemist (10); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et veerand põhjapoolkerast on kaetud püsivalt külmunud pinnasega, mida tuntakse ka igikeltsa nime all; arvestades, et ülemaailmse temperatuuri tõusu tõttu sulab Arktika igikelts enneolematu kiirusega; arvestades, et igikelts on tohutu kasvuhoonegaaside reservuaar, mis suudab talletada kuni 1 600 gigatonni CO2, mida on peaaegu kaks korda rohkem kui praegu atmosfääris, aga ka metaani ja lämmastikoksiidi; arvestades, et selle vabastamine võib oluliselt kiirendada ja süvendada globaalset soojenemist (10);

| N. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel põhjustavad prognoositavad kliimamuutused 2030. aastaks aastas ligikaudu 250 000 täiendavat surmajuhtumit ning otsese tervisekahjustuse kulud on 2030. aastaks hinnanguliselt 2–4 miljardit USA dollarit aastas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel põhjustavad prognoositavad kliimamuutused 2030. aastaks aastas ligikaudu 250 000 täiendavat surmajuhtumit ning otsese tervisekahjustuse kulud on 2030. aastaks hinnanguliselt 2–4 miljardit USA dollarit aastas;

| O. | arvestades, et maastike ümberkujundamisega seotud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine võib mõnel juhul kaasa tuua suurema haigestumise ohu, kuna liigid, mis kohanevad hästi valdavalt inimese poolt kasutatavate maastikega, suudavad varjata patogeene, mis võivad suure tõenäosusega edasi kanda zoonootilisi haigusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et maastike ümberkujundamisega seotud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine võib mõnel juhul kaasa tuua suurema haigestumise ohu, kuna liigid, mis kohanevad hästi valdavalt inimese poolt kasutatavate maastikega, suudavad varjata patogeene, mis võivad suure tõenäosusega edasi kanda zoonootilisi haigusi;

| P. | arvestades, et õhusaaste ja kliimamuutused on omavahel tihedalt seotud ning neil on samad inimtekkelised allikad; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel põhjustab välisõhu saastatus maailmas igal aastal hinnanguliselt 4,2 miljonit surmajuhtumit insuldi, südamehaiguste, kopsuvähi ning ägedate ja krooniliste hingamisteede haiguste tõttu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et õhusaaste ja kliimamuutused on omavahel tihedalt seotud ning neil on samad inimtekkelised allikad; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel põhjustab välisõhu saastatus maailmas igal aastal hinnanguliselt 4,2 miljonit surmajuhtumit insuldi, südamehaiguste, kopsuvähi ning ägedate ja krooniliste hingamisteede haiguste tõttu;

| Q. | arvestades, et ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti andmetel on majanduskahjude arv ja ulatus viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, suur osa neist on tingitud kliimaga seotud loodusõnnetuste arvu märkimisväärsest suurenemisest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti andmetel on majanduskahjude arv ja ulatus viimase 20 aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, suur osa neist on tingitud kliimaga seotud loodusõnnetuste arvu märkimisväärsest suurenemisest;

| R. | arvestades, et kliimamuutus ja selle laastav mõju juba mõjutavad rändemustreid; arvestades, et Maailmapanga 2018. aasta uuringu kohaselt võib peaaegu 3 % Sahara-taguse Aafrika, Lõuna-Aasia ja Ladina-Ameerika piirkondade elanikest olla sunnitud oma riigi piires ümber asuma, et vältida kliimamuutuste järkjärgulist mõju (11); arvestades, et ilma kooskõlastatud kohanemismeetmeteta ähvardavad enam kui 700 miljonit madalate rannikualade ja väikeste saareriikide elanikku suuremad tormid, üleujutused, maa kaotsiminek ja ümberpaigutamine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kliimamuutus ja selle laastav mõju juba mõjutavad rändemustreid; arvestades, et Maailmapanga 2018. aasta uuringu kohaselt võib peaaegu 3 % Sahara-taguse Aafrika, Lõuna-Aasia ja Ladina-Ameerika piirkondade elanikest olla sunnitud oma riigi piires ümber asuma, et vältida kliimamuutuste järkjärgulist mõju (11); arvestades, et ilma kooskõlastatud kohanemismeetmeteta ähvardavad enam kui 700 miljonit madalate rannikualade ja väikeste saareriikide elanikku suuremad tormid, üleujutused, maa kaotsiminek ja ümberpaigutamine;

| S. | arvestades, et Pariisi kokkulepe on esimene rahvusvaheline leping, milles tunnistatakse selgesõnaliselt seost kliimameetmete ja inimõiguste vahel, võimaldades sellega kasutada olemasolevaid inimõigustega seotud õigusakte, et õhutada riike ja eraettevõtteid heitkoguseid vähendama; arvestades, et Pariisi kokkuleppes ei ole ette nähtud konkreetseid vahendeid, et panna riiklikud osalejad ja ettevõtjad vastutama oma mõju eest kliimamuutustele ja inimõiguste kasutamise eest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Pariisi kokkulepe on esimene rahvusvaheline leping, milles tunnistatakse selgesõnaliselt seost kliimameetmete ja inimõiguste vahel, võimaldades sellega kasutada olemasolevaid inimõigustega seotud õigusakte, et õhutada riike ja eraettevõtteid heitkoguseid vähendama; arvestades, et Pariisi kokkuleppes ei ole ette nähtud konkreetseid vahendeid, et panna riiklikud osalejad ja ettevõtjad vastutama oma mõju eest kliimamuutustele ja inimõiguste kasutamise eest;

| T. | arvestades, et kliimamuutusel on ka märkimisväärne inimõiguste mõõde, kuna see mõjutab otseselt ja kaudselt mitmete üldiselt tunnustatud inimõiguste teostamist, avaldades suurimat mõju haavatavatele rühmadele, nagu naised, lapsed, eakad, haiged inimesed, madala sissetulekuga rühmad ja põlisrahvad; arvestades, et nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kui ka Pariisi kokkulepe põhinevad põlvkondadevahelisel solidaarsusel ja riikide kohustusel kaitsta kliimasüsteemi praeguse ja tulevaste inimpõlvede huvides; arvestades, et kliimamuutused süvendavad probleeme, millega põlisrahvad praegu silmitsi seisavad, ning süvendavad veelgi kultuurilist, majanduslikku ja poliitilist tõrjutust ja ebavõrdsust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kliimamuutusel on ka märkimisväärne inimõiguste mõõde, kuna see mõjutab otseselt ja kaudselt mitmete üldiselt tunnustatud inimõiguste teostamist, avaldades suurimat mõju haavatavatele rühmadele, nagu naised, lapsed, eakad, haiged inimesed, madala sissetulekuga rühmad ja põlisrahvad; arvestades, et nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kui ka Pariisi kokkulepe põhinevad põlvkondadevahelisel solidaarsusel ja riikide kohustusel kaitsta kliimasüsteemi praeguse ja tulevaste inimpõlvede huvides; arvestades, et kliimamuutused süvendavad probleeme, millega põlisrahvad praegu silmitsi seisavad, ning süvendavad veelgi kultuurilist, majanduslikku ja poliitilist tõrjutust ja ebavõrdsust;

| U. | arvestades, et kliimameetmed on üks ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, mille kõik ÜRO liikmesriigid võtsid vastu 2015. aastal osana kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kliimameetmed on üks ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, mille kõik ÜRO liikmesriigid võtsid vastu 2015. aastal osana kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030;

| V. | arvestades, et 2009. aastal võtsid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised kohustuse võtta alates 2020. aastast igal aastal kasutusele 100 miljardit USA dollarit, mida hiljem kinnitati ka Pariisi kokkuleppes; arvestades siiski, et arenenud riikide tegelikud kohustused jäävad seatud ühise eesmärgi saavutamisest kaugele; arvestades, et kliimamuutuste mõju arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele ja väikestele arenevatele saareriikidele on suurenenud ja seetõttu on suurenenud ka nende vajadused; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2009. aastal võtsid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised kohustuse võtta alates 2020. aastast igal aastal kasutusele 100 miljardit USA dollarit, mida hiljem kinnitati ka Pariisi kokkuleppes; arvestades siiski, et arenenud riikide tegelikud kohustused jäävad seatud ühise eesmärgi saavutamisest kaugele; arvestades, et kliimamuutuste mõju arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele ja väikestele arenevatele saareriikidele on suurenenud ja seetõttu on suurenenud ka nende vajadused;

| W. | arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi hinnangul on 2030. aastaks igal aastal vaja 140–300 miljardit USA dollarit, et katta ainuüksi arenguriikide kohanemisvajadused, mis 2050. aastaks ulatuvad 280–500 miljardi USA dollarini aastas (12); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜRO Arenguprogrammi hinnangul on 2030. aastaks igal aastal vaja 140–300 miljardit USA dollarit, et katta ainuüksi arenguriikide kohanemisvajadused, mis 2050. aastaks ulatuvad 280–500 miljardi USA dollarini aastas (12);

| X. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 2020. aasta konverentside kahetsusväärne hilinemine COVID-19 puhangu tõttu annab ainulaadse võimaluse minna reageerivalt mudelilt üle ennetavale ettevaatusabinõudega mudelile ning teha vajalikud murrangulised muudatused; arvestades, et uued teaduslikud arengud peaksid andma teavet rahvusvaheliste tegevuskavade ja nende siseriiklikul tasandil rakendamise vaheliste seoste kohta ning neid seoseid tugevdama; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 2020. aasta konverentside kahetsusväärne hilinemine COVID-19 puhangu tõttu annab ainulaadse võimaluse minna reageerivalt mudelilt üle ennetavale ettevaatusabinõudega mudelile ning teha vajalikud murrangulised muudatused; arvestades, et uued teaduslikud arengud peaksid andma teavet rahvusvaheliste tegevuskavade ja nende siseriiklikul tasandil rakendamise vaheliste seoste kohta ning neid seoseid tugevdama;

| Y. | arvestades, et kuigi maailm tegeleb COVID-19 pandeemia jätkuva mõjuga, ei ole kliimakriis kuhugi kadunud; arvestades, et majanduse elavdamine peaks andma ainulaadse võimaluse kiirendada üleminekut kliimaneutraalsusele ja tagada 1,5 oC stsenaariumi saavutamine, luues planeedi ökoloogiliste võimaluste piiridega kooskõlas oleva sotsiaal-majandusliku mudeli ja suunates investeeringud ökosüsteemide taastamisse ning seeläbi nende kohanemisvõime parandamisse, samuti prioriteetsetesse valdkondadesse, nagu energiatõhusus, säästev toidutootmine, taastuvenergia tehnoloogiad, uuenduslikud ja säästvad heitevabad tehnoloogiad ja nendega seotud taristud, samuti seonduv taristu, mis ei tekita keskkonnakahju ja mis ei põhjusta kliimamuutusi; arvestades, et selles üleminekuprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta piirkondade vajaduste ja suutlikkuse erinevusi, järgides samal ajal õiglase ülemineku põhimõtteid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kuigi maailm tegeleb COVID-19 pandeemia jätkuva mõjuga, ei ole kliimakriis kuhugi kadunud; arvestades, et majanduse elavdamine peaks andma ainulaadse võimaluse kiirendada üleminekut kliimaneutraalsusele ja tagada 1,5 oC stsenaariumi saavutamine, luues planeedi ökoloogiliste võimaluste piiridega kooskõlas oleva sotsiaal-majandusliku mudeli ja suunates investeeringud ökosüsteemide taastamisse ning seeläbi nende kohanemisvõime parandamisse, samuti prioriteetsetesse valdkondadesse, nagu energiatõhusus, säästev toidutootmine, taastuvenergia tehnoloogiad, uuenduslikud ja säästvad heitevabad tehnoloogiad ja nendega seotud taristud, samuti seonduv taristu, mis ei tekita keskkonnakahju ja mis ei põhjusta kliimamuutusi; arvestades, et selles üleminekuprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta piirkondade vajaduste ja suutlikkuse erinevusi, järgides samal ajal õiglase ülemineku põhimõtteid;

| Z. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti andmetel tähendab „süsteemne muutus“ põhimõttelist, ümberkujundavat ja paljusid valdkondi puudutavat muutust ning eeldab suuri muutusi ja ümberorienteerumist süsteemi eesmärkides, stiimulites, tehnoloogias, sotsiaalsetes tavades ja normides, samuti teadmussüsteemides ja juhtimismeetodites; arvestades, et peamiste ühiskondlike süsteemide puhul tähendab see mitte ainult tehnoloogiate ja tootmisprotsesside ümberkujundamist, vaid ka tarbimise ja elustiili ümbermõtestamist, et töötada välja kestlikumad alternatiivid, mis keskenduvad näiteks heaolule ja vastupidavusele (13); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaameti andmetel tähendab „süsteemne muutus“ põhimõttelist, ümberkujundavat ja paljusid valdkondi puudutavat muutust ning eeldab suuri muutusi ja ümberorienteerumist süsteemi eesmärkides, stiimulites, tehnoloogias, sotsiaalsetes tavades ja normides, samuti teadmussüsteemides ja juhtimismeetodites; arvestades, et peamiste ühiskondlike süsteemide puhul tähendab see mitte ainult tehnoloogiate ja tootmisprotsesside ümberkujundamist, vaid ka tarbimise ja elustiili ümbermõtestamist, et töötada välja kestlikumad alternatiivid, mis keskenduvad näiteks heaolule ja vastupidavusele (13);

| AA. | arvestades, et looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised lähenemisviisid võivad luua tugevad poliitilised sidemed ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja teise Rio kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni vahel ning anda kõigi kolme kokkuleppe eesistujariikidele ja sekretariaatidele võimaluse teha koostööd, et tegeleda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega integreeritud ja sidusal viisil; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised lähenemisviisid võivad luua tugevad poliitilised sidemed ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja teise Rio kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni vahel ning anda kõigi kolme kokkuleppe eesistujariikidele ja sekretariaatidele võimaluse teha koostööd, et tegeleda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega integreeritud ja sidusal viisil;

| AB. | arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe ja taasterahastu „NextGenerationEU“ annavad ainulaadse võimaluse tugevdada ELi majandust ning muuta see innovaatilisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tulevikule orienteeritumaks, tagades seeläbi Euroopa juhtpositsiooni rohelises majanduses ning Euroopa sotsiaalse mudeli ja sotsiaalse turumajanduse arengus; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe ja taasterahastu „NextGenerationEU“ annavad ainulaadse võimaluse tugevdada ELi majandust ning muuta see innovaatilisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tulevikule orienteeritumaks, tagades seeläbi Euroopa juhtpositsiooni rohelises majanduses ning Euroopa sotsiaalse mudeli ja sotsiaalse turumajanduse arengus;

| AC. | arvestades, et kliimaga seotud ohud tervisele, elatusvahenditele, toiduga kindlustatusele, veevarustusele ja majanduskasvule on 2o C globaalse soojenemise korral prognooside kohaselt palju suuremad; arvestades, et globaalse soojenemise piiramine 1,5o C-ga võrreldes 2o C-ga vähendab prognooside kohaselt mõju maismaa-, magevee- ja rannikuökosüsteemidele ning jätab inimestele suuremas osas alles nende teenistuse; arvestades, et seetõttu on hädavajalik püüda jätkuvalt piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kliimaga seotud ohud tervisele, elatusvahenditele, toiduga kindlustatusele, veevarustusele ja majanduskasvule on 2o C globaalse soojenemise korral prognooside kohaselt palju suuremad; arvestades, et globaalse soojenemise piiramine 1,5o C-ga võrreldes 2o C-ga vähendab prognooside kohaselt mõju maismaa-, magevee- ja rannikuökosüsteemidele ning jätab inimestele suuremas osas alles nende teenistuse; arvestades, et seetõttu on hädavajalik püüda jätkuvalt piirata temperatuuri tõusu 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| AD. | arvestades, et ELi juhtroll eeskuju näitamisel on ülioluline selleks, et kaasata kolmandad riigid kliimamuutuste vastasesse võitlusesse ja tõsta seega ülemaailmsed kliimaeesmärgid kõrgemale tasemele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ELi juhtroll eeskuju näitamisel on ülioluline selleks, et kaasata kolmandad riigid kliimamuutuste vastasesse võitlusesse ja tõsta seega ülemaailmsed kliimaeesmärgid kõrgemale tasemele;

| AE. | arvestades, et EL peab tunnistama ja võtma vastutuse varasemate kasvuhoonegaaside heitkoguste ning lõhe eest põhja-lõuna arengus; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et EL peab tunnistama ja võtma vastutuse varasemate kasvuhoonegaaside heitkoguste ning lõhe eest põhja-lõuna arengus;

| AF. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt on kliimamuutuste ohu vastu võitlemisel ülioluline viia rahavood kooskõlla liikumisega vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arengu suunas; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt on kliimamuutuste ohu vastu võitlemisel ülioluline viia rahavood kooskõlla liikumisega vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arengu suunas;

| AG. | arvestades, et kodanike teadlikkus kliimameetmetest ja neis osalemine üha suureneb; arvestades, et kodanikud nõuavad valitsustelt kliimamuutuste vastu võitlemiseks rohkem ja ambitsioonikamaid meetmeid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kodanike teadlikkus kliimameetmetest ja neis osalemine üha suureneb; arvestades, et kodanikud nõuavad valitsustelt kliimamuutuste vastu võitlemiseks rohkem ja ambitsioonikamaid meetmeid;

| AH. | arvestades, et Kyoto protokolli teine kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2020; arvestades, et suunised heitkoguste vähendamise arvesse võtmiseks puhta arengu mehhanismi raames pärast 31. detsembrit 2020 on edasi lükatud; arvestades, et on võetud ajutisi meetmeid puhta arengu mehhanismi tegevuse pikendamiseks pärast 2020. aastat; arvestades, et Kyoto protokolli osaliste koosolek on kavandatud toimuma Glasgow's koos COP26-ga; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Kyoto protokolli teine kohustusperiood lõppes 31. detsembril 2020; arvestades, et suunised heitkoguste vähendamise arvesse võtmiseks puhta arengu mehhanismi raames pärast 31. detsembrit 2020 on edasi lükatud; arvestades, et on võetud ajutisi meetmeid puhta arengu mehhanismi tegevuse pikendamiseks pärast 2020. aastat; arvestades, et Kyoto protokolli osaliste koosolek on kavandatud toimuma Glasgow's koos COP26-ga;

1.

tuletab meelde, et kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine on üks olulisim inimkonna ees seisev lahendamist vajav ülesanne ning et kõik valitsused kogu maailmas peavad tegema kõik endast oleneva, et viivitamata nende vastu võidelda; rõhutab, et selleks et täita meie kollektiivset kohustust piirata ülemaailmset soojenemist ja hoida ära bioloogilise mitmekesisuse kadu ning seeläbi kaitsta kogu planeeti ja kõigi heaolu, tuleb teha rahvusvahelist koostööd ja kaasata valitsusväliseid osalejaid, samuti on vaja solidaarsust ja teadusel põhinevat sidusat tegevust ning kindlat pühendumist ambitsioonide suurendamisele; võtab sellega seoses teadmiseks ÜRO peasekretäri António Guterrese üleskutse kõigile maailma valitsustele kuulutada välja kliimaga seotud hädaolukord, kuni maailm on saavutanud kasvuhoonegaaside netonullheite;

2.

väljendab muret ÜRO Keskkonnaprogrammi 2020. aasta heitkoguste erinevusi käsitleva aruande järelduste pärast, eelkõige selle pärast, et hoolimata CO2 heitkoguste ajutisest vähenemisest COVID-19 pandeemia tõttu, tooksid tingimusteta riiklikult kindlaksmääratud panuste alusel prognoositud heitkogused täieliku realiseerumise korral kaasa maakera temperatuuri tõusu 3,2o C; tunneb heameelt riiklikult kindlaksmääratud panuste senise ajakohastamise üle, mis on kliimaeesmärke suurendanud; märgib siiski murega, et need panused ei ole ikka veel piisavad, et heitkoguste vähenemine liiguks Pariisi kokkuleppe eesmärgi suunas; on mures ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2021. aasta septembri riiklikult kindlaksmääratud panuste kokkuvõtva aruande pärast, milles leiti, et kõik enne 30. juulit 2021 esitatud riiklikult kindlaksmääratud panused toovad 2030. aastaks kaasa ülemaailmse kasvuhoonegaaside heite märkimisväärse suurenemise 2010. aastaga võrreldes – ligikaudu 16 %; rõhutab, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) andmetel tähendab 1,5o C saavutamine seda, et ülemaailmne heide väheneb 2030. aastaks vähemalt 45 % võrreldes 2010. aasta tasemega;

3.

tuletab meelde konstitutsioonikohtu hiljutist otsust, mille kohaselt ei ole kliimakaitse poliitilise kaalutlusõiguse küsimus ning et põhiseaduse keskkonnakaitset käsitlevad sätted panevad riigile põhiseadusliku kohustuse saavutada kliimaneutraalsus;

4.

rõhutab, et 2020. aasta heitkoguste erinevuste aruande kohaselt saaks keskkonnahoidliku pandeemiast taastumisega vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks ligikaudu 25 %, saavutades heitkoguste vahemiku, mis annab 66 % tõenäosusega võimaluse hoida temperatuuri tõusu alla 2 oC, ent see ei ole sellegipoolest piisav, et hoida globaalne soojenemine 1,5o C piires; rõhutab seetõttu, et taastamismeetmed võivad Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamist tugevalt mõjutada; kutsub valitsusi üles tegema kõik endast oleneva, et viia ellu majanduse keskkonnahoidlik taastamine, tugevdades ühtlasi oma lubadusi kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ja suurendades riiklikult kindlaksmääratud panuseid enne COP26 toimumist, tehes poliitikas valikuid, mis põhinevad teadusel; rõhutab, et hiljutiste uuringute kohaselt on Pariisi kokkuleppe temperatuurieesmärgi saavutamine majanduslikult optimaalne kliimapoliitika (14);

5.

tunneb heameelt, et G7 on võtnud kohustuse teha ambitsioonikaid ja kiireid jõupingutusi heitkoguste vähendamiseks, et hoida 1,5o C temperatuuri tõusu piir saavutatavana (15); tuletab meelde, et see tooks keskkonnale, majandusele, ühiskonnale ja rahvatervisele mitmesugust kasu; rõhutab, et sajandi keskpaigaks on üha rohkem riike võtnud kohustuse saavutada netonullheite eesmärgid; rõhutab siiski, et need kohustused peavad kiiresti väljenduma jõulises lühiajalises poliitikas, meetmetes ja rahalistes vahendites ning kajastuma läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panustes, mis tuleb esitada enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi (COP26) ambitsioonikamate 2030. aasta kliimaeesmärkide kujul, et ülemaailmsete heitkoguste kõrgeim tase tuleks kätte võimalikult ruttu; nõuab tungivalt, et G20 võtaks nii lühi- kui ka pikaajaliste eesmärkide seadmisel juhtrolli;

6.

väljendab heameelt asjaolu üle, et viis aastat pärast Pariisi kokkuleppe jõustumist osalevad maailma suurimad majandusriigid võidujooksus kliimaneutraalsuse suunas; juhib tähelepanu asjaolule, et kohustumist saavutada netonullheide tuleb toetada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile esitatud pikaajaliste strateegiatega; rõhutab, et need kohustused tuleb muuta tõhusateks meetmeteks ja poliitikaks kõigil tasanditel ja kõigis sektorites;

7.

rõhutab, kui oluline on kaotada võimalikult kiiresti järk-järgult kõigi fossiilkütuste kasutamine; võtab teadmiseks Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruande „Net Zero by 2050“ järeldused, milles näidatakse fossiilkütuste nõudluse järsku vähenemist, mistõttu kaob vajadus investeerida uutesse fossiilkütuste tarneallikatesse, ning mille kohaselt ei tohi anda luba uute nafta- ja gaasimaardlate arendamiseks ega lubada alates 2021. aastast ehitada või laiendada ühtegi söekaevandust, kui soovitakse saavutada 1,5o C eesmärk; toetab G7 võetud kohustust söe kasutamist ilma kasvuhoonegaase oluliselt vähendava tehnoloogiata pärast 2021. aasta lõppu enam mitte rahastada; kutsub G7 riike üles näitama energiasüsteemi ümberkujundamisel eeskuju ja peatama kõik uued investeeringud fossiilkütuste kaevandamisse; toetab COP26 eesistujariiki Ühendkuningriiki ja elektritootmisega tegelevat Past Coal Alliance’i, et saavutada kokkulepe uute söeküttel töötavate elektrijaamade ehitamise peatamiseks; tunnistab, et fossiilkütustel ei ole ELi energiaallikate jaotuses pikaajalist rolli, ning kutsub liikmesriike üles võtma koostöös komisjoniga vastu riiklikud kavad, et samm-sammult võimalikult kiiresti lõpetada kõigi fossiilkütuste kasutamine, et saavutada liidus kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

8.

toetab selgesõnaliselt Taani ja Costa Rica algatust luua nende riikide liit, kes soovivad järk-järgult lõpetada nafta- ja gaasitootmise ning lõpetada lubade andmise uuteks uuringuteks; tuletab meelde Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruande „Net Zero by 2050 – A roadmap for the Global Energy Sector“ järeldusi, milles kinnitatakse, et sellised meetmed on vajalikud 1,5 oC eesmärgi saavutamiseks;

9.

tuletab meelde, et kõik osalised peaksid viima rahavood – avaliku ja erasektori, riigisisesed ja rahvusvahelised – kooskõlla 1,5 oC suunaga ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arenguga; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 14. detsembril 2021. aastal avaldatava kliima- ja energiapaketi osana põhjaliku ülevaate hetkeolukorrast seoses Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c järgimisega liidu ja liikmesriikide poolt ning võtaks kõik vajalikud meetmed lünkade kõrvaldamiseks;

10.

väljendab sügavat muret ülemaailmse huvi suurenemise pärast Arktika fossiilkütuste varude vastu, mis muutuvad kättesaadavamaks, kuna kliimamuutuste tõttu mere jääkate väheneb; rõhutab, et Arktika loodus on haavatav ja ökosüsteemi puhastamine naftareostuse, torujuhtmete lekkimise või laevaõnnetuste tagajärgedest on äärmiselt raske; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid, et avamere naftauuringutele Arktikas kehtestataks ülemaailmne moratoorium;

11.

rõhutab, et on vaja taastada rahvusvahelised koalitsioonid, et COP26 tulemuseks oleks suurte sihtidega ja kõrgel tasemel keskkonnaalane terviklikkus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd peamiste heitetekitajate, kliimatundlike riikide, Atlandi-üleste partnerite ja COP26 eesistujariigi Ühendkuningriigiga, et esitada konverentsil poliitilised ettepanekud selle kohta, kuidas riigid peaksid kiirendama meetmete võtmist eesmärkide ühtlustamiseks, et hoida globaalne soojenemine alla 1,5 oC; julgustab ELi suurendama diplomaatilist teavitustegevust ja liitude loomist arenguriikide ja kõige haavatavamate riikidega, et luua sild arenenud riikide ja arenguriikide vahel, mis varasemalt on olnud konverentsil kõige suuremate eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega;

12.

väljendab heameelt, et president Biden võttis juba oma esimesel ametipäeval meetmeid, et siduda USA uuesti Pariisi kokkuleppega, et ta on lubanud vähendada USA kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra ning seadnud eesmärgiks saavutada 2050. aastaks netonullheide; loodab, et USA lubaduste täitmiseks võetakse õigel ajal konkreetseid poliitikameetmeid ja eraldatakse raha; rõhutab, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks on tähtis ELi ja USA partnerlus ning juhtroll; rõhutab, et võitlus kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu, keskkonnasäästliku majanduskasvu edendamine ja ookeanide kaitsmine on uue Atlandi-ülese tegevuskava keskmes ning et EL ja USA on ühiselt võtnud kohustuse teha kõik endast oleneva, et ülemaailmse temperatuuri tõusu piiramine 1,5 oC-ga oleks saavutatav; tunnustab president Bideni püüdlusi muuta kliimaeesmärke kogu maailmas suuremaks, sealhulgas juhtide kliimatippkohtumise korraldamisega 2021. aasta aprillis;

13.

rõhutab Hiina rolli, kuna tegemist on maailma suuruselt teise majandusega ja riigiga, kus kasvuhoonegaaside koguheide on kõige suurem; tunnustab Hiina valmisolekut tegutseda ülemaailmsetel kliimaläbirääkimistel konstruktiivse jõuna; märgib siiski erilise murega, et Hiina on endiselt suurel määral sõltuv söest, ning ergutab Hiina valitsust veelgi hoogustama üleminekut rohelisele majandusele, mis on Pariisi kokkuleppe ülemaailmsete eesmärkide saavutamise peamine eeltingimus; võtab teadmiseks president Xi Jinpingi 2020. aasta septembris esitatud teate, et Hiina saavutab CO2 heite kõrgeima taseme enne 2030. aastat ja CO2-neutraalsuse enne 2060. aastat; rõhutab, et need kohustused peaksid hõlmama kõiki kasvuhoonegaaside heitkoguseid; loodab, et võetakse lisakohustusi ning et nende täitmiseks järgnevad konkreetsed poliitikameetmed ning vajalikud rahavood;

14.

rõhutab, et IPBESi kohaselt on pandeemiate peamised põhjused samad ülemaailmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja kliimamuutusi, sealhulgas maakasutuse muutus, põllumajanduse laiendamine ja intensiivistamine ning looduslike liikidega kauplemine ja nende tarbimine, samuti muud tegurid; rõhutab, et pandeemia on näidanud, kui tähtsad on poliitikas põhimõte „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ ja terviseühtsuse põhimõte ning et vaja on murrangulisi muudatusi; tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse õigus tervisele põhiõiguseks; rõhutab, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis f on sätestatud, et kõik konventsiooni osalised kasutavad neile sobivaid meetodeid, näiteks riiklikult formuleeritud ja kindlaks määratud mõjuhinnanguid, et viia miinimumini kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks kasutusele võetud projektide ja meetmete ebasoodsad mõjud majandusele, rahvatervisele ja keskkonna kvaliteedile; on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni riiklike kliimamuutustega kohanemise kavadesse ja riiklikesse teatistesse tuleks lisada tervis;

15.

rõhutab, et Pariisi kokkuleppe ja selle kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamine nõuab suuri investeeringuid ja meie majanduse kõigi sektorite enneolematut ümberkujundamist; on veendunud, et üleminek uuele kestlikule majandusmudelile on võimalik ainult siis, kui sellega tagatakse õiglane üleminek, mis ühendab sotsiaalsed ja ökoloogilised edusammud, parandab inimeste heaolu ega jäta kedagi kõrvale;

COP26 Glasgow’s

COP26 Glasgow’s

16.

peab kahetsusväärseks, et 2019. aastal Madridis toimunud COP25-l ei saavutatud edusamme ning et mõned osalised ei võtnud endale kohustusi ega taganud läbipaistvust; peab kahetsusväärseks, et Pariisi kokkuleppe reeglistiku lõplik vormistamine lükati edasi järgmisele COPile ning et kahju ja kahjustusi käsitlevate arutelud ei lõppenud eriti tulemuslikult; tunnistab, et organisatsioonilistest raskustest hoolimata on tehtud edusamme sellistes olulistes aspektides nagu sotsiaalse mõõtme edendamine kliimaalases tegevuskavas ja valitsusväliste osalejate laialdane kaasamine;

17.

rõhutab, et on äärmiselt oluline, et COP26 annaks vajalikeks kliimameetmeteks ja sihiks saavutada sajandi keskpaigaks ülemaailmne kliimaneutraalsus, samuti jõulisteks lühiajalisteks ja keskpikkadeks poliitikameetmeteks uue konsensuse;

18.

kutsub kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi üles aitama koostöös piirkondade ja valitsusväliste osalejatega, eelkõige kodanikuühiskonnaga konstruktiivselt kaasa COP26ni viivale protsessile, mille käigus tuleb riiklikult kindlaksmääratud panuseid suurendada, et need vastaksid Pariisi kokkuleppe pikaajalisele temperatuurieesmärgile ning parimatele olemasolevatele teadusandmetele ning väljendaksid osaliste võimalikult suuri ambitsioone; rõhutab, et kuna praegustest lubadustest kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks ei piisa ning ülemaailmsed kasvuhoonegaaside heitkogused peavad kiiresti saavutama tipptaseme ja seejärel järsult vähenema, peaksid kõik osalised suurendama oma pingutusi ja ajakohastama oma riiklikult kindlaksmääratud panuseid kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ning kutsub eelkõige ELi ja kõiki G20 riike üles näitama ülemaailmset eeskuju ning võtma endale kohustuse saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

19.

rõhutab, et vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi 2020. aasta aruandele heitkoguste erinevuse kohta on maailma rahvastiku kõige rikkama 1 % heitkogused rohkem kui kaks korda suuremad kui rahvastiku kõige vaesema 50 % heitkogused kokku; märgib, et täpsemad uuringud (16) näitavad, et aastatel 1990–2015 põhjustasid 10 % kõige rikkamaid ELi kodanikke peaaegu kolmandiku liidu tarbimise koguheitest ning et samal ajavahemikul vähenesid 50 % kõige vaesemate ELi kodanike aastase kogutarbimise heitkogused 24 %, samas kui kõige rikkama 10 % elanike heitkogused kasvasid 3 %; rõhutab, et Pariisi kokkuleppe rakendamisel tuleb täielikult arvestada võrdsust ning et liit peab heitkoguseid piirama ja oluliselt vähendama, toetades samal ajal kõige vaesemaid leibkondi, et tagada õiglane üleminek;

20.

kutsub komisjoni üles tegema koostööd teiste suuremate CO2 heite tekitajatega, et luua rahvusvaheline kliimaklubi riikidest, kes sillutavad teed kliimaneutraalsuseni, ühiste eesmärkidega vähendada kasvuhoonegaaside heidet, saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks, kehtestada ühtsed standardid heitkoguste mõõtmiseks ning võrreldavad otsesed ja kaudsed CO2 hinnad energia-ja tööstussektoris ning kaitsta riike, kes on valmis rakendama kliimakaitsemeetmeid rahvusvahelise konkurentsi ebasoodsate tagajärgede eest ühise piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi abil;

21.

rõhutab, et on vaja rakendada tugevdatud ja kooskõlastatud valdkondlikke süsinikuheite vähendamise meetmeid, viies kõigi osaliste eesmärgid vastavusse ja koordineerides koostööd; kutsub osalisi üles tugevdama Marrakechi ülemaailmset kliimameetmete partnerlust, mille raames julgustada valitsusväliseid osalejaid ja riigi tasandist madalama tasandi valitsusi võtma koheseid kliimameetmeid, juhindudes teadusest ja väga ambitsioonikatest eesmärkidest, ning edendama elanikkonna hulgas, geograafilistes piirkondades ja sektorites ühist õppimist, et kiirendada meetmeid ja toetada poliitika kujundamist, mis aitab saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärke;

22.

rõhutab, et COP26-l on vaja lahendada Pariisi kokkuleppe töökava lahendamata küsimused, et järgmisel viiel aastal selle rakendamist ja kasutuselevõtmist veelgi arendada ja tugevdada; nõuab tungivalt, et kõik osalised lahendaksid pooleliolevad küsimused, et Pariisi kokkuleppe reeglistiku koostamise saaks lõpule viia, eelkõige seoses läbipaistvuse, ühiste ajakavade ja koostöömehhanismidega artikli 6 alusel, et tagada läbipaistvus ja tugev keskkonnaalane terviklikkus ning saavutada võimalikult kõrged eesmärgid;

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama rangeid ja jõulisi rahvusvahelisi reegleid seoses Pariisi kokkuleppe artikliga 6, tuginedes San José põhimõtetele; rõhutab, et eelkõige on vaja julgustada rahvusvahelist koostööd, vältides samal ajal igasugust topeltarvestust, selleks et tagada keskkonnaeesmärkidele vastavus heitkoguste vähendamisega, mis on tõeline, täiendav, mõõdetav, püsiv ja sõltumatult kontrollitud, tagamaks, et ühtegi Kyoto protokolli alusel välja antud ühikut ei saaks arvestada olemasolevate ja tulevaste riiklikult kindlaksmääratud panuste hulka, ning tagada inimõiguste kaitse; kinnitab oma toetust sellele, et kohanemisfondi rahastamiseks võetaks kasutusele osa artikli 6 kohase mehhanismi tuludest; kordab, et toetab viieaastase ajavahemiku kehtestamist ja nõuab, et EL võtaks vastu seisukoha, mis toetaks kokkulepet viieaastase ühise ajavahemiku kohta, et kiirendada kliimameetmete võtmist;

24.

nõuab, et võetaks kasutusele tõhustatud läbipaistvusraamistik, milles on sätestatud läbipaistvuse, täpsuse, järjepidevuse, võrreldavuse ja täielikkuse põhimõtted;

25.

rõhutab, et kliimamuutus mõjutab inimesi erinevalt, sõltuvalt sellistest teguritest nagu sugu, vanus, puue, etniline päritolu ja vaesus ning et praegune sooline ebavõrdsus võib suurendada inimeste haavatavust kliimamuutuste vältimatu mõju, sealhulgas looduslike ohtude suhtes; tunneb seetõttu heameelt, et Madridis toimunud COP25-l võeti vastu tõhustatud Lima tööprogramm soo ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kohta, ning nõuab selle kiiret rakendamist; on veendunud, et üleminek kestlikule ühiskonnale peab toimuma kaasavalt, õiglaselt ja võrdselt ning et selle muutuse võtmeks on sooline tasakaal ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kõikidesse asjakohastesse eesmärkidesse peab olema tulemuslikum; kutsub veel kord Euroopa Komisjoni üles koostama konkreetse tegevuskava, et täita uuendatud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kohustusi, ning looma ELi alalise soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste teabekeskuse, millel on piisavad eelarvevahendid, et rakendada ja jälgida soolise võrdõiguslikkusega seotud kliimameetmeid ELis ning kogu maailmas (17); usub, et see võiks olla teistele osalistele sarnaste meetmete võtmisel eeskujuks;

26.

väljendab heameelt asjaolu üle, et osalised võtavad oma riiklikult kindlaksmääratud panustes üha enam arvesse soolist võrdõiguslikkust, ning kutsub kõiki osalisi üles võtma kliimaõigluse saavutamiseks vastu sooteadlikud ja sotsiaalselt õiglased riiklikult kindlaksmääratud panused ja kliimamuutustega seotud rahastamise; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama välistegevuse vahendite ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) kaudu sidusust soolise võrdõiguslikkuse ja kliima toetamise vahel, sealhulgas suurendades naiste ja naisorganisatsioonide osalemist valitsemises ja otsuste tegemises, nende juurdepääsu rahastamisele ja programmidele, mis toetavad naiste rolli kliimaalases juhtimises, ning konkreetsetele sektoritele, nagu põllumajandus ja metsandus, pöörates erilist tähelepanu põliselanikest naistele;

27.

on mures selle pärast, kuidas COVID-19ga seotud reisi- ja muud piirangud võivad mõjutada õiglast ja tasakaalustatud osalemist COP26-l; kutsub COP26 eesistujariiki Ühendkuningriiki üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada laialdane ja kaasav osalemine, järgides täielikult hügieenimeetmeid; on seisukohal, et tuleks teha kõik pingutused tagamaks, et kõik arengumaad, eelkõige vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, saaksid COP26-l osaleda, ning kutsub eesistujariiki Ühendkuningriiki üles kõrvaldama pandeemiaga seotud tõkkeid, mis osalemist takistavad;

28.

tuletab meelde, kui tähtis on kaasata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuste tegemise protsessi kõik riigid; rõhutab, et praegust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga seotud otsustuste tegemise protsessi tuleb muuta, et paremini kaasata vaeste ja haavatavate riikide esindajaid; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi ELi delegatsiooni veel kord üles tõhustama suhtlust haavatavate riikide esindajatega;

29.

kinnitab veel kord oma toetust spetsiifilise huvide konflikti poliitika kehtestamisele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osana ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma selles protsessis juhtrolli;

30.

on veendunud, et ELil on ajalooline vastutus olla nii oma kohustuste täitmise kui ka teiste abistamise poolest Pariisi kokkuleppe kõige eesrindlikum allakirjutanu ning ta peaks tunnistama oma kliima- ja keskkonnaalaseid kohustusi ja sellest tulenevalt tegutsema, näidates usaldusväärset eeskuju; tuletab meelde „ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste ja vastavate võimete“ põhimõtet, mis annab liidule ja liikmesriikidele erilise vastutuse ja tegutsemissuutlikkuse;

Ambitsioonikas ELi kliimapoliitika ja pikaajaline visioon

Ambitsioonikas ELi kliimapoliitika ja pikaajaline visioon

| 31. | peab tähtsaks Euroopa kliimamääruse vastuvõtmist; ootab, et Euroopa roheline kokkulepe ja pakett „Fit for 2030“ sisaldaksid ELi ja selle liikmesriikide jaoks vajalikke meetmeid Pariisi kokkuleppe täielikuks järgimiseks; peab äärmiselt oluliseks, et EL näitaks eeskuju ja saadaks COP26-l selge sõnumi, et ta on valmis suurendama oma riiklikult kindlaksmääratud panuseid ja panust Pariisi kokkuleppesse, ning nõuab teistelt osalistelt samasugust pühendumist; |
| --- | --- |

31.

peab tähtsaks Euroopa kliimamääruse vastuvõtmist; ootab, et Euroopa roheline kokkulepe ja pakett „Fit for 2030“ sisaldaksid ELi ja selle liikmesriikide jaoks vajalikke meetmeid Pariisi kokkuleppe täielikuks järgimiseks; peab äärmiselt oluliseks, et EL näitaks eeskuju ja saadaks COP26-l selge sõnumi, et ta on valmis suurendama oma riiklikult kindlaksmääratud panuseid ja panust Pariisi kokkuleppesse, ning nõuab teistelt osalistelt samasugust pühendumist;

| 32. | rõhutab, et osa EList kuulub maailma piirkondadesse, mida kliimamuutused kõige enam mõjutavad; märgib, et Vahemere piirkond soojeneb 20 % kiiremini kui maailma keskmine ning et see piirkond on üks peamisi kliimamuutuste tulipunkte maailmas, kus prognooside kohaselt elab 20 aasta pärast 250 miljonit inimest veenappuses (18); rõhutab, et Vahemerest on saamas maailma kõige kiiremini soojenev meri (19) ja sellel on tagajärjed olulistele majandussektoritele ja kogu mere ökosüsteemile ning see toob kaasa pöördumatud muutused ökosüsteemis ja liikides; kutsub ELi üles kiiresti tegutsema ja tegema oma Vahemere piirkonna partneritega koostööd, et töötada välja mõjusad kohanemismeetmed ja olla leevendusmeetmete osas eestvedaja; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et osa EList kuulub maailma piirkondadesse, mida kliimamuutused kõige enam mõjutavad; märgib, et Vahemere piirkond soojeneb 20 % kiiremini kui maailma keskmine ning et see piirkond on üks peamisi kliimamuutuste tulipunkte maailmas, kus prognooside kohaselt elab 20 aasta pärast 250 miljonit inimest veenappuses (18

19

| 33. | rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe edu sõltub sellest, kui hästi õnnestub selle standardeid ja norme partnerluses kolmandate riikidega kogu maailmas levitada; tuletab meelde nõukogu 2021. aasta jaanuari järeldusi ja komisjoni eesmärki tugevdada liidu rolli ülemaailmse osalejana; nõuab, et enne Aafrikas toimuvat COP27 töötataks välja toimiv ja sidus Euroopa rohelise kokkuleppe diplomaatia strateegia; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe edu sõltub sellest, kui hästi õnnestub selle standardeid ja norme partnerluses kolmandate riikidega kogu maailmas levitada; tuletab meelde nõukogu 2021. aasta jaanuari järeldusi ja komisjoni eesmärki tugevdada liidu rolli ülemaailmse osalejana; nõuab, et enne Aafrikas toimuvat COP27 töötataks välja toimiv ja sidus Euroopa rohelise kokkuleppe diplomaatia strateegia;

| 34. | rõhutab, kui oluline on päriselt vähendada ELi ökoloogilist jalajälge, et täita meie ülemaailmseid kliimakohustusi; märgib siiski, et ametlik ELi näitaja meie praeguse ökoloogilise jalajälje mõõtmiseks puudub, ning kutsub komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit üles sellist näitajat vastu võtma; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, kui oluline on päriselt vähendada ELi ökoloogilist jalajälge, et täita meie ülemaailmseid kliimakohustusi; märgib siiski, et ametlik ELi näitaja meie praeguse ökoloogilise jalajälje mõõtmiseks puudub, ning kutsub komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit üles sellist näitajat vastu võtma;

| 35. | palub veel kord, arvestades looduslike süsiniku sidujate olulist rolli kliimaneutraalsuse saavutamisel, et komisjon esitaks pärast Euroopa kliimamääruse vastuvõtmist ambitsioonika teaduspõhise ELi eesmärgi aastaks 2030, et kõrvaldada looduslikest süsiniku sidujatest kasvuhoonegaaside heitkogused – see peaks olema kooskõlas ELi elurikkuse strateegiaga aastani 2030 ja sätestatud õigusaktides; tuletab lisaks meelde, et heitkoguste kiire vähendamine peab jääma esmatähtsaks; |
| --- | --- |

35.

palub veel kord, arvestades looduslike süsiniku sidujate olulist rolli kliimaneutraalsuse saavutamisel, et komisjon esitaks pärast Euroopa kliimamääruse vastuvõtmist ambitsioonika teaduspõhise ELi eesmärgi aastaks 2030, et kõrvaldada looduslikest süsiniku sidujatest kasvuhoonegaaside heitkogused – see peaks olema kooskõlas ELi elurikkuse strateegiaga aastani 2030 ja sätestatud õigusaktides; tuletab lisaks meelde, et heitkoguste kiire vähendamine peab jääma esmatähtsaks;

| 36. | rõhutab vajadust integreerida kliimaeesmärgid kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse; nõuab tungivalt, et komisjon ajakohastaks mõjuhinnangute tegemise viisi kõigis ELi poliitikavaldkondades, et tagada Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõike 4 täielik rakendamine; on seisukohal, et komisjoni hiljutises teatises „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (20) sisalduvad uued algatused, eelkõige põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ analüüsi lisamine mõjuhinnangutesse on esimene samm selles suunas; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust integreerida kliimaeesmärgid kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse; nõuab tungivalt, et komisjon ajakohastaks mõjuhinnangute tegemise viisi kõigis ELi poliitikavaldkondades, et tagada Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõike 4 täielik rakendamine; on seisukohal, et komisjoni hiljutises teatises „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (20

| 37. | rõhutab taastuvenergia ja energiatõhususe keskset rolli üleminekul kliimaneutraalsele majandusele; tunnustab taastuvate energiaallikate väljaarendamisel tehtud edusamme; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku taastuvenergia direktiivi läbivaatamise kohta paketi „Eesmärk 55“ raames ning rõhutab, kui oluline on suurendada taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärke, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks ja järgida Pariisi kokkulepet, kasutades ära taastuvenergia ja salvestamistehnoloogiate kulude praegust vähenemist; |
| --- | --- |

37.

rõhutab taastuvenergia ja energiatõhususe keskset rolli üleminekul kliimaneutraalsele majandusele; tunnustab taastuvate energiaallikate väljaarendamisel tehtud edusamme; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku taastuvenergia direktiivi läbivaatamise kohta paketi „Eesmärk 55“ raames ning rõhutab, kui oluline on suurendada taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärke, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks ja järgida Pariisi kokkulepet, kasutades ära taastuvenergia ja salvestamistehnoloogiate kulude praegust vähenemist;

| 38. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku vaadata paketi „Eesmärk 55“ raames läbi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) raamistik ning rõhutab, kui oluline on suurendada looduslikke neeldajaid, julgustades leidma ökosüsteemipõhiseid lahendusi, võttes samal ajal arvesse eri ökosüsteemide väärtust bioloogilise mitmekesisuse jaoks ning süsinikukogust, mida jätkuvalt kõrvaldatakse ja säilitatakse, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku vaadata paketi „Eesmärk 55“ raames läbi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) raamistik ning rõhutab, kui oluline on suurendada looduslikke neeldajaid, julgustades leidma ökosüsteemipõhiseid lahendusi, võttes samal ajal arvesse eri ökosüsteemide väärtust bioloogilise mitmekesisuse jaoks ning süsinikukogust, mida jätkuvalt kõrvaldatakse ja säilitatakse, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

| 39. | on seisukohal, et kliimapoliitika ja sellega seotud energiapoliitika peaks kajastama uusimaid teadusandmeid ökosüsteemide ja erinevate süsinikureservuaaride kohta ning nende tõelist väärtust kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel; on arvamusel, et looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised lähenemisviisid ning ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine ja säilitamine on kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise võimaldamiseks hädavajalikud; nõuab rohkem andmeid alade kohta süsiniku- ja liigirikastes ökosüsteemides ja neist väljaspool ning kaitsekorraldus-, kaitse- ja taastamismeetmete kvaliteedi kohta, et anda teavet otsuste tegemiseks taastamisprioriteetide ning kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemise meetmete ja poliitika kohta; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et kliimapoliitika ja sellega seotud energiapoliitika peaks kajastama uusimaid teadusandmeid ökosüsteemide ja erinevate süsinikureservuaaride kohta ning nende tõelist väärtust kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel; on arvamusel, et looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised lähenemisviisid ning ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine ja säilitamine on kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise võimaldamiseks hädavajalikud; nõuab rohkem andmeid alade kohta süsiniku- ja liigirikastes ökosüsteemides ja neist väljaspool ning kaitsekorraldus-, kaitse- ja taastamismeetmete kvaliteedi kohta, et anda teavet otsuste tegemiseks taastamisprioriteetide ning kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemise meetmete ja poliitika kohta;

| 40. | rõhutab, et kõiki kliimapoliitika meetmeid tuleks ellu viia kooskõlas õiglase ülemineku põhimõttega ja põhimõttega „saastaja maksab“, kaotades järk-järgult kõik keskkonnale kahjulikud toetused ning tehes tihedat koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja erasektoriga, jätmata kedagi kõrvale; on seetõttu seisukohal, et selleks, et saavutada kliimaneutraalsus kõikides ühiskonnasektorites õiglasel, kaasaval ja sotsiaalselt kestlikul viisil, on väga tähtis tagada rohkem läbipaistvust, tugevam sotsiaalne partnerlus ja kodanikuühiskonna kaasamine nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; tuletab meelde, et Euroopa kliimamääruse artiklis 10 on sätestatud vahendid, mille abil koostada vabatahtlikud soovituslikud sektoripõhised CO2 heite vähendamise tegevuskavad kõige enam heidet tekitavatele sektoritele ELis, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks nende tegevuskavade hõlbustamiseks nende sektoritega koostööd; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kõiki kliimapoliitika meetmeid tuleks ellu viia kooskõlas õiglase ülemineku põhimõttega ja põhimõttega „saastaja maksab“, kaotades järk-järgult kõik keskkonnale kahjulikud toetused ning tehes tihedat koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja erasektoriga, jätmata kedagi kõrvale; on seetõttu seisukohal, et selleks, et saavutada kliimaneutraalsus kõikides ühiskonnasektorites õiglasel, kaasaval ja sotsiaalselt kestlikul viisil, on väga tähtis tagada rohkem läbipaistvust, tugevam sotsiaalne partnerlus ja kodanikuühiskonna kaasamine nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; tuletab meelde, et Euroopa kliimamääruse artiklis 10 on sätestatud vahendid, mille abil koostada vabatahtlikud soovituslikud sektoripõhised CO2

| 41. | rõhutab, et kliimamuutuste leevendamiseks või nendega kohanemiseks võetavad meetmed ei tohi kaasa tuua muude praeguste keskkonnaprobleemide teravnemist ega uute probleemide tekkimist ELis või kolmandates riikides; juhib sellega seoses tähelepanu keskkonnariskidele, mis on seotud kasvava nõudlusega teatavate kriitilise tähtsusega toorainete järele, mis on vajalikud üleminekuks vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele või kliimatehnoloogiale, ning kutsub komisjoni üles võtma neid riske oma meetmetes arvesse ja püüdma neid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega minimeerida; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kliimamuutuste leevendamiseks või nendega kohanemiseks võetavad meetmed ei tohi kaasa tuua muude praeguste keskkonnaprobleemide teravnemist ega uute probleemide tekkimist ELis või kolmandates riikides; juhib sellega seoses tähelepanu keskkonnariskidele, mis on seotud kasvava nõudlusega teatavate kriitilise tähtsusega toorainete järele, mis on vajalikud üleminekuks vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele või kliimatehnoloogiale, ning kutsub komisjoni üles võtma neid riske oma meetmetes arvesse ja püüdma neid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega minimeerida;

| 42. | on veendunud, et taasterahastu „NextGenerationEU“ ambitsioonikal rakendamisel kestliku poliitika kujul on mitmeid eeliseid, mis ergutavad majanduslanguse ajal majanduskasvu, näiteks uute töökohtade loomine, suuremad lühiajalised fiskaalkordajad ja suurem pikaajaline kulude kokkuhoid, ning see annab võimaluse näidata teistele riikidele kasu, mida nende majandus saab; julgustab komisjoni, nõukogu ja liikmesriike maksimeerima selle taasterahastu potentsiaali rohelisele majandusele ülemineku toetamisel; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et taasterahastu „NextGenerationEU“ ambitsioonikal rakendamisel kestliku poliitika kujul on mitmeid eeliseid, mis ergutavad majanduslanguse ajal majanduskasvu, näiteks uute töökohtade loomine, suuremad lühiajalised fiskaalkordajad ja suurem pikaajaline kulude kokkuhoid, ning see annab võimaluse näidata teistele riikidele kasu, mida nende majandus saab; julgustab komisjoni, nõukogu ja liikmesriike maksimeerima selle taasterahastu potentsiaali rohelisele majandusele ülemineku toetamisel;

| 43. | rõhutab, et tuleks toetada kestlikku majanduskasvu ja uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist, kuna need võivad olla kliimamuutuste leevendamise olulised tõukejõud; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et tuleks toetada kestlikku majanduskasvu ja uute keskkonnahoidlike tehnoloogiate arendamist, kuna need võivad olla kliimamuutuste leevendamise olulised tõukejõud;

Kliimamuutustega kohanemine, kahju ja kahjustused

Kliimamuutustega kohanemine, kahju ja kahjustused

| 44. | kordab, et kohanemismeetmed on vältimatult vajalikud kõigi riikide jaoks, kui nad soovivad minimeerida kliimamuutuste negatiivset mõju ning saavutada vastupanuvõime kliimamuutustele ja kestliku arengu, ning märgib, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid on kliimamuutuste mõju suhtes eriti haavatavad; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama kohanemismeetmeid ning kaasama kohalikke omavalitsusi, et täielikult täita Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi ja tagada, et ELi kohanemispoliitika oleks kooskõlas ELi ülemaailmse juhtpositsiooniga kliimamuutuste leevendamisel; väljendab sellega seoses heameelt ELi uue kohanemisstrateegia üle, seoste üle ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga ja Euroopa kliimamäärusest tuleneva uue kohanemist käsitleva õigusraamistiku üle ning nõuab, et neid rakendataks ambitsioonikalt, sealhulgas nende rahvusvahelisi osi; |
| --- | --- |

44.

kordab, et kohanemismeetmed on vältimatult vajalikud kõigi riikide jaoks, kui nad soovivad minimeerida kliimamuutuste negatiivset mõju ning saavutada vastupanuvõime kliimamuutustele ja kestliku arengu, ning märgib, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid on kliimamuutuste mõju suhtes eriti haavatavad; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama kohanemismeetmeid ning kaasama kohalikke omavalitsusi, et täielikult täita Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi ja tagada, et ELi kohanemispoliitika oleks kooskõlas ELi ülemaailmse juhtpositsiooniga kliimamuutuste leevendamisel; väljendab sellega seoses heameelt ELi uue kohanemisstrateegia üle, seoste üle ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga ja Euroopa kliimamäärusest tuleneva uue kohanemist käsitleva õigusraamistiku üle ning nõuab, et neid rakendataks ambitsioonikalt, sealhulgas nende rahvusvahelisi osi;

| 45. | rõhutab, et komisjoni 24. veebruaril 2021. aastal vastu võetud ELi kliimamuutustega kohanemise strateegias on kirjas komisjoni eesmärk suurendada ressursse ja kasutada kohanemismeetmete jaoks veelgi rohkem raha ning et eriti tähtis on tagada, et rahalised vahendid jõuaksid arengumaade kõige haavatavamate kogukondadeni; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et komisjoni 24. veebruaril 2021. aastal vastu võetud ELi kliimamuutustega kohanemise strateegias on kirjas komisjoni eesmärk suurendada ressursse ja kasutada kohanemismeetmete jaoks veelgi rohkem raha ning et eriti tähtis on tagada, et rahalised vahendid jõuaksid arengumaade kõige haavatavamate kogukondadeni;

| 46. | väljendab heameelt kliimamuutustega kohanemise uue reguleeriva raamistiku üle, mis on sätestatud Euroopa kliimamääruse artiklis 4; rõhutab, et kohanemisvõime suurendamiseks, vastupanuvõime tugevdamiseks ja kliimamuutuste suhtes haavatavuse minimeerimiseks on vaja täiendavaid reguleerivaid meetmeid koos selgete eesmärkide ja vahe-eesmärkidega; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt kliimamuutustega kohanemise uue reguleeriva raamistiku üle, mis on sätestatud Euroopa kliimamääruse artiklis 4; rõhutab, et kohanemisvõime suurendamiseks, vastupanuvõime tugevdamiseks ja kliimamuutuste suhtes haavatavuse minimeerimiseks on vaja täiendavaid reguleerivaid meetmeid koos selgete eesmärkide ja vahe-eesmärkidega;

| 47. | rõhutab, et kuigi kliimamuutused on ülemaailmne probleem, mõjutab see iga piirkonda erinevalt ning et kohaliku tasandi juhtorganid, kes on elanikkonnale lähemal, on seetõttu sageli kõige asjakohasemad üksused probleemi lahendamiseks vajaliku kohanemisstrateegiate väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et kuigi kliimamuutused on ülemaailmne probleem, mõjutab see iga piirkonda erinevalt ning et kohaliku tasandi juhtorganid, kes on elanikkonnale lähemal, on seetõttu sageli kõige asjakohasemad üksused probleemi lahendamiseks vajaliku kohanemisstrateegiate väljatöötamiseks;

| 48. | rõhutab, et roheline taristu aitab looduskapitali kaitse, looduslike elupaikade ja liikide kaitse, hea ökoloogilise seisundi, veemajanduse ja toiduga kindlustatuse kaudu kliimamuutustega kohanemisele kaasa; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et roheline taristu aitab looduskapitali kaitse, looduslike elupaikade ja liikide kaitse, hea ökoloogilise seisundi, veemajanduse ja toiduga kindlustatuse kaudu kliimamuutustega kohanemisele kaasa;

| 49. | rõhutab, et kõrbestumisel on laastav keskkonna-alane, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning selle probleemiga tegelemiseks ja selle nähtuse ennetamiseks ning sellega kohanemiseks on vaja ühiseid lähenemisviise; rõhutab seetõttu, kui tähtis on vee kättesaadavus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise seisukohast, kuna lisaks süsinikku koguvate ja säilitavate taimede kasvu võimaldamisele parandab vesi mullas mikroorganismide elu, suurendab orgaanilise aine sisaldust mullas ja kokkuvõttes süsiniku sidumise võimet; rõhutab, et kliimamuutustega kohanemisel tuleb veemajandusele suurt tähelepanu pöörata; rõhutab, et ELi veepoliitika raamdirektiivi (21) tuleb kiiresti ja täielikult rakendada, et saavutada selle eesmärgid ja seda ressurssi paremini hallata; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et kõrbestumisel on laastav keskkonna-alane, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning selle probleemiga tegelemiseks ja selle nähtuse ennetamiseks ning sellega kohanemiseks on vaja ühiseid lähenemisviise; rõhutab seetõttu, kui tähtis on vee kättesaadavus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise seisukohast, kuna lisaks süsinikku koguvate ja säilitavate taimede kasvu võimaldamisele parandab vesi mullas mikroorganismide elu, suurendab orgaanilise aine sisaldust mullas ja kokkuvõttes süsiniku sidumise võimet; rõhutab, et kliimamuutustega kohanemisel tuleb veemajandusele suurt tähelepanu pöörata; rõhutab, et ELi veepoliitika raamdirektiivi (21

| 50. | rõhutab, et on ülimalt tähtis mõista vee tõelist väärtust ja selle rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, et tegeleda kliima mõjuga vee kvaliteedile ja saavutada kliimaneutraalsus; tunnistab, et veeallikate mitmekesistamine, veekasutuse tõhusus, vee ringmajandus, looduspõhised lahendused, digitaalsed lahendused vee seireks, järelevalveks ja analüüsiks ning juurdepääs joogiveele ja kanalisatsioonile aitavad vähendada saastet ja CO2 heidet; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et on ülimalt tähtis mõista vee tõelist väärtust ja selle rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel, et tegeleda kliima mõjuga vee kvaliteedile ja saavutada kliimaneutraalsus; tunnistab, et veeallikate mitmekesistamine, veekasutuse tõhusus, vee ringmajandus, looduspõhised lahendused, digitaalsed lahendused vee seireks, järelevalveks ja analüüsiks ning juurdepääs joogiveele ja kanalisatsioonile aitavad vähendada saastet ja CO2

| 51. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse, et toiduga kindlustatuse tagamine ja nälja kaotamine on esmatähtis ning toiduainete tootmissüsteemid on kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes haavatavad; tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 2 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kliimamuutuste negatiivsete mõjudega kohanemist tuleb parandada, vastupanuvõimet kliimamuutustele suurendada ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada nii, et see ei ohustaks toidutootmist; kutsub kõiki osalisi üles võtma toiduga kindlustatust oma riiklikes kohanemiskavades piisavalt arvesse; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Pariisi kokkuleppe preambulis tunnistatakse, et toiduga kindlustatuse tagamine ja nälja kaotamine on esmatähtis ning toiduainete tootmissüsteemid on kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes haavatavad; tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 2 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kliimamuutuste negatiivsete mõjudega kohanemist tuleb parandada, vastupanuvõimet kliimamuutustele suurendada ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada nii, et see ei ohustaks toidutootmist; kutsub kõiki osalisi üles võtma toiduga kindlustatust oma riiklikes kohanemiskavades piisavalt arvesse;

| 52. | rõhutab, et kliimariskide ning kohanemisvajaduste ja -meetmete hindamisel on tähtis mitut ohtu arvestav ja süsteemitasandi lähenemisviis ning et on vaja parandada riskiteadliku kohanemise mõõtmise parameetreid ja suurendada riikidele antavat tehnilist ja rahalist toetust, et töötada välja pangakõlblikke projekte, mis teeksid kliimamuutustega kohanemise jaoks vajalikud suuremad rahalised vahendid kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et kliimariskide ning kohanemisvajaduste ja -meetmete hindamisel on tähtis mitut ohtu arvestav ja süsteemitasandi lähenemisviis ning et on vaja parandada riskiteadliku kohanemise mõõtmise parameetreid ja suurendada riikidele antavat tehnilist ja rahalist toetust, et töötada välja pangakõlblikke projekte, mis teeksid kliimamuutustega kohanemise jaoks vajalikud suuremad rahalised vahendid kättesaadavamaks;

| 53. | toetab ülemaailmse kohanemiseesmärgi läbivaatamist ja rõhutab, et see peab andma mõõdetavaid tulemusi, mis põhinevad põhjalikul arusaamisel riskidest mitmel tasandil, järjepidevate ja võrreldavate andmete kättesaadavusel ning aja jooksul vastupanuvõime valdkonnas tehtud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete edusammude kasutamisel; |
| --- | --- |

53.

toetab ülemaailmse kohanemiseesmärgi läbivaatamist ja rõhutab, et see peab andma mõõdetavaid tulemusi, mis põhinevad põhjalikul arusaamisel riskidest mitmel tasandil, järjepidevate ja võrreldavate andmete kättesaadavusel ning aja jooksul vastupanuvõime valdkonnas tehtud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete edusammude kasutamisel;

| 54. | kutsub COP26 üles täielikult rakendama COP25-l algatatud kahju ja kahjustusi käsitlevat Santiago võrgustikku, et see hoogustaks tehnilise abi andmist arenguriikidele, et vältida, minimeerida ja käsitleda kahjusid ja kahjustusi, ning täidaks ülesandeid, mis põhinevad arengumaade kõige levinumatel probleemidel ja puudustel, sealhulgas suutlikkuse ja toetuse puudumine; on veendunud, et Santiago võrgustiku toimimine tuleks integreerida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni struktuuridesse ning seda peaksid eeldatavasti ja usaldusväärselt rahastama arenenud riigid, tuginedes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste ja vaatlejate panusele; |
| --- | --- |

54.

kutsub COP26 üles täielikult rakendama COP25-l algatatud kahju ja kahjustusi käsitlevat Santiago võrgustikku, et see hoogustaks tehnilise abi andmist arenguriikidele, et vältida, minimeerida ja käsitleda kahjusid ja kahjustusi, ning täidaks ülesandeid, mis põhinevad arengumaade kõige levinumatel probleemidel ja puudustel, sealhulgas suutlikkuse ja toetuse puudumine; on veendunud, et Santiago võrgustiku toimimine tuleks integreerida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni struktuuridesse ning seda peaksid eeldatavasti ja usaldusväärselt rahastama arenenud riigid, tuginedes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste ja vaatlejate panusele;

| 55. | märgib, et Pariisi kokkuleppe artiklis 8 (kahju ja kahjustuste kohta) on sätestatud, et lepinguosalised peaksid tegelema kliimamuutuste tagajärgedest tingitud kahju ja kahjustustega koostööpõhiselt; rõhutab seetõttu, kui olulised on toetavad ülemaailmsed meetmed kliimamuutuste mõju suhtes eriti haavatavates piirkondades, nagu rannikualad ja saared, ning seal, kus kohanemisvõime on piiratud; |
| --- | --- |

55.

märgib, et Pariisi kokkuleppe artiklis 8 (kahju ja kahjustuste kohta) on sätestatud, et lepinguosalised peaksid tegelema kliimamuutuste tagajärgedest tingitud kahju ja kahjustustega koostööpõhiselt; rõhutab seetõttu, kui olulised on toetavad ülemaailmsed meetmed kliimamuutuste mõju suhtes eriti haavatavates piirkondades, nagu rannikualad ja saared, ning seal, kus kohanemisvõime on piiratud;

| 56. | rõhutab, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine on üha enam seotud sundrände põhjustega; avaldab toetust kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi (WIM Excom) ümberasumisega tegelevale rakkerühmale ning kutsub seda üles oma tegevust tõhustama ja tagama, et vähim arenenud riike ja väikeseid arenevaid saareriike kaasataks rohkem; nõuab, et tulevastel osaliste konverentsidel pöörataks kliimast tingitud sundrändele suuremat tähelepanu; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine on üha enam seotud sundrände põhjustega; avaldab toetust kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi (WIM Excom) ümberasumisega tegelevale rakkerühmale ning kutsub seda üles oma tegevust tõhustama ja tagama, et vähim arenenud riike ja väikeseid arenevaid saareriike kaasataks rohkem; nõuab, et tulevastel osaliste konverentsidel pöörataks kliimast tingitud sundrändele suuremat tähelepanu;

Looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised kliimamuutuste käsitused

Looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised kliimamuutuste käsitused

| 57. | tuletab meelde, et kliimamuutused on elurikkuse vähenemise ja mulla degradeerumise üks peamisi otseseid põhjustajaid ning et elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused on omavahel seotud ja süvendavad üksteist, kujutades endast meie planeedile võrdset ohtu; rõhutab, et kliimamuutuste negatiivne mõju loodusele ja elurikkusele, ökosüsteemidele, vee kättesaadavusele, ookeanidele ja toiduga kindlustatusele muutub prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel kriitiliseks; kordab, et suure süsinikusisaldusega ökosüsteemide, nagu turbaalad, märgalad, karjamaad ja sinise süsiniku ökosüsteemid, nagu sooldunud märgalad, mererohud ja mangroovid, ning puutumatute metsade range säilitamine ja taastamine on kohese mõjuga lahendusvariant ning pakub mitmesuguseid leevendamis- ja kohanemisvõimalusi; arvestades, et kui sinise süsiniku ökosüsteemid lagunevad või hävivad, paiskavad nad õhku ja ookeani süsinikku, mida nad on talletanud juba sajandeid ja millest saab seejärel kasvuhoonegaaside heite allikas; rõhutab, et mõned kliimakriisi leevendavad meetmed võivad elurikkust kahjustada, ning toonitab, et kliimakriisi ja elurikkuse vähenemise kriisi tuleb käsitleda koos; teeb seetõttu ettepaneku luua ühine bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni piisavalt rahastatav tööprogramm, et teha kindlaks koostoimemeetmed ja neid soodustada; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et kliimamuutused on elurikkuse vähenemise ja mulla degradeerumise üks peamisi otseseid põhjustajaid ning et elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused on omavahel seotud ja süvendavad üksteist, kujutades endast meie planeedile võrdset ohtu; rõhutab, et kliimamuutuste negatiivne mõju loodusele ja elurikkusele, ökosüsteemidele, vee kättesaadavusele, ookeanidele ja toiduga kindlustatusele muutub prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel kriitiliseks; kordab, et suure süsinikusisaldusega ökosüsteemide, nagu turbaalad, märgalad, karjamaad ja sinise süsiniku ökosüsteemid, nagu sooldunud märgalad, mererohud ja mangroovid, ning puutumatute metsade range säilitamine ja taastamine on kohese mõjuga lahendusvariant ning pakub mitmesuguseid leevendamis- ja kohanemisvõimalusi; arvestades, et kui sinise süsiniku ökosüsteemid lagunevad või hävivad, paiskavad nad õhku ja ookeani süsinikku, mida nad on talletanud juba sajandeid ja millest saab seejärel kasvuhoonegaaside heite allikas; rõhutab, et mõned kliimakriisi leevendavad meetmed võivad elurikkust kahjustada, ning toonitab, et kliimakriisi ja elurikkuse vähenemise kriisi tuleb käsitleda koos; teeb seetõttu ettepaneku luua ühine bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni piisavalt rahastatav tööprogramm, et teha kindlaks koostoimemeetmed ja neid soodustada;

| 58. | rõhutab, et vaatamata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis jõutud üha suuremale üksmeelele, et riiklikul ja kohalikul tasandil on vaja võtta integreeritud meetmeid nii elurikkuse kui ka kliimakriiside ühiseks lahendamiseks, puuduvad paljude riikide kliimaalastes lubadustes ja riiklikes strateegiates ikka veel looduspõhised lahendused; on seisukohal, et mitut sidusrühma hõlmav looduspõhiste lahenduste platvorm võiks aidata suurendada elurikkust ja kliimamuutusi käsitlevate mitmepoolsete rahvusvaheliste konventsioonide koostoimet ning toetada ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et vaatamata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis jõutud üha suuremale üksmeelele, et riiklikul ja kohalikul tasandil on vaja võtta integreeritud meetmeid nii elurikkuse kui ka kliimakriiside ühiseks lahendamiseks, puuduvad paljude riikide kliimaalastes lubadustes ja riiklikes strateegiates ikka veel looduspõhised lahendused; on seisukohal, et mitut sidusrühma hõlmav looduspõhiste lahenduste platvorm võiks aidata suurendada elurikkust ja kliimamuutusi käsitlevate mitmepoolsete rahvusvaheliste konventsioonide koostoimet ning toetada ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist;

| 59. | rõhutab, et ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 ja kliimameetmed vajavad nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise eesmärgil koostoimet; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 ja kliimameetmed vajavad nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise eesmärgil koostoimet;

| 60. | tuletab ka meelde bioloogilise mitmekesisuse olulist rolli, mis võimaldab inimestel võidelda globaalse soojenemise vastu ja sellega kohaneda ning suurendada oma vastupanuvõimet; rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis esitatud ökosüsteemipõhised käsitused ja looduspõhised lahendused kasutavad ära looduse ja elurikkuse potentsiaali vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja aidata meil kohaneda kliimamuutuste mõjuga ning et need on kõigile kasulikud lahendused, mis hõlmavad ökosüsteemiteenuste ja -funktsioonide kaitsmist, taastamist ja säästvat majandamist, et lahendada ühiskonna probleeme ja edendada inimeste heaolu; rõhutab, et looduspõhised lahendused võivad olla kõige mõjusamad siis, kui need on kavandatud pikaks ajaks ega ole keskendunud üksnes kitsalt süsinikdioksiidi kiirele sidumisele (22); |
| --- | --- |

60.

tuletab ka meelde bioloogilise mitmekesisuse olulist rolli, mis võimaldab inimestel võidelda globaalse soojenemise vastu ja sellega kohaneda ning suurendada oma vastupanuvõimet; rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis esitatud ökosüsteemipõhised käsitused ja looduspõhised lahendused kasutavad ära looduse ja elurikkuse potentsiaali vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja aidata meil kohaneda kliimamuutuste mõjuga ning et need on kõigile kasulikud lahendused, mis hõlmavad ökosüsteemiteenuste ja -funktsioonide kaitsmist, taastamist ja säästvat majandamist, et lahendada ühiskonna probleeme ja edendada inimeste heaolu; rõhutab, et looduspõhised lahendused võivad olla kõige mõjusamad siis, kui need on kavandatud pikaks ajaks ega ole keskendunud üksnes kitsalt süsinikdioksiidi kiirele sidumisele (22

| 61. | Tervitab COP26 eesistujariigi algatust käivitada metsa-, põllumajandus- ja toorainekaubanduse dialoog, mis toob kokku peamised põllumajandustooteid eksportivad riigid ja neid tooteid tarbivad riigid, et arutada, kuidas muuta see protsess säästvamaks; tuletab meelde oma seisukohti, mida on üksikasjalikult kirjeldatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (23) ning mis tuleks lisada ELi panusesse; palub komisjonil esitada viivitamata ettepanek ELi õigusraamistiku kohta, mis põhineb kohustuslikul hoolsuskohustusel, mis tagab, et väärtusahelad on kestlikud ning ELi turule lastavad tooted või kaubad ei tuleneks metsade raadamisest, metsa seisundi halvenemisest, ökosüsteemi muutumisest või halvenemisest või inimõiguste rikkumisest ega põhjustaks seda; märgib, et sellist ELi õigusraamistikku tuleks laiendada ka muudele suure süsinikuvaru ja elurikkusega ökosüsteemidele peale metsade, nagu mere- ja rannikuökosüsteemid, märgalad, turbaalad ja savannid, et vältida surve ümbersuunamist nendele ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

61.

Tervitab COP26 eesistujariigi algatust käivitada metsa-, põllumajandus- ja toorainekaubanduse dialoog, mis toob kokku peamised põllumajandustooteid eksportivad riigid ja neid tooteid tarbivad riigid, et arutada, kuidas muuta see protsess säästvamaks; tuletab meelde oma seisukohti, mida on üksikasjalikult kirjeldatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (23

| 62. | juhib tähelepanu asjaolule, et potentsiaalseid igikeltsa heitkoguseid ei ole ülemaailmsetes heitkoguste arvestustes täielikult arvesse võetud ning need ei sisaldu riiklikult kindlaksmääratud panustes; rõhutab vajadust kiirendada teadusalaseid pingutusi, et täpsemalt hinnata Arktika soojenemisest tuleneva CO2 ja metaani heitkoguste suurenemise tõenäolist ulatust ja et oleks kergem teha suuremaid eesmärke seadvaid otsuseid, mida on vaja ülemaailmse temperatuuri hoidmiseks Pariisi kokkuleppe eesmärkide raames; kutsub ELi üles algatama ja juhtima ülemaailmset igikeltsa koalitsiooni, mille eesmärk on rahastada teadusuuringuid, et paremini hinnata probleemi praegust olukorda, ning rahastada meetmeid, et ohjeldada igikeltsa sulamist; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu asjaolule, et potentsiaalseid igikeltsa heitkoguseid ei ole ülemaailmsetes heitkoguste arvestustes täielikult arvesse võetud ning need ei sisaldu riiklikult kindlaksmääratud panustes; rõhutab vajadust kiirendada teadusalaseid pingutusi, et täpsemalt hinnata Arktika soojenemisest tuleneva CO2

| 63. | rõhutab, et taastamisprioriteetide üle otsustamiseks on vaja põhjalikult kaardistada süsiniku- ja loodusrikkad alad, nende majandamise mõju ja kvaliteet, elupaikade seisund ja muud tegurid; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et taastamisprioriteetide üle otsustamiseks on vaja põhjalikult kaardistada süsiniku- ja loodusrikkad alad, nende majandamise mõju ja kvaliteet, elupaikade seisund ja muud tegurid;

| 64. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et liidu turu- ja tarbimisharjumused ei avaldaks metsadele, looduslikele ökosüsteemidele ja elurikkusele ega põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigustele kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et liidu turu- ja tarbimisharjumused ei avaldaks metsadele, looduslikele ökosüsteemidele ja elurikkusele ega põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigustele kahjulikku mõju;

| 65. | tunnistab 2021. aasta oktoobris Hiinas Kunmingis toimuva bioloogilise mitmekesisuse konverentsi tähtsust; rõhutab, et selleks, et kaitsta üleilmset elurikkust, mis on asendamatu väärtusega, peatada selle vähenemine ja taastada see võimalikult suures mahus, on vaja tugevamat, siduvat ja suuremate sihtidega rahvusvahelist raamistikku; on veendunud, et selline raamistik peaks põhinema eesmärkidel, kvantifitseeritavatel näitajatel, tulemuslikel seiremehhanismidel ja kindlatel kohustustel, hõlmama riiklikult kindlaksmääratud panust ja muid sobilikke meetmeid, finantskohustusi, paremaid suutlikkuse suurendamise tagatisi ja iga viie aasta tagant toimuva läbivaatamise mehhanismi rõhuga kõrgel kvaliteedil ning keskenduma eesmärkide suurendamisele; kordab oma ELile esitatud nõudmist nõuda läbirääkimistel ELi-siseste sihtidega võrreldavate suurte eesmärkide kehtestamist, sealhulgas 30 % suuruse õiguslikult siduva rahvusvahelise ülemaailmse taaste- ja kaitse-eesmärgi seadmist 2030. aastaks, mis peegeldaksid ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 seatud ELi-siseseid eesmärke; |
| --- | --- |

65.

tunnistab 2021. aasta oktoobris Hiinas Kunmingis toimuva bioloogilise mitmekesisuse konverentsi tähtsust; rõhutab, et selleks, et kaitsta üleilmset elurikkust, mis on asendamatu väärtusega, peatada selle vähenemine ja taastada see võimalikult suures mahus, on vaja tugevamat, siduvat ja suuremate sihtidega rahvusvahelist raamistikku; on veendunud, et selline raamistik peaks põhinema eesmärkidel, kvantifitseeritavatel näitajatel, tulemuslikel seiremehhanismidel ja kindlatel kohustustel, hõlmama riiklikult kindlaksmääratud panust ja muid sobilikke meetmeid, finantskohustusi, paremaid suutlikkuse suurendamise tagatisi ja iga viie aasta tagant toimuva läbivaatamise mehhanismi rõhuga kõrgel kvaliteedil ning keskenduma eesmärkide suurendamisele; kordab oma ELile esitatud nõudmist nõuda läbirääkimistel ELi-siseste sihtidega võrreldavate suurte eesmärkide kehtestamist, sealhulgas 30 % suuruse õiguslikult siduva rahvusvahelise ülemaailmse taaste- ja kaitse-eesmärgi seadmist 2030. aastaks, mis peegeldaksid ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 seatud ELi-siseseid eesmärke;

| 66. | rõhutab sellega seoses, et kestliku arengu eesmärkide rakendamise 2018. aasta ülevaates (24) jõuti järeldusele, et kestliku arengu 15. eesmärgi seireraamistik ei sisalda olulisi kvaliteediaspekte, mis on olulised sisukamate tulemuste saavutamiseks, ning et see viitab lisanäitajate vajadusele sellistes valdkondades nagu metsade puutumatus, kaitsealade majandamise tulemuslikkus ja elurikkuse sisuline integreerimine muudesse protsessidesse; |
| --- | --- |

66.

rõhutab sellega seoses, et kestliku arengu eesmärkide rakendamise 2018. aasta ülevaates (24

| 67. | rõhutab, et kliimamehhanismid sõltuvad ookeanide ja mereökosüsteemide tervisest, mida praegu mõjutavad globaalne soojenemine, reostus, mere elurikkuse ülekasutamine, hapestumine, hapnikutaseme vähenemine ja rannikualade erosioon; rõhutab, et IPCC tuletab meelde, et ookeanid on osa kliimamuutuste tagajärgede leevendamise ja nendega kohanemise lahendusest; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et kliimamehhanismid sõltuvad ookeanide ja mereökosüsteemide tervisest, mida praegu mõjutavad globaalne soojenemine, reostus, mere elurikkuse ülekasutamine, hapestumine, hapnikutaseme vähenemine ja rannikualade erosioon; rõhutab, et IPCC tuletab meelde, et ookeanid on osa kliimamuutuste tagajärgede leevendamise ja nendega kohanemise lahendusest;

| 68. | rõhutab, et 2020. aasta järgne ülemaailmne elurikkuse raamistik peaks seadma osalistele kohustuse näha Pariisi kokkuleppe täitmiseks ette looduspõhised lahendused, mis kaitsevad ja taastavad elurikkust ja ökosüsteemi terviklikkust, nii riiklikesse elurikkuse strateegiatesse ja tegevuskavadesse kui ka riiklikult kindlaksmääratud panustesse; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et 2020. aasta järgne ülemaailmne elurikkuse raamistik peaks seadma osalistele kohustuse näha Pariisi kokkuleppe täitmiseks ette looduspõhised lahendused, mis kaitsevad ja taastavad elurikkust ja ökosüsteemi terviklikkust, nii riiklikesse elurikkuse strateegiatesse ja tegevuskavadesse kui ka riiklikult kindlaksmääratud panustesse;

| 69. | tunnistab, et heas seisundis muld kui suurim maismaa süsiniku siduja mängib kliimamuutuste leevendamisel olulist rolli; kutsub liikmesriike taas üles tugevdama oma riiklikes energia- ja kliimakavades ning eelkõige põllumajanduse ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) suhtes kohaldatavates meetmetes muldade taastamist ja kestlikku kasutamist kliimapoliitika vahendina ning säilitama, taastama ja täiustama süsiniku sidujaid (eriti süsinikurikastel rohumaa- ja turbamuldadel) ning võtma põllumajanduspoliitikas ka meetmeid kestliku mullakasutuse edendamiseks ja põllumajanduse heitkoguste vähendamiseks; kordab oma üleskutset komisjonile esitada seadusandlik ettepanek, et luua kogu ELi hõlmav mullakaitse ja mulla säästva kasutamise ühine õigusraamistik, milles käsitletakse kõiki peamisi mulda ähvardavaid ohte; |
| --- | --- |

69.

tunnistab, et heas seisundis muld kui suurim maismaa süsiniku siduja mängib kliimamuutuste leevendamisel olulist rolli; kutsub liikmesriike taas üles tugevdama oma riiklikes energia- ja kliimakavades ning eelkõige põllumajanduse ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) suhtes kohaldatavates meetmetes muldade taastamist ja kestlikku kasutamist kliimapoliitika vahendina ning säilitama, taastama ja täiustama süsiniku sidujaid (eriti süsinikurikastel rohumaa- ja turbamuldadel) ning võtma põllumajanduspoliitikas ka meetmeid kestliku mullakasutuse edendamiseks ja põllumajanduse heitkoguste vähendamiseks; kordab oma üleskutset komisjonile esitada seadusandlik ettepanek, et luua kogu ELi hõlmav mullakaitse ja mulla säästva kasutamise ühine õigusraamistik, milles käsitletakse kõiki peamisi mulda ähvardavaid ohte;

Kliimameetmete kestlik rahastamine

Kliimameetmete kestlik rahastamine

| 70. | toonitab, et EL ja selle liikmesriigid on avalikus sektoris maailma suurimad kliimameetmete rahastajad; tunnistab kliimameetmete rahastamise tähtsust, kuna paljudel arenguriikidel on tingimuslikud riiklikult kindlaksmääratud panused, mille saavutamine sõltub rahalisest toetusest; väljendab seetõttu heameelt COP24-l vastu võetud otsuse üle seada alates 2025. aastast uus eesmärk, mis on kõrgema sihiga kui praegune kohustus kulutada alates 2020. aastast 100 miljardit USA dollarit aastas, kuid peab murettekitavaks, et arenenud riikide tegelikud panused jäävad iga-aastasest ühisest 100 miljardi USA dollari eesmärgist kaugele maha, ning kutsub üles seda puudujääki kõrvaldama; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid pingutusi kliimamuutustega seotud rahvusvaheliseks rahastamiseks arenguriikides ning koostaksid rahvusvahelise tegevuskava, milles esitatakse iga arenenud riigi õiglane osa 100 miljardi USA dollari suurusest rahalisest kohustusest ja mehhanismid, et tagada lubaduste muutmine tegudeks; ootab, et tärkava turumajandusega riigid aitaksid alates 2025. aastast kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelisi meetmeid rohkem rahastada; toetab sellega seoses läbirääkimiste alustamist uue finantseesmärgi üle 2025. aastale järgnevaks perioodiks, uurides võimalust kasutada eesmärkide maatriksit, milles on eraldi alleesmärgid, sealhulgas toetustel põhineva rahastamise jaoks, ning mis kajastab kliimamõjude kasvavat tõsidust ja kliimameetmete täieliku kiirendamise kiireloomulisust praeguse kümnendi jooksul; |
| --- | --- |

70.

toonitab, et EL ja selle liikmesriigid on avalikus sektoris maailma suurimad kliimameetmete rahastajad; tunnistab kliimameetmete rahastamise tähtsust, kuna paljudel arenguriikidel on tingimuslikud riiklikult kindlaksmääratud panused, mille saavutamine sõltub rahalisest toetusest; väljendab seetõttu heameelt COP24-l vastu võetud otsuse üle seada alates 2025. aastast uus eesmärk, mis on kõrgema sihiga kui praegune kohustus kulutada alates 2020. aastast 100 miljardit USA dollarit aastas, kuid peab murettekitavaks, et arenenud riikide tegelikud panused jäävad iga-aastasest ühisest 100 miljardi USA dollari eesmärgist kaugele maha, ning kutsub üles seda puudujääki kõrvaldama; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid pingutusi kliimamuutustega seotud rahvusvaheliseks rahastamiseks arenguriikides ning koostaksid rahvusvahelise tegevuskava, milles esitatakse iga arenenud riigi õiglane osa 100 miljardi USA dollari suurusest rahalisest kohustusest ja mehhanismid, et tagada lubaduste muutmine tegudeks; ootab, et tärkava turumajandusega riigid aitaksid alates 2025. aastast kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelisi meetmeid rohkem rahastada; toetab sellega seoses läbirääkimiste alustamist uue finantseesmärgi üle 2025. aastale järgnevaks perioodiks, uurides võimalust kasutada eesmärkide maatriksit, milles on eraldi alleesmärgid, sealhulgas toetustel põhineva rahastamise jaoks, ning mis kajastab kliimamõjude kasvavat tõsidust ja kliimameetmete täieliku kiirendamise kiireloomulisust praeguse kümnendi jooksul;

| 71. | rõhutab, et finantsvood on kliimamuutustega kohanemiseks üliolulised; rõhutab, kui oluline on rakendada üleilmset kohanemiseesmärki ja võtta arenguriikides kasutusele uued ulatuslikud kohanemist hõlbustavad rahalised vahendid; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale kohustuse suurendada märkimisväärselt kliimamuutustega kohanemise rahastamist, et saavutada tasakaal kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise rahastamise vahel, seades prioriteediks toetustel põhineva rahastamise, ning valmistaksid ette asjakohased kohustused, mida COP26-l võetakse; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et finantsvood on kliimamuutustega kohanemiseks üliolulised; rõhutab, kui oluline on rakendada üleilmset kohanemiseesmärki ja võtta arenguriikides kasutusele uued ulatuslikud kohanemist hõlbustavad rahalised vahendid; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale kohustuse suurendada märkimisväärselt kliimamuutustega kohanemise rahastamist, et saavutada tasakaal kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise rahastamise vahel, seades prioriteediks toetustel põhineva rahastamise, ning valmistaksid ette asjakohased kohustused, mida COP26-l võetakse;

| 72. | kinnitab, et süsinikdioksiidi kohandusmehhanismist saadavat tulu võiks kasutada arengumaades kliimamuutustega seotud rahastamise suurendamiseks, eelkõige kohanemise eesmärgil, kuid ka nende eksport- ja siseturul müüdavate toodete CO2-mahukuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

72.

kinnitab, et süsinikdioksiidi kohandusmehhanismist saadavat tulu võiks kasutada arengumaades kliimamuutustega seotud rahastamise suurendamiseks, eelkõige kohanemise eesmärgil, kuid ka nende eksport- ja siseturul müüdavate toodete CO2

| 73. | tunnistab vajadust teha edusamme kahju ja kahjustuste küsimuses, mille jaoks tuleks Varssavi rahvusvahelise mehhanismi raames koguda avaliku sektori innovaatiliste rahastamisallikate kaudu piisavaid lisavahendeid ning mille jaoks EL peaks toetama COP26 mandaadi andmist Varssavi rahvusvahelise mehhanismi uuele tegevus- ja tugiekspertide rühmale (ASEG), et see uuriks selliste allikate kasutamist ja et nende kasutamist jätkataks; |
| --- | --- |

73.

tunnistab vajadust teha edusamme kahju ja kahjustuste küsimuses, mille jaoks tuleks Varssavi rahvusvahelise mehhanismi raames koguda avaliku sektori innovaatiliste rahastamisallikate kaudu piisavaid lisavahendeid ning mille jaoks EL peaks toetama COP26 mandaadi andmist Varssavi rahvusvahelise mehhanismi uuele tegevus- ja tugiekspertide rühmale (ASEG), et see uuriks selliste allikate kasutamist ja et nende kasutamist jätkataks;

| 74. | juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 kriis on taas näidanud, et ülemaailmsete probleemide lahendamisel sõltume me üksteisest, ning et seda tuleks näha häirekellana, et võtta suuremate sihtidega ja kollektiivsemaid meetmeid; rõhutab vajadust suurendada vastupidavust, võttes arvesse kõiki praegusest kriisist saadud ebapiisavate hädaolukorra lahendamise plaanide ja hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seotud õppetunde; hoiatab, et COVID-19 kriis vähendab edu kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, suurendab arenguriikides äärmist vaesust ja on suurendanud võlataset; rõhutab, et ülemaailmse keskkonnahoidliku taastumise hõlbustamiseks tuleb kliimamuutustega seotud rahastamist märkimisväärselt suurendada ja leida rahvusvahelistel foorumitel kolmandate riikide võlakoorma vähendamiseks kiiresti elujõulisi lahendusi; |
| --- | --- |

74.

juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 kriis on taas näidanud, et ülemaailmsete probleemide lahendamisel sõltume me üksteisest, ning et seda tuleks näha häirekellana, et võtta suuremate sihtidega ja kollektiivsemaid meetmeid; rõhutab vajadust suurendada vastupidavust, võttes arvesse kõiki praegusest kriisist saadud ebapiisavate hädaolukorra lahendamise plaanide ja hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seotud õppetunde; hoiatab, et COVID-19 kriis vähendab edu kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, suurendab arenguriikides äärmist vaesust ja on suurendanud võlataset; rõhutab, et ülemaailmse keskkonnahoidliku taastumise hõlbustamiseks tuleb kliimamuutustega seotud rahastamist märkimisväärselt suurendada ja leida rahvusvahelistel foorumitel kolmandate riikide võlakoorma vähendamiseks kiiresti elujõulisi lahendusi;

| 75. | peab hädavajalikuks, et suured rahvusvahelised finantseerimisasutused võtaksid maailmamajanduse CO2 heite edukaks vähendamiseks kiiresti kasutusele keskkonnahoidliku rahastamise ja arendaksid seda edasi; tuletab meelde EIP rolli ELi kliimapangana ning hiljuti vastu võetud kliimapanga tegevuskava ja ajakohastatud energialaenude poliitikat; nõuab tungivalt, et mitmepoolsed arengupangad, sealhulgas EIP, ja arengut rahastavad asutused rahastaksid kliimainvesteeringuid rohkem, viiksid oma portfellid kooskõlla Pariisi kokkuleppega ning toetaksid arenguriikide keskkonnahoidlikku, kaasavat ja vastupidavat COVID-19st taastumist; juhib tähelepanu vajadusele luua platvormid ja vahendid, mille kaudu saaks edendada ja jagada kestliku taastumise parimaid tavasid ning hõlbustada praktilist koostööd kasvuhoonegaaside heitkoguste lahutamisel majanduskasvust, suurendades samal ajal jõukust; nõuab, et töötataks välja ja toetataks ülemaailmset kokkulepet kestliku rahastamise põhimõtete, sealhulgas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kestlike raamatupidamisstandardite kohta; |
| --- | --- |

75.

peab hädavajalikuks, et suured rahvusvahelised finantseerimisasutused võtaksid maailmamajanduse CO2

| 76. | väljendab heameelt, et Pariisi kokkuleppe täitmisel kasutatakse ka edaspidi kohanemisfondi; tunnistab selle fondi tähtsust kliimamuutuste suhtes kõige haavatavamate kogukondade jaoks ja märgib, et alates aastast 2010 on fondist eraldatud rohkem kui 830 miljonit USA dollarit kliimamuutustega kohanemise ja vastupanuvõime projektide ja programmide jaoks, sealhulgas rohkem kui 120 konkreetse kohaliku projekti jaoks arengumaade kõige haavatavamates kogukondades kogu maailmas; rõhutab siiski, et see summa ei ole piisav, ning kutsub doonorriike üles oma sissemakseid kohanemisfondi märkimisväärselt suurendama, kasutades prognoositavamat ja mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

76.

väljendab heameelt, et Pariisi kokkuleppe täitmisel kasutatakse ka edaspidi kohanemisfondi; tunnistab selle fondi tähtsust kliimamuutuste suhtes kõige haavatavamate kogukondade jaoks ja märgib, et alates aastast 2010 on fondist eraldatud rohkem kui 830 miljonit USA dollarit kliimamuutustega kohanemise ja vastupanuvõime projektide ja programmide jaoks, sealhulgas rohkem kui 120 konkreetse kohaliku projekti jaoks arengumaade kõige haavatavamates kogukondades kogu maailmas; rõhutab siiski, et see summa ei ole piisav, ning kutsub doonorriike üles oma sissemakseid kohanemisfondi märkimisväärselt suurendama, kasutades prognoositavamat ja mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi;

| 77. | kordab, et fossiilkütuste ja muud keskkonnale kahjulikud toetused tuleb ELis ja kogu maailmas kiiresti kaotada; märgib, et fossiilkütuste toetused ELis ulatuvad ligikaudu 50 miljardi euroni, ning kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama konkreetseid poliitikameetmeid, ajakavasid ja meetmeid, et kaotada järk-järgult kõik otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused hiljemalt 2025. aastaks; kutsub kõiki teisi osalisi üles sarnaseid meetmeid võtma; |
| --- | --- |

77.

kordab, et fossiilkütuste ja muud keskkonnale kahjulikud toetused tuleb ELis ja kogu maailmas kiiresti kaotada; märgib, et fossiilkütuste toetused ELis ulatuvad ligikaudu 50 miljardi euroni, ning kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama konkreetseid poliitikameetmeid, ajakavasid ja meetmeid, et kaotada järk-järgult kõik otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused hiljemalt 2025. aastaks; kutsub kõiki teisi osalisi üles sarnaseid meetmeid võtma;

| 78. | toetab rahandusministrite kliimameetmete koalitsiooni tööd ja julgustab kõiki valitsusi võtma omaks koalitsiooni kohustus viia kõik rahandusministrite pädevusse kuuluvad poliitikameetmed ja tavad kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ning võtta kasutusele tõhus CO2 heite maksustamine, nagu on ette nähtud Helsingi põhimõtetes; |
| --- | --- |

78.

toetab rahandusministrite kliimameetmete koalitsiooni tööd ja julgustab kõiki valitsusi võtma omaks koalitsiooni kohustus viia kõik rahandusministrite pädevusse kuuluvad poliitikameetmed ja tavad kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ning võtta kasutusele tõhus CO2

| 79. | rõhutab erasektori, sealhulgas ettevõtete ja finantsturgude olulist rolli majanduse suunamisel Pariisi kokkuleppega kooskõlas olevale rajale; väljendab heameelt COP26 erasektori rahastamiskeskuse (COP26 Private Finance Hub) algatuse üle, milles keskendutakse erasektori rahalisi vahendeid kaasava süsteemi loomisele, et toetada meie majanduse kliimaneutraalsusele ümberkorraldamist; kiidab heaks üldsuse laialdase huvi kestlike investeeringute vastu ja tema kaasatuse nendesse; väljendab heameelt selle üle, et suured rahvusvahelised finantseerimisasutused on üha aktiivsemalt kaasatud keskkonnahoidliku rahanduse arendamisse, ning peab hädavajalikuks seda suundumust edendada, et saavutada maailmamajanduses edukas CO2heite vähendamine; väljendab heameelt finantseerimisasutuste koalitsiooni Glasgow Finance Alliance for Net Zero üle ja selle võetud kohustuse üle teha teaduspõhiste kriteeriumide alusel ülemaailmsed investeeringud, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks netonullheide; |
| --- | --- |

79.

rõhutab erasektori, sealhulgas ettevõtete ja finantsturgude olulist rolli majanduse suunamisel Pariisi kokkuleppega kooskõlas olevale rajale; väljendab heameelt COP26 erasektori rahastamiskeskuse (COP26 Private Finance Hub) algatuse üle, milles keskendutakse erasektori rahalisi vahendeid kaasava süsteemi loomisele, et toetada meie majanduse kliimaneutraalsusele ümberkorraldamist; kiidab heaks üldsuse laialdase huvi kestlike investeeringute vastu ja tema kaasatuse nendesse; väljendab heameelt selle üle, et suured rahvusvahelised finantseerimisasutused on üha aktiivsemalt kaasatud keskkonnahoidliku rahanduse arendamisse, ning peab hädavajalikuks seda suundumust edendada, et saavutada maailmamajanduses edukas CO2

| 80. | rõhutab asjaolu, et puhta arengu mehhanism ei ole tegelikult suutnud heitkoguseid veelgi vähendada; kutsub osalisi üles kaaluma puhta arengu mehhanismi viivitamatut lõpetamist; rõhutab, et puhta arengu mehhanismi jätkamine kahjustaks Pariisi kokkulepet ja ühiseid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

80.

rõhutab asjaolu, et puhta arengu mehhanism ei ole tegelikult suutnud heitkoguseid veelgi vähendada; kutsub osalisi üles kaaluma puhta arengu mehhanismi viivitamatut lõpetamist; rõhutab, et puhta arengu mehhanismi jätkamine kahjustaks Pariisi kokkulepet ja ühiseid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks tehtavaid pingutusi;

| 81. | rõhutab, et varem loodud vanu arvestusühikuid ei tohi Pariisi kokkuleppe täitmisel kasutada; rõhutab, et vanu arvestusühikuid ei tohi 2020. aasta järgsete kliimaeesmärkide saavutamiseks kasutada; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et varem loodud vanu arvestusühikuid ei tohi Pariisi kokkuleppe täitmisel kasutada; rõhutab, et vanu arvestusühikuid ei tohi 2020. aasta järgsete kliimaeesmärkide saavutamiseks kasutada;

| 82. | rõhutab, et kliima ja kestlikkusega seotud finantsteabe avalikustamist finantseerimisasutuste ja äriühingute poolt on vaja täiendada ja edendada; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et kliima ja kestlikkusega seotud finantsteabe avalikustamist finantseerimisasutuste ja äriühingute poolt on vaja täiendada ja edendada;

Kõigi sektorite terviklik tegevus

Kõigi sektorite terviklik tegevus

| 83. | rõhutab asjaolu, et transpordisektor on ainus sektor, kus heitkogused ELi tasandil on alates 1990. aastast suurenenud, ning see ei ole kooskõlas kliimaneutraalsust käsitleva pikaajalise eesmärgiga, mis nõuab heitkoguste suuremat ja kiiremat vähendamist kõigis ühiskonnasektorites, kaasa arvatud lennundus- ja merendussektoris; on seisukohal, et riiklikult kindlaksmääratud panuste ja Pariisi kokkuleppega nõutavate kogu majandust hõlmavate kohustuste kooskõla tagamiseks tuleks osalistel soovitada arvata rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest pärinev heide oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ning leppida rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil kokku meetmetes ning rakendada meetmeid, mille abil vähendada neist sektoritest pärit heitkoguseid, sealhulgas lennundusest tulenevat muud kui CO2-ga seotud mõju; kordab sellega seoses vajadust reguleerida neid sektoreid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS) raames, mis võiks samuti olla eeskujuks paralleelsele tegevusele, toetades suuremaid ülemaailmseid ambitsioone rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ja Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO); väljendab muret rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest tulenevate heitkoguste vähendamise liiga aeglase edenemise pärast IMOs ja ICAOs; juhib tähelepanu asjaolule, et lennunduse arvele langeb ligikaudu 2,1 % ülemaailmsest CO2 heitest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada rahvusvahelisest lennundusest tuleneva süsinikdioksiidi vähendamise ja kompenseerimise skeemi (CORSIA) ning toetada seda, et ICAO võtaks vastu pikaajalise eesmärgi vähendada sektorisisest heidet, säilitades samal ajal ELi seadusandliku autonoomia heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi rakendamisel; |
| --- | --- |

83.

rõhutab asjaolu, et transpordisektor on ainus sektor, kus heitkogused ELi tasandil on alates 1990. aastast suurenenud, ning see ei ole kooskõlas kliimaneutraalsust käsitleva pikaajalise eesmärgiga, mis nõuab heitkoguste suuremat ja kiiremat vähendamist kõigis ühiskonnasektorites, kaasa arvatud lennundus- ja merendussektoris; on seisukohal, et riiklikult kindlaksmääratud panuste ja Pariisi kokkuleppega nõutavate kogu majandust hõlmavate kohustuste kooskõla tagamiseks tuleks osalistel soovitada arvata rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest pärinev heide oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ning leppida rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil kokku meetmetes ning rakendada meetmeid, mille abil vähendada neist sektoritest pärit heitkoguseid, sealhulgas lennundusest tulenevat muud kui CO2

2

| 84. | tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel peavad 2050. aastaks seatud nullheite eesmärgi saavutamiseks olema kõik uued maailmas turule lastavad sõiduautod 2035. aastaks heitevabad; rõhutab lisaks, et selleks, et Euroopa oleks 2050. aastaks kliimaneutraalne, peavad peaaegu kõik Euroopa teedel sõitvad autod olema selleks ajaks heitevabad; rõhutab, et transpordisektor võib olla taastuvenergia kasutuselevõtu oluline hõlbustaja; rõhutab rolli, mida elektromobiilsus võib energia- ja transpordisektori aruka integreerimise valdkonnas täita, suurendades paindlikkust, ning toonitab nutilaadimise kasutuselevõtu tähtsust kogu ELis; |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel peavad 2050. aastaks seatud nullheite eesmärgi saavutamiseks olema kõik uued maailmas turule lastavad sõiduautod 2035. aastaks heitevabad; rõhutab lisaks, et selleks, et Euroopa oleks 2050. aastaks kliimaneutraalne, peavad peaaegu kõik Euroopa teedel sõitvad autod olema selleks ajaks heitevabad; rõhutab, et transpordisektor võib olla taastuvenergia kasutuselevõtu oluline hõlbustaja; rõhutab rolli, mida elektromobiilsus võib energia- ja transpordisektori aruka integreerimise valdkonnas täita, suurendades paindlikkust, ning toonitab nutilaadimise kasutuselevõtu tähtsust kogu ELis;

| 85. | märgib, et aastatel 2012–2018 suurenes laevanduse tahmaheide maailmas 12 % ja ajavahemikul 2015–2019 Arktikas 85 %; rõhutab, et tahmaheide moodustab hinnanguliselt umbes 21 % laevanduse heitkogustest 20 aasta jooksul; võttes arvesse kliimamuutustega võitlemise pakilisust ja eelkõige Arktika sulamise murettekitavat kiirust; nõuab viivitamata meetmete võtmist Arktika laevandusest pärit tahmaheite praeguse suurenemise peatamiseks; mõistab teravalt hukka asjaolu, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt vastu võetud raske kütteõli kasutamise keeld Arktikas sisaldab liiga palju lünki ja on muutunud Arktika kaitsmisel ebatõhusaks; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõik laevad, mis külastavad ELi sadamaid ja reisivad Arktikas või selle läheduses, lähevad üle puhtamatele destillaatidele ja paigaldavad tahmafiltrid, mis vähendaks tahmaheidet rohkem kui 90 %; |
| --- | --- |

85.

märgib, et aastatel 2012–2018 suurenes laevanduse tahmaheide maailmas 12 % ja ajavahemikul 2015–2019 Arktikas 85 %; rõhutab, et tahmaheide moodustab hinnanguliselt umbes 21 % laevanduse heitkogustest 20 aasta jooksul; võttes arvesse kliimamuutustega võitlemise pakilisust ja eelkõige Arktika sulamise murettekitavat kiirust; nõuab viivitamata meetmete võtmist Arktika laevandusest pärit tahmaheite praeguse suurenemise peatamiseks; mõistab teravalt hukka asjaolu, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt vastu võetud raske kütteõli kasutamise keeld Arktikas sisaldab liiga palju lünki ja on muutunud Arktika kaitsmisel ebatõhusaks; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõik laevad, mis külastavad ELi sadamaid ja reisivad Arktikas või selle läheduses, lähevad üle puhtamatele destillaatidele ja paigaldavad tahmafiltrid, mis vähendaks tahmaheidet rohkem kui 90 %;

| 86. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2012. aastal tekitas laevandus ligikaudu 2,5 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest (25); väljendab muret selle pärast, et laevandus on vabastatud nii rahvusvahelistest (ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon) kui ka ELi kliimaeesmärkidest, ning juhib tähelepanu asjaolule, et kui seda ei kontrollita, suureneb see heide aastatel 2018–2050 prognooside kohaselt kuni 50 % (26); väljendab heameelt asjaolu üle, et IMO võttis 2018. aastal vastu esialgse strateegia laevade kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, mille kohaselt peaks heide saavutama kõrgeima taseme niipea kui võimalik ja vähenema 2050. aastaks vähemalt 50 % võrreldes 2008. aastaga, samal ajal jätkatakse jõupingutusi nende täielikuks kaotamiseks, kuid väljendab muret seni tehtud aeglaste edusammude pärast ning nõuab tungivalt, et IMO võtaks kiiremini ambitsioonikaid meetmeid lühikeses ja keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

86.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2012. aastal tekitas laevandus ligikaudu 2,5 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest (25

26

| 87. | tuletab meelde, et linnadel on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel keskne roll; rõhutab, et linnad peavad võtma rohelisele majandusele üleminekul juhtrolli nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil; nõuab, et komisjon kaaluks konkreetseid meetmeid linnade CO2 heite vähendamiseks, mis tuleks viia ellu koostöös tööstuse, kodanike ja kohalike ametiasutustega; rõhutab asjaolu, et linnad võivad olla uute tehnoloogiate hälliks elektrifitseerimise, automatiseerimise ja digiteerimise valdkonnas, toetades innovatsiooni ja esimesi teerajajaid; |
| --- | --- |

87.

tuletab meelde, et linnadel on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel keskne roll; rõhutab, et linnad peavad võtma rohelisele majandusele üleminekul juhtrolli nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil; nõuab, et komisjon kaaluks konkreetseid meetmeid linnade CO2

| 88. | rõhutab vajadust ühendada jõupingutused, et teha edusamme nii kliimamuutuste kui ka õhukvaliteedi valdkonnas; on seisukohal, et vaja on terviklikku lähenemisviisi, et vähendada heitkoguseid tekkekohas kõikides sektorites, eelkõige maantee- ja meretranspordis, lennunduses, tööstusrajatistes, hoonetes, põllumajanduses ja energiatootmises, et kaitsta paremini meie kodanike ja meie planeedi tervist; |
| --- | --- |

88.

rõhutab vajadust ühendada jõupingutused, et teha edusamme nii kliimamuutuste kui ka õhukvaliteedi valdkonnas; on seisukohal, et vaja on terviklikku lähenemisviisi, et vähendada heitkoguseid tekkekohas kõikides sektorites, eelkõige maantee- ja meretranspordis, lennunduses, tööstusrajatistes, hoonetes, põllumajanduses ja energiatootmises, et kaitsta paremini meie kodanike ja meie planeedi tervist;

| 89. | tuletab meelde, et 23 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest ja ligikaudu 10 % ELi kasvuhoonegaaside heitest pärineb põllumajandusest, ning tõdeb, et põllumajandussektoris on potentsiaal kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks märkimisväärne, samuti saab see sektor anda positiivse panuse võitlusse kliimamuutuste vastu CO2 sidumise suurendamise näol; rõhutab, et üleminek regeneratiivsele põllumajandusele, lühematele tarneahelatele ning tervislikumale, tasakaalustatumale ja kestlikumale toitumisele, sealhulgas säästvalt toodetud taimede ja taimse toidu suurema tarbimise kaudu, aitaks märkimisväärselt vähendada põllumajandusheidet, vähendades samal ajal survet maakasutusele ja aidates taastada ökosüsteeme; |
| --- | --- |

89.

tuletab meelde, et 23 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest ja ligikaudu 10 % ELi kasvuhoonegaaside heitest pärineb põllumajandusest, ning tõdeb, et põllumajandussektoris on potentsiaal kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks märkimisväärne, samuti saab see sektor anda positiivse panuse võitlusse kliimamuutuste vastu CO2

| 90. | märgib, et agroökoloogia suurt kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja toiduga kindlustatusele on sedastatud valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) ja valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) aruannetes, samuti õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni juhitava rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni poolt; kordab, et agroökoloogia ja põllumajanduslik pereettevõtlus tuleks seada kliimameetmete keskmesse; |
| --- | --- |

90.

märgib, et agroökoloogia suurt kasu kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele ja toiduga kindlustatusele on sedastatud valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) ja valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) aruannetes, samuti õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni juhitava rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni poolt; kordab, et agroökoloogia ja põllumajanduslik pereettevõtlus tuleks seada kliimameetmete keskmesse;

| 91. | märgib, et umbes 60 % maailma metaanist pärineb sellistest allikatest nagu põllumajandus, prügilad, reoveerajatised ning fossiilkütuste tootmine ja torutransport; tuletab meelde, et metaan on võimas kasvuhoonegaas, mis on 20 aasta lõikes 80 korda võimsam kui CO2, ning metaan on süsinikdioksiidi järel suuruselt teine kliimamuutusi põhjustav tegur; rõhutab seetõttu metaaniheite kohese ja kiire vähendamise tähtsust käesoleval kümnendil kui üht kõige tõhusamat vahendit ELi kliimameetmete jaoks; märgib, et metaani heitkoguste vähendamiseks on juba olemas palju kulutõhusaid tehnoloogiaid ja tavasid, eriti energiasektoris; märgib, et metaaniheite vähendamine täiendab süsinikdioksiidi heitkoguste vajalikku vähendamist ja et Pariisi kokkuleppega nõutud heitkoguste kärbetest 15 % oleks juba praegu saavutatav odava ja tehniliselt teostatava metaaniheite vähendamisega; väljendab sellega seoses heameelt metaaniheite vähendamist käsitleva uue ELi strateegia üle, mille komisjon esitas 2020. aasta oktoobris, ning kutsub kõiki osalisi üles võtma kiiresti ambitsioonikaid meetmeid metaaniheite märkimisväärseks vähendamiseks; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku õiglase, tervikliku ja selge õigusraamistiku kohta, millega kehtestatakse siduvad meetmed ja metaani vähendamise eesmärgid, mille tulemusel väheneb metaaniheide ELis 2030. aastaks märkimisväärselt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles juhtima metaani heitkoguste vähendamise alast rahvusvahelist koostööd ja koordineerimist ning juhtima COP26-l ülemaailmset kokkulepet metaani heitkoguste vähendamise kohta, milles määratakse kindlaks uued ambitsioonid ülemaailmse metaaniheite vähendamiseks kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 1,5 oC aruande, ÜRO Keskkonnaprogrammi ülemaailmse metaani hindamise aruande ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kuuenda hindamisaruandega; |
| --- | --- |

91.

märgib, et umbes 60 % maailma metaanist pärineb sellistest allikatest nagu põllumajandus, prügilad, reoveerajatised ning fossiilkütuste tootmine ja torutransport; tuletab meelde, et metaan on võimas kasvuhoonegaas, mis on 20 aasta lõikes 80 korda võimsam kui CO2

o

| 92. | tuletab meelde, et nagu on märgitud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus (27), nõuab 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite vähemalt 55 %-lise vähendamise eesmärk metaaniheite vähendamist kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde, et nagu on märgitud 2030. aasta kliimaeesmärgi kava mõjuhinnangus (27

| 93. | toetab komisjoni püüdlusi toetada rahvusvahelisel tasandil õiguslikult siduva raamistiku loomist metaani heitkoguste vähendamiseks ÜRO raames; |
| --- | --- |

93.

toetab komisjoni püüdlusi toetada rahvusvahelisel tasandil õiguslikult siduva raamistiku loomist metaani heitkoguste vähendamiseks ÜRO raames;

| 94. | tervitab USA Bideni administratsiooni ja Hiina presidendi Xi Jinpingi väljakuulutatud kavatsust ratifitseerida Montreali protokolli Kigali muudatus, mis koos fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevate ELi eeskirjade eelseisva läbivaatamisega kujutab endast ainulaadset võimalust tuua maailm lähemale Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; kutsub komisjoni üles esitama 2021. aasta lõpuks fluoritud gaaside määruse põhjaliku läbivaatamise, et kiirendada fluorosüsivesinike järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist; on veendunud, et lisameetmeid tuleks võtta ka väävelheksafluoriidi (SF6)kasutamise vastu; |
| --- | --- |

94.

tervitab USA Bideni administratsiooni ja Hiina presidendi Xi Jinpingi väljakuulutatud kavatsust ratifitseerida Montreali protokolli Kigali muudatus, mis koos fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevate ELi eeskirjade eelseisva läbivaatamisega kujutab endast ainulaadset võimalust tuua maailm lähemale Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; kutsub komisjoni üles esitama 2021. aasta lõpuks fluoritud gaaside määruse põhjaliku läbivaatamise, et kiirendada fluorosüsivesinike järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist; on veendunud, et lisameetmeid tuleks võtta ka väävelheksafluoriidi (SF6

| 95. | ergutab ELi võtma juhtrolli süsinikdioksiidi maksustamise kui tõhusa kliimapoliitika vahendi edendamisel osana laiemast õigusraamistikust, uurima seoseid ja muid koostöövorme olemasolevate süsinikdioksiidi hinnakujunduse mehhanismidega kolmandates riikides ja piirkondades, kiirendama heitkoguste kulutõhusat vähendamist kogu maailmas ning vähendama samal ajal süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, mis peaks aitama tagada ülemaailmselt võrdsed tingimused; kutsub komisjoni üles kehtestama kaitsemeetmeid, tagamaks et mis tahes seosed ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga aitavad ka edaspidi kliimamõjusid täiendavalt ja püsivalt leevendada ega kahjusta ELi-siseseid kasvuhoonegaaside heitega seotud kohustusi; rõhutab, et Maailma Kaubandusorganisatsiooniga kooskõlas oleva ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi loomine on rohelise kokkuleppe määravalt tähtis osa ja peaks olema peamine prioriteet; rõhutab, et piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tuleks kasutada kavana tugevamate kliimameetmete võtmiseks ELis ja kogu maailmas, tagades samal ajal ausa konkurentsi ELi sise- ja välismaiste tootjate vahel; |
| --- | --- |

95.

ergutab ELi võtma juhtrolli süsinikdioksiidi maksustamise kui tõhusa kliimapoliitika vahendi edendamisel osana laiemast õigusraamistikust, uurima seoseid ja muid koostöövorme olemasolevate süsinikdioksiidi hinnakujunduse mehhanismidega kolmandates riikides ja piirkondades, kiirendama heitkoguste kulutõhusat vähendamist kogu maailmas ning vähendama samal ajal süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, mis peaks aitama tagada ülemaailmselt võrdsed tingimused; kutsub komisjoni üles kehtestama kaitsemeetmeid, tagamaks et mis tahes seosed ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga aitavad ka edaspidi kliimamõjusid täiendavalt ja püsivalt leevendada ega kahjusta ELi-siseseid kasvuhoonegaaside heitega seotud kohustusi; rõhutab, et Maailma Kaubandusorganisatsiooniga kooskõlas oleva ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi loomine on rohelise kokkuleppe määravalt tähtis osa ja peaks olema peamine prioriteet; rõhutab, et piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tuleks kasutada kavana tugevamate kliimameetmete võtmiseks ELis ja kogu maailmas, tagades samal ajal ausa konkurentsi ELi sise- ja välismaiste tootjate vahel;

| 96. | rõhutab, kui oluline on jõuline kohustuste võtmine metsade hävitamise peatamiseks; märgib, et kuigi ELis on metsaala on viimastel aastatel laienenud, toimub teistes piirkondades, eelkõige põllumajanduslike kaupadega kauplemisest sõltuvates tärkava turumajandusega riikides, ulatuslik metsade hävitamine, mis on peamiselt tingitud põllumajandus- ja loomakasvatussektorist, ning see probleem vajab asjakohast lahendust; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, kui oluline on jõuline kohustuste võtmine metsade hävitamise peatamiseks; märgib, et kuigi ELis on metsaala on viimastel aastatel laienenud, toimub teistes piirkondades, eelkõige põllumajanduslike kaupadega kauplemisest sõltuvates tärkava turumajandusega riikides, ulatuslik metsade hävitamine, mis on peamiselt tingitud põllumajandus- ja loomakasvatussektorist, ning see probleem vajab asjakohast lahendust;

Tööstus ja konkurentsivõime

Tööstus ja konkurentsivõime

| 97. | on seisukohal, et COP26 on Euroopa tööstus- ja energiasektori jaoks kõige olulisem alates Pariisi kokkuleppe allkirjastamisest 2015. aastal, kuna liit on näinud ette tee kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja on käivitanud paketi „Eesmärk 55“; on seisukohal, et majanduslik jõukus, sotsiaalne sidusus, töökohtade loomine, tööstuse kestlik areng ja kliimapoliitika peaksid üksteist vastastikku tugevdama; rõhutab asjaolu, et kliimamuutuste vastane võitlus pakub ELi tööstusele võimalusi, mida on võimalik ellu viia, kui seadusandjad võtavad endale kohustuse kujundada õigeaegne, kohandatud, solidaarsusel põhinev ja asjakohane poliitika; rõhutab vajadust üldise strateegia järele, et saavutada avaliku ja erasektori rahavoogusid omavahel ühildades eesmärgid, mis on seatud 2030. aastaks ja pärast seda; peab äärmiselt oluliseks, et EL kindlustaks endale esimesena tegutseja eelised ja näitaks eeskuju; |
| --- | --- |

97.

on seisukohal, et COP26 on Euroopa tööstus- ja energiasektori jaoks kõige olulisem alates Pariisi kokkuleppe allkirjastamisest 2015. aastal, kuna liit on näinud ette tee kliimaneutraalsuse saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja on käivitanud paketi „Eesmärk 55“; on seisukohal, et majanduslik jõukus, sotsiaalne sidusus, töökohtade loomine, tööstuse kestlik areng ja kliimapoliitika peaksid üksteist vastastikku tugevdama; rõhutab asjaolu, et kliimamuutuste vastane võitlus pakub ELi tööstusele võimalusi, mida on võimalik ellu viia, kui seadusandjad võtavad endale kohustuse kujundada õigeaegne, kohandatud, solidaarsusel põhinev ja asjakohane poliitika; rõhutab vajadust üldise strateegia järele, et saavutada avaliku ja erasektori rahavoogusid omavahel ühildades eesmärgid, mis on seatud 2030. aastaks ja pärast seda; peab äärmiselt oluliseks, et EL kindlustaks endale esimesena tegutseja eelised ja näitaks eeskuju;

| 98. | rõhutab, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et säilitada oma tööstuse juhtpositsioon ja ülemaailmne konkurentsivõime üleminekul kasvuhoonegaaside netonullheitega majandusele; juhib tähelepanu sellele, et ELi juhtpositsiooni säilitamiseks ja laiendamiseks tuleks kasutada olemasolevaid ja innovaatilisi poliitikavahendeid; rõhutab vajadust vähendada veelgi Euroopa tööstuse CO2 heidet ja tagada ELi jätkuv toetus sellele püüdlusele; peab kiiduväärseks strateegiliste väärtusahelate valdkonnas tehtud algatusi; tõdeb kliimamuutuste vastu võitlemise varajaste meetmete positiivset mõju Euroopa tööstusele ning ELi eeskuju kliimaneutraalsuse saavutamisel, mis sillutab teed vähem arenenud või vähem ambitsioonikatele riikidele ning kindlustab ELi tööstusele ja ettevõtetele väga kasuliku konkurentsieelise; rõhutab vajadust sõlmida ELi ja tema partnerite vahel täitmisele pööratavad mitme- ja kahepoolsed lepingud, mille eesmärk on eksportida liidu keskkonnastandardeid ning tagada võrdsed tingimused kaubanduses ja investeeringutes; rõhutab vajadust vältida tootmise ja investeeringute ümberpaigutamist Euroopa tööstuses vähem ambitsioonikate kliimameetmete tõttu väljaspool liitu ning ergutab rahvusvahelisi partnereid kliimamuutuste vastu võitlemiseks tehtavaid jõupingutusi kooskõlastama; on seisukohal, et ELi roheline taksonoomia peaks looma läbipaistvust ja andma selgust, et valitsused ja ettevõtjad saaksid pakkuda stiimuleid investeeringuteks, mis aitavad kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et säilitada oma tööstuse juhtpositsioon ja ülemaailmne konkurentsivõime üleminekul kasvuhoonegaaside netonullheitega majandusele; juhib tähelepanu sellele, et ELi juhtpositsiooni säilitamiseks ja laiendamiseks tuleks kasutada olemasolevaid ja innovaatilisi poliitikavahendeid; rõhutab vajadust vähendada veelgi Euroopa tööstuse CO2

| 99. | tõdeb, et VKEdel, eelkõige mikroettevõtjatel ja idufirmadel on oluline roll tööhõive ja majanduskasvu edendamisel ja elluviimisel ning digi- ja rohelisele majandusele üleminekul; tuletab meelde, et VKEd on Euroopa majandusliku ja sotsiaalse struktuuri oluline osa ning seadusandjad peavad neid selles üleminekus toetama ja stimuleerima, eelkõige tagades juurdepääsu rahastamisele kestlike tehnoloogiate, teenuste ja protsesside jaoks ning lihtsustades haldusmenetlusi; on mures selle pärast, et paljud VKEd ei ole ikka veel teadlikud keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku võimalustest, ning nõuab seetõttu, et see teadmistelünk Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kestlikkusnõustajate ja kestlikkusteenuste toel kaotataks; |
| --- | --- |

99.

tõdeb, et VKEdel, eelkõige mikroettevõtjatel ja idufirmadel on oluline roll tööhõive ja majanduskasvu edendamisel ja elluviimisel ning digi- ja rohelisele majandusele üleminekul; tuletab meelde, et VKEd on Euroopa majandusliku ja sotsiaalse struktuuri oluline osa ning seadusandjad peavad neid selles üleminekus toetama ja stimuleerima, eelkõige tagades juurdepääsu rahastamisele kestlike tehnoloogiate, teenuste ja protsesside jaoks ning lihtsustades haldusmenetlusi; on mures selle pärast, et paljud VKEd ei ole ikka veel teadlikud keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku võimalustest, ning nõuab seetõttu, et see teadmistelünk Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kestlikkusnõustajate ja kestlikkusteenuste toel kaotataks;

| 100. | väljendab heameelt ELi kodanike, kogukondade, omavalitsuste, linnade, piirkondade, tööstusharude ja institutsioonide senise pühendumuse, jõupingutuste ja edusammude üle Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmisel; märgib samal ajal vajadust meetmeid kiiresti laiendada, et need oleksid täielikus kooskõlas Pariisi kokkuleppega; ergutab seetõttu kõiki asjaosalisi nii liidus kui ka väljaspool seda kohandama oma ambitsioone ja käitumist kõrgematele standarditele vastavaks, et lahendada kliimaprobleeme; |
| --- | --- |

100.

väljendab heameelt ELi kodanike, kogukondade, omavalitsuste, linnade, piirkondade, tööstusharude ja institutsioonide senise pühendumuse, jõupingutuste ja edusammude üle Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmisel; märgib samal ajal vajadust meetmeid kiiresti laiendada, et need oleksid täielikus kooskõlas Pariisi kokkuleppega; ergutab seetõttu kõiki asjaosalisi nii liidus kui ka väljaspool seda kohandama oma ambitsioone ja käitumist kõrgematele standarditele vastavaks, et lahendada kliimaprobleeme;

| 101. | rõhutab võimalusi, mida tugev majanduskasvu strateegia COVIDi-järgseks taastumiseks pakub mitte ainult majanduskriisist ülesaamiseks, vaid ka ELi rohelise ja kestliku majanduse edasiarendamiseks digitaalsele ja rohelisele majandusele ülemineku teel; märgib murega, et hoogustavate võimaluste eiramine kahjustaks ELi tööstust, arvestades, kui ulatuslikult on vaja tööstust ümber kujundada, et saavutada 2030. aasta eesmärgid, ning seda väga konkurentsitihedas ja kiiresti arenevas keskkonnas; |
| --- | --- |

101.

rõhutab võimalusi, mida tugev majanduskasvu strateegia COVIDi-järgseks taastumiseks pakub mitte ainult majanduskriisist ülesaamiseks, vaid ka ELi rohelise ja kestliku majanduse edasiarendamiseks digitaalsele ja rohelisele majandusele ülemineku teel; märgib murega, et hoogustavate võimaluste eiramine kahjustaks ELi tööstust, arvestades, kui ulatuslikult on vaja tööstust ümber kujundada, et saavutada 2030. aasta eesmärgid, ning seda väga konkurentsitihedas ja kiiresti arenevas keskkonnas;

| 102. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu ELi kaubanduspartnerit on kehtestanud süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise mehhanismi või muud hinnakujundusmehhanismid; väljendab heameelt sotsiaalselt õiglase ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi üle kooskõlas Euroopa Parlamendi resolutsioonis (WTO nõuetele vastava ELi süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamise kohta) esitatud ettepanekutega, mis hõlmab tõhusa kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastase mehhanismi loomist, ja selle mõju üle ülemaailmse süsinikdioksiidi hinna kehtestamisele; nõuab, et COP26 osalised lepiksid kokku selged, õiglased ning keskkonnahoidlikud ja sotsiaalselt vastutustundlikud eeskirjad CO2-turgude kohta, mis annavad konkreetse ja mõõdetava panuse kestlikku arengusse; |
| --- | --- |

102.

väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu ELi kaubanduspartnerit on kehtestanud süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise mehhanismi või muud hinnakujundusmehhanismid; väljendab heameelt sotsiaalselt õiglase ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi üle kooskõlas Euroopa Parlamendi resolutsioonis (WTO nõuetele vastava ELi süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamise kohta) esitatud ettepanekutega, mis hõlmab tõhusa kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastase mehhanismi loomist, ja selle mõju üle ülemaailmse süsinikdioksiidi hinna kehtestamisele; nõuab, et COP26 osalised lepiksid kokku selged, õiglased ning keskkonnahoidlikud ja sotsiaalselt vastutustundlikud eeskirjad CO2

Energiapoliitika

Energiapoliitika

| 103. | väljendab heameelt energiaalaste õigusaktide läbivaatamise üle paketi „Eesmärk 55“ raames, et viia need kooskõlla liidu suurenenud sihtmärgiga vähendada 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

103.

väljendab heameelt energiaalaste õigusaktide läbivaatamise üle paketi „Eesmärk 55“ raames, et viia need kooskõlla liidu suurenenud sihtmärgiga vähendada 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %, et saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

| 104. | tuletab meelde, et EL on võtnud kohustuse järgida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; rõhutab, kui oluline on integreerida see põhimõte kõikidesse asjakohastesse õigusaktidesse ja algatustesse; juhib tähelepanu sellele, et energiatõhususe potentsiaali on sellistes sektorites nagu transport ja hooned, sealhulgas kütmine ja jahutamine veel vähe kasutatud; |
| --- | --- |

104.

tuletab meelde, et EL on võtnud kohustuse järgida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; rõhutab, kui oluline on integreerida see põhimõte kõikidesse asjakohastesse õigusaktidesse ja algatustesse; juhib tähelepanu sellele, et energiatõhususe potentsiaali on sellistes sektorites nagu transport ja hooned, sealhulgas kütmine ja jahutamine veel vähe kasutatud;

| 105. | tuletab meelde, et 2018. aastal kulutati liidus fossiilkütuste toetustele 50 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu kolmandikule kõigist liidu energiatoetustest; on veendunud, et fossiilkütuste toetused kahjustavad Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ja Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi; rõhutab tungivat vajadust anda järjepidevamaid hinnasignaale kõigis energiasektorites ja liikmesriikides ning asjaolu, et väliskulusid ei ole arvesse võetud; kutsub liikmesriike ja teisi COP26 osalisi üles seadma esikohale investeeringud rohelisse energiasse ja taristusse ning kaotama järk-järgult otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused; |
| --- | --- |

105.

tuletab meelde, et 2018. aastal kulutati liidus fossiilkütuste toetustele 50 miljardit eurot, mis vastab ligikaudu kolmandikule kõigist liidu energiatoetustest; on veendunud, et fossiilkütuste toetused kahjustavad Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ja Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi; rõhutab tungivat vajadust anda järjepidevamaid hinnasignaale kõigis energiasektorites ja liikmesriikides ning asjaolu, et väliskulusid ei ole arvesse võetud; kutsub liikmesriike ja teisi COP26 osalisi üles seadma esikohale investeeringud rohelisse energiasse ja taristusse ning kaotama järk-järgult otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused;

| 106. | on veendunud, et selleks, et EL saavutaks kliimaneutraalsuse, peaks tema energiasüsteem olema integreeritud ja põhinema astmelisel prioriteedil alates energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamisest, mis toob kaasa energiasäästu, millele järgneb lõppkasutuse CO2-heite vähendamine otsese elektrifitseerimise kaudu, taastuvenergial põhinevad kütused ja üleminekuperioodil vähese CO2-heitega kütused rakenduste jaoks, millel ei ole muud alternatiivi, säilitades samal ajal energia kättesaadavuse, taskukohasuse ja varustuskindluse, arendades selleks ringluspõhist, väga energiatõhusat integreeritud, omavahel ühendatud ja mitmeliigilist energiasüsteemi; |
| --- | --- |

106.

on veendunud, et selleks, et EL saavutaks kliimaneutraalsuse, peaks tema energiasüsteem olema integreeritud ja põhinema astmelisel prioriteedil alates energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamisest, mis toob kaasa energiasäästu, millele järgneb lõppkasutuse CO2

2

| 107. | tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis võtta arvesse riiklike energiasüsteemide ja probleemide mitmekesisust; rõhutab vajadust õiglase ülemineku järele ja kordab uues rohelises kokkuleppes antud lubadust, et kedagi ei jäeta kõrvale; tunneb muret asjaolu pärast, et ligikaudu 50 miljonit majapidamist ELis elavad ikka veel kütteostuvõimetuses; rõhutab, kui oluline on kõrgemate kliimaeesmärkide sotsiaalne mõõde, mille puhul tuleks võimalikult kiiresti võtta vastu poliitikameetmed energiaostuvõimetuse ärahoidmiseks ja kaotamiseks; toonitab, et kogu energiapoliitikat tuleb ellu viia lähtudes ausa ja õiglase ülemineku põhimõttest ning teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega; on seetõttu seisukohal, et kõikides ühiskonnasektorites kliimaneutraalsuse saavutamiseks õiglasel, kaasaval ja sotsiaalkestlikul viisil on väga tähtis tagada riiklik planeerimine ja tugevam sotsiaalne partnerlus ja kodanikuühiskonna kaasamine nii kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

107.

tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis võtta arvesse riiklike energiasüsteemide ja probleemide mitmekesisust; rõhutab vajadust õiglase ülemineku järele ja kordab uues rohelises kokkuleppes antud lubadust, et kedagi ei jäeta kõrvale; tunneb muret asjaolu pärast, et ligikaudu 50 miljonit majapidamist ELis elavad ikka veel kütteostuvõimetuses; rõhutab, kui oluline on kõrgemate kliimaeesmärkide sotsiaalne mõõde, mille puhul tuleks võimalikult kiiresti võtta vastu poliitikameetmed energiaostuvõimetuse ärahoidmiseks ja kaotamiseks; toonitab, et kogu energiapoliitikat tuleb ellu viia lähtudes ausa ja õiglase ülemineku põhimõttest ning teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega; on seetõttu seisukohal, et kõikides ühiskonnasektorites kliimaneutraalsuse saavutamiseks õiglasel, kaasaval ja sotsiaalkestlikul viisil on väga tähtis tagada riiklik planeerimine ja tugevam sotsiaalne partnerlus ja kodanikuühiskonna kaasamine nii kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil;

| 108. | väljendab heameelt Euroopa vesinikustrateegia vastuvõtmise üle, millega seatakse eesmärk võtta 2024. aastaks liidus kasutusele vähemalt 6 GW ja 2030. aastaks vähemalt 40 GW vesiniku tootmiseks taastuvallikatest mõeldud elektrolüüsiseadmeid; tuletab meelde vajadust kiirendada praeguse vesinikutootmise dekarboniseerimist, suurendades vesiniku tootmist taastuvallikatest; rõhutab fossiilkütustepõhise vesiniku võimalikult kiire järkjärgulise lõpetamise tähtsust, keskendudes selle asemel ohututele ja säästvatele tehnoloogiatele; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid viivitamata selle järkjärgulise lõpetamise hoolikat kavandamist, nii et fossiilkütustepõhise vesiniku tootmine hakkaks kiiresti, ennustatavalt ja pöördumatult vähenema ning et hoitaks ära fossiilkütustepõhise vesiniku tootmise rajatiste eluea pikenemine; märgib, et paljud fossiilkütustepõhise vesiniku tootmise kohad asuvad õiglase ülemineku piirkondades, ning rõhutab seetõttu, et vaja on tõhusaid toetusmeetmeid, mis hõlbustaksid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ning aitaksid kaasa kohaliku tööjõu ümberõppele ja edasisele tööalasele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

108.

väljendab heameelt Euroopa vesinikustrateegia vastuvõtmise üle, millega seatakse eesmärk võtta 2024. aastaks liidus kasutusele vähemalt 6 GW ja 2030. aastaks vähemalt 40 GW vesiniku tootmiseks taastuvallikatest mõeldud elektrolüüsiseadmeid; tuletab meelde vajadust kiirendada praeguse vesinikutootmise dekarboniseerimist, suurendades vesiniku tootmist taastuvallikatest; rõhutab fossiilkütustepõhise vesiniku võimalikult kiire järkjärgulise lõpetamise tähtsust, keskendudes selle asemel ohututele ja säästvatele tehnoloogiatele; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid viivitamata selle järkjärgulise lõpetamise hoolikat kavandamist, nii et fossiilkütustepõhise vesiniku tootmine hakkaks kiiresti, ennustatavalt ja pöördumatult vähenema ning et hoitaks ära fossiilkütustepõhise vesiniku tootmise rajatiste eluea pikenemine; märgib, et paljud fossiilkütustepõhise vesiniku tootmise kohad asuvad õiglase ülemineku piirkondades, ning rõhutab seetõttu, et vaja on tõhusaid toetusmeetmeid, mis hõlbustaksid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ning aitaksid kaasa kohaliku tööjõu ümberõppele ja edasisele tööalasele konkurentsivõimele;

| 109. | väljendab rahulolu ELi avamere taastuvenergia strateegia ja selle eesmärgiga suurendada Euroopa avamere energiatootmise võimsust 2030. aastaks vähemalt 60 GWni ja 2050. aastaks 340 GWni; rõhutab vajadust tagada, et selle strateegia rakendamine tooks kasu kogu liidule, sealhulgas sisemaal asuvatele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

109.

väljendab rahulolu ELi avamere taastuvenergia strateegia ja selle eesmärgiga suurendada Euroopa avamere energiatootmise võimsust 2030. aastaks vähemalt 60 GWni ja 2050. aastaks 340 GWni; rõhutab vajadust tagada, et selle strateegia rakendamine tooks kasu kogu liidule, sealhulgas sisemaal asuvatele liikmesriikidele;

| 110. | on veendunud vajaduses luua tarbijatele tingimused, et neil oleks rohkem stiimuleid säästvamate energialiikide valimiseks ja aktiivsemaks tegutsemiseks; kutsub komisjoni üles hindama allesjäänud takistusi taastuvenergia omatarbimise ja taastuvenergiakogukondade jaoks, eelkõige madala sissetulekuga või haavatavate leibkondade puhul; |
| --- | --- |

110.

on veendunud vajaduses luua tarbijatele tingimused, et neil oleks rohkem stiimuleid säästvamate energialiikide valimiseks ja aktiivsemaks tegutsemiseks; kutsub komisjoni üles hindama allesjäänud takistusi taastuvenergia omatarbimise ja taastuvenergiakogukondade jaoks, eelkõige madala sissetulekuga või haavatavate leibkondade puhul;

| 111. | väljendab heameelt algatuse üle vaadata läbi energia maksustamise direktiiv (2003/96/EÜ), et muuta see vahendiks, millega viiakse maksupoliitika kooskõlla 2030. ja 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega, hinnates samal ajal selle mõju energiaostuvõimetusele ja liikuvusvaesusele muu hulgas tarbijate jaoks; kutsub liikmesriike üles vajadusel kaaluma taastuvenergia maksude ja lõivude vähendamist kogu liidus ning tugevdama rahalisi stiimuleid taastuvenergia tootmiseks; |
| --- | --- |

111.

väljendab heameelt algatuse üle vaadata läbi energia maksustamise direktiiv (2003/96/EÜ), et muuta see vahendiks, millega viiakse maksupoliitika kooskõlla 2030. ja 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega, hinnates samal ajal selle mõju energiaostuvõimetusele ja liikuvusvaesusele muu hulgas tarbijate jaoks; kutsub liikmesriike üles vajadusel kaaluma taastuvenergia maksude ja lõivude vähendamist kogu liidus ning tugevdama rahalisi stiimuleid taastuvenergia tootmiseks;

| 112. | rõhutab, et kuigi Euroopa teeb kõrgemate eesmärkide saavutamise nimel jõupingutusi, nõuab ülemaailmse kasvuhoonegaaside netonullheite saavutamine hiljemalt 2050. aastaks koordineeritud ülemaailmset tegevust; rõhutab, et arenguriigid vajavad keskkonnasäästlikule majandusele üleminekuks erineval määral rahvusvahelist abi; rõhutab, kui oluline on edendada poliitikakujundamise ja teaduse, sealhulgas tehnosiirde valdkonnas tihedat piiriülest koostööd ja parimate tavade jagamist rahvusvaheliste partneritega, et edendada energiatõhusust ning investeeringuid säästvatesse energiatehnoloogiatesse ja -infrastruktuuridesse; |
| --- | --- |

112.

rõhutab, et kuigi Euroopa teeb kõrgemate eesmärkide saavutamise nimel jõupingutusi, nõuab ülemaailmse kasvuhoonegaaside netonullheite saavutamine hiljemalt 2050. aastaks koordineeritud ülemaailmset tegevust; rõhutab, et arenguriigid vajavad keskkonnasäästlikule majandusele üleminekuks erineval määral rahvusvahelist abi; rõhutab, kui oluline on edendada poliitikakujundamise ja teaduse, sealhulgas tehnosiirde valdkonnas tihedat piiriülest koostööd ja parimate tavade jagamist rahvusvaheliste partneritega, et edendada energiatõhusust ning investeeringuid säästvatesse energiatehnoloogiatesse ja -infrastruktuuridesse;

| 113. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu tegevuskava energiasektori digiteerimiseks, et EList saaks tehnoloogia valdkonna liider, ning võimaldada integreeritumat energiasüsteemi, mis sisaldaks konkreetsete sektorite jaoks arukaid lahendusi ja paremat rahastamist aastateks 2021–2027; tuletab meelde, kui oluline on tegeleda energiasektoris küberturvalisuse riskidega, et tagada energiasüsteemide vastupanuvõime; |
| --- | --- |

113.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu tegevuskava energiasektori digiteerimiseks, et EList saaks tehnoloogia valdkonna liider, ning võimaldada integreeritumat energiasüsteemi, mis sisaldaks konkreetsete sektorite jaoks arukaid lahendusi ja paremat rahastamist aastateks 2021–2027; tuletab meelde, kui oluline on tegeleda energiasektoris küberturvalisuse riskidega, et tagada energiasüsteemide vastupanuvõime;

Teadustegevus, innovatsioon, digitehnoloogia ja kosmosepoliitika

Teadustegevus, innovatsioon, digitehnoloogia ja kosmosepoliitika

| 114. | väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ rolli ja selle panuse üle kliimaneutraalsusesse; on arvamusel, et programmi „Euroopa horisont“ raames sõlmitud partnerlused, sealhulgas ühisettevõtted edendavad avaliku ja erasektori koostööd, et aidata kaasa rohelisele majandusele üleminekule, tagades samal ajal jätkusuutlike uuenduste kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja taskukohasuse; rõhutab, kui oluline on teavitada inimesi paremini Euroopa teadus- ja arendustegevuse projektide tulemustest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas juhtalgatustest, et suurendada üldsuse heakskiitu ja muuta liidu roll kodanikele nähtavamaks; |
| --- | --- |

114.

väljendab heameelt programmi „Euroopa horisont“ rolli ja selle panuse üle kliimaneutraalsusesse; on arvamusel, et programmi „Euroopa horisont“ raames sõlmitud partnerlused, sealhulgas ühisettevõtted edendavad avaliku ja erasektori koostööd, et aidata kaasa rohelisele majandusele üleminekule, tagades samal ajal jätkusuutlike uuenduste kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ja taskukohasuse; rõhutab, kui oluline on teavitada inimesi paremini Euroopa teadus- ja arendustegevuse projektide tulemustest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas juhtalgatustest, et suurendada üldsuse heakskiitu ja muuta liidu roll kodanikele nähtavamaks;

| 115. | rõhutab vajadust meelitada ligi rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja uute kestlike tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas töömahukates tööstusharudes, ning vajalikesse uutesse taristuvõrkudesse ja projektidesse, mis aitavad saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe eesmärke; |
| --- | --- |

115.

rõhutab vajadust meelitada ligi rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja uute kestlike tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas töömahukates tööstusharudes, ning vajalikesse uutesse taristuvõrkudesse ja projektidesse, mis aitavad saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe eesmärke;

| 116. | rõhutab, kui oluline on tagada stiimulite järjekindlus ja järjepidevus, et soodustada 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks uuenduslikke tehnoloogiaid, käsitledes juba väljakujunenud tehnoloogiate kasutuselevõttu ja samuti investeeringuid uude tehnoloogiasse, mis tuleb alles välja töötada, et saavutada liidu kliimaneutraalsuse eesmärk hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

116.

rõhutab, kui oluline on tagada stiimulite järjekindlus ja järjepidevus, et soodustada 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks uuenduslikke tehnoloogiaid, käsitledes juba väljakujunenud tehnoloogiate kasutuselevõttu ja samuti investeeringuid uude tehnoloogiasse, mis tuleb alles välja töötada, et saavutada liidu kliimaneutraalsuse eesmärk hiljemalt 2050. aastaks;

| 117. | rõhutab, et digitehnoloogia võib etendada olulist rolli ELi rohelisele majandusele ülemineku toetamisel; rõhutab, et ELi majanduse taastumine nõuab stabiilse reguleeriva raamistiku ja rahaliste stiimulite loomist ka erasektori osalejate jaoks, et luua ja tagada turupõhine areng teadusuuringute, innovatsiooni ja jätkusuutlike tehnoloogiate väljatöötamise suunas; |
| --- | --- |

117.

rõhutab, et digitehnoloogia võib etendada olulist rolli ELi rohelisele majandusele ülemineku toetamisel; rõhutab, et ELi majanduse taastumine nõuab stabiilse reguleeriva raamistiku ja rahaliste stiimulite loomist ka erasektori osalejate jaoks, et luua ja tagada turupõhine areng teadusuuringute, innovatsiooni ja jätkusuutlike tehnoloogiate väljatöötamise suunas;

| 118. | rõhutab, et digiteerimine on üks põhitegureid, mis soodustab energiasüsteemide integreerimist, kuna see võib pakkuda dünaamilist ja omavahel seotud energiakandjate voogu, mitmekesiste turgude omavahelist ühendamist ning vajalikke andmeid pakkumise ja nõudluse ühitamiseks; rõhutab digitehnoloogia potentsiaali suurendada energiatõhusust ja seega vähendada üldist kasvuhoonegaaside heidet; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul moodustab IKT keskkonnajalajälg 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest ja rohkem kui 2 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest; rõhutab, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta tehisintellekti käsitleva uuringu kohaselt võivad andmekeskused ja andmeedastus moodustada 3–4 % liidu elektri kogutarbimisest; toonitab, et komisjoni hinnangul suureneb aastatel 2018–2030 andmekeskuste elektritarbimine 28 %; rõhutab, et 47 % nn digitaalsetest süsinikdioksiidi heitmetest on pärit tarbijatele mõeldud seadmetest (arvutid, nutitelefonid, tahvelarvutid ja muud ühendatud seadmed); nõuab seetõttu meetmeid IKT-sektori CO2-jalajälje vähendamiseks, tagades energia- ja ressursitõhususe, ning kordab eesmärki muuta andmekeskused hiljemalt 2030. aastaks kliimaneutraalseks ja väga energiatõhusaks, nagu on sätestatud digistrateegias; |
| --- | --- |

118.

rõhutab, et digiteerimine on üks põhitegureid, mis soodustab energiasüsteemide integreerimist, kuna see võib pakkuda dünaamilist ja omavahel seotud energiakandjate voogu, mitmekesiste turgude omavahelist ühendamist ning vajalikke andmeid pakkumise ja nõudluse ühitamiseks; rõhutab digitehnoloogia potentsiaali suurendada energiatõhusust ja seega vähendada üldist kasvuhoonegaaside heidet; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul moodustab IKT keskkonnajalajälg 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest ja rohkem kui 2 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest; rõhutab, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta tehisintellekti käsitleva uuringu kohaselt võivad andmekeskused ja andmeedastus moodustada 3–4 % liidu elektri kogutarbimisest; toonitab, et komisjoni hinnangul suureneb aastatel 2018–2030 andmekeskuste elektritarbimine 28 %; rõhutab, et 47 % nn digitaalsetest süsinikdioksiidi heitmetest on pärit tarbijatele mõeldud seadmetest (arvutid, nutitelefonid, tahvelarvutid ja muud ühendatud seadmed); nõuab seetõttu meetmeid IKT-sektori CO2

| 119. | tuletab meelde, kui tähtis on teadusuuringute ja innovatsiooni panus Pariisi kokkuleppes kehtestatud eesmärkide ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni ning suurendama ELi ja liikmesriikide eelarveid säästvate ja ohutute energiatehnoloogiate ja innovatsiooni valdkonna teadus- ja arendustegevuse osas; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad; on seisukohal, et kliimaeesmärkide saavutamiseks ja eurooplastele olulise majandusliku kasu toomiseks on hädavajalik, et liidus oleks taastuvenergia väärtusahelate põhisegmendid, ning nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et toetada Euroopale keskenduva sisu rolli taastuvate energiaallikate tarneahelas ja seadusandluses; |
| --- | --- |

119.

tuletab meelde, kui tähtis on teadusuuringute ja innovatsiooni panus Pariisi kokkuleppes kehtestatud eesmärkide ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni ning suurendama ELi ja liikmesriikide eelarveid säästvate ja ohutute energiatehnoloogiate ja innovatsiooni valdkonna teadus- ja arendustegevuse osas; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad; on seisukohal, et kliimaeesmärkide saavutamiseks ja eurooplastele olulise majandusliku kasu toomiseks on hädavajalik, et liidus oleks taastuvenergia väärtusahelate põhisegmendid, ning nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et toetada Euroopale keskenduva sisu rolli taastuvate energiaallikate tarneahelas ja seadusandluses;

Kliimamuutused ja areng

Kliimamuutused ja areng

| 120. | on veendunud, et COP26 annab võimaluse teha uusi jõupingutusi Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide, eelkõige kestliku arengu 13. eesmärgi (kliimameetmed) saavutamiseks; on seisukohal, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 peab toimima kui teekaart rohelisema, õiglasema ja kestlikuma tuleviku suunas; |
| --- | --- |

120.

on veendunud, et COP26 annab võimaluse teha uusi jõupingutusi Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide, eelkõige kestliku arengu 13. eesmärgi (kliimameetmed) saavutamiseks; on seisukohal, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 peab toimima kui teekaart rohelisema, õiglasema ja kestlikuma tuleviku suunas;

| 121. | rõhutab inimõigustel põhineva lähenemisviisi tähtsust kliimameetmetes, et tagada kõigi meetmete puhul kõigi inimeste inimõiguste austamine ja toetamine; |
| --- | --- |

121.

rõhutab inimõigustel põhineva lähenemisviisi tähtsust kliimameetmetes, et tagada kõigi meetmete puhul kõigi inimeste inimõiguste austamine ja toetamine;

| 122. | nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised jätkaksid oma leevendamis- ja kohanemispüüdluste suurendamist kooskõlas Pariisi lepingu eesmärkidega ning integreeriksid inimõiguste mõõtme oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati üles töötama koos ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga välja suunised, kuidas integreerida inimõiguste kaitse riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; |
| --- | --- |

122.

nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised jätkaksid oma leevendamis- ja kohanemispüüdluste suurendamist kooskõlas Pariisi lepingu eesmärkidega ning integreeriksid inimõiguste mõõtme oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati üles töötama koos ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga välja suunised, kuidas integreerida inimõiguste kaitse riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse;

| 123. | on teadlik arvukatest tõenditest selle kohta, et kliimamuutuste mõjud põhjustavad ja süvendavad selliste elutähtsate ressursside nappust nagu põllumaa, et need kahjustavad või hävitavad elatusallikaid säilitavaid ökosüsteeme ning suurendavad looduskatastroofide esinemissagedust ja tõsidust, ning seeläbi kutsuvad esile konflikte, elanikkonna ümberasustamist ja humanitaarkriise; |
| --- | --- |

123.

on teadlik arvukatest tõenditest selle kohta, et kliimamuutuste mõjud põhjustavad ja süvendavad selliste elutähtsate ressursside nappust nagu põllumaa, et need kahjustavad või hävitavad elatusallikaid säilitavaid ökosüsteeme ning suurendavad looduskatastroofide esinemissagedust ja tõsidust, ning seeläbi kutsuvad esile konflikte, elanikkonna ümberasustamist ja humanitaarkriise;

| 124. | tuletab meelde, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) viienda hindamisaruande kohaselt on põlised, kohalikud ja traditsioonilised teadmised peamiseks ressursiks kliimamuutustega kohanemisel; peab kahetsusväärseks, et põlisteadmisi ei kasutata tõhusalt, ning et paljude riikide õiguslikus, poliitilises ja institutsioonilises raamistikus ei tunnustata selgesõnaliselt põlis- ja hõimurahvaid ja nende õigusi, ning nende õiguste rakendamine on endiselt suur probleem; |
| --- | --- |

124.

tuletab meelde, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) viienda hindamisaruande kohaselt on põlised, kohalikud ja traditsioonilised teadmised peamiseks ressursiks kliimamuutustega kohanemisel; peab kahetsusväärseks, et põlisteadmisi ei kasutata tõhusalt, ning et paljude riikide õiguslikus, poliitilises ja institutsioonilises raamistikus ei tunnustata selgesõnaliselt põlis- ja hõimurahvaid ja nende õigusi, ning nende õiguste rakendamine on endiselt suur probleem;

| 125. | rõhutab tungivat vajadust lisada kestliku arengu mehhanismi tegevuseeskirjadesse kindlad tagatised kliimamuutuste leevendamise ning põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õiguste kaitse kohta igas selle mehhanismi alla kuuluvas projektis; rõhutab, kui oluline on kasutada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade teadmisi keskkonnakaitsest ning tagada, et nende häält võetakse rahvusvaheliste kliimameetmete osana kuulda; |
| --- | --- |

125.

rõhutab tungivat vajadust lisada kestliku arengu mehhanismi tegevuseeskirjadesse kindlad tagatised kliimamuutuste leevendamise ning põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õiguste kaitse kohta igas selle mehhanismi alla kuuluvas projektis; rõhutab, kui oluline on kasutada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade teadmisi keskkonnakaitsest ning tagada, et nende häält võetakse rahvusvaheliste kliimameetmete osana kuulda;

| 126. | nõuab, et EL võtaks juhtrolli Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingute täielikku kooskõlla viimisel Pariisi kokkuleppega ning tagaks, et tema enda kaubandus- ja investeerimislepingud ei takista Pariisi kokkuleppe rakendamist ega ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist, vaid toetaksid neid täielikult; |
| --- | --- |

126.

nõuab, et EL võtaks juhtrolli Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingute täielikku kooskõlla viimisel Pariisi kokkuleppega ning tagaks, et tema enda kaubandus- ja investeerimislepingud ei takista Pariisi kokkuleppe rakendamist ega ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist, vaid toetaksid neid täielikult;

Euroopa Parlamendi roll

Euroopa Parlamendi roll

| 127. | on seisukohal, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel kaasseadusandjana keskne roll, peaks ta kuuluma lahutamatu osana ELi delegatsiooni; nõuab seetõttu tungivalt, et parlamendil lastakse osaleda COP26 raames Glasgow’s toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning et talle antakse alates läbirääkimiste algusest juurdepääs kõikidele ettevalmistavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

127.

on seisukohal, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel kaasseadusandjana keskne roll, peaks ta kuuluma lahutamatu osana ELi delegatsiooni; nõuab seetõttu tungivalt, et parlamendil lastakse osaleda COP26 raames Glasgow’s toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning et talle antakse alates läbirääkimiste algusest juurdepääs kõikidele ettevalmistavatele dokumentidele;

o

o o

| 128. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele ELi mittekuuluvatele konventsiooniosalistele. |
| --- | --- |

128.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele ELi mittekuuluvatele konventsiooniosalistele.

---

(1)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

1

(2)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 30.

2

(3)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

3

(4)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  IPBESi ja IPCC kaastoetatud seminari aruanne elurikkuse ja kliimamuutuste kohta, 10. juuni 2021.

9

(10)  Natali, S. M., et al., „Permafrost carbon feedbacks threaten global climate objectives“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25. mai 2021.

10

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America

(11)  Rigaud, K. K. et al., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, World Bank Group, 19. märts 2018.

11

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration,

(12)  ÜRO Arenguprogramm, „The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)“, 27. juuni 2021.

12

(13)  Euroopa Keskkonnaamet, „Building the foundations for fundamental change“, 4. juuni 2021.

13

(14)  Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar, C., Freeman, M. C., Groom, B. ja Sterner, T., „Climate economics support for the UN climate targets“, Nature Climate Change, 10, lk 781–789, 2020.

14

Nature Climate Change,

(15)  Carbis Bay G7 tippkohtumise kommünikee, 11.–13. juuni 2021.

15

(16)  Oxfam, „Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions“ (Võitlus CO2 heitega seotud ebavõrdsuse vastu ELis. Miks peab Euroopa roheline kokkulepe heitkoguseid vähendades tegelema ebavõrdsusega), 7. detsember 2020.

16

2

(17)  Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Vahemere piirkonna kliimamuutuste ja keskkonnamuutuste eksperdid, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region (Vahemere piirkonna kliima- ja keskkonnamuutustega seotud ohud), 2019.

18

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region

(19)  Maailma Looduse Fondi Vahemere piirkonna merealgatus, The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea (Kliimamuutuse mõju Vahemere piirkonnas. Kuus lugu ülesoojenevast merest), Rooma, Itaalia, 2021.

19

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

21

(22)  IPBESi ja IPCC kaastoetatud õpikoja aruanne elurikkuse ja kliimamuutuste kohta, 10. juuni 2021.

22

(23)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  High-Level Political Forum, 2018 HLPF Review of SDGs Implementation.(Kõrgetasemeline poliitiline foorum, kõrgetasemelise poliitilise foorumi 2018. aasta kestliku arengu eesmärkide rakendamise ülevaade).

24

2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

(25)  EU climate action policy, responding to the global emergency (ELi kliimameetmete poliitika, reageering ülemaailmsele hädaolukorrale), Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (EPRS), märts 2021.

25

(26)  EPRS, märts 2021

26

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

Pandora dokumentide mõju rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Pandora dokumentide mõju kohta rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) / G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 8. oktoobri 2021. aasta avaldust kahesambalise lahenduse kohta majanduse digiüleminekust tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) / G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 8. oktoobri 2021. aasta avaldust kahesambalise lahenduse kohta majanduse digiüleminekust tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks,

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (1),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2) (maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE-komisjon) resolutsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (2) (maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE-komisjon) resolutsioon),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (3) (maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAX2-komisjon) resolutsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (3) (maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAX2-komisjon) resolutsioon),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (4) (rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni (PANA-komisjon) soovitus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (4) (rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni (PANA-komisjon) soovitus),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (5) (finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3-komisjon) resolutsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (5) (finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3-komisjon) resolutsioon),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2020. aasta teatist tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2020. aasta teatist tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (7),

| — | võttes arvesse 14. oktoobril 2020. aastal OECD/G20 kaasavas raamistikus vastu võetud aruandeid esimese ja teise samba kavade kohta ning OECDs koostatud majandusanalüüsi ja ettepanekute mõjuhinnangu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. oktoobril 2020. aastal OECD/G20 kaasavas raamistikus vastu võetud aruandeid esimese ja teise samba kavade kohta ning OECDs koostatud majandusanalüüsi ja ettepanekute mõjuhinnangu tulemusi,

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni maksuparadiise käsitleva ELi nimekirja reformi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni maksuparadiise käsitleva ELi nimekirja reformi kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) 26. jaanuari 2021. aasta eriaruannet 03/2021 „Maksuteabe vahetamine ELis: alus on tugev, kuid rakendamisel esineb puudusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda“) 26. jaanuari 2021. aasta eriaruannet 03/2021 „Maksuteabe vahetamine ELis: alus on tugev, kuid rakendamisel esineb puudusi“,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 28. juuni 2021. aasta eriaruannet 13/2021 „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 28. juuni 2021. aasta eriaruannet 13/2021 „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2021. aasta teatist „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ (COM(2021)0251),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juulil 2021. aastal esitatud õigusaktide paketti, mille eesmärk on tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid ELi reegleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juulil 2021. aastal esitatud õigusaktide paketti, mille eesmärk on tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid ELi reegleid,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni maksualast teabevahetust käsitlevate ELi nõuete täitmise kohta – edusammud, õppetunnid ja ületamist ootavad raskused (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni maksualast teabevahetust käsitlevate ELi nõuete täitmise kohta – edusammud, õppetunnid ja ületamist ootavad raskused (9);

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kahjulikke maksutavasid käsitleva ELi poliitika reformimise (sh käitumisjuhendi töörühma reformimise) kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kahjulikke maksutavasid käsitleva ELi poliitika reformimise (sh käitumisjuhendi töörühma reformimise) kohta (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Pandora dokumendid on tohutu ja enneolematu ulatusega andmeleke, millega dokumenteeritakse maksuparadiisides asutatud äriühingute tegelikke kasusaajaid; arvestades, et uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ) alustas Pandora dokumentide avaldamist 3. oktoobril 2021; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pandora dokumendid on tohutu ja enneolematu ulatusega andmeleke, millega dokumenteeritakse maksuparadiisides asutatud äriühingute tegelikke kasusaajaid; arvestades, et uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ) alustas Pandora dokumentide avaldamist 3. oktoobril 2021;

| B. | arvestades, et ICIJ-le lekitati 2,94 terabaiti andmeid ja neid jagati meediapartneritega kogu maailmas; arvestades, et mõned dokumendid on pärit 1970. aastatest, kuid enamik ICIJ poolt läbi vaadatud dokumentidest on koostatud aastatel 1996–2020; arvestades, et teadete kohaselt puudutab uus andmeleke rohkem kui 330 poliitikut ja ametiisikut peaaegu 100 riigist, sealhulgas 35 praegust või endist riigipead või valitsusjuhti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ICIJ-le lekitati 2,94 terabaiti andmeid ja neid jagati meediapartneritega kogu maailmas; arvestades, et mõned dokumendid on pärit 1970. aastatest, kuid enamik ICIJ poolt läbi vaadatud dokumentidest on koostatud aastatel 1996–2020; arvestades, et teadete kohaselt puudutab uus andmeleke rohkem kui 330 poliitikut ja ametiisikut peaaegu 100 riigist, sealhulgas 35 praegust või endist riigipead või valitsusjuhti;

| C. | arvestades, et Pandora dokumentidest ilmneb, kuidas varakaid üksikisikuid, sealhulgas poliitikuid, kurjategijaid, ametiisikuid ja kuulsusi abistavad vahendajad, nt pangad, raamatupidajad ja õigusbürood tihedas koostöös offshore-keskuste kutseliste teenuseosutajatega keerukate äriühingustruktuuride väljatöötamisel, mis on registreeritud maksuparadiisides, et varjata tulusid ja varasid õiglase maksustamise ja kontrolli eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Pandora dokumentidest ilmneb, kuidas varakaid üksikisikuid, sealhulgas poliitikuid, kurjategijaid, ametiisikuid ja kuulsusi abistavad vahendajad, nt pangad, raamatupidajad ja õigusbürood tihedas koostöös offshore-keskuste kutseliste teenuseosutajatega keerukate äriühingustruktuuride väljatöötamisel, mis on registreeritud maksuparadiisides, et varjata tulusid ja varasid õiglase maksustamise ja kontrolli eest;

| D. | arvestades, et Pandora dokumendid on pärast andmelekkeid Lux Leaks 2014. aastal, Swiss Leaks 2015. aastal, Panama dokumente 2016. aastal, dokumendikogu Paradise Papers 2017. aastal, Mauritius Leaks 2019. aastal, Luanda Leaks, FinCENi toimikuid 2020. aastal ja Lux Letters 2021. aastal viimane suur andmeleke, mis annab võimaluse heita pilk offshore-finantsmaailma tagatubadesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pandora dokumendid on pärast andmelekkeid Lux Leaks 2014. aastal, Swiss Leaks 2015. aastal, Panama dokumente 2016. aastal, dokumendikogu Paradise Papers 2017. aastal, Mauritius Leaks 2019. aastal, Luanda Leaks, FinCENi toimikuid 2020. aastal ja Lux Letters 2021. aastal viimane suur andmeleke, mis annab võimaluse heita pilk offshore-finantsmaailma tagatubadesse;

| E. | arvestades, et Pandora dokumentides rõhutatakse tegelikke kasusaajaid käsitleva teabe põhjapanevat rolli rahapesu ja muude finantskuritegude vastase võitluse toetamisel ning tungivat vajadust üldsuse juurdepääsu ja täpsema teabe järele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Pandora dokumentides rõhutatakse tegelikke kasusaajaid käsitleva teabe põhjapanevat rolli rahapesu ja muude finantskuritegude vastase võitluse toetamisel ning tungivat vajadust üldsuse juurdepääsu ja täpsema teabe järele;

| F. | arvestades, et Pandora dokumentides nimetatud tegevused hõlmavad varifirmade, sihtasutuste ja usaldusfondide loomist järgmistel eesmärkidel: kinnisvara, jahtide, lennukite ja elukindlustuse anonüümsed ostud, investeeringute tegemine ja raha liigutamine pangakontode vahel, maksude vältimine ning finantskuritegude, sealhulgas rahapesu toimepanemine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pandora dokumentides nimetatud tegevused hõlmavad varifirmade, sihtasutuste ja usaldusfondide loomist järgmistel eesmärkidel: kinnisvara, jahtide, lennukite ja elukindlustuse anonüümsed ostud, investeeringute tegemine ja raha liigutamine pangakontode vahel, maksude vältimine ning finantskuritegude, sealhulgas rahapesu toimepanemine;

| G. | arvestades, et Pandora dokumentides nimetatud tegevus, isegi kui see ei ole tervikuna oma olemuselt ebaseaduslik, kujutab endast sageli maksustamise vältimist ja ärisaladuse kuritarvitamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Pandora dokumentides nimetatud tegevus, isegi kui see ei ole tervikuna oma olemuselt ebaseaduslik, kujutab endast sageli maksustamise vältimist ja ärisaladuse kuritarvitamist;

| H. | arvestades, et väidetavalt on maksuhaldurid Panama dokumentide paljastuste järgselt sisse nõudnud üle 1 miljardi euro (11); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väidetavalt on maksuhaldurid Panama dokumentide paljastuste järgselt sisse nõudnud üle 1 miljardi euro (11);

| I. | arvestades, et kõige konservatiivsema jaotusvalemi kohaselt on tulu, mis kasumi maksuparadiisidesse ümberpaigutamise tõttu saamata jääb, maailma tasandil suurim ELis, kus äriühingu tulumaksust jääb igal aastal saamata hinnanguliselt 20 %; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõige konservatiivsema jaotusvalemi kohaselt on tulu, mis kasumi maksuparadiisidesse ümberpaigutamise tõttu saamata jääb, maailma tasandil suurim ELis, kus äriühingu tulumaksust jääb igal aastal saamata hinnanguliselt 20 %;

| J. | arvestades, et pärast 2008.–2009. aasta finantskriisi ning arvukaid paljastusi maksudest kõrvalehoidmise tavade, agressiivse maksuplaneerimise, maksustamise vältimise ja rahapesu kohta nõustusid G20 riigid käsitlema neid küsimusi ülemaailmselt OECD tasandil maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti kaudu, mille tulemusena koostati maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast 2008.–2009. aasta finantskriisi ning arvukaid paljastusi maksudest kõrvalehoidmise tavade, agressiivse maksuplaneerimise, maksustamise vältimise ja rahapesu kohta nõustusid G20 riigid käsitlema neid küsimusi ülemaailmselt OECD tasandil maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti kaudu, mille tulemusena koostati maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava;

| K. | arvestades, et asjakohased rahvusvahelised maksualased õigusaktid on ülimalt olulised maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise tavade ennetamiseks ning sellise õiglase ja tõhusa maksustamissüsteemi kujundamiseks, millega kõrvaldatakse ebavõrdsus ning tagatakse kindlus ja stabiilsus, mis on eeltingimus selleks, et tagada konkurentsivõimelisus ning võrdsed võimalused äriühingutele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et asjakohased rahvusvahelised maksualased õigusaktid on ülimalt olulised maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise tavade ennetamiseks ning sellise õiglase ja tõhusa maksustamissüsteemi kujundamiseks, millega kõrvaldatakse ebavõrdsus ning tagatakse kindlus ja stabiilsus, mis on eeltingimus selleks, et tagada konkurentsivõimelisus ning võrdsed võimalused äriühingutele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele);

| L. | arvestades, et ELi maksuvaatluskeskuse andmetel oli maksuparadiisides hoitava rahalise rikkuse summa 2017. aastal 7,9 triljonit eurot; arvestades, et see summa moodustab 8 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP); arvestades, et selle tagajärjel jääb kogu maailmas igal aastal saamata umbes 155 miljardit eurot maksutulu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi maksuvaatluskeskuse andmetel oli maksuparadiisides hoitava rahalise rikkuse summa 2017. aastal 7,9 triljonit eurot; arvestades, et see summa moodustab 8 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP); arvestades, et selle tagajärjel jääb kogu maailmas igal aastal saamata umbes 155 miljardit eurot maksutulu;

| M. | arvestades, et hinnangute kohaselt jääb ainuüksi äriühingu tulumaksuga maksustamise vältimise tõttu saamata jäänud maksutulu suurusjärk ELis vahemikku 50–70 miljardit eurot aastas, ning arvestades, et see näitaja küündib peaaegu 190 miljardi euroni, kui võtta arvesse muidki tegureid, näiteks maksustamise erikorrad ja ebatõhus maksukogumine; arvestades, et ELi maksuvaatluskeskuse andmetel hoitakse umbes 11 % ELi kogu netovarast ehk 2,3 triljonit eurot offshore-keskustes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hinnangute kohaselt jääb ainuüksi äriühingu tulumaksuga maksustamise vältimise tõttu saamata jäänud maksutulu suurusjärk ELis vahemikku 50–70 miljardit eurot aastas, ning arvestades, et see näitaja küündib peaaegu 190 miljardi euroni, kui võtta arvesse muidki tegureid, näiteks maksustamise erikorrad ja ebatõhus maksukogumine; arvestades, et ELi maksuvaatluskeskuse andmetel hoitakse umbes 11 % ELi kogu netovarast ehk 2,3 triljonit eurot offshore-keskustes;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma TAXE-, TAX2-, PANA- ja TAX3-komisjoni resolutsioonides ja soovitustes ning oma maksuküsimuste allkomisjoni (FISC-komisjoni) raportite alusel hiljuti vastu võetud resolutsioonides korduvalt nõudnud rahvusvahelise äriühingu tulumaksu süsteemi reformimist, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma TAXE-, TAX2-, PANA- ja TAX3-komisjoni resolutsioonides ja soovitustes ning oma maksuküsimuste allkomisjoni (FISC-komisjoni) raportite alusel hiljuti vastu võetud resolutsioonides korduvalt nõudnud rahvusvahelise äriühingu tulumaksu süsteemi reformimist, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu;

| O. | arvestades, et Europoli andmetel on 0,7–1,2 % liidu SKPst seotud kahtlase finantstegevusega, näiteks rahapesuga, mis on omakorda seotud korruptsiooni, relva-, inim- ja uimastikaubanduse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettusega, terrorismi rahastamise või muu ebaseadusliku tegevusega, mis mõjutab ELi kodanike igapäevaelu; arvestades, et Europoli andmete kohaselt uurisid ametiasutused 2019. aastal kahtlase tegevuse kohta esitatud teadetest (mida oli kokku 1,1 miljonit) põhjalikumalt vaid 10 % (kusjuures liikmesriikide vahel olid selles osas suured erinevused); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Europoli andmetel on 0,7–1,2 % liidu SKPst seotud kahtlase finantstegevusega, näiteks rahapesuga, mis on omakorda seotud korruptsiooni, relva-, inim- ja uimastikaubanduse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksupettusega, terrorismi rahastamise või muu ebaseadusliku tegevusega, mis mõjutab ELi kodanike igapäevaelu; arvestades, et Europoli andmete kohaselt uurisid ametiasutused 2019. aastal kahtlase tegevuse kohta esitatud teadetest (mida oli kokku 1,1 miljonit) põhjalikumalt vaid 10 % (kusjuures liikmesriikide vahel olid selles osas suured erinevused);

| P. | arvestades, et kuigi rahapesu ulatust on raske hinnata, kuna see tegevus ei ole oma olemuse tõttu avalik, kui seda just ei avastata, on selge, et see on kogu maailmas tõusuteel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi rahapesu ulatust on raske hinnata, kuna see tegevus ei ole oma olemuse tõttu avalik, kui seda just ei avastata, on selge, et see on kogu maailmas tõusuteel;

| Q. | arvestades, et ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo andmetel on igal aastal rahapesu objektiks summa, mis vastab 2,7 %-le kogu maailma aastasest SKPst; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo andmetel on igal aastal rahapesu objektiks summa, mis vastab 2,7 %-le kogu maailma aastasest SKPst;

| R. | arvestades, et komisjon on algatanud suurema osa liikmesriikide vastu rikkumismenetluse, kuna nad ei ole neljandat ja viiendat rahapesuvastast direktiivi (12) riigisisesesse õigusesse nõuetekohaselt üle võtnud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjon on algatanud suurema osa liikmesriikide vastu rikkumismenetluse, kuna nad ei ole neljandat ja viiendat rahapesuvastast direktiivi (12) riigisisesesse õigusesse nõuetekohaselt üle võtnud;

| S. | arvestades, et liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku täitmise tagamises esineb puudusi, millele lisandub tõhusa järelevalve puudumine; arvestades, et raamistikku on üritatud viimastel aastatel järjestikuste õigusreformidega tugevdada, et esilekerkivaid riske ja puudusi käsitleda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku täitmise tagamises esineb puudusi, millele lisandub tõhusa järelevalve puudumine; arvestades, et raamistikku on üritatud viimastel aastatel järjestikuste õigusreformidega tugevdada, et esilekerkivaid riske ja puudusi käsitleda;

| T. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on EL võtnud maksustamise vältimise ja finantskuritegude vastu võitlemiseks vastu rea seadusandlikke reforme; arvestades, et need reformid on avaldanud positiivset mõju siseturu toimimisele ning liikmesriikide maksubaasi ja tulude säilitamisele, mis on töökohtade loomise, majanduskasvu ja eelkõige ELi majanduse COVID-19 pandeemia-järgse taastumise eeltingimused; arvestades, et vajadus parandada ELis haldus-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste koostööd muutub üha suuremaks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on EL võtnud maksustamise vältimise ja finantskuritegude vastu võitlemiseks vastu rea seadusandlikke reforme; arvestades, et need reformid on avaldanud positiivset mõju siseturu toimimisele ning liikmesriikide maksubaasi ja tulude säilitamisele, mis on töökohtade loomise, majanduskasvu ja eelkõige ELi majanduse COVID-19 pandeemia-järgse taastumise eeltingimused; arvestades, et vajadus parandada ELis haldus-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste koostööd muutub üha suuremaks;

| U. | arvestades, et Euroopa Prokuratuur, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), Europol ja Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ning riiklikud rahapesu andmebürood teevad piiriülese pettuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidmise avastamisel ja selle vastu võitlemisel hindamatut tööd; arvestades, et nendel büroodel ja ametitel on pidev töötajate ja rahaliste vahendite puudus, kuna nõukogu ei ole ühe eelarvepädeva institutsioonina valmis andma luba piisavate inimressursside ja rahaliste vahendite eraldamiseks iga-aastases eelarvemenetluses; arvestades, et eelkõige Pandora dokumentide taustal peab nõukogu seetõttu vaatama läbi oma seisukoha, mis on seotud 2022. aasta eelarvet ja tulevasi eelarveid käsitleva iga-aastase eelarvemenetlusega, ning seda muutma, et suurendada eespool nimetatud institutsioonide inimressursse ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Prokuratuur, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), Europol ja Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ning riiklikud rahapesu andmebürood teevad piiriülese pettuse, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidmise avastamisel ja selle vastu võitlemisel hindamatut tööd; arvestades, et nendel büroodel ja ametitel on pidev töötajate ja rahaliste vahendite puudus, kuna nõukogu ei ole ühe eelarvepädeva institutsioonina valmis andma luba piisavate inimressursside ja rahaliste vahendite eraldamiseks iga-aastases eelarvemenetluses; arvestades, et eelkõige Pandora dokumentide taustal peab nõukogu seetõttu vaatama läbi oma seisukoha, mis on seotud 2022. aasta eelarvet ja tulevasi eelarveid käsitleva iga-aastase eelarvemenetlusega, ning seda muutma, et suurendada eespool nimetatud institutsioonide inimressursse ja rahalisi vahendeid;

Üldised kaalutlused

| 1. | võtab teadmiseks, et uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ) avaldas 3. oktoobril 2021. aastal nn Pandora dokumendid; tunnustab ICIJi uurimistööd, kuna see on andnud hindamatu panuse salajaste offshore-tavade paljastamisse ja üldsuse teadlikkuse tõstmisse küsimustes, millel on selge avalik huvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab rahvusvahelise uuriva ajakirjanduse ja rikkumisest teatajate rolli väärtegude, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuses osalemise, rahapesu ja väärkäitumise paljastamisel, eelkõige kui need on toime pandud riikliku taustaga isikute poolt; rõhutab uuriva ajakirjanduse olulist panust demokraatia ja õigusriigi säilitamisse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab vajalikuks kaitsta uuriva ajakirjanduse allikate, sealhulgas rikkumisest teatajate konfidentsiaalsust ning kinnitab, kui oluline on avalike huvide kaitse allikate puhul, kelle suhtes on algatatud kohtumenetlus või kellele on esitatud süüdistus selle eest, et nad teinud avalikustamisi, mis on selgelt avalikes huvides; rõhutab, et kui soovitakse kaitsta uuriva ajakirjanduse kui demokraatliku ühiskonna järelevalveorgani rolli, siis on äärmiselt oluline kaitsta ajakirjanike vabadust saada konfidentsiaalseid, salajasi või piiratud kasutusega dokumente, andmekogumeid või muid, ükskõik millise päritoluga materjale ning teatada nendest avalikku huvi pakkuvatest küsimustest ilma kulukate kohtumenetluste või kriminaalsüüdistuse ohuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab sellega seoses vajadust kaitsta uurivat ajakirjandust üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide (vaigistuskaebused) eest, samuti isikliku ahistamise, hirmutamise ja surmaga ähvardamise eest; on veendunud, et niisuguste kuritarvituste lõpetamiseks on väga vaja ELi siduvaid reegleid, mis aitaksid ELis tagada sõltumatu meedia ja ajakirjanike tugeva ja järjepideva kaitse nende vaigistamiseks või hirmutamiseks mõeldud pahatahtlike kohtuasjade eest; rõhutab oma käimasolevat tööd üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid käsitleva algatusraportiga; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon töötab välja algatust ajakirjanike ja õiguste kaitsjate vastu suunatud kohtuvaidluste kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks, et 2019. aastal võeti vastu rikkumisest teatajaid käsitlev ELi direktiiv (13), ning rõhutab, et liikmesriigid peavad direktiivi 2021. aasta lõpuks oma õigusesse üle võtma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et viimase kümne aasta jooksul ELis ilmsiks tulnud maksuskandaalidest ja läbi viidud õigusreformidest hoolimata näitavad Pandora dokumendid, et ülemaailmsel tasandil tehtud edusammud ei ole olnud piisavad, et ohjeldada ärisaladuse pidamist ning offshore-piirkondade kaudu maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist; tuletab meelde, et äriühingu tegelike omanike salajasust kasutatakse isiklike finantshuvide varjamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et Pandora dokumendid näitavad, kuidas maksuparadiisid on kohandanud kahjulikud tavad uute standarditega, et jääda maksustamise vältimise eesmärgil atraktiivseks; on seisukohal, et selline kohandamine toob kaasa võidujooksu madalaimate maksumäärade suunas ja uute maksuparadiiside pideva tekkimise üha atraktiivsemate režiimidega, mis kahjustavad teisi, mis muutuvad vähem atraktiivseks |
| --- | --- |

7.

| 8. | taunib asjaolu, et kodanikud ja poliitikakujundajad peavad salajasi offshore-tavasid puudutavale teabele juurdepääsuks ikka veel tuginema andmeleketele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid edusamme tegelikke kasusaajaid käsitleva teabe üldsusele kättesaadavaks tegemisel ja vajaduse korral kogu ülejäänud asjakohase teabe parlamentidele ja pädevatele asutustele, sealhulgas maksuhalduritele, kättesaadavaks tegemisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et Pandora dokumentides paljastatud varjatud süsteem rikub seaduslike ettevõtete mainet, suurendab majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, kahjustab avalike teenuste tõhusat osutamist ja abi andmist kõige kaitsetumatele, nõrgendab tulude kaotuse korral majandusarengut ning õõnestab tõsiselt kodanike usaldust õigusriigi ning meie majandus- ja demokraatliku süsteemi vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas maksuhaldurid, analüüsiksid ICIJ andmekogumeid ja algataksid põhjaliku uurimise Pandora dokumentides paljastatud väärtegude kohta, mis kuuluvad nende jurisdiktsiooni, sealhulgas auditid kõigi Pandora dokumentides nimetatud isikute kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles Pandora dokumentides esitatud andmed läbi vaatama ja analüüsima, kas ELi tasandil on asjakohane võtta seadusandlikke lisameetmeid, samuti seda, kas kehtivate õigusaktidega seoses on vaja täitemenetlusi, ning teavitada sellest Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub Euroopa Prokuratuuril hinnata, kas Pandora dokumentides avaldatud andmete põhjal saaks algatada tema volituste piires konkreetseid uurimisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | taunib asjaolu, et Pandora dokumentides on samuti esindatud mitmed poliitikud, sealhulgas ELi kõrgel tasandil otsusetegijad, ning kutsub asjaomaste liikmesriikide ametiasutusi üles kõiki väärtegusid asjakohaselt uurima; taunib eelkõige asjaolu, et Pandora dokumentides on mainitud sellised poliitikud nagu Tšehhi peaminister Andrej Babiš ja Küprose president Nicos Anastasiades, kes mõlemad istuvad Euroopa Ülemkogus, samuti Madalmaade rahandusminister Wopke Hoekstra, Aserbaidžaani president Ilham Alijev, endine Briti peaminister Tony Blair, Montenegro president Milo Đukanović ning endine Malta minister ja endine ELi volinik John Dalli, kes kõik on väidetavalt seotud offshore-tehingutega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, kui oluline on tagada ELi ametiisikute seas kõrged usaldusväärsuse, aususe ja vastutuse standardid; kutsub liikmesriike üles tagama, et neil on olemas meetmed ja süsteemid, mis kohustavad ametiisikuid deklareerima oma tegevuse, töösuhte, investeeringud, varad ja olulised kingitused või hüved, mis võivad nende ametiülesannete tõttu põhjustada huvide konflikti, nagu on soovitatud ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis; kordab, et Euroopa Parlamendi liikmed juba avaldavad teavet oma majanduslike huvide kohta; kutsub eelkõige poliitikuid üles avaldama kohustuslike meetmete puudumise korral vabatahtlikult kõik osalused varifirmades; kordab, et need deklaratsioonid on ennetava iseloomuga ning nende eesmärk on edendada avalikus sektoris läbipaistvust ja usaldusväärsust ning neid ei tohiks tõlgendada poliitikute häbimärgistamisena, nagu nad osaleksid kuritegelikus tegevuses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et G20 valitsustevahelisel foorumil, kaasavas raamistikus ja ÜROs kogunevad liikmesriigid ja maailma liidrid võtaksid maksuparadiiside ja nende tegevusmudeli ohjamiseks mõjusaid meetmeid, keelustades tulemuslikult varifirmad (majandusliku sisuta ettevõtted, mille ainus eesmärk on vältida makse või muid seadusi), kehtestades konkreetsed kohustuslikud läbipaistvus- ja äritegevuse kriteeriumid, et vältida nende kasutamist ja keelustada muud liiki finantssaladused, ning lepiksid kokku ja rakendaksid viivitamata äriühingu tegelikku minimaalset maksumäära, laiendades ja parandades samal ajal ülemaailmset automaatset ja kohustuslikku teabevahetust igat liiki eraosaluste kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 136 jurisdiktsiooni, kes osalevad OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasavas raamistikus, allkirjastasid avalduse kahesambalise lahenduse kohta majanduse digiüleminekust tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks, nõustudes seega rahvusvaheliste maksureeglite põhjaliku reformiga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui kokkulepet hakatakse täitma, tagab see suurimate ja kõige kasumlikumate hargmaiste ettevõtjate kasumi ja maksustamisõiguste õiglasema riikidevahelise jaotumise ning kehtestab ülemaailmse äriühingu tegeliku minimaalse maksumäära 15 %, mida kohaldatakse äriühingute suhtes, kelle aastatulu on üle 750 miljoni euro; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab, kui oluline on mitmepoolne tegevus ja rahvusvaheline koordineerimine võitluses maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub 30.–31. oktoobril 2021. aastal Roomas kohtuvaid G20 juhte üles volitama OECDd andma tõuget uuele ülemaailmsele algatusele vaadata läbi automaatne teabevahetus ja tugevdada rahapesuvastaste standardite täitmise tagamise ülemaailmset juhtimist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde maksustamisega seotud üldisi õigluse, läbipaistvuse ja koostöö põhimõtteid; kordab liikmesriikidele esitatud üleskutset lihtsustada oma maksusüsteeme, et tagada õiglasem maksustamine, maksukindlus ja investeeringute tegemine reaalmajandusse ning vähendada niisugustele maksuhalduritele avalduvat survet, kes kulutavad maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastasele võitlusele ulatuslikke vahendeid; |
| --- | --- |

20.

Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist puudutavate nõuete täitmise tagamise hetkeseis ELis, äriühingute läbipaistvus ja teabevahetus

| 21. | märgib, et ELil on juba praegu mõned maailma rangeimad äriühingute läbipaistvuse õigusnormid; rõhutab siiski, et arvestades kapitali, inimeste ja varade suurenevat liikuvust, digirahanduse kiiret arengut ning üha keerukamaid vahendeid varade omandiõiguse varjamiseks, on need normid endiselt ebapiisavad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et viiendas rahapesuvastases direktiivis nõutakse eelkõige, et liikmesriigid looksid kõigi ELis asutatud juriidiliste isikute, sealhulgas usaldusfondide tegelike kasusaajate registrid, ning seda, et üldsusele antaks juurdepääs tegelike kasusaajate teabele enamiku äriühingute kohta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks, et EL tegeleb pidevalt niisuguste reeglite läbivaatamisega, mille ta on kehtestanud võitluses rahapesu, piiriülese maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu, ning et sellel on positiivne mõju ühtse turu nõuetekohasele toimimisele ning liikmesriikide maksubaaside ja tulude säilitamisele, mis on töökohtade loomise, majanduskasvu ja eelkõige ELi majanduse COVID-19 pandeemia-järgse taastumise eeltingimused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et liikmesriigid peavad ELi õiguse kohaselt nõudma, et registrites hoitav teave oleks piisav, täpne ja ajakohane, ning kehtestama selleks kontrollimehhanismid, sealhulgas pädevate asutuste kohustuse lahknevustest teatada; rõhutab vajadust tagada, et liikmesriikide pädevatel asutustel on piisavad vahendid, et kontrollida registrites olevaid tegelike kasusaajate andmeid ning kohaldada mõjusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid meetmeid või sanktsioone juhtudel, kui juriidilised isikud, usaldusfondid ja muud liiki õiguslikud üksused ei anna tegelike kasusaajate kohta piisavat, täpset ja ajakohast teavet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles tegelema probleemiga, et riiklikes registrites ei ole piisavaid ja täpseid andmeid, mida saaks kasutada tegelike kasusaajate kindlakstegemiseks, eriti olukordades, kus kasutatakse varifirmade võrgustikku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et Pandora dokumentides rõhutatakse vajadust usaldusfondide ja sarnaste organisatsioonide, näiteks ettevõtete tegelike kasusaajate omavahel ühendatud ja üldsusele kättesaadavate registrite järele ning sellest tulenevat suurt kasu, et võimaldada ajakirjanikel ja kodanikuühiskonnal teavet põhjalikumalt kontrollida ja teha paremini ristkontrolli; rõhutab, kui oluline on, et sellised registrid sisaldaksid ühtlustatud ja masinloetavaid andmeid ning pakuksid otsingufunktsioone; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb muret, et nagu kodanikuühiskond on dokumentaalselt tõestanud (14), ei ole üheksa riiki ühe aasta jooksul pärast viienda rahapesuvastase direktiivi rakendamise tähtaega avalikke registreid loonud, teised aga on kehtestanud geograafilisi juurdepääsupiiranguid, rikkudes sellega ELi reegleid; peab kahetsusväärseks ka seda, et enamik ELi riike näib olevat kehtestanud sellised tõkked nagu maksumüür ja registreerimine, mis on küll näiliselt kooskõlas ELi õigusega, kuid raskendab registritega tutvumist; toetab komisjoni tema pingutustes tagada viienda rahapesuvastase direktiivi täielik ülevõtmine ja rikkumismenetluste algatamise kaudu selle täitmine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks tehnilistest probleemidest tingitud viivitusi tegelike kasusaajate registrite omavahelise ühendamise süsteemi (BORIS) loomisel; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et see on viienda rahapesuvastase direktiivi kohane õiguslik nõue ning on äärmiselt oluline, et tegelikke kasusaajaid käsitlev teave oleks rahapesu andmebüroodele, õiguskaitseasutustele, kohustatud isikutele ja üldsusele kättesaadav; taunib asjaolu, et teatavad liikmesriigid õõnestavad BORISe tõhusust juba enne selle jõustumist, viivitades oma riiklike tegelike kasusaajate registrite loomise ja sujuva toimimise alustamisega, ning kutsub kõiki osalisi üles selle viivituse suhtes kiiremas korras midagi ette võtma; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et OpenLuxi paljastused on juba toonud esile piirid, mis liikmesriikides läbipaistvusmeetmete ja tegelike kasusaajate avalike registrite praegusel tasemel rakendamises valitsevad; märgib ka, et Pandora dokumentides on esitatud näiteid isikute kohta, kes liikmesriikide tegelike kasusaajate läbipaistvusnõudest kõrvale hoiavad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kordab, et registrisse kantud tegelik kasusaaja peaks olema isik, kelle omanduses või kontrolli all juriidiline isik otsese või kaudse omandi kaudu on; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevate ELi õigusaktide riigi õigusse ülevõtmine, mis on siiani põhinenud minimaalsel ühtlustamisel, on keeruline; peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis puudub poliitiline tahe rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevaid õigusakte nõuetekohaselt üle võtta ja rakendada; peab kahetsusväärseks, et mitmed liikmesriigid ei ole kinni pidanud viienda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmise tähtajast, milleks oli 10. jaanuar 2020, ega nõudest, mille kohaselt tuli äriühingute ja muude juriidiliste isikute tegelike kasusaajate registrid luua 10. jaanuariks 2020 ning usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelike kasusaajate registrid 10. märtsiks 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab sellega seoses heameelt uue rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise paketi üle, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2021. aasta juulis, sealhulgas rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse ühtsete reeglite ning eelkõige tegelike kasusaajate läbipaistvuse uute reeglite üle; jääb ootama komisjoni ettepanekutega töötamist ja peab äriühingute läbipaistvusstandardite edasist parandamist ELis ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tulemusliku raamistiku tagamist endiselt äärmiselt tähtsaks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab erilist heameelt asjaolu üle, et komisjon kehtestas ELi-välistele juriidilistele isikutele, kes kas alustavad ärisuhteid ELi kohustatud isikuga või omandavad liidus kinnisvara, kohustuse registreerida oma tegelik kasusaaja ELi tegelike kasusaajate registris kooskõlas Euroopa Parlamendi varasemate nõudmistega selliseid meetmeid võtta, et see oluline lünk süsteemis kaotada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toob esile komisjoni ettepaneku nõuda liikmesriikidelt, et nad võimaldaksid pädevate asutuste juurdepääsu olemasolevatele kinnisvararegistritele, et tagada kinnisvara omava füüsilise või juriidilise isiku õigeaegne tuvastamine; väljendab selle ettepaneku üle heameelt ja võtab endale kohustuse osaleda eelseisvate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate seadusandlike menetluste töös, et suurendada ELis kinnisvaraomandi läbipaistvust, sest kinnisvaraomad on varakate üksikisikute jaoks endiselt vara väärtuse varjamisel atraktiivne kaup ja annab kurjategijatele võimalusea ebaseaduslikust tegevusest saadud tulu pesta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunneb ühtlasi heameelt komisjoni ettepaneku üle siduda üle kogu ELi makse- ja pangakontode teavet sisaldavad kesksed automatiseeritud mehhanismid ühtse juurdepääsupunkti kaudu, et hõlbustada kooskõlas andmekaitsereeglitega õiguskaitseasutuste ja rahapesu andmebüroode kiiremat juurdepääsu finantsteabele uurimise eri etappides ning edendada piiriülest koostööd; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua uus rahapesuvastane Euroopa asutus, mis oleks teatavate finantssektori kohustatud üksuste ühtne järelevalveasutus ning ELi rahapesu andmebüroode ühtne koordineerimis- ja toetusmehhanism; rõhutab, et see uus asutus peaks saama suurema eelarveeraldise ja tal peaksid olema piisavad vahendid, et täita finantssektori ettevõtjate suhtes oma järelevalvevolitusi ja teostada finantssektoriväliste kohustatud üksuste üle tulemuslikku järelevalvet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | võtab teadmiseks asjaolu, et sellele uuele asutusele antakse volitused rahapesu andmebüroode vahelise koordineerimismehhanismi loomiseks ja haldamiseks; peab seda muutust tervitatavaks ja loodab, et sellel uuel asutusel on rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse ja koostöö parandamisel oluline roll; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, milles rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise reeglite täitmata jätmise eest nähakse ette mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning ühtlustatumad ELi tasandi karistused; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ootab ka, et kiiresti avaldataks komisjoni ettepanek, mis käsitleb võitlust varifirmade maksustamise otstarbel väärkasutamise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon ei piirduks sisuliste nõuetega, mis on praegu lisatud koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu (edaspidi „ELi loetelu“), vaid töötaks välja kindlad ja järkjärgulised nõuded tegeliku majandusliku sisu kohta; rõhutab, et neid üksusi kasutatakse sageli selleks, et kanda raha maksustamata dividendide, litsentsitasude või intressimaksetena üle madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata kõigist positiivsetest muutustest ja eelseisvatest reformidest on liikmesriikide praegused õiguslikud lüngad ning rakendamistavade erinevused ja vastuolud endiselt alles; rõhutab ka, et teabevahetuse Euroopa raamistiku piirangud on osaliselt tingitud sellest, et maksuhalduritel ja rahapesu andmebüroodel napib ressursse; kordab, et ELi haldus-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste vahel on vaja paremat koostööd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid rahapesu andmebüroode ja kogu õiguskaitseraamistiku kaudu teabe töötlemisele ja vahetamisele piisavad vahendid; palub komisjonil hinnata, kas rahapesu andmebüroodel on piisavalt vahendeid, et rahapesu ja terrorismi rahastamise ohtudega tulemuslikult tegeleda; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et täiendavalt tuleks kaaluda algatusi, mis võiksid tagada rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmete elluviimise ELi ja liikmesriikide tasandil, näiteks Euroopa Prokuratuuri pädevuse suurendamine selliste kuritegude eest vastutusele võtmisel, mis ei ole seotud ELi eelarvega, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) pädevuse suurendamine ning olemasolevate ametite, näiteks Europoli ja Eurojusti tugevdamine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub Europoli üles tõhustama maksukuritegude uurimisel koostööd liikmesriikide õiguskaitseasutustega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 13/2021 „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“ leide ja soovitusi; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kontrollikoda leidis, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tegevustes ja ohu tuvastamise korral meetmete võtmises valitseb ELi tasandil institutsiooniline killustatus ja puudulik koordineerimine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib murega, et komisjon oli oma hinnangute andmisel direktiivide ülevõtmisele liikmesriikides aeglane, kuna mõned liikmesriigid teatasid sellest puudulikult ja komisjoni ressursid on piiratud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) töötajad uurisid põhjalikult ELi õiguse võimalikke rikkumisi, kuid peab kahetsusväärseks, et see protsess on ülemäära veninud; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EBA ei ole algatanud ise rohkem uurimisi; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjonil ei ole sisesuuniseid, mis näeksid ette EBA-le taotluse esitamise, et ta viiks läbi uurimise; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on väga mures tõendite pärast, mille kontrollikoda on leidnud katsete kohta järelevalvenõukogu mõjutada – tegemist oli ühe ELi õiguse rikkumist käsitleva uurimise aruteluprotsessiga; palub EBA-l ära hoida igasugused edasised katsed uurimiskomisjoni liikmeid arutelude ajal mõjutada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni, EBAt ja Euroopa Keskpanka üles käsitlema tõstatatud küsimusi ja kontrollikoja soovitusi kontrollikoja määratud aja jooksul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele tagada, et kõik olemasolevad investoritele kodakondsuse või residentsuse andmise kavad oleksid läbipaistvad ja põhineksid selgetel reeglitel; on mures, et kõik need kavad võisid suurendada rahapesu ja maksudest kõrvalehoidmise ohtu, kahjustades samal ajal vastastikust usaldust ja Schengeni ala ja euroala terviklikkust ning tekitades liidule ja selle liikmesriikidele muid poliitilisi, majanduslikke ja julgeolekuriske; palub komisjonil esitada ettepanekud investoritele kodakondsuse või residentsuse andmise kavade reguleerimise kohta võimalikult kiiresti pärast seda, kui Euroopa Parlament on oma soovitused esitanud; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil võtta Pandora dokumentide andmeid arvesse suure riskiga kolmandate riikide ELi loetelu koostamisel, eelkõige jurisdiktsioonidest, mis toimivad ettevõtete moodustamise keskustena ja hõlbustavad finantskuritegusid; kordab, et kolmandad riigid, kes ei tee liikmesriikidega rahapesu ja terrorismi rahastamist puudutavates ulatuslikes Euroopa uurimistes koostööd, tuleks kanda loetellu; rõhutab, kui oluline on ELis kolmandate riikide sõltumatu hindamine, mis peaks olema vaba geopoliitilisest sekkumisest, ning et tegelike kasusaajate läbipaistvust tuleks tähtsustada kolmandate riikide hindamise kriteeriumina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | märgib murelikult, et paljastuste kohaselt ei pruugi kohustatud isikud alati täita tugevdatud hoolsuskohustust riikliku taustaga isikute, nende pereliikmete ja lähisugulaste suhtes; kutsub komisjoni üles hindama, mil määral on riikliku taustaga isikute tuvastamine ja tugevdatud hoolsuskohustuse kohaldamine tulemuslik ning millised on sellega seotud takistused, millega kohustatud isikud kokku puutuvad; rõhutab, kui oluline on koguda andmeid selle kohta, mil määral kohustatud isikud nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

51.

| 52. | võtab teadmiseks komisjoni taotletud Euroopa Nõukogu käimasoleva uuringu neljanda rahapesuvastase direktiivi konkreetse rakendamise ja tõhusa kohaldamise hindamise kohta liikmesriikides; palub komisjonil Euroopa Nõukogu koostatud hindamisaruanded liikmesriikide kohta avaldada ja tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

52.

Vajalikud meetmed ülemaailmsel tasandil

| 53. | mõistab hukka asjaolu, et mõned Ameerika Ühendriikide (USA) osariigid, nagu Lõuna-Dakota, Alaska, Wyoming, Delaware ja Nevada, on saanud varasemalt paljastatud ja üldiselt teada olevate maksuparadiiside kõrval finants- ja ärisaladuse keskusteks, nagu selgus Pandora dokumentidest; kutsub USA föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi üles võtma lisameetmeid ettevõtjate suurema läbipaistvuse tagamiseks ja ühinema ühise aruandlusstandardiga, vahetades seeläbi täielikult teavet teiste riikidega; tuletab meelde, et ELi loetelus hinnatakse seda, kas jurisdiktsioonil on maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi andmetel reiting, mis vähemalt „suures osas vastab“ ühisele aruandlusstandardile; kutsub nõukogu üles ELi loetelu raames USAd uuesti hindama, pöörates erilist tähelepanu maksuläbipaistvusega seotud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toonitab, et USA ei kasuta praegu ühist aruandlusstandardit, mis on ülemaailmsel tasandil finantskontode üle toimuva maksuhaldurite vahelise automaatse teabevahetuse standard, mille OECD töötas välja 2014. aastal; märgib seetõttu, et USA on teabevahetuse ühiste standardite poolest ülejäänud maailmast kaugele maha jäänud; tunnistab, et USA mängis välismaiste kontode maksukuulekuse seaduse jõustamisega läbipaistvuse edendamisel juhtrolli; peab siiski kahetsusväärseks, et seadus on vastastikkuse osas piiratud ja sellel on kõrvalmõjud nn juhuslikele ameeriklastele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa tasandil ei ole siiani püsivat lahendust leitud; tuletab meelde, et ühine aruandlusstandard seevastu eeldab finantskontosid käsitlevate andmete täielikku vastastikust vahetamist ühise aruandlusstandardi kokkuleppes osalevate jurisdiktsioonide vahel; täheldab seetõttu, et USAst on saamas märkimisväärne finantssaladuse võimaldaja muudele kui USA kodanikele tänu kahele peamisele lüngale: jagatakse teavet ainult USA varade kohta ja tegelikke kasusaajaid käsitlevat teavet ei jagata; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt hiljuti vastu võetud USA äriühingute läbipaistvuse seaduse üle, millega nõutakse, et mõned äriühingud ja osaühingud avaldaksid õiguskaitseasutustele ja teistele seaduslike volitustega rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohustustega asutustele teavet tegelike kasusaajate kohta; märgib siiski, et uus õigusakt ei suuda tagada äriühingute täielikku läbipaistvust sarnaselt ELis kehtiva standardiga, ning eriti seda, et sellega ei reguleerita usaldusfonde ja sarnaseid Pandora dokumentides paljastatud struktuure; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tunneb ka heameelt Pandora dokumentide tulemusel esitatud USA ettepaneku üle võtta vastu seadus, mis käsitleb uute asutuste loomist äriühingute kaudu toimuva rahapesu ja julgeolekuriskide võimaldamise (võimaldajate) tõkestamiseks (Establishing New Authorities for Business Laundering and Enabling Risks to Security (Enablers) Act), mis eeldaks rahandusministeeriumilt uute hoolsuskohustuse normide kehtestamist Ameerika vahendajatele, kes hõlbustavad välisvarade sissevoolu USAsse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et USA korraldab 9.–10. detsembril 2021 demokraatia-teemalise tippkohtumise, mis hõlmab korruptsioonivastasele võitlusele pühendatud sammast; kutsub USA valitsust üles kasutama seda võimalust, et teha teatavaks eelseisvad uued reformid, tagamaks, et USAd ei kasutata enam ebaseaduslike rahaliste vahendite pesemiseks ja maksustamise vältimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama OECD raames uusi läbirääkimisi USAga, et saavutada täielik vastastikkus ühiselt kokku lepitud ja tugevdatud ühise aruandlusstandardi raamistikus; rõhutab, et see tooks kaasa märkimisväärsed edusammud ja vähendaks finantsasutuste nõuete täitmisega seotud kulusid ning kahandaks märkimisväärselt halduskoormust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toonitab ka, et kõik liikmesriigid on ühise aruandlusstandardiga liitunud; märgib, et teine halduskoostöö direktiiv (DAC2) on aidanud kasutada ühist aruandlusstandardit ELis teabe vahetamiseks alates 2016. aastast; kordab sellega seoses soovitusi, mis on välja toodud Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis maksualast teabevahetust käsitlevate ELi nõuete täitmise kohta – edusammud, õppetunnid ja ületamist ootavad raskused; väljendab sügavat kahetsust asjaolu pärast, et kõik liikmesriigid peale Soome ja Rootsi on keeldunud andmast Euroopa Parlamendile juurdepääsu asjakohastele andmetele, et hinnata DACi sätete rakendamist; taunib asjaolu, et komisjon ei andnud parlamendile tema valduses olevatele andmetele juurdepääsu; märgib, et see keeldumine ei ole kooskõlas nõudmistega suurema läbipaistvuse ja koostöö järele maksuküsimustes; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on seisukohal, et rahapesuvastase töökonna vastastikuse hindamise protsess on terviklik vahend rahapesuvastase töökonna soovituste elluviimise ulatuse ja riigi üldise tulemuslikkuse hindamiseks rahapesuvastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub rahapesuvastasel töökonnal teha juriidiliste isikute läbipaistvust ja tegelikke kasusaajaid käsitleva soovituse nr 24 käimasoleva läbivaatamise käigus tegelike kasusaajate avalikud registrid standardi järgimise nõudeks ning parandada tegelike kasusaajate määratlust, et kõrvaldada võimalikud lüngad, keelustada esitajaaktsiad, karmistada variaktsionäre puudutavaid nõudeid ja lõpetuseks sundida nõuetele vastavaid jurisdiktsioone nõudma riigiga seotud välismaistelt äriühingutelt samade tegelike kasusaajate avalikustamise normide järgimist, mida kohaldatakse kodumaiste äriühingute suhtes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub rahapesuvastases töökonnas osalevaid ELi liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et EL kõneleks ülemaailmsel tasandil rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistikus ühel häälel, ning nõudma eespool nimetatud reforme, et tagada võrdsed võimalused kogu maailmas ja keelustada tulemuslikult äriühingute omandi salastatus, edendades samal ajal vastutustundlikumat ja läbipaistvamat rahvusvahelist juhtimisraamistikku rahapesuvastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja rahapesuvastases töökonnas osalevaid ELi liikmesriike ühtlasi üles hindama esmajärjekorras riike, kus asuvad ettevõtete asutamise keskused ja kus rahvusvaheliste organite hinnangul esineb märkimisväärsel hulgal puudusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras, kuid mida rahapesuvastane töökond ei ole veel kontrollinud, kuna need riigid ei vasta rahapesuvastase töökonna rahvusvahelise koostöö analüüsirühma (ICRG) prioriteetsetele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et salajased omanikud on ostnud offshore-äriühingute kaudu rohkem kui 1 500 Ühendkuningriigi kinnisvaraobjekti hinnangulise väärtusega üle 4 miljardi naelsterlingi; tunnistab, et Ühendkuningriigi valitsus võttis kohustuse võtta vastu 2018. aasta seaduseelnõu, millega võetakse kasutusele Ühendkuningriigis kinnisvara omavate välismaiste üksuste tegelike kasusaajate avalik register; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toonitab, et Pandora dokumendid on näidanud, kuidas Ühendkuningriiki kasutatakse Briti kroonile alluvate alade ja ülemereterritooriumide kaudu jätkuvalt maksustamise vältimise ja salajaste offshore-tehingute keskusena; kutsub komisjoni üles selgitama välja võimalikud viisid ja vastumeetmed, millega tagada koostöö ja standardite ühtlustamine maksunduse ja rahapesuvastase võitluse valdkonnas, sealhulgas ühendades finantsteenuste valdkonnas samaväärsust kinnitavad otsused maksustamise läbipaistvuse ja rahapesuvastaste standardite vastuvõtmisega, mis on samaväärsed ELis kehtivate standarditega; |
| --- | --- |

65.

Vahendajate tegevuse reguleerimine

| 66. | taunib asjaolu, et pärast eelnevaid paljastusi on Pandora dokumentidest selgunud, et 14 professionaalset offshore-äriühingust teenuseosutajat, sealhulgas õigusbürood, maksunõustajad ja varahaldurid, aitavad varakatel üksikisikutel luua oma varade varjamiseks struktuure, tagades samal ajal selle tegevuse jäämise seaduslikuks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et rahvusvaheliste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise standardite kohaselt peab mittefinantssektor täitma kliendi suhtes rakendatavat hoolsuskohustust ja teatama kahtlasest tegevusest ametiasutustele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | taunib asjaolu, et paljud jurisdiktsioonid, sealhulgas ELis, ei ole paljude aastate jooksul täitnud rahapesuvastase töökonna põhinõudeid kehtestada vahendajaks olevale mitterahandussektorile rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohustused, et võidelda salajaste struktuuride loomise vastu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | juhib tähelepanu sellele, et nende kutsealade eneseregulatsioon ja järelevalve ei ole olnud õigusnormide täitmise tagamisel ja rikkumiste eest karistamisel tõhus; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle anda uuele rahapesuvastasele asutusele volitused koordineerida mittefinantssektori järelevalvet ning järelevalvestandardite ja -tavade vastastikust hindamist ning nõuda, et finantssektorivälised järelevalveasutused uuriksid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete võimalikke rikkumisi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub rahapesuvastasel töökonnal vaadata esmajärjekorras horisontaalselt läbi rahapesuvastase töökonna standardite rakendamine riikide poolt seoses finantssektoriväliste ettevõtete ja kutsealadega ning kohaldada spetsiaalset järelmeetmete protsessi, nagu on edukalt tehtud terrorismi rahastamist puudutava teabekogumisalgatuse raames, et kiiresti suurendada rahapesuvastase töökonna nõuete ülemaailmset täitmist mittefinantssektoris; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kordab oma muret, et need ettevõtjad kombineerivad sageli õigusnõustamise, maksunõustamise ja auditeerimisteenused, nõustades nii ärikliente kui ka avaliku sektori asutusi; on seetõttu mures, et maksustamise vältimise struktuure hõlbustavad majanduslikud stiimulid on pinnaseks teenuseosutajate sektorile, mida saab kasutada ka kuritegelikul teel saadud tulu pesemiseks; kordab oma varasemates selleteemalistes resolutsioonides ja soovitustes (15) esitatud nõudmisi ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama nende ettevõtjate suhtes kohaldatavat õigusraamistikku, et takistada maksustamise vältimise, maksudest hoidumise ja rahapesu hõlbustajate turulepääsu; ootab, et komisjon vaataks õigusraamistiku parandamiseks läbi kohustuslikku auditit käsitleva direktiivi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tuletab meelde DAC6 kohast kohustust, et vahendajad peaksid maksuhalduritele kavadest aru andma, tuginedes tunnustele, mis osutavad selgelt maksustamise vältimisele, eriti arvestades struktuurseid lünki maksualastes õigusaktides; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles laiendama DAC6 aruandlusnõudeid füüsilistest isikutest klientide varade haldamise piiriülestele skeemidele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub komisjoni üles lisama oma tulevasse DAC8 käsitlevasse ettepanekusse – muude eelnenud DAC3ga seotud soovituste hulgas, mis on esitatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis maksualase teabe vahetamise ELi nõuete rakendamise kohta – füüsiliste isikutega seotud maksualaste eelotsuste vahetamise, mille on sageli koostanud vahendajad, et tagada varakate üksikisikute liikmesriikide maksuhalduritega sõlmitud kokkulepete jagamine kõigi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et kutsesaladust ei saa kasutada ebaseadusliku tegevuse varjamiseks; võtab teadmiseks ühe Euroopa Inimõiguste Kohtus käsitletud juhtumi tuvastused (16), et advokaadi ja kliendi vaheliste suhete konfidentsiaalsus ja kutsesaladus ei vabasta kohustusest teatada kahtlustest, mis on seotud kuritegeliku tegevuse ennetamise õiguspärase eesmärgiga, ning et selline teatamine oli selle eesmärgi saavutamiseks vajalik; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kordab oma üleskutset komisjonile avaldada erialainimestele suunised kutsesaladuse põhimõtte tõlgendamise ja kohaldamise kohta ning tõmmata kooskõlas Euroopa kohtute praktikaga selge piir tavapärase õigusnõustamise ja finantssektori ettevõtjatena tegutsevate juristide vahele; |
| --- | --- |

76.

ELi loetelu reform ja maksupoliitika

| 77. | kordab, et agressiivsel maksuplaneerimisel on kahjulik mõju, kuna see kahandab liikmesriikide maksubaasi ja paneb ebaproportsionaalselt suure maksukoormuse nendele kodanikele ja äriühingutele – eelkõige VKEdele –, kes järgivad maksualaseid õigusakte; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et maksustamise vältimine ja maksudest hoidumine koos kasumi ümberpaigutamise kavadega on jätnud riigid ja inimesed ilma vahenditest, mis on olulised arengu ja sotsiaalse õigluse edendamiseks ning riigi nõuetekohaseks toimimiseks vajalike tulude tagamiseks; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toonitab, et tulevaste seadusandlike reformide tegemiseks maksupoliitika valdkonnas, mis on vajalikud Pandora dokumentides esile tõstetud probleemide mõjusaks lahendamiseks, peaks komisjon uurima kõiki võimalusi, mida pakub Euroopa Liidu toimimise leping, sealhulgas selle artikkel 116, et teha otsustamine mõjusamaks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | peab kahetsusväärseks, et ELi loetelu, mida tuntakse ka kui ELi maksuparadiiside musta nimekirja, on lisandunud maksuskandaalidest ning ajakirjanike ja vabaühenduste murettekitavatest aruannetest hoolimata andnud vähe tulemusi; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriikide rahandusministrid ei ole veel võtnud endale individuaalseid ja ühiseid kohustusi maksuparadiiside, offshore-äriühingute ja usaldusfondide vastases võitluses ning on hoopis tegelenud kehtiva musta nimekirja kärpimisega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | peab eriti kahetsusväärseks asjaolu, et pärast Pandora dokumentide paljastusi otsustas ELi rahandusministrite nõukogu oma 5. oktoobri 2021. aasta kohtumisel lühendada maksuparadiise käsitlevat ELi loetelu, jättes välja Kariibi mere saared Anguilla ja Dominica ning Seišellid, mis oli paljastustes tugevalt esindatud ja mis vastab endiselt vaid osaliselt läbipaistvuse ja taotluse alusel toimuva teabevahetuse rahvusvahelisele standardile, hoolimata ülemaailmse foorumi poolt hiljuti korraldatud teisest hindamisvoorust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib, et kaks kolmandikku Pandora dokumentides osutatud varifirmadest asuvad Briti Neitsisaartel, mis ei ole kunagi olnud ELi mustas nimekirjas (asjakohaste nõukogu järelduste I lisa) ja mis eemaldati hallist nimekirjast (II lisa) 2020. aasta veebruaris; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kordab oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioonis maksuparadiise käsitleva ELi nimekirja reformi kohta esitatud järeldusi ja soovitusi; nõuab nimekirja kandmise protsessis kasutatavate kriteeriumide läbipaistvamaks muutmist; on veendunud, et see reform tuleks ellu viia 2021. aasta lõpuks, et kaitsta ELi selle eest, et ta ei jääks COVID-19 järgsel taastumisperioodil ilma veel suuremast tulusummast; |
| --- | --- |

83.

| 84. | taunib nõukogu soovimatust leppida kokku lõpliku kasusaajaga seotud tulevases läbipaistvuskriteeriumis; kutsub nõukogu üles leppima selles kriteeriumis kiiremas korras kokku kooskõlas DAC5 sätetega; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kordab oma üleskutset tugevdada kriteeriume ja tagada võetud kohustuste parem täitmine seoses ELi loeteluga, eelkõige õiglase maksustamise kriteeriumidega, mille kohaselt „jurisdiktsioon ei tohiks soodustada offshore-struktuure ega kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kõnealuse jurisdiktsiooni tegelikku majandustegevust mitte kajastavat kasumit“; tuletab meelde oma nõudmist hinnata ja jälgida ka ELi maksuskeeme, et reformida ELi loeteluga samade kriteeriumide alusel ELi kahjulike maksutavade poliitikat ja äriühingute maksustamise käitumisjuhendit, mis peaksid muutuma siduvaks; nõuab eelkõige majandusliku sisu miinimumtaseme kehtestamist maksuparadiisiks arvamise kriteeriumina, nõuetekohaste sanktsioonide kehtestamist, minimaalset tegelikku maksustamist kooskõlas rahvusvaheliselt kokku lepitud minimaalse tegeliku maksumääraga kõikehõlmava raamistiku II samba raames ning äriühingute maksustamise käitumisjuhendi kohaldamisala laiendamist, et see hõlmaks üksikisiku tulumaksu sooduskorda ja spetsiaalseid kodakondsussüsteeme ja -meetmeid, millega meelitatakse ligi väga liikuvaid jõukaid üksikisikuid ja nn digirändureid, kuid mis võivad ühtsel turul suuri moonutusi kaasa tuua; |
| --- | --- |

85.

| 86. | märgib, et kolmandate riikide lisamisel ELi loetellu on vähe vahetuid ja siduvaid tagajärgi; on seisukohal, et ELi musta nimekirja kandmisega peaksid kaasnema sanktsioonid, millel oleks tõeliselt hoiatav mõju, ning et läbivaadatud nimekiri tuleks siduda sanktsioonirežiimiga; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tuletab meelde, et komisjon kritiseeris Euroopa poolaasta protsessi käigus mõnda liikmesriiki maksusüsteemi puuduste pärast, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku äriühingute maksustamise reformitud käitumisjuhendi kohta, lähtudes hiljutistest ettepanekutest, mis on toodud välja Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis kahjulikke maksutavasid käsitleva ELi poliitika reformimise (sh käitumisjuhendi töörühma reformimise) kohta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada ettepanek võtta vastu direktiiv, mis käsitleb ühist kogu ELi hõlmavat süsteemi dividendidelt või intressimaksetelt kinnipeetava maksu kohta; rõhutab, et kuni ühise süsteemi kehtestamiseni võivad liikmesriigid võtta õiguspäraseid vastumeetmeid oma maksubaasi kaitsmiseks; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja rahapesuvastasele töökonnale. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 111.

(2)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 51.

(3)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 79.

(4)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 132.

(5)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 8.

(6)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 22.

(7)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 92.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0022.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0392.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0416.

(11)  Uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium, „Panama Papers revenue recovery reaches $1.36 billion as investigations continue“ (Panama dokumentide järgselt on sisse nõutud 1,36 miljardit USA dollarit, kuid uurimine jätkub), 6. aprill 2021.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

(14)  Transparency International, „Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union“ (Juurdepääs keelatud? Tegelike kasusaajate andmete olemasolu ja kättesaadavus Euroopa Liidus), 26. mai 2021.

(15)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovituse (nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel) punkti 143 (ELT C 369, 11.10.2018, lk 132).

(16)  Vt Euroopa Inimõiguste Kohtu 6. detsembri 2012. aasta otsus kohtuasjas Michaud vs. Prantsusmaa.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Õigusriigi kriis Poolas ja ELi õiguse ülimuslikkus

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 1, 2, 4 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 1, 2, 4 ja 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 49,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut nõukogu otsuse kohta, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet, ja mis esitati vastavalt ELi lepingu artikli 7 lõikele 1 (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut nõukogu otsuse kohta, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet, ja mis esitati vastavalt ELi lepingu artikli 7 lõikele 1 (COM(2017)0835),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (1) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (1) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (5),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni liidu eelarve kaitsmiseks kehtestatud üldise tingimuslikkuse korra kohaldamise suuniste koostamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni liidu eelarve kaitsmiseks kehtestatud üldise tingimuslikkuse korra kohaldamise suuniste koostamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta teatist „2021. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta teatist „2021. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2021)0700),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine;

| B. | arvestades, et 29. märtsil 2021 esitas Poola peaminister vaidlusalusele ja mittelegitiimsele konstitutsioonikohtule taotluse, milles palus kindlaks teha, kas ELi lepingu sätted, mis käsitlevad ELi õiguse ülimuslikkust ja tõhusat kohtulikku kaitset, on kooskõlas Poola põhiseadusega (8); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 29. märtsil 2021 esitas Poola peaminister vaidlusalusele ja mittelegitiimsele konstitutsioonikohtule taotluse, milles palus kindlaks teha, kas ELi lepingu sätted, mis käsitlevad ELi õiguse ülimuslikkust ja tõhusat kohtulikku kaitset, on kooskõlas Poola põhiseadusega (8);

| C. | arvestades, et 14. juuli 2021. aasta määrusega andis Euroopa Liidu Kohus loa ajutiste meetmete kohta, mida komisjon oli taotlenud ELi toimimise lepingu artikli 279 alusel ja mis olid seotud Poola ülemkohtu distsiplinaarkolleegiumi toimimisega ning kohtute sõltumatust mõjutavate Poola õiguse muude sätete kohaldamise peatamisega (9); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 14. juuli 2021. aasta määrusega andis Euroopa Liidu Kohus loa ajutiste meetmete kohta, mida komisjon oli taotlenud ELi toimimise lepingu artikli 279 alusel ja mis olid seotud Poola ülemkohtu distsiplinaarkolleegiumi toimimisega ning kohtute sõltumatust mõjutavate Poola õiguse muude sätete kohaldamise peatamisega (9);

| D. | arvestades, et 14. juulil 2021 otsustas Poola mittelegitiimne konstitutsioonikohus, et Euroopa Liidu Kohtu ajutised määrused Poola kohtute struktuuri kohta ei ole kooskõlas Poola põhiseadusega (10); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 14. juulil 2021 otsustas Poola mittelegitiimne konstitutsioonikohus, et Euroopa Liidu Kohtu ajutised määrused Poola kohtute struktuuri kohta ei ole kooskõlas Poola põhiseadusega (10);

| E. | arvestades, et 15. juulil 2021 otsustas Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas C-791/19 (11), et Poola kohtunike distsiplinaarkord ei ole kooskõlas ELi õigusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 15. juulil 2021 otsustas Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas C-791/19 (11), et Poola kohtunike distsiplinaarkord ei ole kooskõlas ELi õigusega;

| F. | arvestades, et 6. oktoobril 2021 otsustas Euroopa Liidu Kohus, et kohtuniku üleviimine ühest kohtust teise või sama kohtu ühest kolleegiumist teise võib kahjustada kohtunike ametist tagandamatuse ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtteid (12); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6. oktoobril 2021 otsustas Euroopa Liidu Kohus, et kohtuniku üleviimine ühest kohtust teise või sama kohtu ühest kolleegiumist teise võib kahjustada kohtunike ametist tagandamatuse ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtteid (12);

| G. | arvestades, et 6. oktoobril 2021 lükkas Euroopa Liidu Kohtu asepresident tagasi Poola taotluse tühistada Euroopa Liidu Kohtu asepresidendi 14. juuli 2021. aasta määrus, millega nõuti ülemkohtu distsiplinaarkolleegiumi volitusi käsitlevate siseriiklike õigusnormide kohaldamise peatamist (13); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 6. oktoobril 2021 lükkas Euroopa Liidu Kohtu asepresident tagasi Poola taotluse tühistada Euroopa Liidu Kohtu asepresidendi 14. juuli 2021. aasta määrus, millega nõuti ülemkohtu distsiplinaarkolleegiumi volitusi käsitlevate siseriiklike õigusnormide kohaldamise peatamist (13);

| H. | arvestades, et 7. oktoobril 2021 esitas Poola mittelegitiimne konstitutsioonikohus Poola peaministri 29. märtsi 2021. aasta taotlusel algatatud kohtuasjas K 3/21 oma otsuse, mis võeti vastu kahe eriarvamusega ja milles leiti, et Euroopa Liidu lepingu sätted on mitmel põhjusel Poola põhiseadusega vastuolus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 7. oktoobril 2021 esitas Poola mittelegitiimne konstitutsioonikohus Poola peaministri 29. märtsi 2021. aasta taotlusel algatatud kohtuasjas K 3/21 oma otsuse, mis võeti vastu kahe eriarvamusega ja milles leiti, et Euroopa Liidu lepingu sätted on mitmel põhjusel Poola põhiseadusega vastuolus;

| I. | arvestades, et 10. oktoobril 2021 üle kogu Poola toimunud meeleavaldustel väljendas rohkem kui 100 000 Poola kodanikku rahumeelselt toetust Poola kuulumisele Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 10. oktoobril 2021 üle kogu Poola toimunud meeleavaldustel väljendas rohkem kui 100 000 Poola kodanikku rahumeelselt toetust Poola kuulumisele Euroopa Liitu;

| J. | arvestades, et 22. oktoobril 2020 kasutati mittelegitiimset konstitutsioonikohut ka poliitiliselt naiste õiguste ründamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 22. oktoobril 2020 kasutati mittelegitiimset konstitutsioonikohut ka poliitiliselt naiste õiguste ründamiseks;

| K. | arvestades, et 12. oktoobril 2021. aastal avaldati otsus kohtuasjas K 3/21 Poola riigi teatajas (14), millega see sai Poola õigussüsteemis õigusliku jõu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 12. oktoobril 2021. aastal avaldati otsus kohtuasjas K 3/21 Poola riigi teatajas (14), millega see sai Poola õigussüsteemis õigusliku jõu;

| L. | arvestades, et ka Euroopa Halduskohtunike Ühing on samuti väljendanud seisukohta, et mittelegitiimse konstitutsioonikohtu otsus on selgelt vastuolus ELi õiguse ülimuslikkuse põhimõttega (15); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ka Euroopa Halduskohtunike Ühing on samuti väljendanud seisukohta, et mittelegitiimse konstitutsioonikohtu otsus on selgelt vastuolus ELi õiguse ülimuslikkuse põhimõttega (15);

| M. | arvestades, et 2021. aasta augustis toimunud Eurobaromeetri kiiruuringus nõustus valdav enamik vastanutest, et EL peaks eraldama liikmesriikidele rahalisi vahendeid ainult tingimusel, et liikmesriigi valitsus järgib ja rakendab õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid; arvestades, et sellise vastuse andnute osakaal oli väga suur ka Poolas (72 %) (16); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2021. aasta augustis toimunud Eurobaromeetri kiiruuringus nõustus valdav enamik vastanutest, et EL peaks eraldama liikmesriikidele rahalisi vahendeid ainult tingimusel, et liikmesriigi valitsus järgib ja rakendab õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid; arvestades, et sellise vastuse andnute osakaal oli väga suur ka Poolas (72 %) (16);

| N. | arvestades, et Poolas 2021. aasta septembris ja oktoobris korraldatud eri küsitluste kohaselt soovis vaid 5 % vastanutest, et Poola lahkuks EList (17), 90 % hindas Poola ELi kuulumist positiivselt (18) ning 95 % leidis ka, et ELi toetusel on positiivne mõju nende linna või piirkonna arengule, mis on ELi keskmisest kõrgem näitaja (19); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Poolas 2021. aasta septembris ja oktoobris korraldatud eri küsitluste kohaselt soovis vaid 5 % vastanutest, et Poola lahkuks EList (17), 90 % hindas Poola ELi kuulumist positiivselt (18) ning 95 % leidis ka, et ELi toetusel on positiivne mõju nende linna või piirkonna arengule, mis on ELi keskmisest kõrgem näitaja (19);

1.

mõistab kindlalt hukka mittelegitiimse konstitutsioonikohtu 7. oktoobri 2021. aasta otsuse (20) kui rünnaku Euroopa väärtusühenduse ja õigusnormide kui terviku vastu, mis kahjustab ELi õiguse ülimuslikkust kui liidu ühte aluspõhimõtet, mis on kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikaga; on sügavalt mures, et see otsus võib luua ohtliku pretsedendi; rõhutab, et mittelegitiimsel konstitutsioonikohtul mitte ainult ei puudu õiguslik alus ja sõltumatus (21), vaid see kohus ei ole ka pädev tõlgendama Poola põhiseadust;

2.

rõhutab, et harta artikli 47 kohaselt eeldab põhiõigus tõhusale õiguskaitsevahendile võimalust pöörduda sõltumatu kohtu poole; märgib, et liikmesriikide konstitutsioonikohtud ja teatavad poliitikud tekitavad sellega seoses üha suuremaid probleeme, ning kutsub liikmesriike üles austama Euroopa Liidu Kohtu olulist rolli ja täitma selle otsuseid;

3.

taunib asjaolu, et ELi õiguse ülimuslikkus liikmesriikide õigusaktide suhtes seati kahtluse alla praeguse Poola peaministri algatusel, millega ta jätkuvalt kuritarvitas kohtusüsteemi oma poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina; taunib seda algatust kui ühepoolset otsust seada kahtluse alla ELi õigusraamistik ja selle järgimine Poolas; tuletab meelde, et Poola Vabariigi ühinemine ELiga toimus ühinemislepingu ratifitseerimise teel, milleks Poola rahvas oli referendumil nõusoleku andnud; tuletab lisaks meelde, et Poola Vabariik on vabatahtlikult kohustunud järgima asutamislepingute sätteid ja Euroopa Liidu Kohtu praktikat; mõistab hukka kohtusüsteemi kasutamise poliitilistel eesmärkidel ning kutsub Poola ametivõime üles lõpetama täidesaatva ja seadusandliku võimu meelevaldse ärakasutamise, millega nõrgestatakse võimude lahusust ja õigusriiki;

4.

kinnitab, et kohtusüsteemi tuleb käsitleda tervikuna, et kindlaks teha, kas see teenib mõjusa ja sõltumatu kohtuliku kontrolli eesmärki, ning lükkab kindlalt tagasi praeguse PiSi valitsuse korduvad katsed põhjendada seadusemuudatusi Poola kohtusüsteemi vallas eelkõige eri liikmesriikidest võetud üksikute eraldiseisvate näidete toel;

5.

taunib otsuse K 3/21 negatiivset mõju Poola ja Euroopa kodanikele ja ettevõtetele, kuna selle tõttu ei saa enam tagada nende põhiõigust sõltumatule kohtusüsteemile, kus täielikult kohaldatakse ELi õigustikku ja õigusakte; on sellega seoses mures Poola ja Euroopa kodanike põhiõiguste tõhusa kaitse pärast;

6.

avaldab tunnustust nendele kümnetele tuhandetele poolakatele, kes kogunesid rahumeelsetele massimeeleavaldustele, et astuda välja endi kui Euroopa kodanike õiguste ja vabaduste eest; toetab nende soovi näha tugevat demokraatlikku Poolat Euroopa projekti keskmes;

7.

rõhutab 22. oktoobri 2020. aasta kohtuotsuse (K 1/20) õigusvastasust ja tunnistab, et need ranged piirangud naiste reproduktiivtervisele ja sellega seotud õigustele on ebaseaduslikud;

8.

avaldab kartust, et otsusel K 3/21 on tugev pärssiv mõju Poola kohtunikele, kuna see võib neid sundida hoiduma oma õiguste kasutamisest ELi õiguse kohaldamisel; kinnitab oma täielikku toetust neile Poola kohtunikele, kes järgivad endiselt ELi õiguse ülimuslikkust ja suunavad kohtuasju eelotsuse saamiseks Euroopa Liidu Kohtusse ka pärast otsust K 3/21, hoolimata oma karjääriga riskeerimisest, sealhulgas distsiplinaarvastutusele võtmise, ametist vabastamise või sunniviisilise tagasiastumise ohust;

9.

tuletab meelde, et ELi aluslepinguid ei saa muuta liikmesriigi kohtu otsusega ning et Poola põhiseaduse artiklis 91 tuletatakse meelde, et ratifitseeritud rahvusvaheline leping on osa riigi õiguskorrast, et seda tuleb kohaldada otse ja et selle sätted on õigusaktide konflikti korral ülimuslikud; peab äärmiselt murettekitavaks, et Poola konstitutsioonikohus on muudetud põhiseaduse tõhusast järelevalvajast ametivõimude ebaseadusliku tegevuse legaliseerimise vahendiks; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu otsused ei kahjusta liikmesriikide õigust teha kohtusüsteemis organisatsioonilisi muudatusi;

10.

tunnustab mõnede liikmesriikide parlamentide algatusi arutada Poola PiSi valitsuse hiljutisi meetmeid ja ELi õiguse ülimuslikkuse vastaseid rünnakuid ning võtta nende suhtes selged seisukohad;

11.

kordab oma seisukohta, et ELi maksumaksjate raha ei tohiks anda valitsustele, kes räigelt, sihipäraselt ja süstemaatiliselt õõnestavad Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi;

12.

| — | algatada rikkumismenetlus Poola mittelegitiimse konstitutsioonikohtu otsuste, selle seadusevastase koosseisu ja rolli suhtes Euroopa Liidu Kohtu otsuste täitmise takistamisel ning paluda Euroopa Liidu Kohtul kehtestada ajutised meetmed ja algatada rikkumismenetlus Poola ülemkohtu erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumi, riikliku kohtute nõukogu ja riigiprokuratuuri teenistuste suhtes; |
| --- | --- |

—

algatada rikkumismenetlus Poola mittelegitiimse konstitutsioonikohtu otsuste, selle seadusevastase koosseisu ja rolli suhtes Euroopa Liidu Kohtu otsuste täitmise takistamisel ning paluda Euroopa Liidu Kohtul kehtestada ajutised meetmed ja algatada rikkumismenetlus Poola ülemkohtu erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumi, riikliku kohtute nõukogu ja riigiprokuratuuri teenistuste suhtes;

| — | algatada komisjoni poolt Poola suhtes õigusriigi tingimuste täitmist käsitleva määruse artikli 6 lõikes 1 sätestatud menetlus, tuletada samas meelde, et määruse artikliga 5 kaitstakse lõplike vahendite saajate ja toetusesaajate juurdepääsu rahastamisele, ning suunata komisjoni tegema kõik endast oleneva, et tagada maksete tegemine; |
| --- | --- |

—

algatada komisjoni poolt Poola suhtes õigusriigi tingimuste täitmist käsitleva määruse artikli 6 lõikes 1 sätestatud menetlus, tuletada samas meelde, et määruse artikliga 5 kaitstakse lõplike vahendite saajate ja toetusesaajate juurdepääsu rahastamisele, ning suunata komisjoni tegema kõik endast oleneva, et tagada maksete tegemine;

| — | hoiduda Poola taaste- ja vastupidavuskava projekti heaks kiitmast, kuni Poola valitsus ei täida täielikult ja nõuetekohaselt Euroopa Liidu Kohtu ja rahvusvaheliste kohtute otsuseid, ning tagada, et kava hindamisega kindlustatakse asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimine, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse tagamise osas; |
| --- | --- |

—

hoiduda Poola taaste- ja vastupidavuskava projekti heaks kiitmast, kuni Poola valitsus ei täida täielikult ja nõuetekohaselt Euroopa Liidu Kohtu ja rahvusvaheliste kohtute otsuseid, ning tagada, et kava hindamisega kindlustatakse asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimine, eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse tagamise osas;

| — | käsitledes õigusriigi põhimõtete rikkumisi Poolas, võtta nõukogu poolt vastu üheselt selged soovitused (milleks ei ole nõutav ühehäälsus) ühes täpse ajakavaga ning deklareerida, et on olemas ilmne oht, et Poola rikub oluliselt õigusriigi põhimõtteid, toimida sealjuures vastavalt ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 sätestatud menetlusele, ning laiendada selle menetluse kohaldamisala põhiõigustele ja demokraatiale; |
| --- | --- |

—

käsitledes õigusriigi põhimõtete rikkumisi Poolas, võtta nõukogu poolt vastu üheselt selged soovitused (milleks ei ole nõutav ühehäälsus) ühes täpse ajakavaga ning deklareerida, et on olemas ilmne oht, et Poola rikub oluliselt õigusriigi põhimõtteid, toimida sealjuures vastavalt ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 sätestatud menetlusele, ning laiendada selle menetluse kohaldamisala põhiõigustele ja demokraatiale;

| — | kasutada oma volitusi, sealhulgas katkestada või peatada makseid või teha vajaduse korral finantskorrektsioone vastavalt kohaldatavale ühissätete määrusele, võttes arvesse Poola kontrollisüsteemide tõhusa toimimise tõsiste puudujääkide ohtu tulenevalt kohtute sõltumatuse puudumisest, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse; |
| --- | --- |

—

kasutada oma volitusi, sealhulgas katkestada või peatada makseid või teha vajaduse korral finantskorrektsioone vastavalt kohaldatavale ühissätete määrusele, võttes arvesse Poola kontrollisüsteemide tõhusa toimimise tõsiste puudujääkide ohtu tulenevalt kohtute sõltumatuse puudumisest, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse;

| — | arutada Poola õigusriigi kriisi Euroopa Parlamendi presidendi juuresolekul ja võtta selge seisukoht, esitada selles küsimuses võimalikult jõuline ühisdeklaratsioon, mille ELi riigipead ja valitsusjuhid allkirjastavad oma eelseisval tippkohtumisel 21.–22. oktoobril 2021, ning võtta järgmisel üldasjade nõukogu istungil kiireloomulisi järelmeetmeid; |
| --- | --- |

—

arutada Poola õigusriigi kriisi Euroopa Parlamendi presidendi juuresolekul ja võtta selge seisukoht, esitada selles küsimuses võimalikult jõuline ühisdeklaratsioon, mille ELi riigipead ja valitsusjuhid allkirjastavad oma eelseisval tippkohtumisel 21.–22. oktoobril 2021, ning võtta järgmisel üldasjade nõukogu istungil kiireloomulisi järelmeetmeid;

13.

rõhutab, et need nõudmised ei ole mõeldud karistusmeetmetena Poola rahva vastu, vaid vahendina õigusriigi taastamiseks Poolas, arvestades õigusriigi olukorra jätkuvat halvenemist; palub komisjonil kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et teha kindlaks lahendused, millega tagada, et Poola kodanikud ja elanikud ei jääks praeguse valitsuse tegevuse tõttu ilma ELi rahalistest vahenditest saadavast kasust, ning luua võimalused, kuidas komisjon saaks neid vahendeid otse lõplikele toetusesaajatele suunata;

14.

võtab teadmiseks parlamendi õiguskomisjonis 14. oktoobril 2021. aastal toimunud hääletuse, millega toetati Euroopa Liidu Kohtusse esitatud tegevusetuse hagi komisjoni vastu, kes ei ole võtnud meetmeid ELi õigusriigi tingimuslikkuse mehhanismi käivitamiseks;

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

1

(2)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

2

(3)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 2.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 317.

5

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Taotlus kohtuasjas K 3/21.

8

(9)  Euroopa Kohtu 14. juuli 2021. aasta määrus kohtuasjas C-204/21 R, komisjon vs. Poola, EU:C:2021:593.

9

vs.

(10)  Konstitutsioonikohtu 14. juuli 2021. aasta otsus kohtuasjas P 7/20.

10

(11)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2021. aasta otsus kohtuasjas C-791/19: komisjon vs. Poola, EU:C:2021:596.

11

vs.

(12)  Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2021. aasta otsus kohtuasjas C-487/19, W.Ż, EU:C:2021:798.

12

(13)  Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2021. aasta määrus kohtuasjas C-204/21 R-RAP, komisjon vs. Poola, EU:C:2021:834.

13

vs.

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY

15

(16)  Eurobaromeetri kiiruuring olukorrast Euroopa Liidus, IPSOS, august 2021.

16

(17)  Ipsos OKO.pressi ja Gazeta Wyborcza jaoks, 23.–25. september 2021. Näitajad on esitatud protsentides.

17

(18)  Kantar, 21. september 2021.

18

(19)  Eurobaromeetri uuring, oktoober 2021, https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331

19

(20)  Otsus kohtuasjas K 3/21.

20

(21)  Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasi Xero Flor w Polsce sp. z o.o. vs. Poola.

21

vs.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Olukord Tuneesias

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tuneesia kohta ning 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tuneesia kohta ning 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt 15. septembril ja 6. oktoobril 2019 toimunud Tuneesia presidendi- ja parlamendivalimiste ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt 15. septembril ja 6. oktoobril 2019 toimunud Tuneesia presidendi- ja parlamendivalimiste ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelist assotsieerimislepingut ning selle raames 2019. ja 2020. aastal toimunud mitmesuguseid temaatilisi kohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelist assotsieerimislepingut ning selle raames 2019. ja 2020. aastal toimunud mitmesuguseid temaatilisi kohtumisi,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi direktorite nõukogu 26. veebruari 2021. aasta järeldusi IV artikli kohaselt toimuva Tuneesiaga konsulteerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi direktorite nõukogu 26. veebruari 2021. aasta järeldusi IV artikli kohaselt toimuva Tuneesiaga konsulteerimise kohta,

| — | võttes arvesse 4. juuni 2021. aasta ühiskommünikeed „For a renewed partnership“ (Uue partnerluse nimel) ELi ja Tuneesia suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juuni 2021. aasta ühiskommünikeed „For a renewed partnership“ (Uue partnerluse nimel) ELi ja Tuneesia suhete kohta,

| — | võttes arvesse Tuneesia presidendi 26. juuli 2021. aasta dekreeti nr 2021-69, millega lõpetatakse peaministri ja valitsuse liikmete ametiaeg, Tuneesia presidendi 29. juuli 2021. aasta dekreeti nr 2021-80, millega peatatakse Tuneesia parlamendi volitused, Tuneesia presidendi 24. augusti 2021. aasta dekreeti nr 2021-109, millega pikendatakse parlamendi volituste peatamisega seotud erakorralisi meetmeid, ja Tuneesia presidendi 22. septembri 2021. aasta dekreeti nr 2021-117 erakorraliste meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuneesia presidendi 26. juuli 2021. aasta dekreeti nr 2021-69, millega lõpetatakse peaministri ja valitsuse liikmete ametiaeg, Tuneesia presidendi 29. juuli 2021. aasta dekreeti nr 2021-80, millega peatatakse Tuneesia parlamendi volitused, Tuneesia presidendi 24. augusti 2021. aasta dekreeti nr 2021-109, millega pikendatakse parlamendi volituste peatamisega seotud erakorralisi meetmeid, ja Tuneesia presidendi 22. septembri 2021. aasta dekreeti nr 2021-117 erakorraliste meetmete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. juulil 2021 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust ning 10. septembril 2021. aastal Tuneesias ajakirjandusele tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. juulil 2021 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust ning 10. septembril 2021. aastal Tuneesias ajakirjandusele tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse Tuneesia 2014. aasta põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuneesia 2014. aasta põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tuneesia on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tuneesia on ühinenud,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW), mille Tuneesia ratifitseeris 1985. aastal ja mille suhtes ta 2014. aastal oma reservatsioonid tagasi võttis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW), mille Tuneesia ratifitseeris 1985. aastal ja mille suhtes ta 2014. aastal oma reservatsioonid tagasi võttis,

| — | võttes arvesse 2018. aastal vastu võetud naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat riiklikku tegevuskava aastateks 2018–2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aastal vastu võetud naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat riiklikku tegevuskava aastateks 2018–2022,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Tuneesia on ELi privilegeeritud partner ja EL on vankumatult pühendunud Tuneesia demokraatia toetamisele ning peab Tuneesia toetamist ja abistamist oluliseks prioriteediks, nagu kinnitavad ka 2011., 2014., 2018. ja 2019. aasta valimisvaatlusmissioonid; arvestades, et sel aastal möödub kümme aastat Tuneesia revolutsioonist, mis on Tuneesia demokraatliku arengu oluline verstapost; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Tuneesia on ELi privilegeeritud partner ja EL on vankumatult pühendunud Tuneesia demokraatia toetamisele ning peab Tuneesia toetamist ja abistamist oluliseks prioriteediks, nagu kinnitavad ka 2011., 2014., 2018. ja 2019. aasta valimisvaatlusmissioonid; arvestades, et sel aastal möödub kümme aastat Tuneesia revolutsioonist, mis on Tuneesia demokraatliku arengu oluline verstapost;

| B. | arvestades, et Tuneesia sotsiaal-majanduslikku olukorda iseloomustab ulatuslik majanduslik stagnatsioon, mis on seotud sisepoliitilise kontekstiga, ning sanitaarkriis, kusjuures COVID-19 surmajuhtumite määr riigis on maailmas teisel kohal; arvestades, et COVID-19 pandeemia, turismi puudumine ning noorte töötuse ja inflatsiooni kõrge tase on Tuneesia majanduse ebakindlust veelgi suurendanud; arvestades, et sügavalt juurdunud korruptsioon, ebatäielik üleminekuperioodi kohtusüsteem ning tõsised majandus- ja julgeolekuprobleemid takistavad jätkuvalt ja tõsiselt demokraatia täielikku konsolideerimist Tuneesias; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Tuneesia sotsiaal-majanduslikku olukorda iseloomustab ulatuslik majanduslik stagnatsioon, mis on seotud sisepoliitilise kontekstiga, ning sanitaarkriis, kusjuures COVID-19 surmajuhtumite määr riigis on maailmas teisel kohal; arvestades, et COVID-19 pandeemia, turismi puudumine ning noorte töötuse ja inflatsiooni kõrge tase on Tuneesia majanduse ebakindlust veelgi suurendanud; arvestades, et sügavalt juurdunud korruptsioon, ebatäielik üleminekuperioodi kohtusüsteem ning tõsised majandus- ja julgeolekuprobleemid takistavad jätkuvalt ja tõsiselt demokraatia täielikku konsolideerimist Tuneesias;

| C. | arvestades, et Tuneesia president Kais Saied teatas 25. juulil 2021. aastal, et võtab talle Tuneesia põhiseaduse artikliga 80 antud õiguse alusel kasutusele erakorralised meetmed riiki ähvardava vahetu ohuga toime tulemiseks ning vabastab ametist peaminister Hichem Mechichi, peatab riigi parlamendi töö 30 päevaks, mida võib pikendada, ja võtab kõikidelt parlamendiliikmetelt puutumatuse; arvestades, et 24. augustil 2021 pikendas president parlamendi töö peatamise otsust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tuneesia president Kais Saied teatas 25. juulil 2021. aastal, et võtab talle Tuneesia põhiseaduse artikliga 80 antud õiguse alusel kasutusele erakorralised meetmed riiki ähvardava vahetu ohuga toime tulemiseks ning vabastab ametist peaminister Hichem Mechichi, peatab riigi parlamendi töö 30 päevaks, mida võib pikendada, ja võtab kõikidelt parlamendiliikmetelt puutumatuse; arvestades, et 24. augustil 2021 pikendas president parlamendi töö peatamise otsust;

| D. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide, Saudi Araabia ja Egiptuse valitsus kiitsid viivitamata president Kais Saiedi algatust ja avaldasid sellele retoorilist toetust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide, Saudi Araabia ja Egiptuse valitsus kiitsid viivitamata president Kais Saiedi algatust ja avaldasid sellele retoorilist toetust;

| E. | arvestades, et riigis puudub konstitutsioonikohus ja seetõttu ei saa parlamendiliikmed presidendi ühepoolset otsust erakorralise olukorra pikendamise kohta edasi kaevata, ehkki põhiseaduse vastavas artiklis on see võimalus ette nähtud, ning see annab alust tõsiseks mureks Tuneesia demokraatliku ülemineku ja põhiõiguste pärast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigis puudub konstitutsioonikohus ja seetõttu ei saa parlamendiliikmed presidendi ühepoolset otsust erakorralise olukorra pikendamise kohta edasi kaevata, ehkki põhiseaduse vastavas artiklis on see võimalus ette nähtud, ning see annab alust tõsiseks mureks Tuneesia demokraatliku ülemineku ja põhiõiguste pärast;

| F. | arvestades, et president Kais Saied andis 22. septembril 2021. aastal välja dekreedi nr 2021-117, milles kuulutatakse seesama dekreet ülimuslikuks, sealhulgas põhiseaduse suhtes, millega õõnestatakse põhiseadust ja koondatakse kogu riigivõim isiklikult presidendi kätte; arvestades, et õigusi ja vabadusi käsitlevaid põhiseaduse sätteid täidetakse ja järgitakse üksnes siis, kui need ei ole vastuolus presidendi dekreedil põhinevate seaduste ja erakorraliste meetmetega; arvestades, et presidendi dekreediga nr 2021-117 keelati presidendi otsuste edasikaebamine kohtus, sealhulgas Tuneesia kõrgeimas halduskohtus ja kassatsioonikohtus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et president Kais Saied andis 22. septembril 2021. aastal välja dekreedi nr 2021-117, milles kuulutatakse seesama dekreet ülimuslikuks, sealhulgas põhiseaduse suhtes, millega õõnestatakse põhiseadust ja koondatakse kogu riigivõim isiklikult presidendi kätte; arvestades, et õigusi ja vabadusi käsitlevaid põhiseaduse sätteid täidetakse ja järgitakse üksnes siis, kui need ei ole vastuolus presidendi dekreedil põhinevate seaduste ja erakorraliste meetmetega; arvestades, et presidendi dekreediga nr 2021-117 keelati presidendi otsuste edasikaebamine kohtus, sealhulgas Tuneesia kõrgeimas halduskohtus ja kassatsioonikohtus;

| G. | arvestades, et selline volituste koondumine on antud presidendi kätte ilma ajalise piiranguta; arvestades, et president võttis endale täielikud seadusandlikud volitused muuta dekreediga seadusi, millega reguleeritakse erakondi, valimisi, kohtusüsteemi, ametiühinguid ja ühendusi, ajakirjandusvabadust ja teabevabadust, justiitsministeeriumi korraldust, inimõigusi ja vabadusi, isikustaatuse seadustikku, sisejulgeolekujõude, tolli ja riigieelarvet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selline volituste koondumine on antud presidendi kätte ilma ajalise piiranguta; arvestades, et president võttis endale täielikud seadusandlikud volitused muuta dekreediga seadusi, millega reguleeritakse erakondi, valimisi, kohtusüsteemi, ametiühinguid ja ühendusi, ajakirjandusvabadust ja teabevabadust, justiitsministeeriumi korraldust, inimõigusi ja vabadusi, isikustaatuse seadustikku, sisejulgeolekujõude, tolli ja riigieelarvet;

| H. | arvestades, et kuigi Tuneesia kodanikuühiskond on avalikult väljendanud tõsist muret uute piirangute pärast, oli president Kais Saiedi juulis võetud meetmetel märkimisväärne üldsuse toetus, mis näitab üldsuse rahulolematust riigi raske sotsiaal-majandusliku olukorraga ja riigivalitsemise tõsise mittetoimimisega; arvestades, et 18 kohalikku ja rahvusvahelist vabaühendust on avaldanud ühisdeklaratsiooni, milles hoiatatakse, et demokraatia on Tuneesias ohus; arvestades, et G7 riigid kutsusid Tuneesiat üles naasma põhiseadusliku korra juurde ja võimaldama parlamendil oma tööd jätkata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi Tuneesia kodanikuühiskond on avalikult väljendanud tõsist muret uute piirangute pärast, oli president Kais Saiedi juulis võetud meetmetel märkimisväärne üldsuse toetus, mis näitab üldsuse rahulolematust riigi raske sotsiaal-majandusliku olukorraga ja riigivalitsemise tõsise mittetoimimisega; arvestades, et 18 kohalikku ja rahvusvahelist vabaühendust on avaldanud ühisdeklaratsiooni, milles hoiatatakse, et demokraatia on Tuneesias ohus; arvestades, et G7 riigid kutsusid Tuneesiat üles naasma põhiseadusliku korra juurde ja võimaldama parlamendil oma tööd jätkata;

| I. | arvestades, et Tuneesia politsei sulges 26. juulil 2021 ilma selgitusi andmata Al Jazeera bürood Tunises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Tuneesia politsei sulges 26. juulil 2021 ilma selgitusi andmata Al Jazeera bürood Tunises;

| J. | arvestades, et Tuneesia kodanikuühiskond on hästi arenenud ja tugev, sellel on olnud määrav roll Tuneesia demokraatiale ülemineku kujundamisel ja tugevdamisel alates 2011. aastast ning paljud aktivistid nõuavad kiireid reforme, sealhulgas korruptsioonivastaseid meetmeid, samuti arvestades, et rahvuslik dialoog on üks riigi erijooni; arvestades, et ajakirjandus- ja avaldamisvabadus on avatud, vaba ja demokraatliku ühiskonna lahutamatu osa; arvestades, et kodanikuühiskond on alates 26. juulist 2021 rahvuslikust dialoogist kõrvale jäetud ja kodanikuühiskonnaga ei ole president Kais Saiedi võetud meetmete asjus konsulteeritud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Tuneesia kodanikuühiskond on hästi arenenud ja tugev, sellel on olnud määrav roll Tuneesia demokraatiale ülemineku kujundamisel ja tugevdamisel alates 2011. aastast ning paljud aktivistid nõuavad kiireid reforme, sealhulgas korruptsioonivastaseid meetmeid, samuti arvestades, et rahvuslik dialoog on üks riigi erijooni; arvestades, et ajakirjandus- ja avaldamisvabadus on avatud, vaba ja demokraatliku ühiskonna lahutamatu osa; arvestades, et kodanikuühiskond on alates 26. juulist 2021 rahvuslikust dialoogist kõrvale jäetud ja kodanikuühiskonnaga ei ole president Kais Saiedi võetud meetmete asjus konsulteeritud;

| K. | arvestades, et Tuneesia üldine tööliit (UGTT) esitas 10. septembril 2021 tegevuskava riikliku nõuandekomitee loomiseks, et luua riigis õigusraamistik kaasavateks sotsiaalseteks ja poliitilisteks reformideks, eelkõige poliitilise süsteemi ja valimisseaduse reformiks ning põhiseaduse muutmiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Tuneesia üldine tööliit (UGTT) esitas 10. septembril 2021 tegevuskava riikliku nõuandekomitee loomiseks, et luua riigis õigusraamistik kaasavateks sotsiaalseteks ja poliitilisteks reformideks, eelkõige poliitilise süsteemi ja valimisseaduse reformiks ning põhiseaduse muutmiseks;

| L. | arvestades, et Tuneesia majandus sõltub suurel määral välisinvesteeringutest, turismist ja ekspordist ELi; arvestades, et Maailmapanga hinnangul tuleks Tuneesia jooksevkonto ja valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu riigis läbi viia jõulised struktuurireformid; arvestades, et EL on Tuneesia suurim kaubanduspartner, kellega kauplemine moodustas 2020. aastal Tuneesia kaubandusmahust 57,9 % ning ELi läks 70,9 % Tuneesia ekspordist ja EList pärines 48,3 % Tuneesia impordist; arvestades, et majandus saab jõudsalt areneda ainult siis, kui demokraatia taastatakse ning riigis tagatakse julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Tuneesia majandus sõltub suurel määral välisinvesteeringutest, turismist ja ekspordist ELi; arvestades, et Maailmapanga hinnangul tuleks Tuneesia jooksevkonto ja valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu riigis läbi viia jõulised struktuurireformid; arvestades, et EL on Tuneesia suurim kaubanduspartner, kellega kauplemine moodustas 2020. aastal Tuneesia kaubandusmahust 57,9 % ning ELi läks 70,9 % Tuneesia ekspordist ja EList pärines 48,3 % Tuneesia impordist; arvestades, et majandus saab jõudsalt areneda ainult siis, kui demokraatia taastatakse ning riigis tagatakse julgeolek ja stabiilsus;

| M. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on Tuneesia juba niigi habrast olukorda veelgi halvendanud; arvestades, et puudu on olnud nii hapnikust kui ka vaktsiinidest, mis on mõlemad tervishoiukriisi tõhusaks lahendamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on Tuneesia juba niigi habrast olukorda veelgi halvendanud; arvestades, et puudu on olnud nii hapnikust kui ka vaktsiinidest, mis on mõlemad tervishoiukriisi tõhusaks lahendamiseks hädavajalikud;

| N. | arvestades, et üha rohkem Tuneesia elanikke on koduriigist lahkunud, vahel seades oma elu Vahemere ületamisel ohtu; arvestades, et ajude äravool Tuneesiast on üks suurimaid araabia riikide seas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üha rohkem Tuneesia elanikke on koduriigist lahkunud, vahel seades oma elu Vahemere ületamisel ohtu; arvestades, et ajude äravool Tuneesiast on üks suurimaid araabia riikide seas;

| O. | arvestades, et EL on alates 2011. aastast Tuneesiat märkimisväärses mahus ja püsivalt toetanud, eraldades 2 miljardit eurot otsetoetusi, et toetada Tuneesia väidetavat pühendumust demokraatiale üleminekule, sealhulgas 260 miljonit eurot 2020. aastal ja 200 miljonit eurot alates 2021. aasta juunist osana makromajanduslikust finantsabist; arvestades, et 2021. aasta mais tehti Tuneesia makromajandusliku finantsabi programmi raames kättesaadavaks 600 miljoni euro suurune osamakse, mille spetsiifiline eesmärk oli leevendada COVID-19 pandeemia majanduslikke tagajärgi riigis; arvestades, et aastatel 2021–2027 asendab EL eri rahastamisvahendid uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ ning selle raames antava ELi välisabi peamine eesmärk on tugevdada, toetada ja edendada demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on alates 2011. aastast Tuneesiat märkimisväärses mahus ja püsivalt toetanud, eraldades 2 miljardit eurot otsetoetusi, et toetada Tuneesia väidetavat pühendumust demokraatiale üleminekule, sealhulgas 260 miljonit eurot 2020. aastal ja 200 miljonit eurot alates 2021. aasta juunist osana makromajanduslikust finantsabist; arvestades, et 2021. aasta mais tehti Tuneesia makromajandusliku finantsabi programmi raames kättesaadavaks 600 miljoni euro suurune osamakse, mille spetsiifiline eesmärk oli leevendada COVID-19 pandeemia majanduslikke tagajärgi riigis; arvestades, et aastatel 2021–2027 asendab EL eri rahastamisvahendid uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ ning selle raames antava ELi välisabi peamine eesmärk on tugevdada, toetada ja edendada demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguste austamist;

| P. | arvestades, et nõukogu poolt 2020. aasta novembris vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas kinnitas EL taas oma kohustust suurendada demokraatia edendamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nõukogu poolt 2020. aasta novembris vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas kinnitas EL taas oma kohustust suurendada demokraatia edendamiseks tehtavaid pingutusi;

| Q. | arvestades, et Tuneesia 2014. aasta põhiseadus sätestab usu- ja südametunnistusevabaduse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Tuneesia 2014. aasta põhiseadus sätestab usu- ja südametunnistusevabaduse;

1.

kinnitab oma pühendumust ELi ja Tuneesia eripartnerlusele ning Tuneesia demokraatlikule arengule; peab sügavalt murettekitavaks, et presidendi dekreediga nr 2021-117 koondatakse kogu võim tähtajatult presidendi kätte; rõhutab, et õigusriik, põhiseadus ja õigusraamistik peavad kehtima jääma ning hästi toimiva ja legitiimse parlamendi olemasolu on hädavajalik, kuna see on institutsioon, mis esindab rahvast; mõistab seetõttu hukka asjaolu, et president Kais Saied peatas alates 24. augustist 2021 Tuneesia parlamendi tegevuse määramata ajaks;

2.

nõuab, et võimalikult kiiresti taastataks riigiasutuste normaalne toimimine, sealhulgas täielik parlamentaarne demokraatia ja parlamendi tegevus rahvusliku dialoogi osana, ning esitataks selge edasine tegevuskava;

3.

rõhutab otsustavalt, et parlament on demokraatlikus riigis oluline institutsioon ja hädavajalik põhiseaduse reformimiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et konstitutsioonikohtu puudumine võimaldab Tuneesias põhiseaduse artikli 80 väga laiaulatuslikku tõlgendamist ja kohaldamist ning takistab parlamendiliikmetel oma töö peatamise otsust ja muid presidendi poolt artikli 80 alusel võetud meetmeid edasi kaevata, et saada nendele õiguslik hinnang; kutsub Tuneesiat üles looma konstitutsioonikohtu, et vältida põhiseaduse väärtõlgendusi ja vääritimõistmist;

4.

kordab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõudmist taastada võimalikult kiiresti institutsiooniline stabiilsus ning eriti nõudmist austada põhiõigusi ja -vabadusi, mis on sätestatud Tuneesia 2014. aasta põhiseaduses, ja hoiduda igasugusest vägivallast;

5.

märgib, et 29 septembril 2021 nimetati peaministriks Najla Bouden Ramadhane ja 11. oktoobril 2021 nimetati ametisse ministrite kabineti liikmed; võtab teadmiseks, et ametisse nimetatud ministritest kümme on naised;

6.

palub presidendil oma seisukohad läbi vaadata ja toetada aktiivselt kõiki samme, et tagada naiste ja meeste võrdsed õigused kõigis valdkondades, eelkõige seadustes, mis kitsendavad naiste pärimisõigust, lapse hooldusõigust, õigusi leibkonna juhina, vanemapuhkuse õigust ja tööõigusi, eriti koduabiliste ja naissoost põllumajandustöötajate puhul;

7.

kutsub Tuneesia ametivõime üles austama põhiseadust ja tagama, et austatakse kõikide kodanike põhiõigusi; tuletab meelde, et põhi- ja inimõigused on võõrandamatud ja tingimusteta ülimuslikud, ning nõuab põhiseaduse taastamist esmase õigusaktina; nõuab, et Tuneesia kaotaks täielikult surmanuhtluse;

8.

kutsub ametivõime üles vältima reisikeeldude, riikliku jälgimise ja koduarestide kehtestamisega kaasnevat õiguslikku ebakindlust; peab sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmist äärmiselt problemaatiliseks ning nõuab sõltumatu kohtusüsteemi taastamist, mis peaks viima Tuneesia sõjaväekohtute reformimiseni ja lõpetama sõjaväelised kohtuprotsessid tsiviilisikute üle;

9.

rõhutab, et põhiseaduse ja poliitilise süsteemi muutmine saab toimuda üksnes põhiseadusega lubatud piirides; võtab teadmiseks Tuneesia inimõiguste kaitse liiga ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide kriitika võimu presidendi kätte koondamise kohta; rõhutab, et demokraatlikus riigis peab valitsema võimude tasakaal ja lahusus;

10.

tunnustab rahvusliku dialoogi neliku (Tuneesia töötajate keskliit (UGTT), Tuneesia tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse keskliit (UTICA), Tuneesia inimõiguste kaitse liiga (LTDH) ja Tuneesia advokaatide liit) olulist rolli kaasava rahvusliku dialoogi kujundamisel, mille eest sellele anti 2015. aastal Nobeli rahupreemia; kutsub presidenti üles aitama kaasa riikliku raamistiku loomisele, et kõik sidusrühmad saaksid seda dialoogi tulemuslikult jätkata; tuletab meelde Euroopa Parlamendi demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma (DEG) olulist rolli dialoogi edendamisel kodanikuühiskonna ja Tuneesia poliitiliste liidrite vahel;

11.

rõhutab tungivat vajadust ületada praegune sotsiaal-majanduslik kriis riigis struktuurireformide ja -poliitika abil;

12.

kinnitab ELi vankumatut pühendumust Tuneesia toetamisele finants- ja majanduskriisist ülesaamisel ning demokraatia edasisel tugevdamisel; kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tõhustama dialoogi Tuneesia ametivõimude, majandusüksuste ja kodanikuühiskonnaga; rõhutab, et Rahvusvahelise Valuutafondi päästelaenu saamiseks vajalike struktuurireformide edukaks läbiviimiseks on vaja stabiilseid ja toimivaid institutsioone;

13.

toonitab, et ELi ja Tuneesia tugeva partnerluse peamine alus on ühine arusaam õigusriigist, demokraatiast ja inimõigustest; nõuab tungivalt, et president võimaldaks täielikult ja nõuetekohaselt toimida sõltumatutel riiklikel reguleerivatel asutustel, sealhulgas õigusaktide põhiseadusele vastavuse läbivaatamise ajutisel organil ja riiklikul korruptsioonivastasel ametil;

14.

tunneb muret välise sekkumise pärast, mis kahjustab Tuneesia demokraatiat;

15.

kutsub ELi üles jätkama programme, millega toetatakse otseselt Tuneesia kodanikke, ja suurendama praegust kriisi arvesse võttes vajaduse korral abi, sealhulgas tervishoiutoetust COVAXi mehhanismi kaudu, et aidata riigil COVID-19 pandeemia tõsiste tagajärgedega toime tulla;

16.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles jälgima tähelepanelikult olukorda Tuneesias ning palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal anda parlamendi väliskomisjonile selle kohta korrapäraselt aru, et tagada selles murettekitavas olukorras vajalik parlamentaarne dialoog;

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Tuneesia presidendile, Tuneesia valitsusele ning Tuneesia parlamendile.

---

(1)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 117.

1

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse, et liidu siseturg peab töötama Euroopa säästva arengu nimel, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 11 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 37, milles nõutakse, et liidu poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse integreeritaks keskkonna ja inimeste tervise kaitse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, milles sätestatakse, et liidu siseturg peab töötama Euroopa säästva arengu nimel, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 11 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 37, milles nõutakse, et liidu poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse integreeritaks keskkonna ja inimeste tervise kaitse,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2021. aasta teatise eelnõu „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised 2022. aastaks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2021. aasta teatise eelnõu „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised 2022. aastaks“,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2021. aasta teatist „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2021. aasta teatist „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021)0660),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) saavutatud Pariisi kokkulepet ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Prantsusmaal Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) saavutatud Pariisi kokkulepet ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Prantsusmaal Pariisis,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatist „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta teatist „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“ (COM(2021)0550),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1749 pealkirjaga „Energiatõhususe esikohale seadmine – põhimõtete rakendamine“ (1) ja sellele lisatud suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1749 pealkirjaga „Energiatõhususe esikohale seadmine – põhimõtete rakendamine“ (1) ja sellele lisatud suuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni hinnangut ELi riigiabi normidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni hinnangut ELi riigiabi normidele,

| — | võttes arvesse läbivaadatud kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniseid käsitlevat avalikku konsultatsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniseid käsitlevat avalikku konsultatsiooni,

| — | võttes arvesse avalikku konsultatsiooni üldise grupierandi määruse sihipärase läbivaatamise kohta (riigiabi): rohe- ja digipöörde edendamiseks läbivaadatud riigiabi normid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avalikku konsultatsiooni üldise grupierandi määruse sihipärase läbivaatamise kohta (riigiabi): rohe- ja digipöörde edendamiseks läbivaadatud riigiabi normid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (2) (taastuvenergia direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (2) (taastuvenergia direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (5),

| — | võttes arvesse määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (7) (taksonoomiamäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (7) (taksonoomiamäärus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (8) (Århusi määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (8) (Århusi määrus),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2021. aasta aruannet konkurentsipoliitika kohta (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2021. aasta aruannet konkurentsipoliitika kohta (COM(2021)0373),

| — | võttes arvesse keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (Århusi konventsioon);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et kliima-, energia- ja keskkonnaprojektidele riigiabi andmise normid peaksid olema kestlikuks üleminekuks sobivad ning kooskõlas kliima-, energia-, ringluse, nullsaaste ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega ja liidu sellekohaste sihtidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliima-, energia- ja keskkonnaprojektidele riigiabi andmise normid peaksid olema kestlikuks üleminekuks sobivad ning kooskõlas kliima-, energia-, ringluse, nullsaaste ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega ja liidu sellekohaste sihtidega;

| B. | arvestades, et praegused keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegused keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021;

| C. | arvestades, et keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suunised tuleb põhjalikult läbi vaadata, et viia suunised täielikult kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe, Pariisi kokkuleppe ning ELi 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suunised tuleb põhjalikult läbi vaadata, et viia suunised täielikult kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe, Pariisi kokkuleppe ning ELi 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega;

| D. | arvestades, et konkurentsivõimeliste turgude säilitamiseks ning ebaproportsionaalsete ja põhjendamatute turumoonutuste vältimiseks on vaja tugevat ja läbipaistvat riigiabi raamistikku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konkurentsivõimeliste turgude säilitamiseks ning ebaproportsionaalsete ja põhjendamatute turumoonutuste vältimiseks on vaja tugevat ja läbipaistvat riigiabi raamistikku;

| E. | arvestades, et keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes on sätestatud tingimused, mille alusel võib energia ja keskkonnakaitse valdkonnas antavat riigiabi pidada ühtse turuga kokkusobivaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes on sätestatud tingimused, mille alusel võib energia ja keskkonnakaitse valdkonnas antavat riigiabi pidada ühtse turuga kokkusobivaks;

| F. | arvestades, et ELi ambitsioonikad energia- ja kliimaeesmärgid tekitavad enneolematuid probleeme, mis nõuavad tohutul hulgal avaliku ja erasektori investeeringuid; arvestades, et tegevusetus selles valdkonnas oleks kulukam, kuna investeeringute ebaõnnestumine või edasilükkamine ökoloogilise ülemineku saavutamiseks võib minna ELile maksma kuni 5,6 % tema SKPst 2050. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ambitsioonikad energia- ja kliimaeesmärgid tekitavad enneolematuid probleeme, mis nõuavad tohutul hulgal avaliku ja erasektori investeeringuid; arvestades, et tegevusetus selles valdkonnas oleks kulukam, kuna investeeringute ebaõnnestumine või edasilükkamine ökoloogilise ülemineku saavutamiseks võib minna ELile maksma kuni 5,6 % tema SKPst 2050. aastal;

| G. | arvestades, et teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta on konkreetselt sätestatud, et riigiabi normid tuleks läbi vaadata, nii et need kajastaksid Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke, toetaksid kulutõhusat üleminekut kliimaneutraalsusele 2050. aastaks ning hõlbustaksid fossiilkütuste, eeskätt kõige saastavamate fossiilkütuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, tagades siseturul võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatises Euroopa rohelise kokkuleppe kohta on konkreetselt sätestatud, et riigiabi normid tuleks läbi vaadata, nii et need kajastaksid Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke, toetaksid kulutõhusat üleminekut kliimaneutraalsusele 2050. aastaks ning hõlbustaksid fossiilkütuste, eeskätt kõige saastavamate fossiilkütuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, tagades siseturul võrdsed tingimused;

| H. | arvestades, et riigiabikõlblike sektorite loetelu on komisjoni kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste eelnõus lühendatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riigiabikõlblike sektorite loetelu on komisjoni kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste eelnõus lühendatud;

| I. | arvestades, et praegused kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunised välistavad piirkondlikel eripäradel ja jaotusel põhineva diferentseeritud lähenemisviisi, mis aeglustab taastuvenergia vajalikku laiendamist heterogeensete loodustingimustega liikmesriikide maapiirkondades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegused kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunised välistavad piirkondlikel eripäradel ja jaotusel põhineva diferentseeritud lähenemisviisi, mis aeglustab taastuvenergia vajalikku laiendamist heterogeensete loodustingimustega liikmesriikide maapiirkondades;

| J. | arvestades, et 7. juunil 2021 algatas komisjon sihtotstarbelise avaliku konsultatsiooni ja avaldas teatise eelnõu pealkirjaga „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised 2022“; arvestades, et konsulteerimisperiood lõppes 2. augustil 2021; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 7. juunil 2021 algatas komisjon sihtotstarbelise avaliku konsultatsiooni ja avaldas teatise eelnõu pealkirjaga „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised 2022“; arvestades, et konsulteerimisperiood lõppes 2. augustil 2021;

| K. | arvestades, et komisjon on märkinud, et riigiabi suuniste läbivaatamise kaks peamist tõukejõudu on suuniste kohaldamisala laiendamine uutele valdkondadele ja kogu tehnoloogiale, mis aitab saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke, ning ühilduvusnormide suurem paindlikkus; arvestades, et on väga tähtis viia õigusaktid vastavusse ja kooskõlla asjakohaste ELi keskkonna- ja energiaalaste õigusaktidega ning kehtiva liidu õigustikuga üldiselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon on märkinud, et riigiabi suuniste läbivaatamise kaks peamist tõukejõudu on suuniste kohaldamisala laiendamine uutele valdkondadele ja kogu tehnoloogiale, mis aitab saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke, ning ühilduvusnormide suurem paindlikkus; arvestades, et on väga tähtis viia õigusaktid vastavusse ja kooskõlla asjakohaste ELi keskkonna- ja energiaalaste õigusaktidega ning kehtiva liidu õigustikuga üldiselt;

| L. | arvestades, et saavutamaks vastutustundlikult 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk, on EL otsustanud vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 %, ning komisjon on teinud ettepaneku viia kõik asjakohased kliima- ja energiaalased õigusaktid selle otsusega vastavusse, sealhulgas soovitanud paketi „Eesmärk 55“ raames suurendada liidu 2030. aasta eesmärkides taastuvate energiaallikate osakaalu vähemalt 40 % ja energiatõhusust vähemalt 36 % võrra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et saavutamaks vastutustundlikult 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk, on EL otsustanud vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 %, ning komisjon on teinud ettepaneku viia kõik asjakohased kliima- ja energiaalased õigusaktid selle otsusega vastavusse, sealhulgas soovitanud paketi „Eesmärk 55“ raames suurendada liidu 2030. aasta eesmärkides taastuvate energiaallikate osakaalu vähemalt 40 % ja energiatõhusust vähemalt 36 % võrra;

| M. | arvestades, et komisjon on teatanud, et ainuüksi need kliima- ja energiaeesmärgid nõuavad aastas 350 miljardit eurot lisainvesteeringuid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon on teatanud, et ainuüksi need kliima- ja energiaeesmärgid nõuavad aastas 350 miljardit eurot lisainvesteeringuid;

| N. | arvestades, et riigiabi normid, eelkõige kliima-, energia- ja keskkonnakaitse normid, peaksid toetama fossiilkütuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist kooskõlas Euroopa kliimamäärusega ega tohiks soodustada seotuse efekti kasvuhoonegaaside heitkoguste osas või tekitada kasutuskõlbmatuid varasid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et riigiabi normid, eelkõige kliima-, energia- ja keskkonnakaitse normid, peaksid toetama fossiilkütuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist kooskõlas Euroopa kliimamäärusega ega tohiks soodustada seotuse efekti kasvuhoonegaaside heitkoguste osas või tekitada kasutuskõlbmatuid varasid;

| O. | arvestades, et riigiabi normid peaksid aitama rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mida liikmesriigid peavad kohaldama oma energiaplaneerimise, energiapoliitika ja investeerimise otsustes kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete juhtimise kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et riigiabi normid peaksid aitama rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mida liikmesriigid peavad kohaldama oma energiaplaneerimise, energiapoliitika ja investeerimise otsustes kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999 energialiidu ja kliimameetmete juhtimise kohta;

| P. | arvestades, et ajakohastatud riigiabi normid peaksid olema tulevikukindlad ning seetõttu tuleks neid korrapäraselt jälgida ja läbi vaadata; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ajakohastatud riigiabi normid peaksid olema tulevikukindlad ning seetõttu tuleks neid korrapäraselt jälgida ja läbi vaadata;

| Q. | arvestades, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi normide läbivaatamine peaks aitama kaasa õiglasele üleminekule ja seega võtma oma eesmärkides, sealhulgas pakkumismehhanismi suunistes, arvesse sotsiaalseid aspekte, et vältida ebaproportsionaalseid ja soovimatuid sotsiaalseid tagajärgi ja ebavõrdsust, pidades silmas, et 30 miljonit inimest ehk 6,9 % ELi elanikkonnast elab kütteostuvõimetuses, kusjuures liikmesriikide vahel on märkimisväärseid erinevusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi normide läbivaatamine peaks aitama kaasa õiglasele üleminekule ja seega võtma oma eesmärkides, sealhulgas pakkumismehhanismi suunistes, arvesse sotsiaalseid aspekte, et vältida ebaproportsionaalseid ja soovimatuid sotsiaalseid tagajärgi ja ebavõrdsust, pidades silmas, et 30 miljonit inimest ehk 6,9 % ELi elanikkonnast elab kütteostuvõimetuses, kusjuures liikmesriikide vahel on märkimisväärseid erinevusi;

| R. | arvestades, et konkurentsivõimeliste turgude säilitamiseks on vaja tugevat riigiabi raamistikku, mis võib toimida ka tugiraamistikuna, toetades Euroopa tööstust üleminekul kliimaneutraalsele majandusele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et konkurentsivõimeliste turgude säilitamiseks on vaja tugevat riigiabi raamistikku, mis võib toimida ka tugiraamistikuna, toetades Euroopa tööstust üleminekul kliimaneutraalsele majandusele;

1.

väljendab heameelt komisjoni teatise eelnõu üle kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta ja komisjoni püüdluste üle tugevdada keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniseid ning seada eesmärgiks kõrgemal tasemel keskkonnakaitse, mis hõlmab energiasektori CO2 heite vähendamist; väljendab heameelt selle üle, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste eelnõus pööratakse suuremat tähelepanu kliimamuutuste vastu võitlemisele ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, ning rõhutab, et see peaks käima käsikäes keskkonna- ja tervisekaitsega;

2.

märgib, et vähem CO2 heidet tekitavale mudelile üleminekuga kaasnevat tehnoloogilist muutust silmas pidades peavad riigiabi reeglid võimaldama teatavat paindlikkust;

3.

tuletab meelde liidu kliimaeesmärki vähendada 2030. aastaks heitkoguseid vähemalt 55 %, nagu on sätestatud ELi kliimamääruses, ning eesmärki saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; tunnistab, et paljud kliima- ja energiaalased õigusaktid on praegu läbivaatamisel, et viia need nimetatud eesmärkidega kooskõlla, kusjuures 2030. aastaks kavandatud taastuvenergia eesmärk on praegu vähemalt 40 % ja energiatõhususe eesmärk vähemalt 36 %; juhib tähelepanu sellele, et üleminek kliimaneutraalsele majandusmudelile nõuab märkimisväärseid investeeringuid nii era- kui ka avalikult sektorilt; rõhutab, et tegevusetusega kaasnevad kulud on selgelt suuremad kui ELi kliima- ja energiaeesmärkide täitmise kulud;

4.

on seisukohal, et keskkonnasäästlik riigiabi on ELi kliima-, energia- ja keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisel keskse tähtsusega; rõhutab, et komisjon peaks selgelt märku andma, et mis tahes toetus peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning ELi rohepöörde ja sotsiaalsete eesmärkidega;

5.

kutsub komisjoni üles viima eri abikategooriad kooskõlla Euroopa kliimamäärusega, toetades seeläbi kulutõhusat ja õiglast üleminekut kliimaneutraalsusele ning hõlbustades fossiilkütuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist; rõhutab, et järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega peaksid kaasnema võimalused toetada uusi, vähem CO2-mahukaid tehnoloogiaid kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses, ning järjekindel liikumine 2050. aasta eesmärgiks seatud kliimaneutraalsuse suunas;

6.

märgib, et riigiabi suuniste eesmärk on aidata kaasa fossiilkütuste järkjärgulisele kasutuselt kõrvaldamisele; rõhutab siiski, et mis tahes allesjäänud toetus fossiilgaasi projektidele peaks aitama kaasa üldise heite märkimisväärsele vähendamisele ja vältima pikemaajalist seotust fossiilkütustega, olles kavandatud tulevikukindlalt, näiteks gaasiprojektid, millel on siduv ajakava vesiniku jaoks ümber kujundamiseks kooskõlas energiataristut käsitlevate õigusaktidega; rõhutab, et on vaja proportsionaalseid taastuvenergia investeeringute ajakavasid, mis nõuavad kõige tähelepanelikumat kontrolli ja kõige rangemaid kriteeriume;

7.

rõhutab, et riigiabi kliima, keskkonnakaitse ja energeetika valdkonnas on keskmises perspektiivis peamine vahend, millega astuda vastu energiahindade järsule tõusule, eelkõige toetades energiatõhususe meetmeid ja kestlikke taastuvaid energiaallikaid; on veendunud, et energiatõhususe poliitika ja meetmed, eriti hoonete puhul, on kaitsetumate inimeste jaoks olulised; väljendab muret selle pärast, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste eelnõus ei ole hoonete energiatõhususe ja keskkonnatoime parandamiseks ette nähtud abi kategooria piisavalt ulatuslik, kuna selles nähakse ette vaid väiksemaid renoveerimistöid; kutsub komisjoni üles suurendama põhinõuet vähendada hoonete primaarenergiatarbimist vähemalt 40 %, mis on minimaalne vajalik tase, et saavutada 2050. aastaks ehitussektoris kliimaneutraalsus; kutsub komisjoni üles laiendama võimalust lõdvendada kõikjal Euroopa Liidus riigiabi suuniseid, mis puudutavad sotsiaalelamute keskkonnameetmeid;

8.

palub komisjonil liigitada sektorid piisava täpsusega, et vältida muidu abikõlblike ettevõtete riigiabist kõrvalejäämist ebasoodsa sektoripõhise liigitamise tõttu;

9.

rõhutab, et paketi „Eesmärk 55“ ambitsioonikust arvestades võib riigiabi kaudu avaliku sektori toetust vajada pigem rohkem kui vähem sektoreid; kutsub komisjoni üles lisama 2022. aasta kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunistesse rohkem sektoreid, mis oleksid riigiabikõlblikud, eelkõige energia suurtarbijatele elektrimaksu vähendamise vormis antava abi puhul;

10.

rõhutab vajadust integreerida ELi kliima-, keskkonna-, nullheite-, elurikkuse- ja energiaalased õigusaktid ja poliitikameetmed uude riigiabi raamistikku, tagades samal ajal, et see oleks endiselt ajakohane ja kooskõlas praegu läbivaatamisel oleva ajakohastatud kliima- ja energiaraamistikuga;

11.

rõhutab, et suutmatus kehtestada jõulisi riigiabi eeskirju kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ ja Euroopa rohelise kokkuleppega võib kahjustada ELi tööstuse konkurentsivõimet ja kestlikkust, ohustada töökohtade loomist ja ELi majanduse elavdamist ning lõppkokkuvõttes õõnestada liidu kliimaalase tegevuskava tulemuslikkust;

12.

rõhutab, et paketi „Eesmärk 55“ täitmiseks on vaja, et mõned energiamahukad sektorid saaksid üleminekuga toimetulekuks teatud ulatuses avaliku sektori toetust; palub, et komisjon kaaluks energiahinna hüvitamise tingimustele vastavate sektorite loetelu läbivaatamist;

13.

palub komisjonil liigitada sektorid piisava täpsusega, et vältida muidu abikõlblike ettevõtete riigiabist kõrvalejäämist ebasoodsa sektoripõhise liigitamise tõttu;

14.

väljendab rahulolu üldiste eesmärkidega, mille kohaselt tuleks keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste kohaldamisala laiendada, et hõlmata uusi valdkondi, nagu keskkonnahoidlik liikuvus, suurem paindlikkus ja kehtivate normide ühtlustamine; märgib siiski, et kliimale, keskkonnakaitsele, taastuvenergiale ja energiatõhususele antava riigiabi puhul on vaja suuremat ambitsioonikust ning et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunistega kehtestatud uute kontseptsioonide jaoks on vaja selgeid määratlusi ja hindamismeetodeid;

15.

rõhutab, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunised peaksid piisavalt toetama ELi ettevõtete ökoloogilist ümberkujundamist üleminekul CO2-neutraalsele majandusele, kaitstes samal ajal COVID-19 kriisist taastumist, töökohtade loomist ELis ja konkurentsivõimet;

16.

| i) | kehtestades selged kaitsemeetmed fossiilkütuste ja nendega seotud tegevuse järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse varem saadud otseseid ja kaudseid toetusi, ettevõtete kohustust tegevuskoht pärast sulgemist ümber kujundada ning üldiselt kõiki põhimõtte „saastaja maksab“ kohaseid kohustusi, mida ei tohi täita riigiabi toel; kehtestades sellised kaitsemeetmed näiteks kohustuslike sulgemistähtaegade näol; kehtestades tegevuse lõpetamiseks antava abi lõppkuupäeva ja/või abi järkjärgulise lõpetamise; |
| --- | --- |

i)

kehtestades selged kaitsemeetmed fossiilkütuste ja nendega seotud tegevuse järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse varem saadud otseseid ja kaudseid toetusi, ettevõtete kohustust tegevuskoht pärast sulgemist ümber kujundada ning üldiselt kõiki põhimõtte „saastaja maksab“ kohaseid kohustusi, mida ei tohi täita riigiabi toel; kehtestades sellised kaitsemeetmed näiteks kohustuslike sulgemistähtaegade näol; kehtestades tegevuse lõpetamiseks antava abi lõppkuupäeva ja/või abi järkjärgulise lõpetamise;

| ii) | nõudes tervikliku mõjuhinnangu esitamist ja võrdlemist energiatõhusate alternatiividega ning, kui need ei ole piisavad, kestlikumate taastuvenergia alternatiividega veel rahuldamata energiavajaduste jaoks, näitamaks, et riigiabi antakse kõige kulu- ja energiatõhusamale ning kestlikumale pikaajalisele taastuvenergial põhinevale lahendusele kooskõlas uusimate teadusandmete ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkidega; |
| --- | --- |

ii)

nõudes tervikliku mõjuhinnangu esitamist ja võrdlemist energiatõhusate alternatiividega ning, kui need ei ole piisavad, kestlikumate taastuvenergia alternatiividega veel rahuldamata energiavajaduste jaoks, näitamaks, et riigiabi antakse kõige kulu- ja energiatõhusamale ning kestlikumale pikaajalisele taastuvenergial põhinevale lahendusele kooskõlas uusimate teadusandmete ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkidega;

| iii) | määrates kindlaks, millised on riigiabikõlblikud lisakulud tasuva tegevuse lõpetamise hõlbustamiseks antava riigiabi puhul, nagu tehti ka konkurentsivõimetu tegevuse lõpetamise hõlbustamiseks antava riigiabi puhul; |
| --- | --- |

iii)

määrates kindlaks, millised on riigiabikõlblikud lisakulud tasuva tegevuse lõpetamise hõlbustamiseks antava riigiabi puhul, nagu tehti ka konkurentsivõimetu tegevuse lõpetamise hõlbustamiseks antava riigiabi puhul;

| iv) | nõudes, et fossiilkütustega seotud tegevuse lõpetamise kavad ja sellega seoses antav abi oleksid läbipaistvad; |
| --- | --- |

iv)

nõudes, et fossiilkütustega seotud tegevuse lõpetamise kavad ja sellega seoses antav abi oleksid läbipaistvad;

17.

rõhutab, et 2050. aastaks kliimaneutraalseks saamiseks tuleb kohe ja massiliselt kasutusele võtta energiatõhususe meetmed ja kestlik taastuvenergiatehnoloogia; rõhutab, et avaliku sektori investeeringud energiatõhususse ja taastuvenergiasse ei vähenda kaugemas perspektiivis mitte ainult heitkoguseid, vaid vähendavad ja stabiliseerivad ka energiahindu, vabastades sellega rohkem kasutatavat tulu ja tugevdades lõppkokkuvõttes ELi jõukust ja energiajulgeolekut; märgib murega, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste eelnõus jäetakse välja abikategooria, mis on pühendatud taastuvenergia toetamisele, ja pannakse taastuvenergia tootjad riigiabi saamiseks konkureerima muude vähese CO2 heitega, seega fossiilsetel energiaallikatel põhinevate lahendustega; nõuab seetõttu, et lõplikud kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunised sisaldaksid taastuvenergia toetamise kohta eraldi peatükki ja et selles peatükis rõhutataks, et tehnoloogiapõhised toetuskavad peaksid olema reegel, mitte erand, ning nähtaks ette võimalus kasutada piirkondlikult diferentseeritud toetustasemeid, et võimaldada taastuvenergia mitmekesistamist ja kulutõhusat süsteemide integreerimist piirkondlikul tasandil; nõuab, et kooskõlas taastuvenergia direktiiviga lisataks eraldi peatükk, mis sisaldaks erisätteid igas suuruses taastuvenergiakogukondade ja väiksemate osalejate toetamiseks, ning et sealhulgas nähtaks ette erand kohustuslikust enampakkumisest ja/või suurendataks oluliselt enampakkumisest vabastamise künniseid, või kui see ei ole võimalik, säilitataks need vähemalt keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste tasemel;

18.

rõhutab, et 15 % piiriülese tõhusa elektriühenduse eesmärgi saavutamine, riiklike kitsaskohtade kõrvaldamine, taastuvenergia salvestamise võimsuse suurendamine ning ülekande- ja jaotusvõrkude arukamaks muutmine on veel üks oluline viis piiriüleste energiaühenduste laiendamiseks, mis on vajalik, et suurendada energiavarustuskindlust, vähendada volatiilsust ja edendada ELi energiasõltumatust;

19.

rõhutab, et riigiabi normid peaksid olema sobivad, et hõlbustada uute heitevabade, ringluspõhiste ja kestlike lahenduste integreerimist kõigis sektorites, eelkõige sektorites, kus heitkoguste vähendamine on raske;

20.

nõuab, et kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunistesse integreeritaks energiahierarhia põhimõtted, mille kohaselt peetakse esmatähtsaks energiasäästu ja -tõhusust, millele järgneb elektritootmine otse taastuvatest allikatest ja taastuvsoojuse ulatuslikum kasutamine ning lõpuks muude kestlike taastuvatel energiaallikatel põhinevate ressursside kasutamine ainult selliste rakenduste puhul, millel ei ole üleminekuks muid alternatiive; palub komisjonil neid põhimõtteid silmas pidades läbi vaadata ka energia suurtarbijatele elektrimaksu vähendamise vormis antav abi, tagades, et selline toetus on seotud tegelike investeeringutega energiatõhususse ja taastuvenergiasse nende protsessides;

21.

| i) | kasutades seda põhimõtet esmase lähtealusena, et hinnata, kas meede on energiasektoris vajalik, eelkõige energiatootmise abimeetmete puhul (jagu 4.1), varustuskindluse jaoks antava abi puhul, eelkõige reservvõimsuse mehhanismide kontekstis (jagu 4.8) ja energiataristule antava abi puhul (jagu 4.9); |
| --- | --- |

i)

kasutades seda põhimõtet esmase lähtealusena, et hinnata, kas meede on energiasektoris vajalik, eelkõige energiatootmise abimeetmete puhul (jagu 4.1), varustuskindluse jaoks antava abi puhul, eelkõige reservvõimsuse mehhanismide kontekstis (jagu 4.8) ja energiataristule antava abi puhul (jagu 4.9);

| ii) | integreerides selle põhimõtte nende meetmete põhjendusse, mis on seotud energiatõhususe kavadega (nt tehnoloogiapõhised hankemenetlused esimese abikategooria puhul – jagu 4.1) ning hoonete energia- ja keskkonnatõhususe parandamisega (jagu 4.2) või kaugkütte ja -jahutusega (jagu 4.10); |
| --- | --- |

ii)

integreerides selle põhimõtte nende meetmete põhjendusse, mis on seotud energiatõhususe kavadega (nt tehnoloogiapõhised hankemenetlused esimese abikategooria puhul – jagu 4.1) ning hoonete energia- ja keskkonnatõhususe parandamisega (jagu 4.2) või kaugkütte ja -jahutusega (jagu 4.10);

22.

rõhutab, et Euroopa riigiabi normid peaksid tagama liikmesriikidele võrdsed tingimused, sest kõik liikmesriigid ei suuda pakkuda oma ettevõtetele samal tasemel toetust, mis tekitab turumoonutuste, killustatuse ja riikidevaheliste erinevuste suurenemise ohu, mis omakorda võib suurendada sotsiaalset ebavõrdsust siseturul;

23.

palub komisjonil väga hoolikalt uurida, kas kavandatavatel muudatustel on konkurentsi ja innovatsiooni soodustav mõju või kas need loovad tõenäolisemalt uusi konkurentsitõkkeid, eriti VKEde jaoks; kutsub komisjoni üles arvesse võtma pikaajalisi tagajärgi, mida üleminekuviiside võimalik kitsendamine võib kaasa tuua;

24.

märgib, et energiatõhusasse ja vähese CO2 heitega tehnoloogiasse investeerimiseks on vaja majanduslikku prognoositavust, et investeerimisrisk oleks võimalikult väike; kutsub komisjoni üles abikavadele piisavalt pikaks ajaks heakskiitu andma, võttes arvesse asjaomaste projektide kavandamise ja arendamise ajakava kooskõlas asjaomaste õigusaktide sätetega;

25.

palub komisjonil tagada õiguskindlus toetuskavade puhul, mis on senise riigiabikorra alusel juba heaks kiidetud; kutsub komisjoni üles lisama kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunistesse läbivaatamismehhanismi, et tagada järjepidevus ja sidusus paketi „Eesmärk 55“ lõplike seadusandlike aktide ja rakendusaktidega;

26.

kutsub komisjoni üles vältima uutes suunistes ülemäärast tõendamis- ja põhjendamiskoormust, et vältida bürokraatiat ja ebakindlust, mis takistaks Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikaeesmärkide ja heitkoguste vähendamise 2030. aasta eesmärkide saavutamist;

27.

rõhutab, et kestliku ülemineku kontekstis on väga tähtis säilitada ja luua kestlikke ja kvaliteetseid töökohti;

28.

palub komisjonil ette näha erakorralise riigiabi võimalus juhul, kui suuniste muud osad sellise toetuse andmist ei hõlma, kuid kui toetatud innovatsioonil on positiivne mõju Euroopa ühiskonnale või majandusele kooskõlas liidu poliitika eesmärkidega;

29.

väljendab muret läbipaistvuse puudumise pärast komisjoni ja liikmesriikide teabevahetuses seoses riiklikest riigiabimeetmetest teatamise ja nende heakskiitmisega ning kriteeriumidega, mille alusel hinnatakse riiklike riigiabimeetmete vastavust ELi keskkonna-, elurikkuse ja kliimakaitse eesmärkidele ja õigusaktidele; palub komisjonil selle küsimusega tegeleda, muu hulgas teatades menetlustoimingute ajastuse riigiabi registris, avaldades eelteatamise otsuse ja kirjad liikmesriikidele, kui nende kavandatavad meetmed ei kvalifitseeru riigiabiks, parandades liikmesriikide poolt riigiabist teatamiseks kasutatavaid vorme ja komisjoni vastavushindamist;

30.

tuletab meelde, et Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (ACCC) leidis oma 17. märtsi 2021. aasta järeldustes juhtumi ACCC/C/2015/128 kohta, et EL ei täida Århusi konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4, kuna kodanikuühiskonnal ei ole praegu võimalik vaidlustada komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel vastu võetud riigiabi otsuseid, mis võivad olla vastuolus ELi keskkonnaõigusega; palub komisjonil ja nõukogul näidata üles täielikku pühendumist ELi rahvusvahelistele kohustustele keskkonnaõigluse valdkonnas; julgustab komisjoni täitma läbivaadatud Århusi määrusele lisatud avalduses võetud kohustust hinnata olemasolevaid ACCC järelduste käsitlemise võimalusi 2022. aasta lõpuks ja esitada vajaduse korral meetmed 2023. aasta lõpuks;

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT L 350, 4.10.2021, lk 9.

1

(2)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

2

(3)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.

3

(4)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

4

(5)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

5

(6)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

6

(7)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

7

(8)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

8

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

10

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 21. oktoober 2021

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

ELi ja Taiwani poliitilised suhted ja koostöö

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitus komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi iga-aastaseid aruandeid ÜVJP ja selle jaotiste kohta, mis käsitlevad ELi ja Taiwani suhteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi iga-aastaseid aruandeid ÜVJP ja selle jaotiste kohta, mis käsitlevad ELi ja Taiwani suhteid,

| — | võttes arvesse 2015. aastal loodud ELi ja Taiwani tööstuspoliitika alase dialoogi mehhanismi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal loodud ELi ja Taiwani tööstuspoliitika alase dialoogi mehhanismi,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoober 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoober 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (1),

| — | võttes arvesse Taiwani osalemist Euroopa ettevõtlusvõrgustikus, Euroopa klastrite koostööplatvormis ja digitaalmajanduse teemalises dialoogis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taiwani osalemist Euroopa ettevõtlusvõrgustikus, Euroopa klastrite koostööplatvormis ja digitaalmajanduse teemalises dialoogis,

| — | võttes arvesse G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta teatist, eriti selle jaotist, milles käsitletakse toetust Taiwani märkimisväärsele osalemisele Maailma Terviseorganisatsiooni foorumitel ja maailma terviseassambleel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta teatist, eriti selle jaotist, milles käsitletakse toetust Taiwani märkimisväärsele osalemisele Maailma Terviseorganisatsiooni foorumitel ja maailma terviseassambleel,

| — | võttes arvesse kaubanduspettuste vastu võitlemise koostöölepinguid ning hea maksuhaldustava rahvusvaheliste standardite rakendamist Taiwani poolt alates 2017. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubanduspettuste vastu võitlemise koostöölepinguid ning hea maksuhaldustava rahvusvaheliste standardite rakendamist Taiwani poolt alates 2017. aastast,

| — | võttes arvesse Taiwani edukat koostööd ja osalemist Euroopa Liidu raamprogrammides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taiwani edukat koostööd ja osalemist Euroopa Liidu raamprogrammides,

| — | võttes arvesse 2018. aastal algatatud ELi ja Taiwani tööalast konsultatsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aastal algatatud ELi ja Taiwani tööalast konsultatsiooni,

| — | võttes arvesse ELi viisanõudest loobumist Taiwani passi omanike suhtes alates 2011. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi viisanõudest loobumist Taiwani passi omanike suhtes alates 2011. aastast,

| — | võttes arvesse ELi ühe Hiina poliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ühe Hiina poliitikat,

| — | võttes arvesse USA ja Jaapani juhtide 16. aprilli 2021. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA ja Jaapani juhtide 16. aprilli 2021. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse USA ja Korea Vabariigi juhtide 21. mai 2021. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA ja Korea Vabariigi juhtide 21. mai 2021. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juunil 2020 avaldatud ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juunil 2020 avaldatud ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonna ELi strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonna ELi strateegia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0265/2021),

| A. | arvestades, et EL ja Taiwan on samalaadseid seisukohti jagavad partnerid, kellel on ühised väärtused, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Taiwan on samalaadseid seisukohti jagavad partnerid, kellel on ühised väärtused, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriik;

| B. | arvestades, et Hiina jätkuv sõjaline vaenulikkus Taiwani vastu ja nn halli tsooni tegevus ning muud provokatsioonivormid, nagu spioneerimine, küberrünnakud ja talentide ärameelitamine, ohustavad tõsiselt Taiwani ja Hiina suhete status quo’d ning India ja Vaikse ookeani piirkonna rahu ja stabiilsust ja võivad olukorda ohtlikult destabiliseerida; arvestades, et Taiwani kaitseminister Chiu Kuo-cheng märkis, et Hiina pidevat ja märkimisväärset sõjalise võimekuse kasvu arvesse võttes suudaks Hiina 2025. aastaks korraldada „täiemahulise“ sissetungi Taiwani; arvestades, et Hiina ja Taiwani vahelised pinged on viimase 40 aasta kõige tõsisemad ning Hiina on alates 1. oktoobrist 2021 saatnud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajaid ja tuumavõimekusega pommitajaid; arvestades, et see piirkond on ELi jaoks väga oluline nii sealsete paljude lähedaste partnerite tõttu kui ka seetõttu, et ühel ELi liikmesriigil, Prantsusmaal, on seal ülemereterritooriumid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina jätkuv sõjaline vaenulikkus Taiwani vastu ja nn halli tsooni tegevus ning muud provokatsioonivormid, nagu spioneerimine, küberrünnakud ja talentide ärameelitamine, ohustavad tõsiselt Taiwani ja Hiina suhete status quo’d ning India ja Vaikse ookeani piirkonna rahu ja stabiilsust ja võivad olukorda ohtlikult destabiliseerida; arvestades, et Taiwani kaitseminister Chiu Kuo-cheng märkis, et Hiina pidevat ja märkimisväärset sõjalise võimekuse kasvu arvesse võttes suudaks Hiina 2025. aastaks korraldada „täiemahulise“ sissetungi Taiwani; arvestades, et Hiina ja Taiwani vahelised pinged on viimase 40 aasta kõige tõsisemad ning Hiina on alates 1. oktoobrist 2021 saatnud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajaid ja tuumavõimekusega pommitajaid; arvestades, et see piirkond on ELi jaoks väga oluline nii sealsete paljude lähedaste partnerite tõttu kui ka seetõttu, et ühel ELi liikmesriigil, Prantsusmaal, on seal ülemereterritooriumid;

| C. | arvestades, et 2016. aastal kohustus EL kasutama kõiki olemasolevaid kanaleid, et soodustada algatusi, mille eesmärk on edendada Taiwani väina kahe kalda vahel dialoogi, koostööd ja usalduse suurendamist; arvestades, et neid eesmärke ei ole siiani saavutatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2016. aastal kohustus EL kasutama kõiki olemasolevaid kanaleid, et soodustada algatusi, mille eesmärk on edendada Taiwani väina kahe kalda vahel dialoogi, koostööd ja usalduse suurendamist; arvestades, et neid eesmärke ei ole siiani saavutatud;

| D. | arvestades, et 9. oktoobril 2021. aastal lubas Hiina president Xi Jinping taotleda Taiwaniga „taasühinemist“ väidetavalt rahumeelsete vahenditega, kuid hoiatas, et suurim takistus sel teel on „Taiwani iseseisvusjõud“; arvestades, et Hiina vaenulikud avaldused ja teod seavad sellise rahumeelse hoiaku tõsiselt kahtluse alla; arvestades, et Taipeis asuva riikliku Chengchi ülikooli valimisuuringute keskuse 2021. aasta juulis avaldatud uuringu kohaselt toetab Taiwani võimalikult kiiret ühinemist Mandri-Hiinaga ainult 1,5 % Taiwani elanikest, samas kui valdav enamus toetab vähemalt lühikeses perspektiivis praeguse olukorra säilitamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 9. oktoobril 2021. aastal lubas Hiina president Xi Jinping taotleda Taiwaniga „taasühinemist“ väidetavalt rahumeelsete vahenditega, kuid hoiatas, et suurim takistus sel teel on „Taiwani iseseisvusjõud“; arvestades, et Hiina vaenulikud avaldused ja teod seavad sellise rahumeelse hoiaku tõsiselt kahtluse alla; arvestades, et Taipeis asuva riikliku Chengchi ülikooli valimisuuringute keskuse 2021. aasta juulis avaldatud uuringu kohaselt toetab Taiwani võimalikult kiiret ühinemist Mandri-Hiinaga ainult 1,5 % Taiwani elanikest, samas kui valdav enamus toetab vähemalt lühikeses perspektiivis praeguse olukorra säilitamist;

| E. | arvestades, et Taiwani pingutused koroonaviiruse leviku piiramiseks kuuluvad maailma mõjusaimate hulka; arvestades, et Taiwani pingutused aidata pandeemiaga seoses mitmes vallas, ka arvukate rahvusvaheliste uuringute kaudu aktiivselt kaasa rahvusvahelise üldsuse ühisele heaolule on konkreetsed näited Taiwani käitumisest partnerina ja tõendavad, et Taiwani tuleks ka partnerina kohelda; arvestades, et see näitab, et Taiwan suudab anda võrdväärselt väärtuslikku tuge rahvusvahelisele kogukonnale, et tulla toime meie aja paljude muude probleemidega; arvestades, et hiljutine COVID-19-sse nakatumiste tõus, vaktsiinide puudus ja Hiina sekkumine Taiwani pingutustesse neid otse hankida tekitavad tõsist muret; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Taiwani pingutused koroonaviiruse leviku piiramiseks kuuluvad maailma mõjusaimate hulka; arvestades, et Taiwani pingutused aidata pandeemiaga seoses mitmes vallas, ka arvukate rahvusvaheliste uuringute kaudu aktiivselt kaasa rahvusvahelise üldsuse ühisele heaolule on konkreetsed näited Taiwani käitumisest partnerina ja tõendavad, et Taiwani tuleks ka partnerina kohelda; arvestades, et see näitab, et Taiwan suudab anda võrdväärselt väärtuslikku tuge rahvusvahelisele kogukonnale, et tulla toime meie aja paljude muude probleemidega; arvestades, et hiljutine COVID-19-sse nakatumiste tõus, vaktsiinide puudus ja Hiina sekkumine Taiwani pingutustesse neid otse hankida tekitavad tõsist muret;

| F. | arvestades, et suurim osa välismaistest otseinvesteeringutest Taiwanis pärineb EList ning 2019. aastaks küündis nende koguväärtus 48 miljardi euroni ja need moodustasid 31 % Taiwanisse tehtud välismaistest otseinvesteeringutest; arvestades, et välismaiseid otseinvesteeringuid Taiwanist ELi on võimalik märkimisväärselt suurendada; arvestades, et Taiwan domineerib pooljuhtide tootmise turge, kuna Taiwani tootjad valmistavad umbes 50 % maailmas toodetavatest pooljuhtidest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suurim osa välismaistest otseinvesteeringutest Taiwanis pärineb EList ning 2019. aastaks küündis nende koguväärtus 48 miljardi euroni ja need moodustasid 31 % Taiwanisse tehtud välismaistest otseinvesteeringutest; arvestades, et välismaiseid otseinvesteeringuid Taiwanist ELi on võimalik märkimisväärselt suurendada; arvestades, et Taiwan domineerib pooljuhtide tootmise turge, kuna Taiwani tootjad valmistavad umbes 50 % maailmas toodetavatest pooljuhtidest;

| G. | arvestades, et Taiwani asukoht, oluline roll ülemaailmsetes kõrgtehnoloogilistes tarneahelates ja demokraatlik elulaad muudavad Taiwani Euroopa demokraatia jaoks strateegiliselt tähtsaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Taiwani asukoht, oluline roll ülemaailmsetes kõrgtehnoloogilistes tarneahelates ja demokraatlik elulaad muudavad Taiwani Euroopa demokraatia jaoks strateegiliselt tähtsaks;

| H. | arvestades, et ELi ja Taiwani kahepoolse kaubanduse kogumaht ulatus 2019. aastal 51 miljardi euroni ja et Taiwan on ELi suuruselt viies kaubanduspartner Aasias ja suuruselt 15. kaubanduspartner maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ja Taiwani kahepoolse kaubanduse kogumaht ulatus 2019. aastal 51 miljardi euroni ja et Taiwan on ELi suuruselt viies kaubanduspartner Aasias ja suuruselt 15. kaubanduspartner maailmas;

| 1. | soovitab komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjonil






  a) | teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tihendada ELi ja Taiwani poliitilisi suhteid ning püüelda ulatusliku ja laiendatud partnerluse poole, juhindudes ELi ühe Hiina poliitikast; pidada Taiwani oluliseks partneriks ja demokraatlikuks liitlaseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, kuna tegemist on tugeva demokraatia ja tehnoloogiliselt arenenud majandusega riigiga, mis võib aidata säilitada reeglitel põhinevat korda suurriikide üha suureneva rivaalitsemise olukorras; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tihendada ELi ja Taiwani poliitilisi suhteid ning püüelda ulatusliku ja laiendatud partnerluse poole, juhindudes ELi ühe Hiina poliitikast; pidada Taiwani oluliseks partneriks ja demokraatlikuks liitlaseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, kuna tegemist on tugeva demokraatia ja tehnoloogiliselt arenenud majandusega riigiga, mis võib aidata säilitada reeglitel põhinevat korda suurriikide üha suureneva rivaalitsemise olukorras;

| b) | kiiresti alustada koos Taiwani ametivõimudega mõjuhinnangu koostamist, avalikku konsulteerimist ja analüüsi kahepoolse investeerimislepingu kohta, et valmistuda läbirääkimisteks kahepoolsete majandussidemete tihendamise üle, kuna selline kahepoolne investeerimisleping aitaks leevendada Euroopa investorite ja Taiwani tootjate nn oma sisu nõudeid; tuletada piirkondlike arengusuundadega seoses meelde, kui olulised on ELi ja Taiwani kaubandus- ja majandussuhted, sealhulgas mitmepoolsuse ja WTO, tehnoloogia ja rahvatervisega seotud küsimustes, ning esmatähtis koostöö elutähtsate tarnete, näiteks pooljuhtide valdkonnas; ergutada Taiwani suurendama investeeringuid ELi ja märkida, et Taiwan on WTO täisliige; |
| --- | --- |

b)

kiiresti alustada koos Taiwani ametivõimudega mõjuhinnangu koostamist, avalikku konsulteerimist ja analüüsi kahepoolse investeerimislepingu kohta, et valmistuda läbirääkimisteks kahepoolsete majandussidemete tihendamise üle, kuna selline kahepoolne investeerimisleping aitaks leevendada Euroopa investorite ja Taiwani tootjate nn oma sisu nõudeid; tuletada piirkondlike arengusuundadega seoses meelde, kui olulised on ELi ja Taiwani kaubandus- ja majandussuhted, sealhulgas mitmepoolsuse ja WTO, tehnoloogia ja rahvatervisega seotud küsimustes, ning esmatähtis koostöö elutähtsate tarnete, näiteks pooljuhtide valdkonnas; ergutada Taiwani suurendama investeeringuid ELi ja märkida, et Taiwan on WTO täisliige;

| c) | väljendada sügavat muret Hiina jätkuva Taiwani-vastase sõjalise vaenutegevuse ja Taiwanile surve avaldamise pärast, mis avaldub eelkõige Hiina märkimisväärsetes investeeringutes oma sõjalistesse võimetesse, rünnakuõppustes ja sagedastes Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi rikkumistes; kutsuda Hiinat üles viivitamata lõpetama jätkuvad sissetungid Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse, kuna ainuüksi ajavahemikus 1.–4. oktoobrini 2021 registreeriti ligikaudu 150 õhusõiduki, sealhulgas hävituslennukite sissetungi; juhtida peale selle tähelepanu Hiina vaenu õhutavale retoorikale, mis annab märku tema ilmselt vastuolulisest kavatsusest – tahtmisest haarata Taiwan Hiina kommunistliku partei (CCP) totalitaarse valitsemise alla ja samal ajal väidetavast püüdest arendada suhteid Taiwaniga rahumeelselt, ning nõuab, et Hiina ja Taiwani suhteid ei muudetaks ühepoolselt ega Taiwani kodanike tahte vastaselt; nõuda, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale aktiivse rolli koostöös sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega, et edendada rahu ja stabiilsust Taiwani väina piirkonnas ning kindlustada partnerlust Taiwani demokraatliku valitsusega; |
| --- | --- |

c)

väljendada sügavat muret Hiina jätkuva Taiwani-vastase sõjalise vaenutegevuse ja Taiwanile surve avaldamise pärast, mis avaldub eelkõige Hiina märkimisväärsetes investeeringutes oma sõjalistesse võimetesse, rünnakuõppustes ja sagedastes Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi rikkumistes; kutsuda Hiinat üles viivitamata lõpetama jätkuvad sissetungid Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse, kuna ainuüksi ajavahemikus 1.–4. oktoobrini 2021 registreeriti ligikaudu 150 õhusõiduki, sealhulgas hävituslennukite sissetungi; juhtida peale selle tähelepanu Hiina vaenu õhutavale retoorikale, mis annab märku tema ilmselt vastuolulisest kavatsusest – tahtmisest haarata Taiwan Hiina kommunistliku partei (CCP) totalitaarse valitsemise alla ja samal ajal väidetavast püüdest arendada suhteid Taiwaniga rahumeelselt, ning nõuab, et Hiina ja Taiwani suhteid ei muudetaks ühepoolselt ega Taiwani kodanike tahte vastaselt; nõuda, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale aktiivse rolli koostöös sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega, et edendada rahu ja stabiilsust Taiwani väina piirkonnas ning kindlustada partnerlust Taiwani demokraatliku valitsusega;

| d) | väljendada tõsist muret olukorra pärast Ida- ja Lõuna-Hiina merel ning olla kindlalt vastu kõigile ühepoolsetele katsetele muuta praegust olukorda ja suurendada pingeid; korrata, kui oluline on austada rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ja selle sätteid, mis käsitlevad kohustust lahendada vaidlused rahumeelselt ning säilitada meresõidu- ja ülelennuvabadus; |
| --- | --- |

d)

väljendada tõsist muret olukorra pärast Ida- ja Lõuna-Hiina merel ning olla kindlalt vastu kõigile ühepoolsetele katsetele muuta praegust olukorda ja suurendada pingeid; korrata, kui oluline on austada rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ja selle sätteid, mis käsitlevad kohustust lahendada vaidlused rahumeelselt ning säilitada meresõidu- ja ülelennuvabadus;

| e) | väljendada tõsist muret Hiina suutlikkuse pärast korraldada 2025. aastaks täiemahuline sissetung Taiwani; mõista teravalt hukka Hiina poolt alates 1. oktoobrist 2021 toime pandud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi ennenägematu rikkumine, milles on osalenud 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajad ja tuumavõimekusega pommitajad; väljendada seisukohta, et Hiina hiljutised sõjalised provokatsioonid seavad kahtluse alla Hiina pikaajalised kavatsused püüda saavutada rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

e)

väljendada tõsist muret Hiina suutlikkuse pärast korraldada 2025. aastaks täiemahuline sissetung Taiwani; mõista teravalt hukka Hiina poolt alates 1. oktoobrist 2021 toime pandud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi ennenägematu rikkumine, milles on osalenud 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajad ja tuumavõimekusega pommitajad; väljendada seisukohta, et Hiina hiljutised sõjalised provokatsioonid seavad kahtluse alla Hiina pikaajalised kavatsused püüda saavutada rahumeelne lahendus;

| f) | tuletada meelde, et rahu ja stabiilsuse säilitamine India ja Vaikse ookeani piirkonnas kuulub ELi ja selle liikmesriikide kesksete huvide hulka; rõhutada, et sõjaline konflikt Taiwani väinas ei tekitaks mitte ainult märkimisväärseid majandushäireid, mis mõjutavad Euroopa huve, vaid kahjustaks tõsiselt ka piirkonna reeglitel põhinevat korda ning demokraatlikku valitsemistava, mille keskmes on inimõigused, demokraatia ja õigusriik; |
| --- | --- |

f)

tuletada meelde, et rahu ja stabiilsuse säilitamine India ja Vaikse ookeani piirkonnas kuulub ELi ja selle liikmesriikide kesksete huvide hulka; rõhutada, et sõjaline konflikt Taiwani väinas ei tekitaks mitte ainult märkimisväärseid majandushäireid, mis mõjutavad Euroopa huve, vaid kahjustaks tõsiselt ka piirkonna reeglitel põhinevat korda ning demokraatlikku valitsemistava, mille keskmes on inimõigused, demokraatia ja õigusriik;

| g) | pidada meeles, et EL hindab kõrgelt Taiwani väina julgeolekut ning et Euroopa heaolu ja Aasia julgeoleku vahel on otsene seos ja seetõttu ulatuvad konflikti tagajärjed Euroopa jaoks palju kaugemale majandusvaldkonnast; kinnitada, et Hiina aktsioonid Taiwani vastu ja Lõuna-Hiina meres mõjutavad ELi ja Hiina suhteid; |
| --- | --- |

g)

pidada meeles, et EL hindab kõrgelt Taiwani väina julgeolekut ning et Euroopa heaolu ja Aasia julgeoleku vahel on otsene seos ja seetõttu ulatuvad konflikti tagajärjed Euroopa jaoks palju kaugemale majandusvaldkonnast; kinnitada, et Hiina aktsioonid Taiwani vastu ja Lõuna-Hiina meres mõjutavad ELi ja Hiina suhteid;

| h) | väljendada muret Hiina Taiwaniga seotud õigusaktide pärast ja juhtida tähelepanu asjaolule, et Hongkongis riikliku julgeoleku seaduse kehtestamine on muutnud täiesti ebausaldusväärseks 2005. aasta eraldumisvastase seaduse nõude anda Taiwanile Hiinaga ühinemise korral ulatuslik autonoomia; |
| --- | --- |

h)

väljendada muret Hiina Taiwaniga seotud õigusaktide pärast ja juhtida tähelepanu asjaolule, et Hongkongis riikliku julgeoleku seaduse kehtestamine on muutnud täiesti ebausaldusväärseks 2005. aasta eraldumisvastase seaduse nõude anda Taiwanile Hiinaga ühinemise korral ulatuslik autonoomia;

| i) | rõhutada ELi ja Taiwani partnerluse ja koostöö edasise edendamise tähtsust kõigil tasanditel, pidades eelkõige silmas Hiina jätkuvaid provokatsioone ja sõjalise võimekuse kasvu; rõhutada eriti, et Euroopa Parlament võib etendada juhtivat rolli tulevaste koostöövaldkondade väljaselgitamisel ning selgelt tunnistada ja taunida Hiina provokatsioone ja näidata solidaarsust Taiwaniga; |
| --- | --- |

i)

rõhutada ELi ja Taiwani partnerluse ja koostöö edasise edendamise tähtsust kõigil tasanditel, pidades eelkõige silmas Hiina jätkuvaid provokatsioone ja sõjalise võimekuse kasvu; rõhutada eriti, et Euroopa Parlament võib etendada juhtivat rolli tulevaste koostöövaldkondade väljaselgitamisel ning selgelt tunnistada ja taunida Hiina provokatsioone ja näidata solidaarsust Taiwaniga;

| j) | toetada kindlalt Taiwani sisulist osalemist vaatlejana rahvusvaheliste organite, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) koosolekutel, mehhanismides ja tegevuses; kutsuda liikmesriike ja ELi institutsioone üles toetama rahvusvahelisi algatusi, milles nõutakse Taiwani osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides; tunnustada veel kord Taiwani proaktiivset koostööd rahvusvahelise üldsusega COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ja sellele reageerimise parimate viiside leidmisel, ning rõhutada, et see on tõestanud, et Taiwani osalemine Maailma Terviseorganisatsioonis annaks lisaväärtust kõigi selle liikmete kodanike tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

j)

toetada kindlalt Taiwani sisulist osalemist vaatlejana rahvusvaheliste organite, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) koosolekutel, mehhanismides ja tegevuses; kutsuda liikmesriike ja ELi institutsioone üles toetama rahvusvahelisi algatusi, milles nõutakse Taiwani osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides; tunnustada veel kord Taiwani proaktiivset koostööd rahvusvahelise üldsusega COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ja sellele reageerimise parimate viiside leidmisel, ning rõhutada, et see on tõestanud, et Taiwani osalemine Maailma Terviseorganisatsioonis annaks lisaväärtust kõigi selle liikmete kodanike tervisele ja heaolule;

| k) | soodustada ELi ja Taiwani ulatuslikumaid majanduslikke, teaduslikke, kultuurilisi, poliitilisi ja inimestevahelisi kontakte, kohtumisi ja koostööd ning arutelusid ELi liikmesriikide esindajate osalusel, sealhulgas kõige kõrgemal tasandil, et täielikult kajastada ELi ja Taiwani kui samalaadseid seisukohti jagavate partnerite dünaamilist, mitmekülgset ja tihedat koostööd; mõista hukka Tšehhi Senati presidendi Miloš Vystrčili survevahenditega ähvardamine ja survestamine Hiina Rahvavabariigi poolt seoses tema 2020. aasta augustis toimunud Taiwani visiidiga ning märkida, et Tšehhi Vabariigil ja kõigil teistel suveräänsetel riikidel on õigus arendada Taiwaniga majandus- ja kultuurikoostööd; |
| --- | --- |

k)

soodustada ELi ja Taiwani ulatuslikumaid majanduslikke, teaduslikke, kultuurilisi, poliitilisi ja inimestevahelisi kontakte, kohtumisi ja koostööd ning arutelusid ELi liikmesriikide esindajate osalusel, sealhulgas kõige kõrgemal tasandil, et täielikult kajastada ELi ja Taiwani kui samalaadseid seisukohti jagavate partnerite dünaamilist, mitmekülgset ja tihedat koostööd; mõista hukka Tšehhi Senati presidendi Miloš Vystrčili survevahenditega ähvardamine ja survestamine Hiina Rahvavabariigi poolt seoses tema 2020. aasta augustis toimunud Taiwani visiidiga ning märkida, et Tšehhi Vabariigil ja kõigil teistel suveräänsetel riikidel on õigus arendada Taiwaniga majandus- ja kultuurikoostööd;

| l) | toetada jätkuvalt Taiwani kaasamist ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiasse; võtta rahuloluga teadmiseks komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljuti avaldatud dokument ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, milles märgitakse, et Hiina märkimisväärne sõjalise võimekuse kasv on suurendanud pingeid piirkondlikes ohukolletes, nagu Lõuna-Hiina ja Ida-Hiina meri ning Taiwani väin, ning kinnitatakse, et ELi jaoks on oluline tugevdada koostööd piirkondlike partneritega, et tagada rahu, stabiilsus ja heaolu Taiwani väina ümber; kutsuda ELi üles jätkama India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegia kaudu tihedat koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, et puudutada Hiina iseteadvat hoiakut selles piirkonnas ja tugevdada reeglitel põhinevat korda, võttes arvesse ELi enda huve piirkonnas; |
| --- | --- |

l)

toetada jätkuvalt Taiwani kaasamist ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiasse; võtta rahuloluga teadmiseks komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljuti avaldatud dokument ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, milles märgitakse, et Hiina märkimisväärne sõjalise võimekuse kasv on suurendanud pingeid piirkondlikes ohukolletes, nagu Lõuna-Hiina ja Ida-Hiina meri ning Taiwani väin, ning kinnitatakse, et ELi jaoks on oluline tugevdada koostööd piirkondlike partneritega, et tagada rahu, stabiilsus ja heaolu Taiwani väina ümber; kutsuda ELi üles jätkama India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegia kaudu tihedat koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, et puudutada Hiina iseteadvat hoiakut selles piirkonnas ja tugevdada reeglitel põhinevat korda, võttes arvesse ELi enda huve piirkonnas;

| m) | jätkuvalt heaks kiita algatusi, millega edendada kahepoolseid majandussuhteid ning inimeste-, eelkõige noortevahelisi kontakte, sealhulgas akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, spordi, kultuuri ja hariduse valdkonna kontakte, samuti linnade ja piirkondade partnerlusi; tunnustada olemasolevaid Euroopa ja Taiwani sõpruslinnade partnerlusi ning ergutada linnadevahelist diplomaatiat kui vahendit, mis aitab Taiwanil osaleda rahvusvahelistes algatustes ja võimaldaks tal pääseda Hiina püüetest tema diplomaatilist isolatsiooni veelgi suurendada; |
| --- | --- |

m)

jätkuvalt heaks kiita algatusi, millega edendada kahepoolseid majandussuhteid ning inimeste-, eelkõige noortevahelisi kontakte, sealhulgas akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, spordi, kultuuri ja hariduse valdkonna kontakte, samuti linnade ja piirkondade partnerlusi; tunnustada olemasolevaid Euroopa ja Taiwani sõpruslinnade partnerlusi ning ergutada linnadevahelist diplomaatiat kui vahendit, mis aitab Taiwanil osaleda rahvusvahelistes algatustes ja võimaldaks tal pääseda Hiina püüetest tema diplomaatilist isolatsiooni veelgi suurendada;

| n) | ergutada Euroopa ja Taiwani koostööd meediasektoris, et mitmekesistada hiinakeelset meediakeskkonda ELis ja pakkuda alternatiivi Hiina Rahvavabariigi kontrolli all olevatele meediaväljaannetele; |
| --- | --- |

n)

ergutada Euroopa ja Taiwani koostööd meediasektoris, et mitmekesistada hiinakeelset meediakeskkonda ELis ja pakkuda alternatiivi Hiina Rahvavabariigi kontrolli all olevatele meediaväljaannetele;

| o) | ärgitada ELi ja selle liikmesriike aitama suurendada Euroopas teadlikkust Taiwani väina olukorrast ning Taiwani ja Hiina suhete keerukusest, rakendades ja rahastades kogu ühiskonnale suunatud sihtotstarbelisi programme ja teadusuuringuid; rõhutada, kui oluline on panustada kaasavasse arutellu kõigis ELi liikmesriikides, selgitades Euroopa üldsusele autoritaarse arengu ohtu India ja Vaikse ookeani piirkonnas, mis ilmneb Hiina iseteadvas hoiakus ja tema püüetes õõnestada demokraatiat, eelkõige Taiwanis, ning mõju, mida selliste ohtude tähelepanuta jätmine avaldab demokraatiale kogu maailmas; |
| --- | --- |

o)

ärgitada ELi ja selle liikmesriike aitama suurendada Euroopas teadlikkust Taiwani väina olukorrast ning Taiwani ja Hiina suhete keerukusest, rakendades ja rahastades kogu ühiskonnale suunatud sihtotstarbelisi programme ja teadusuuringuid; rõhutada, kui oluline on panustada kaasavasse arutellu kõigis ELi liikmesriikides, selgitades Euroopa üldsusele autoritaarse arengu ohtu India ja Vaikse ookeani piirkonnas, mis ilmneb Hiina iseteadvas hoiakus ja tema püüetes õõnestada demokraatiat, eelkõige Taiwanis, ning mõju, mida selliste ohtude tähelepanuta jätmine avaldab demokraatiale kogu maailmas;

| p) | soodustada dialoogi ja koostööd Taiwaniga kõigis tööstussektorites ja tarneahelates, eelkõige kujunemisjärgus tööstusharudes ja strateegilise tähtsusega tööstusharudes, nagu elektrisõidukid, robootika ja arukas tootmine ning pooljuhttehnoloogiad; |
| --- | --- |

p)

soodustada dialoogi ja koostööd Taiwaniga kõigis tööstussektorites ja tarneahelates, eelkõige kujunemisjärgus tööstusharudes ja strateegilise tähtsusega tööstusharudes, nagu elektrisõidukid, robootika ja arukas tootmine ning pooljuhttehnoloogiad;

| q) | toetada selliste algatuste edasist tugevdamist, mis võimaldavad ELil teha Taiwaniga koostööd IKT, biotehnoloogia, tervishoiu ja julgeoleku valdkonnas, ning arendada konkreetset koostööd ja algatusi ELi ühenduvuse strateegia ja Taiwani uue lõunasuunalise poliitika vahel; toetada kindlalt tugevamat partnerlust pooljuhtide valdkonnas; |
| --- | --- |

q)

toetada selliste algatuste edasist tugevdamist, mis võimaldavad ELil teha Taiwaniga koostööd IKT, biotehnoloogia, tervishoiu ja julgeoleku valdkonnas, ning arendada konkreetset koostööd ja algatusi ELi ühenduvuse strateegia ja Taiwani uue lõunasuunalise poliitika vahel; toetada kindlalt tugevamat partnerlust pooljuhtide valdkonnas;

| r) | tunnustada Taiwani keskset rolli sellistes strateegilistes tööstusharudes nagu viienda põlvkonna sideinfrastruktuur (5G), kuna Taiwan on maailma suurima pooljuhte tootva ettevõtte (foundry) asupaik ja maailma juhtiv pooljuhtide tootja; rõhutada, et tulevikus on mikrokiipidel keskne roll maailmakorra kujundamisel ning et see, kes kontrollib mikrokiipide kavandamist ja tootmist, on 21. sajandil suunanäitaja; tuletada meelde, et pandeemia põhjustatud häired ülemaailmsetes tarneahelates on seadnud Taiwani tehnoloogilise arengu keskmesse ning pannud ka ELi teadvustama oma nõrku kohti ja rõhutama tungivat vajadust kaaluda oma sõltuvuse vähendamist välistest osalejatest; nõuda seetõttu tihedamat koostööd Taiwaniga, et toetada ELi rohe- ja digiülemineku tegevuskava ning ELi pingutusi väärtus- ja tarneahelate mitmekesistamiseks, kuna pandeemia tõttu on suurenenud nõudlus mõlema järele, mis rõhutab suuremate investeeringute ja poliitilise toetuse vajadust, eelkõige strateegilise tähtsusega väärtusahelates, nagu mikroelektroonika, autonoomne sõidukijuhtimine ning tehisintellekt, mis on valdkonnad, kus Taiwanil on keskne roll; |
| --- | --- |

r)

tunnustada Taiwani keskset rolli sellistes strateegilistes tööstusharudes nagu viienda põlvkonna sideinfrastruktuur (5G), kuna Taiwan on maailma suurima pooljuhte tootva ettevõtte (foundry) asupaik ja maailma juhtiv pooljuhtide tootja; rõhutada, et tulevikus on mikrokiipidel keskne roll maailmakorra kujundamisel ning et see, kes kontrollib mikrokiipide kavandamist ja tootmist, on 21. sajandil suunanäitaja; tuletada meelde, et pandeemia põhjustatud häired ülemaailmsetes tarneahelates on seadnud Taiwani tehnoloogilise arengu keskmesse ning pannud ka ELi teadvustama oma nõrku kohti ja rõhutama tungivat vajadust kaaluda oma sõltuvuse vähendamist välistest osalejatest; nõuda seetõttu tihedamat koostööd Taiwaniga, et toetada ELi rohe- ja digiülemineku tegevuskava ning ELi pingutusi väärtus- ja tarneahelate mitmekesistamiseks, kuna pandeemia tõttu on suurenenud nõudlus mõlema järele, mis rõhutab suuremate investeeringute ja poliitilise toetuse vajadust, eelkõige strateegilise tähtsusega väärtusahelates, nagu mikroelektroonika, autonoomne sõidukijuhtimine ning tehisintellekt, mis on valdkonnad, kus Taiwanil on keskne roll;

| s) | tunnustada kõigi aegade esimese Euroopa investeerimisfoorumi korraldamist Taiwanis 2020. aasta septembris ning kutsuda üles tegema mõlemas suunas rohkem kahepoolseid investeeringuid; nõuda selliste investeeringute suurendamist eelkõige nendes tööstusharudes, kus Taiwan on juhtpositsioonil, nimelt otsustava tähtsusega tehnoloogiate, sealhulgas pooljuhtide valdkonnas, kuna sellega toetataks ELi pingutusi tugevdada omaenda suutlikkust mikroelektroonika vallas; märkida, et pärast Taiwani ja ELi digitaalmajanduse teemalist dialoogi, mis toimus 2020. aastal, peaksid EL ja Taiwan jätkama arutelusid teadusuuringute ja tehnoloogiaalase koostöö, plokiahela, tehisintellekti, küberturvalisuse sertifitseerimise, andmemajanduse ja digitaalse ühenduvuse küsimustes, et teha kindlaks edasine koostoime, laiendada digitaalmajanduse arendamise kogemuste ja meetmete vahetust ning luua ulatuslikumaid partnerlusi; |
| --- | --- |

s)

tunnustada kõigi aegade esimese Euroopa investeerimisfoorumi korraldamist Taiwanis 2020. aasta septembris ning kutsuda üles tegema mõlemas suunas rohkem kahepoolseid investeeringuid; nõuda selliste investeeringute suurendamist eelkõige nendes tööstusharudes, kus Taiwan on juhtpositsioonil, nimelt otsustava tähtsusega tehnoloogiate, sealhulgas pooljuhtide valdkonnas, kuna sellega toetataks ELi pingutusi tugevdada omaenda suutlikkust mikroelektroonika vallas; märkida, et pärast Taiwani ja ELi digitaalmajanduse teemalist dialoogi, mis toimus 2020. aastal, peaksid EL ja Taiwan jätkama arutelusid teadusuuringute ja tehnoloogiaalase koostöö, plokiahela, tehisintellekti, küberturvalisuse sertifitseerimise, andmemajanduse ja digitaalse ühenduvuse küsimustes, et teha kindlaks edasine koostoime, laiendada digitaalmajanduse arendamise kogemuste ja meetmete vahetust ning luua ulatuslikumaid partnerlusi;

| t) | tunnustada Taiwani vabatahtlikult võetud kohustust aidata võidelda globaalse soojenemise vastu, aidates sellega järgida Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke; |
| --- | --- |

t)

tunnustada Taiwani vabatahtlikult võetud kohustust aidata võidelda globaalse soojenemise vastu, aidates sellega järgida Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke;

| u) | kutsuda ELi ja liikmesriike üles süvendama koostööd Taiwaniga, et seista vastu pahatahtlike kolmandate riikide desinformatsioonile, sealhulgas jagama parimaid tavasid ja ühiseid lähenemisviise meediavabaduse ja ajakirjanduse edendamiseks, süvendama koostööd küberjulgeoleku vallas ja võitluses küberohtude vastu, tõstma inimeste teadlikkust ja parandama üldist digikirjaoskust, et tugevdada meie demokraatlike süsteemide vastupanuvõimet; toetada asjaomaste Euroopa ja Taiwani eksperdirühmade tihedamat koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

u)

kutsuda ELi ja liikmesriike üles süvendama koostööd Taiwaniga, et seista vastu pahatahtlike kolmandate riikide desinformatsioonile, sealhulgas jagama parimaid tavasid ja ühiseid lähenemisviise meediavabaduse ja ajakirjanduse edendamiseks, süvendama koostööd küberjulgeoleku vallas ja võitluses küberohtude vastu, tõstma inimeste teadlikkust ja parandama üldist digikirjaoskust, et tugevdada meie demokraatlike süsteemide vastupanuvõimet; toetada asjaomaste Euroopa ja Taiwani eksperdirühmade tihedamat koostööd selles valdkonnas;

| v) | püüda õppida Taiwani kogemustest võitluses Mandri-Hiinast pärit desinformatsiooniga, mis on suunatud Taiwani meedia sõltumatuse vastu ning milleks kasutatakse sotsiaalmeedia platvorme ja imbutakse sisse Taiwani tele- ja trükimeediasse, et mõjutada avalikku arvamust, püüdes õõnestada valimisi Taiwanis; tunnustada Taiwani selle eest, et ta peab meediapädevust kasulikuks ja oluliseks vahendiks, millega õpetada inimesi desinformatsiooni tuvastama, ning on seetõttu lisanud meediapädevuse koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

v)

püüda õppida Taiwani kogemustest võitluses Mandri-Hiinast pärit desinformatsiooniga, mis on suunatud Taiwani meedia sõltumatuse vastu ning milleks kasutatakse sotsiaalmeedia platvorme ja imbutakse sisse Taiwani tele- ja trükimeediasse, et mõjutada avalikku arvamust, püüdes õõnestada valimisi Taiwanis; tunnustada Taiwani selle eest, et ta peab meediapädevust kasulikuks ja oluliseks vahendiks, millega õpetada inimesi desinformatsiooni tuvastama, ning on seetõttu lisanud meediapädevuse koolide õppekavadesse;

| w) | rõhutada, et kasu Taiwani pingutustest desinformatsiooni ja võltsuudiste vastases võitluses ulatub Taiwanist kaugemale, mõjutades mitte ainult tema enda ühiskonda saarel, vaid ka hiina keelt kõnelevat kogukonda Hongkongis ja teistes Kagu-Aasia riikides; |
| --- | --- |

w)

rõhutada, et kasu Taiwani pingutustest desinformatsiooni ja võltsuudiste vastases võitluses ulatub Taiwanist kaugemale, mõjutades mitte ainult tema enda ühiskonda saarel, vaid ka hiina keelt kõnelevat kogukonda Hongkongis ja teistes Kagu-Aasia riikides;

| x) | mõista hukka Hiina katsed diskrediteerida Taiwani valitsuse tegevust pandeemia käsitlemisel; tunnustada Taiwani tõhusat alt üles lähenemisviisi, mida juhivad Taiwani kodanikud, et teha tehnoloogia, näiteks tehisintellekti abil uudiste ja teabe faktikontrolli, et suurendada pingutusi ja võimaldada faktikontrollijatel teha kindlaks kõige kahjulikumad väited, mis ringlevad sotsiaalmeedia platvormidel, ja seega peatada nende levik; |
| --- | --- |

x)

mõista hukka Hiina katsed diskrediteerida Taiwani valitsuse tegevust pandeemia käsitlemisel; tunnustada Taiwani tõhusat alt üles lähenemisviisi, mida juhivad Taiwani kodanikud, et teha tehnoloogia, näiteks tehisintellekti abil uudiste ja teabe faktikontrolli, et suurendada pingutusi ja võimaldada faktikontrollijatel teha kindlaks kõige kahjulikumad väited, mis ringlevad sotsiaalmeedia platvormidel, ja seega peatada nende levik;

| y) | tuletada meelde, et oht, mida Taiwan Hiina desinformatsiooni levitamise operatsioonide kaudu kogeb, on osa laiemast probleemist, mis puudutab kogu maailma demokraatlikke ühiskondi ajal, mil kommunikatsioonitehnoloogia on ülemaailmse juhtpositsiooni nimel toimuvas geopoliitilises konkurentsis kesksel kohal; tuletada meelde, et Hiina ja teised mittedemokraatlikud riigid kujutavad endast jätkuvalt olulist ohtu ka Euroopa demokraatiatele, kasutades desinformatsiooni levitamise kampaaniaid, mis on pandeemia tõttu märkimisväärselt suurenenud, nagu märgiti Euroopa välisteenistuse 2020. aasta juuni aruandes; märkida, et koostöö desinformatsiooni vastu võitlemisel on seega nii ELi kui ka Taiwani huvides; |
| --- | --- |

y)

tuletada meelde, et oht, mida Taiwan Hiina desinformatsiooni levitamise operatsioonide kaudu kogeb, on osa laiemast probleemist, mis puudutab kogu maailma demokraatlikke ühiskondi ajal, mil kommunikatsioonitehnoloogia on ülemaailmse juhtpositsiooni nimel toimuvas geopoliitilises konkurentsis kesksel kohal; tuletada meelde, et Hiina ja teised mittedemokraatlikud riigid kujutavad endast jätkuvalt olulist ohtu ka Euroopa demokraatiatele, kasutades desinformatsiooni levitamise kampaaniaid, mis on pandeemia tõttu märkimisväärselt suurenenud, nagu märgiti Euroopa välisteenistuse 2020. aasta juuni aruandes; märkida, et koostöö desinformatsiooni vastu võitlemisel on seega nii ELi kui ka Taiwani huvides;

| z) | edendada veelgi praegust ELi-Taiwani teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd raamprogrammis „Euroopa horisont“ (2021–2027); taotleda, et tulevikus osaleks programmis „Euroopa horisont“ rohkem Taiwani teadlasi; |
| --- | --- |

z)

edendada veelgi praegust ELi-Taiwani teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd raamprogrammis „Euroopa horisont“ (2021–2027); taotleda, et tulevikus osaleks programmis „Euroopa horisont“ rohkem Taiwani teadlasi;

| aa) | edendada jätkuvalt turismi ja noortevahetust Taiwaniga selliste algatuste kaudu nagu tööpuhkused, Erasmuse programmid ja Taiwani-Euroopa ühenduvusstipendiumid ning uurida koostöövõimalusi kõrghariduses ja muudes valdkondades, et tugevdada Hiina ja Taiwani tundmist Euroopas ning aidata Taiwanis paremini mõista Euroopat; |
| --- | --- |

aa)

edendada jätkuvalt turismi ja noortevahetust Taiwaniga selliste algatuste kaudu nagu tööpuhkused, Erasmuse programmid ja Taiwani-Euroopa ühenduvusstipendiumid ning uurida koostöövõimalusi kõrghariduses ja muudes valdkondades, et tugevdada Hiina ja Taiwani tundmist Euroopas ning aidata Taiwanis paremini mõista Euroopat;

| ab) | kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles tõhustama koostööd Taiwaniga ülemaailmses koostöö- ja koolitusraamistikus, mis on piirkondlik koostööplatvorm suutlikkuse suurendamise ja koolitusprogrammide pakkumiseks kolmandatele riikidele kogu maailmas; |
| --- | --- |

ab)

kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles tõhustama koostööd Taiwaniga ülemaailmses koostöö- ja koolitusraamistikus, mis on piirkondlik koostööplatvorm suutlikkuse suurendamise ja koolitusprogrammide pakkumiseks kolmandatele riikidele kogu maailmas;

| ac) | nimetada Taiwanis asuv Euroopa majandus- ja kaubandusbüroo ümber Euroopa Liidu esinduseks Taiwanis, et kajastada meie sidemete laiaulatuslikkust; |
| --- | --- |

ac)

nimetada Taiwanis asuv Euroopa majandus- ja kaubandusbüroo ümber Euroopa Liidu esinduseks Taiwanis, et kajastada meie sidemete laiaulatuslikkust;

| ad) | tunnustada Taiwani esindusbüroo loomise kava Leedus; mõista hukka Hiina valitsuse reaktsioon Leedu suhtes – majandussanktsioonide kehtestamine; avaldada sellega seoses Leedule toetust ja näidata solidaarsust Leeduga, võtta asjakohaseid meetmeid ning kutsuda nõukogu üles tegema sama; |
| --- | --- |

ad)

tunnustada Taiwani esindusbüroo loomise kava Leedus; mõista hukka Hiina valitsuse reaktsioon Leedu suhtes – majandussanktsioonide kehtestamine; avaldada sellega seoses Leedule toetust ja näidata solidaarsust Leeduga, võtta asjakohaseid meetmeid ning kutsuda nõukogu üles tegema sama;

| ae) | tunnustada Taiwani kui silmapaistvat partnerit inimõiguste ja usuvabaduse edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonnas; tunnustada Taiwani saavutusi oma piirkonnas eeskuju näitamisel, kuna Taiwan on kindlalt austanud nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid põhivabadusi ning poliitilisi ja kultuurilisi õigusi, sealhulgas teinud edusamme LGBTQI kogukonna liikmete õiguste ja põlisrahvaste kogukondade õiguste tagamisel; nõuda, et ELi inimõiguste eriesindaja ning usu- ja veendumusvabaduse ELi erisaadik osaleksid rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides Taiwanis ja võtaks konkreetseid meetmeid koostööks Taiwaniga inimõiguste, sotsiaalsete õiguste, usuvabaduse, digitaalmajanduse ja kestliku majanduskasvu edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonna arenguriikides; |
| --- | --- |

ae)

tunnustada Taiwani kui silmapaistvat partnerit inimõiguste ja usuvabaduse edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonnas; tunnustada Taiwani saavutusi oma piirkonnas eeskuju näitamisel, kuna Taiwan on kindlalt austanud nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid põhivabadusi ning poliitilisi ja kultuurilisi õigusi, sealhulgas teinud edusamme LGBTQI kogukonna liikmete õiguste ja põlisrahvaste kogukondade õiguste tagamisel; nõuda, et ELi inimõiguste eriesindaja ning usu- ja veendumusvabaduse ELi erisaadik osaleksid rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides Taiwanis ja võtaks konkreetseid meetmeid koostööks Taiwaniga inimõiguste, sotsiaalsete õiguste, usuvabaduse, digitaalmajanduse ja kestliku majanduskasvu edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonna arenguriikides;

| af) | tugevdada koostööd Taiwaniga, et vahetada parimaid tavasid COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks, rakendada algatusi vaktsiinide hankimise hõlbustamiseks ning jätkata ELi ja Taiwani koostöö tõhustamist tervishoiu ja nakkushaiguste tõrje valdkonnas; tunnustada Taiwani valitsust ja rahvast pandeemia suhteliselt eduka riigisisese tõkestamise ja teistele riikidele suuremeelse abi osutamise eest; tuletada meelde, et Taiwani mõjus reageerimine tugines läbipaistvusele ja avatusele ning tehnoloogia kasutamisele koostöös ühiskonnaga – lähenemisviisile, mis põhineb üldsuse usaldusel; |
| --- | --- |

af)

tugevdada koostööd Taiwaniga, et vahetada parimaid tavasid COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks, rakendada algatusi vaktsiinide hankimise hõlbustamiseks ning jätkata ELi ja Taiwani koostöö tõhustamist tervishoiu ja nakkushaiguste tõrje valdkonnas; tunnustada Taiwani valitsust ja rahvast pandeemia suhteliselt eduka riigisisese tõkestamise ja teistele riikidele suuremeelse abi osutamise eest; tuletada meelde, et Taiwani mõjus reageerimine tugines läbipaistvusele ja avatusele ning tehnoloogia kasutamisele koostöös ühiskonnaga – lähenemisviisile, mis põhineb üldsuse usaldusel;

| ag) | tunnustada Taiwani solidaarsust ELiga, mida näitas enam kui seitsme miljoni kirurgilise maski annetamine mitmele liikmesriigile pandeemia esimestel rasketel kuudel ning viie maskitootmisliini annetamine Tšehhi Vabariigile; nõuda, et see solidaarsus oleks vastastikune; |
| --- | --- |

ag)

tunnustada Taiwani solidaarsust ELiga, mida näitas enam kui seitsme miljoni kirurgilise maski annetamine mitmele liikmesriigile pandeemia esimestel rasketel kuudel ning viie maskitootmisliini annetamine Tšehhi Vabariigile; nõuda, et see solidaarsus oleks vastastikune;

| ah) | jätkuvalt soodustada ELi liikmesriikide ja Taiwani vahel luureteabe jagamist ja ühist võitlust piiriüleste kuritegude vastu; |
| --- | --- |

ah)

jätkuvalt soodustada ELi liikmesriikide ja Taiwani vahel luureteabe jagamist ja ühist võitlust piiriüleste kuritegude vastu;

| ai) | märkida, et USA ja Jaapan rõhutasid hiljuti toimunud tippkohtumise ühisavalduses esimest korda rahu ja stabiilsuse tähtsust Taiwani väinas ning mai alguses tegi G7 riikide rühm samalaadse avalduse; nõuda, et EL teeks koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, nagu Austraalia, Uus-Meremaa, India, Jaapan, Lõuna-Korea ja USA, ning kaaluks Taiwani kutsumist osalema koos partneritega elutähtsate tööstusharude olemasolevates platvormides ja töörühmades; |
| --- | --- |

ai)

märkida, et USA ja Jaapan rõhutasid hiljuti toimunud tippkohtumise ühisavalduses esimest korda rahu ja stabiilsuse tähtsust Taiwani väinas ning mai alguses tegi G7 riikide rühm samalaadse avalduse; nõuda, et EL teeks koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, nagu Austraalia, Uus-Meremaa, India, Jaapan, Lõuna-Korea ja USA, ning kaaluks Taiwani kutsumist osalema koos partneritega elutähtsate tööstusharude olemasolevates platvormides ja töörühmades;

| aj) | soovitada liikmesriikidel, kellel ei ole Taiwaniga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise vältimise lepingut või maksualase teabevahetuse lepingut, alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi selliste lepingute üle; |
| --- | --- |

aj)

soovitada liikmesriikidel, kellel ei ole Taiwaniga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise vältimise lepingut või maksualase teabevahetuse lepingut, alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi selliste lepingute üle;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Taiwani valitsusele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 52.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. oktoober 2021

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Paranduseelarve projekt nr 4/2021: Tulude ajakohastus ning omavahendite ja muude tulude muudetud prognoos

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta – Tulude ajakohastus pärast nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi) jõustumist 1. juunil 2021, omavahendite ja muude tulude muudetud prognoos (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2021, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2021. aastal (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2021, mille komisjon võttis vastu 2. juulil 2021. aastal (COM(2021)0444),

| — | võttes arvesse 21. septembril 2021. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. septembril 2021. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0268/2021),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2021 eesmärk on ajakohastada eelarve tulupoolt, et võtta arvesse nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021) jõustumist 1. juunil 2021 ja omavahendite nõuandekomitees 26. mail 2021. aastal kokku lepitud omavahendite ajakohastatud prognoose 2021. aasta eelarve jaoks ning et ajakohastada muid tulusid, nagu Ühendkuningriigi osamaks, trahvid ja muu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2021 eesmärk on ajakohastada eelarve tulupoolt, et võtta arvesse nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021) jõustumist 1. juunil 2021 ja omavahendite nõuandekomitees 26. mail 2021. aastal kokku lepitud omavahendite ajakohastatud prognoose 2021. aasta eelarve jaoks ning et ajakohastada muid tulusid, nagu Ühendkuningriigi osamaks, trahvid ja muu;

| B. | arvestades, et peamised nõukogu otsusega (EL, Euratom) 2020/2053 tehtud muudatused on järgmised: omavahendite ülemmäärasid on suurendatud, liikmesriikide tollimaksude sissenõudmiskulusid on suurendatud (25 % nõukogu otsuse 2014/335/EL, Euratom (6) kohase 20 % asemel), kehtestatud on ühtne ja ilma eranditeta käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär ning käibemaksubaasi määratlust on lihtsustatud, kehtestatud on uus ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinev omavahend ning Taani, Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate omavahendite brutomaksete vähendust on muudetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peamised nõukogu otsusega (EL, Euratom) 2020/2053 tehtud muudatused on järgmised: omavahendite ülemmäärasid on suurendatud, liikmesriikide tollimaksude sissenõudmiskulusid on suurendatud (25 % nõukogu otsuse 2014/335/EL, Euratom (6) kohase 20 % asemel), kehtestatud on ühtne ja ilma eranditeta käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär ning käibemaksubaasi määratlust on lihtsustatud, kehtestatud on uus ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinev omavahend ning Taani, Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate omavahendite brutomaksete vähendust on muudetud;

| C. | arvestades, et komisjoni tuluprognoosid põhinevad komisjoni 2021. aasta kevadisel majandusprognoosil (7), milles eeldatakse, et ELi majandus jõuab taas kriisieelsele tasemele 2022. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni tuluprognoosid põhinevad komisjoni 2021. aasta kevadisel majandusprognoosil (7), milles eeldatakse, et ELi majandus jõuab taas kriisieelsele tasemele 2022. aasta lõpuks;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 4/2021 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab Euroopa Parlamendi erilist pühendumist uutele omavahenditele ja nende kasutuselevõtmisele mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jooksul, järgides institutsioonidevahelises kokkuleppes kehtestatud tegevuskava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2021 kohta heaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2021 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 93, 17.3.2021.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(6)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsus 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105).

(7)  Euroopa Komisjon, 2021, Euroopa majandusprognoos – kevad 2021, Euroopa majandus, institutsiooni töödokument 149.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Krediidihaldajad ja krediidiostjad ***I

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv krediidihaldajate, krediidiostjate ja tagatiste sissenõudmise kohta (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 184/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0135),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 53 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 53 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0115/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 20. novembri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 20. novembri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. oktoobri 2019. aasta otsust anda majandus- ja rahanduskomisjonile luba jagada eespool nimetatud komisjoni ettepanek kaheks ja koostada selle alusel kaks eraldi seadusandlikku raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. oktoobri 2019. aasta otsust anda majandus- ja rahanduskomisjonile luba jagada eespool nimetatud komisjoni ettepanek kaheks ja koostada selle alusel kaks eraldi seadusandlikku raportit,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0003/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 444, 10.12.2018, lk 15.

(2)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 43.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/... krediidihaldajate ja krediidiostjate ▌kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2021/2167) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 21. oktoober 2021

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (edaspidi „finantsmäärus“) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (edaspidi „finantsmäärus“) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“) (3), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (4) ja asjakohaseid ühepoolseid deklaratsioone (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“) (3), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (4) ja asjakohaseid ühepoolseid deklaratsioone (5),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (6),

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni 2022. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni 2022. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (8),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2022. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2022. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 9. juulil 2021. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti (COM(2021)0300) (edaspidi „eelarveprojekt“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 9. juulil 2021. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti (COM(2021)0300) (edaspidi „eelarveprojekt“),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2021. aastal vastu võetud ja 10. septembril 2021. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2021. aastal vastu võetud ja 10. septembril 2021. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 94,

| — | võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0281/2021),

III jagu – Komisjon

Üldine ülevaade

| 1. | tuletab meelde, et oma eespool nimetatud 25. märtsi 2021. aasta resolutsioonis 2022. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta määras Euroopa Parlament 2022. aasta eelarve jaoks kindlaks selged poliitilised prioriteedid, et toetada COVID-19 kriisist taastumist, suurendada investeeringuid ja võidelda töötuse vastu ning luua alus vastupanuvõimelisemale ja kestlikumale liidule; kinnitab veel kord oma kindlat pühendumust nendele prioriteetidele ja esitab alljärgneva seisukoha, et tagada nende elluviimiseks asjakohane rahastamistase; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on veendunud, et liidu eelarves peavad olemas olema vahendid, mis võimaldavad tal reageerida üheaegselt mitmele kriisile; kordab Euroopa Parlamendi seisukohta, et 2022. aasta peaks olema täieliku rakendamise aasta ja 2022. aasta eelarvel peaks olema keskne roll kodanike elule positiivse ja käegakatsutava mõju tagamisel; toetab sellega seoses eelarvevahendite suurendamist, et edendada investeeringuid, keskendudes eelkõige VKEdele, kes moodustavad liidu majanduse nurgakivi ja kellel on otsustava tähtsusega roll ülimalt kvaliteetsete investeeringute tegemisel ja töökohtade loomisel kõigis liikmesriikides, tugevdada jõupingutusi rohe- ja digiülemineku elluviimiseks, pakkuda noortele uusi võimalusi ja kaitsta lapsi, ehitada üles tugev Euroopa terviseliit ja toetada COVAXi programmi; tugevdab lisaks julgeoleku, rände, varjupaiga ja integratsiooni, põhiõiguste ja liidu väärtuste valdkonna prioriteete, tunnistades samal ajal olukorra hiljutist halvenemist välispoliitika ja humanitaarabi valdkonnas ning vajadust olla võimeline reageerima tulevastele väljakutsetele nii kohe kui ka keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks nõukogu poolt eelarveprojekti kohta esitatud seisukoha, millega vähendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kulukohustuste assigneeringuid komisjoni ettepanekuga võrreldes 1,43 miljardi euro võrra; on seisukohal, et nõukogu kavandatud kärbete puhul on järgitud tavapärast ülevalt alla lähenemisviisi, mis seisneb üldise meelevaldse vähendamise eesmärgi rakendamises, mis ei tulene ei rakendamissuundumuste ega kasutussuutlikkuse objektiivsest hindamisest ning mis ei kajasta liidu ees seisvate probleemide arvukust ega liidu võetud kohustusi; juhib tähelepanu vastuolule peamiste ühiste poliitikaprioriteetidega; on seisukohal, et nõukogu seisukoht ei vasta kaugeltki Euroopa Parlamendi ootustele, mis on seotud majanduse taastamise eelarvega; on seetõttu otsustanud üldreeglina taastada kõigi nõukogu poolt kärbitud eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemele nii tegevus- kui ka halduskulude osas ning võtta oma seisukoha koostamise lähtepunktiks eelarveprojekti; aktsepteerib siiski 2022. aastal 1 299 miljoni euro kandmist Brexitiga kohanemise reservi nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena, kuna see kajastab Brexitiga kohanemise reservi määruse suhtes saavutatud poliitilist kokkulepet (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et poliitika uute prioriteetide ja ülesannetega peavad kaasnema uued vahendid ning et mõne ameti loomine või selle volituste laiendamine ei tohiks toimuda olemasolevate programmide või ametite arvelt; kompenseerib seetõttu komisjoni kavandatud rahastamisprogrammide assigneeringute kärped, et suurendada detsentraliseeritud asutuste rahastamispaketti; rõhutab asjaolu, et ametite töö tulemuslikkuse suurendamiseks, eriti spetsiifiliste poliitikaeesmärkide ühtlustamise korral, tuleb ametite tegevust nõuetekohaselt koordineerida ja luua nende vahel koostoime, et avaliku sektori raha saaks kasutada õiglaselt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab sellega seoses teadmiseks hiljutise algatuse luua ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA); väljendab sügavat muret selle pärast, et Euroopa Parlament on sellise asutuse loomise otsustusprotsessist välja jäetud; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et kõnealusel algatusel on oluline mõju eelarvele ja Euroopa Parlament peab samuti saama täies ulatuses täita oma rolli eelarvepädeva institutsioonina; on kindlalt vastu mis tahes rahastamisstruktuurile, millega jaotatakse programmide „Euroopa horisont“ ja „EL tervise heaks“ ning rescEU raames kaasseadusandjate poolt algselt kavandatud ja kokku lepitud peamiste eesmärkide ja meetmete arvelt vahendeid ümber; rõhutab sellega seoses vajadus tagada piisav rahastus Euroopa vähktõvevastase võitluse kavale kui liidu eelarve prioriteetsele eesmärgile, mida ei tohiks muude poliitikaalgatuse toetamiseks tehtavate ümberjaotamistega ohtu seada; rõhutab, et algatuse ajastus ei võimaldanud Euroopa Parlamendil seda 2022. aasta eelarve lugemisel arvesse võtta; ootab, et seda küsimust käsitletaks 2022. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus, ning nõuab, et uuritaks, kas selleks otstarbeks saaks kasutada muid rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab samuti, et komisjon kuulutas pärast eelarveprojekti avaldamist välja paketi Süüriast ja mujalt pärit pagulaste toetuseks; nõuab sellega seoses, et 2022. aasta eelarve lepitusmenetluse raames saavutataks üldine kokkulepe kogu paketi suhtes, mis hõlmaks ka paranduseelarve projekti nr 5/2021; tunnistab, et on vaja lisameetmeid, et reageerida asjakohaselt hiljutistele sündmustele Afganistanis, sealhulgas toetada kodanikke, sealhulgas naisi ja tüdrukuid, lapsi, vähekaitstud rühmi, samuti tõsiselt sihikule võetud riskirühmi, näiteks teadureid, õpetajaid, arste ja õpetlasi, kellel ei ole võimalik Afganistanis edasi elada ja oma tööd jätkata; rõhutab, et võttes arvesse muutuvat olukorda ning põhjaliku ja pikemaajalise vajaduste hindamise puudumist, ei saanud neid küsimusi Euroopa Parlamendis toimunud lugemisel täielikult arvesse võtta ning neid hinnatakse uuesti, võttes arvesse komisjoni kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2022 ja hilisemas etapis esitatavat lisateavet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | otsustab suurendada niisuguste eelarveridade vahendeid, millel on suurepärane täitmismäär ja tegevussuutlikkus lisaassigneeringute ärakasutamiseks 2022. aastal; märgib, et eespool nimetatud pakiliste prioriteetide piisavaks rahastamiseks tuleb paindlikkusinstrument täielikult kasutusele võtta ning lisaks on vaja osaliselt kasutada ühtset varuinstrumenti (summa, mis on tasaarvestatud jooksva aasta varuga); nõuab lisaks, et 2020. aasta kulukohustuste vabastamise kogusumma tehtaks 2022. aastal finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust taastada eelarveprojekti tase Euroopa Liidu taasterahastu (EURI) rahastamiskulude osas, et vältida negatiivse signaali andmist finantsturgudele, kuni komisjon ei ole prognoositud vajadusi lepitusmenetluse käigus uuesti hinnanud; kordab oma selget seisukohta, mida on kaitstud mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) läbirääkimistel ning mille kohaselt tuleks taasterahastu „Next Generation EU“ intressikulusid ja tagasimakseid arvestada väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui tähtis on toetada kliimameetmeid ja keskkonnakaitset 2022. aastal asjakohastele liidu programmidele ja instrumentidele lisavahendite eraldamisega; toonitab taas, et kliimaküsimuste peavoolustamise vaimus tuleks kõigis poliitikavaldkondades teha suuremaid jõupingutusi, et saavutada kliimameetmetega seotud kulude üldeesmärk, mille kohaselt peavad need kogu mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivuse jooksul moodustama vähemalt 30 % liidu kogueelarvest ja Euroopa Liidu taasterahastu kulutustest; rõhutab lisaks, et pidevat tööd tuleb teha selleks, et mitmeaastase finantsraamistiku alusel igal aastal tehtavatest kulutustest nähtaks 2024. aastal 7,5 % ja alates 2026. aastast 10 % ette bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et komisjon peab enne 2023. aasta eelarveprojekti esitamist kindlaks määrama tulemusliku metoodika eelkõige elurikkuse vähenemise jälgimiseks, peatamiseks ja tagasipööramiseks, et tagada institutsioonidevahelises kokkuleppes 2024. aastaks seatud eesmärgi tulemuslik saavutamine; nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament kaasataks täielikult selliste kulutuste rakendamise ja jälgimise töökindlamate, läbipaistvamate ja terviklikumate meetodite väljatöötamisse, ning osaleb ka edaspidi pühendunult komisjoni ja nõukoguga peetavatel iga-aastastel konsultatsioonidel ja tehtavas tihedas koostöös, nagu on ette nähtud institutsioonidevahelises kokkuleppes; rõhutab, et rohelise kokkuleppe rakendamiseks on oluline, et rahalisi vahendeid eraldataks üksnes tegevustele, mis on kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ ja Pariisi kokkuleppega; rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu kohta avaldatud suuniseid tuleks käsitleda standardina kõigi muude sama laadi kulude puhul, eelkõige peaksid need olema ühtekuuluvuspoliitika rakendamise aluseks; tuletab meelde, et selle põhimõtte rakendamine elurikkuse puhul peab olema ulatuslikum ega tohi piirduda üksnes liidu asjakohase õigustiku täieliku järgimisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et COVID-19 kriisi tagajärgedel on olnud naistele ebaproportsionaalselt suur mõju; rõhutab, kui tähtis on 2022. aasta eelarve puhul soolise aspekti arvestamine kõikides asjakohastes programmides ja sootundliku eelarvestamise rakendamine tagamaks, et naised ja mehed saaksid avaliku sektori kulutustest võrdselt kasu; kutsub sellega seoses komisjoni üles kiirendama tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga mõjusa, läbipaistva ja tervikliku metoodika kasutuselevõtmist asjakohaste soolise võrdõiguslikkuse kulutuste mõõtmiseks, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises kokkuleppes, et oleks võimalik näidata 2022. aasta eelarve puhul käegakatsutavaid tulemusi ja laiendada seda metoodikat kõigile mitmeaastase finantsraamistiku programmidele ning nõuab sellega seoses eelkõige andmete süstemaatilist ja ulatuslikku kogumist ja analüüsimist kõigi liidu poliitikavaldkondade ja programmide kontekstis, et mõõta nende vastavat mõju soolisele võrdõiguslikkusele kõigis aspektides ning eelarve ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides; nõuab lisaks Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 kiiret rakendamist ning vajalike spetsiifiliste siduvate eesmärkide seadmist ja lisameetmete võtmist, eelkõige koolituse pakkumist ja algatuste tegemist, millega edendada soolist võrdõiguslikkust ja võidelda soolise kallutatuse vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et paljud liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumendid ja teatised on kättesaadavad ainult inglise keeles; märgib ka, et töökoosolekud toimuvad ilma suulise tõlke võimaluseta; nõuab, et parlament austaks põhimõtteid, õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud põhiõiguste hartas ja määruses nr 1/1958 (11), samuti sisesuunistes ja -otsustes, nagu hea halduse tava eeskiri; kutsub seepärast liidu institutsioone, organeid ja asutusi üles eraldama vajalikke inimressursse, et tagada mitmekeelsuse austamine, suurendades kirjaliku ja suulise tõlke eest vastutavate töötajate arvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | määrab seetõttu 2022. aasta eelarve (kõik jaod) kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 171 802 114 289 eurot, mis on eelarveprojektiga võrreldes 4 008 766 380 euro võrra suurem; otsustab lisaks sellele teha kulukohustuste assigneeringutena kättesaadavaks 486 000 000 eurot, mis tuleneb kulukohustuste vabastamisest vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3; määrab 2022. aasta eelarve (kõik jaod) maksete assigneeringute kogusummaks 172 467 593 189 eurot; |
| --- | --- |

12.

Rubriik 1 – Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond

| 13. | on seisukohal, et edukas teadus- ja innovatsiooniprogramm on liidu tulevase jõukuse jaoks väga oluline; rõhutab, et programm „Euroopa horisont“, millel on väga suur Euroopa lisaväärtus, annab olulise panuse rohelisse kokkuleppesse ja kliimaneutraalse majanduse poole liikumisel tehtavatesse jõupingutustesse, edukasse digiüleminekusse ja liidu majanduse taastumisse pandeemiast; rõhutab eelkõige vajadust suurendada liidu poolt terviseuuringutesse tehtavaid investeeringuid, sealhulgas vähiuuringute rahastamist; rõhutab kõnealuse programmi suurepärast täitmismäära, mis kajastab selle suutlikkust järgmise aasta eelarves lisaassigneeringuid ära kasutada; suurendab seetõttu eelarveprojekti tasemega võrreldes programmi „Euroopa horisont“ assigneeringuid, lisades 305 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab eelarveprojektis esitatud ettepanekut teha vabastatud kulukohustustest 77,3 miljonit eurot kättesaadavaks kolme teemavaldkonna jaoks, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitlevale määrusele (12) lisatud asjakohases ühises poliitilises avalduses; märgib siiski, et ülejäänud 2020. aasta teadusuuringutega seotud vabastatud kulukohustuste summa on 408,7 miljoni eurot; kordab oma kindlat veendumust, et see ootamatult suur teadusuuringutega seotud kulukohustuste vabastamine, mida komisjon mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimiste käigus ei prognoosinud, tuleks teha programmi „Euroopa horisont“ raames täies ulatuses kättesaadavaks, järgides täielikult finantsmääruse artikli 15 lõiget 3; on kindlalt veendunud, et jätkuva tervisekriisi valguses tuleks pool ülejäävast summast kasutada tervise teemavaldkonna rahastamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastul on äärmiselt oluline roll kvaliteetsete, kestlike, taskukohaste ja omavahel ühendatud üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja digivõrkude rajamisel ning seetõttu on see liidu majanduse tugevdamiseks ning rohe- ja digiülemineku õnnestumiseks tehtavate jõupingutuste keskmes; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu annab väga suure panuse niisuguse üldise eesmärgi saavutamisse, milleks on eraldada vähemalt 30 % mitmeaastasest finantsraamistikust ja taasterahastust „Next Generation EU“ kliimameetmetega seotud kulude tarbeks; kordab, et Euroopa ühendamise rahastul on oluline roll kogu liidu territooriumil majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisel ning omavahelise ühendatuse edendamisel; teeb seetõttu ettepaneku suurendada Euroopa ühendamise rahastu kõigi kolme haru rahastamist kulukohustuste assigneeringute osas eelarveprojekti tasemega võrreldes kokku 207,3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust kaotada digilõhe ning tugevdada liidu vastupanuvõimet ja digitaalset suveräänsust; on veendunud, et programm „Digitaalne Euroopa“ on oluline vahend liidus digitaliseerimise määra tõstmisel, tuues nii kaasa märkimisväärse tootlikkuse kasvu, ning küberturvalisusesse ja tehisintellekti tehtavate investeeringute suurendamisele kaasa aitamisel; tuletab meelde vajadust toetada ettevõtjaid, eelkõige innovatiivseid digivaldkonna VKEsid ja idufirmasid; on ühtlasi seisukohal, et lisaassigneeringuid on vaja selleks, et edendada kogu Euroopas e-kaasatust ning digikirjaoskust ja muid digioskusi, pöörates erilist tähelepanu naiste digikirjaoskusele; teeb seetõttu ettepaneku suurendada programmile eraldatud summat veidi rohkem kui 71 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab ühtse turu teemavaldkonna eri harude rahastamise suurendamist kulukohustuste assigneeringute osas eelarveprojekti tasemega võrreldes kokku veidi rohkem kui 37 miljoni euro võrra; rõhutab, kui oluline on piisavalt rahastatud ühtse turu programm, et suurendada konkurentsivõimet, edendada ettevõtlust ja toetada tulemuslikult väikeettevõtjaid, sealhulgas idufirmasid, koos märkimisväärse rohe- ja digiüleminekus seisneva kaksikväljakutsega; juhib seetõttu erilist tähelepanu vajadusele suurendada märkimisväärselt ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ja nende turulepääsu toetamiseks ette nähtud eelarverea vahendeid, võttes eelkõige arvesse tervisekriisi raskeid ja pikaajalisi tagajärgi VKEde jaoks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab oma ammust nõudmist määrata turismile eraldi eelarverida ja rahasumma, eelkõige pidades silmas, et COVID-19 pandeemia tõttu on selle, paljusid VKEsid hõlmava sektori tegevusmaht oluliselt vähenenud; tunnistab, et sektori pikaajalist konkurentsivõimet ja kestlikkust toetatakse mitmest liidu programmist, kuid on kindlalt veendunud, et liidu turismiprogramm tagaks koordineerituma, nähtavama ja läbipaistvama tegevuse, mis toetaks tulemuslikult sektori taastumist ja suunaks selle kestliku tuleviku teele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab programmi „InvestEU“ majanduse taastamise strateegia nurgakiviks ning rõhutab, et 2022. aasta eelarves tuleb kättesaadavaks teha piisavad rahalised vahendid, et programm saaks viivitamata täita oma eesmärgid ja taastada Euroopa pikaajalise konkurentsivõime; rõhutab lisaks, kui olulised on InvestEU nõustamiskeskus ja InvestEU portaal kogu liidus investeerimis- ja ettevõtluskeskkonna tugevdamiseks; lükkab seetõttu kõnealuse programmi puhul tagasi kõik nõukogu poolt kavandatud kärped ning on otsustanud miinimumnõudena taastada kõigi asjakohaste eelarveridade puhul eelarveprojektis ette nähtud taseme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on otsustanud luua reservi, mille tingimuseks oleks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutuse raames tegutseva Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu juhtimise jätkuv parandamine kooskõlas nõudmistega, mis ta on esitatud oma 7. juuni 2016. aasta resolutsioonis (13); on otsustanud luua reservi ka Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) jaoks, võttes arvesse tõsiseid puudusi ja vajakajäämisi, mille Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) tuvastas oma eriaruandes nr 13/2021 rahapesuvastase ja terrorismi rahastamise vastase võitluse valdkonnas võetud meetmete ebapiisavuse osas, ning säilitada see reserv seni, kuni kontrollikoja soovitused on täielikult ellu viidud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tugevdab Euroopa Liidu Raudteeametit vastavalt selle kindlaksmääratud vajadustele, et nimetatud amet saaks nõuetekohaselt täita oma rolli transpordiliikide CO2 heite vähendamisele ülemineku toetamisel, seda ka segmentide puhul, kus otsene elektrifitseerimine on keeruline, ning et tagada teiste transpordiliikidega võrdsed üldtingimused, tagades muu hulgas puuduvate raudteeühenduste, eelkõige piiriüleste ühenduste rajamise; rõhutab, et töötajate arvu suurendamine on vajalik selleks, et amet suudaks tulla toime suure nõudlusega veeremiüksuselubade, ühtsete ohutustunnistuste ja ERTMSi raudteeäärsete süsteemide lubade väljastamise järele, ning neljanda raudteepaketi rakendamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suurendab seetõttu rubriigi 1 kulukohustuste assigneeringute taset eelarveprojektiga võrreldes 668 593 067 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; teeb selles rubriigis kulukohustuste assigneeringutena lisaks kättesaadavaks kokku 486 000 000 eurot, mis vastab finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt vabastatud kulukohustustele; |
| --- | --- |

22.

Alamrubriik 2a – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 23. | otsustab luua eraldi eelarverea Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) raames, et näha ette spetsiaalne täiendav eraldis Euroopa lastegarantii rakendamise edendamiseks, et aidata kaasa laste vaesuse kaotamisele ning täita Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärgid, leevendades samal ajal pandeemia negatiivset mõju lastele; suurendab sel otstarbel alamrubriigi 2a kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 700 000 000 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) toetusega ESF+ile ja Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) tuleks toetada eelkõige töökohtade loomist ja kvaliteetset tööhõivet, eriti kaitsetus olukorras olevate inimeste jaoks, ning sotsiaalset kaasatust ja meetmeid vaesuse, eriti laste vaesuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

24.

Alamrubriik 2b – Vastupidavus ja väärtused

| 25. | rõhutab COVID-19 kriisi kontekstis vajadust luua tugev Euroopa terviseliit ja tugevdada tervishoiusüsteemide vastupidavust; otsustab seetõttu suurendada programmi „EL tervise heaks“ vahendeid 80 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et täiendavaid vahendeid tuleks eraldada eelkõige seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste teenustele, eelkõige selleks, et tagada õigeaegne ja vaba juurdepääs ning teenuste kvaliteet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toonitab, et noored on jätkuvalt liidu eelarve üks peamine prioriteet; suurendab seetõttu rahastamist, et rahuldada kasvavat nõudlust programmi „Erasmus+“ järele, kokku veidi rohkem kui 137 miljoni euro võrra, kuna 5 % suurendamine tähendab veel 40 000 liikuvusega seotud vahetust ja on oluline samm möödunud aastal kasutamata jäänud võimaluste korvamiseks; tuletab meelde, et programm „Erasmus+“ on oluline juhtprogramm ja üks edukamaid liidu programme, mille kaudu tehakse strateegilisi investeeringuid liidu ja selle kodanike tulevikku; tuletab meelde, et programmi „Erasmus+“ ebapiisav rahastamine seaks ohtu noortele jätkuvalt uute võimaluste loomise ja nende suurema tööalase konkurentsivõime; suurendab lisaks Euroopa solidaarsuskorpuse eelarvet 5 miljoni euro võrra, kuna COVID-19 pandeemiast põhjustatud majanduskriis ei tohiks noorte toetamist negatiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et hädaolukordade, sealhulgas kliimamuutuste üha tõsisema mõjuga seotud hädaolukordade jaoks tuleb liidu eelarves kasutusele võtta piisavad vahendid; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurendada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (rescEU) eelarvet 10 miljoni euro võrra, eelkõige seoses loodusõnnetustega Euroopas, et tugevdada liidu kodanike kaitset ja valmisolekut tulevasteks kliimamuutustest tingitud katastroofideks; rõhutab seetõttu vajadust investeerida kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse eriti ohustatud piirkondades ning ehitada need uuesti üles kestlikumal viisil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb lisaks ettepaneku tugevdada programmi „Loov Euroopa“ kultuuri tegevussuunda 10 miljoni euro võrra, et toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid ning loomemajandust, mida COVID-19 kriis on eriti mõjutanud, nende taastumisel; rõhutab, et programmi „Loov Euroopa“ kolmest tegevussuunast ühegi rahalisi vahendeid ei tohiks kasutada algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ projektide rahastamiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi olulist rolli Euroopa kodakondsuse ja demokraatia, võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse ja õigusriigi tugevdamisel liidus ning soolise vägivalla ohvrite toetamisel ja rõhutab, et nende eesmärkide toetamiseks on vaja täiendavaid assigneeringuid; suurendab õigusprogrammi eelarvet, et tasakaalustada kavandatav kärbe, eesmärgiga rahastada Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) uusi ülesandeid e-CODEXi ettepaneku alusel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | otsustab suurendada multimeediameetmete eelarvet, et luua reserv eesmärgiga innustada komisjoni pakkuma ELi küsimusi kajastavatele raadiovõrkudele suuremat stabiilsust ja prognoositavust vahenditega, mis katavad vähemalt kaks aastat, ning selgitama sellelt eelarverealt rahastatavaid eri eesmärke; suurendab samuti assigneeringuid sotsiaaldialoogi jaoks, et edendada sotsiaaldialoogi ja toetada eelkõige liikmesriikide sotsiaalpartnereid COVID-19 kriisile ja selle pikaajalistele tagajärgedele reageerimisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringuid tuleb suurendada, et anda otsustav panus Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö jätkamisse ja intensiivistamisse ning toetada kahe kogukonna kultuuripärandi tehnilist komisjoni, edendades seega kahe kogukonna vahel usaldust ja leppimist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tugevdab ESF+ tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni tegevussuunda, keskendudes naiste tööturul osalemise edendamisele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde selle alamrubriigi raames tegutsevate detsentraliseeritud asutuste olulist rolli; otsustab suurendada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA), Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA) ning Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) rahastamist vastavalt nende asutuste kindlakstehtud vajadustele; suurendab lisaks Euroopa Ravimiameti (EMA), FRA ja Eurojusti töötajate arvu; rõhutab samuti, kui oluline on täiendavalt hinnata ja võimaluse korral veelgi suurendada rahastamist vastavalt COVID-19 tervisekriisi mõjuga tulevikus tegelevate liidu ametite, eelkõige Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) vajadustele, võttes arvesse muudetud asutamismäärust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui oluline on tõhustada liidu eelarve kaitset pettuse ja õigusnormide rikkumiste eest; kordab sellega seoses Euroopa Prokuratuuri olulist rolli liidu finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ rahaliste vahendite kasutamise jälgimisel, ning õigusriigi austamise tagamisel; otsustab seetõttu suurendada sihipäraselt Euroopa Prokuratuuri assigneeringuid ja suurendada tema töötajate arvu, et võimaldada sellel organil täita oma ülesandeid kooskõlas nõuetega, mis on seatud tema volituste täitmisele; palub komisjonil, võttes arvesse Euroopa Prokuratuuri raskusi oma volituste täitmiseks vajalike töötajate värbamisel 2021. aastal, näidata üles vajalikku paindlikkust tagamaks, et eelarvepädevate institutsioonide poolt kokku lepitud assigneeringuid saab edaspidi täielikult rakendada; juhib tähelepanu kohtuasjade märkimisväärsele kuhjumisele ja asjaolule, et pärast vaid mõni nädal kestnud tegevust on Euroopa Prokuratuur registreerinud üle 1 000 teate liidu finantshuve kahjustavate pettuste kohta, mis rõhutab taotluse kiireloomulisust; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suurendab alamrubriigi 2b kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 296 065 210 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

36.

Rubriik 3 – Loodusvarad ja keskkond

| 37. | märgib, et COVID-19 pandeemia taustal on eriti selgelt välja tulnud põllumajanduse strateegiline roll toidukriisi vältimisel, pakkudes kõikjal Euroopas ohutut ja kvaliteetset toitu taskukohase hinnaga; toonitab, et teatavate põllumajandussektorite mõnedel eelarveridadel – nimelt koolikava toetus, noored põllumajandustootjad ja mesindus – tuleb 2022. aastal rahastada täiendavaid toetusmeetmeid, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab pakilist vajadust tegeleda kliimamuutustega, nagu rõhutati IPPC viimases aruandes, mis avaldati 9. augustil 2021; tuletab meelde programmi LIFE tähtsust kliimameetmete ja keskkonnakaitse toetamisel liidus; suurendab programmi LIFE eelarvetoetust programmi eri tegevussuundades 171 miljoni euro võrra (eelarveprojektiga võrreldes 25 %), võttes arvesse programmi märkimisväärset kasutussuutlikkust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust suurendada märkimisväärselt Euroopa Keskkonnaameti eelarvet, et tagada piisavad rahalised ja inimressursid Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega seotud poliitika täielikuks elluviimiseks ning saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni jõudmise eesmärk; rõhutab, et Euroopa Keskkonnaameti tugevdamist ei tohiks rahastada programmist LIFE, mida kaasseadusandjad ei ole selleks otstarbeks ette näinud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab tungivalt äärepoolseimate piirkondade, sealhulgas POSEI (kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm) toetamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab seetõttu rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringute suurendamist eelarveprojekti tasemega võrreldes 212 750 473 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse osa olemasoleva varu kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et tavaliselt täiendab kirjalik muutmisettepanek veelgi pilti EAGFi võimalustest ning et lähenemisviisi rubriigi 3 muudatustele saab lepitusmenetluse käigus vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

42.

Rubriik 4 – ränne ja piirihaldus

| 43. | rõhutab Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi assigneeringute suurendamise tähtsust, pidades eelkõige silmas hiljutisi arenguid Afganistanis; tühistab lisaks komisjoni kavandatud piirihalduse ja viisapoliitika rahastu vähendamise, et rahastada Europoli uusi ülesandeid tema laiendatud volituste raames, kuna Europolile vajalikud assigneeringud tuleks eraldada üksnes mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi mittesihtotstarbelisest varust ja/või mitmeaastase finantsraamistiku asjakohaste erivahendite kasutuselevõtmise kaudu; seda arvesse võttes kompenseerib ka piirihalduse ja viisapoliitika rahastu vahendite ümberpaigutamise eu-LISA jaoks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde, kui oluline on tagada liidu eelarve piisavalt üksikasjalik liigendus, mis võimaldaks eelarvepädevatel institutsioonidel täita tulemuslikult oma otsuste tegemise rolli ja eelkõige Euroopa Parlamendil täita oma demokraatliku järelevalve ja kontrolli rolli kõigi rubriikide üle; peab seetõttu kahetsusväärseks, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eelarvet ei ole üksikasjalikumalt liigendatud, kajastades fondi konkreetseid eesmärke; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab vajadust suurendada Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) rahastamist ja töötajate arvu kooskõlas Euroopa Liidu Varjupaigaametit käsitlevast poliitilisest kokkuleppest tulenevate ülesannetega; rõhutab vajadust suurendada veelgi eu-LISA töötajate arvu vastavalt ameti kindlakstehtud vajadustele, aidates ametil rakendada 2022. aastal mitmeid väga olulisi liidu sisejulgeoleku ja piirihalduse projekte, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), koostalitlusvõime, muudetud viisainfosüsteemi määrus ja Eurodaci määruse läbivaatamine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tühistab nõukogu kärped Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) eelarveridadel, kuna ametil peavad olema piisavad vahendid ja selle töötajaid tuleb edutada, et võimaldada tal täita oma ülesandeid kõigis uute volitustega hõlmatud vastutusalades; otsustab siiski paigutada reservi 90 000 000 eurot, kuni ülejäänud 20 põhiõiguste vaatlejat võetakse tööle AD tegevusüksuses, võetakse tööle kolm tegevdirektori asetäitjat ja võetakse vastu menetlus määruse (EL) 2019/1896 (14) artikli 46 rakendamiseks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suurendab seetõttu rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojekti tasemega võrreldes 106 231 750 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

47.

Rubriik 5 – Julgeolek ja kaitse

| 48. | rõhutab liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise olulisust, austades seejuures mõnede liikmesriikide neutraalset staatust; rõhutab, et kaitseküsimustes tuleb Euroopa tasandi koostööd tihendada, sest selle tulemusel ei suurene mitte ainult Euroopa ja selle kodanike julgeolek, vaid vähenevad ka kulud; märgib, et Euroopa kaitsekoostöö eesmärk on luua sünergiat ja vältida topeltkulutusi liikmesriikides; nõuab Euroopa Kaitsefondi ja sõjaväelise liikuvuse suuremat rahastamist, et igati edendada innovaatilise ja konkurentsivõimelise kaitsesektori tööstuslikku baasi, mis aitab kaasa liidu hädavajalikule strateegilisele autonoomiale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde julgeoleku ja õiguskaitse valdkonnas tegutsevate detsentraliseeritud asutuste, eelkõige Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL), Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) olulist rolli ning teeb ettepaneku assigneeringute sihipäraseks suurendamiseks ja/või personaliga seotud muudatusteks, et võimaldada neil oma ülesandeid nõuetekohaselt täita; rõhutab, et kui Europoli läbivaadatud õiguslikku alust 2021. aasta lõpuks vastu ei võeta, võib ameti eelarvesse jäetud reservi tõttu tekkida viivitusi töötajate värbamisel, mis on vajalik selleks, et tagada ettevalmistused Europoli läbivaadatud õigusliku aluse ja volituste tõhusaks rakendamiseks, suurendada Europoli reageerimist terrorismile ja küberkuritegevusele ja innovatsiooni ning toetada laiaulatuslikke uurimisi, koostööd Euroopa Prokuratuuriga ja rahapesuvastast tegevust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suurendab rubriigi 5 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 82 621 461 euro võrra, mida rahastatakse osa olemasoleva varu kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

50.

Rubriik 6 – Naabrus ja maailm

| 51. | rõhutab, et ajal, mil välisprobleemid ja rahvusvahelise poliitika küsimused muutuvad rahvusvahelises poliitikas üha olulisemaks, tuleb liidul tagada, et tema eelarve välismõõdet rahastatakse asjakohaselt ning valmistatakse ette selleks, et reageerida viivitamata praegustele, esilekerkivatele ning tulevastele ja pikaajalistele probleemidele; nõuab naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja ühinemiseelse abi instrumendi (IPA III) raames kokku lepitud prioriteetide toetamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab vajadust suurendada UNRWA rahastamist, tunnustades tema äärmiselt tähtsat rolli piirkondlikule stabiilsusele kaasaaitajana ja miljonitele Palestiina pagulastele elutähtsate teenuste ainulaadse pakkujana; rõhutab, et kavandatava suurendamise eesmärk on tagada UNRWA prognoositav rahastamine; rõhutab, kui oluline on lastele hariduse andmine sallivuse, rahu ja vastastikuse austuse seisukohast; kutsub komisjoni üles jätkama koostööd Palestiina omavalitsuse ja UNRWAga, et edendada Palestiina laste kvaliteetset haridust ning tagada jätkuvalt UNESCO standardite täielik järgimine; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab vajadust suurendada Lääne-Balkani riikide ning ida- ja lõunanaabruse riikide rahastamist, et toetada põhjalikke reforme ning COVID-19 kriisist ja selle pikaajalistest sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja majanduslikest tagajärgedest taastumist ning suurendada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste osalejate rahastamist läbirääkijariikides; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele tagada piisav rahastamine sellistes olulistes valdkondades nagu demokraatia toetamine, kodanikuühiskond ja õigusriik; nõuab eelkõige inimõiguste ja demokraatia aktivistide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide jätkuvat toetamist Valgevenes ja selle naaberriikides; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab sügavat muret Afganistanis valitseva olukorra pärast; on veendunud, et Afganistanile ja selle naaberriikidele antava humanitaarabi eelarvet tuleks oluliselt suurendada, et toetada ja kaitsta kaitsetuid afgaane, eriti naisi, lapsi ja tõsiselt sihikule võetud riskirühmi, ja nende perekondi; nõuab ka, et kogu rahasumma, mis on ette nähtud Afganistani sõltumatutele arengu- ja humanitaarabiorganisatsioonidele, eraldataks nendele organisatsioonidele otse, kasutamata vahendajana Talibani valitsust; otsustab suurendada humanitaarabi rahastamist 20 % võrra, võttes arvesse Afganistanis ja muudes maailma osades valitsevast olukorrast tulenevaid eeldatavaid vajadusi, mida tuleb rahastada solidaarsus- ja hädaabireservist, seda nii siseselt kui ka väliselt, ning mis võivad viia rahaliste puudujääkideni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | taunib vaktsineerituse taseme ebavõrdsust maailmas; rõhutab seetõttu vajadust võimaldada arenguriikide juurdepääsu COVID-19 vaktsiinidele, eelkõige COVAXi algatuse kaudu, ning toetada nende tervishoiusüsteemide parandamist; otsustab seetõttu eraldada selleks 2022. aastal 1 miljard eurot naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reservist, arvates sellest summast maha naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi 2021. aastast ülekantud vahendid, ning veel 100 miljonit eurot eelarverealt „Inimesed – Globaalprobleemid“ lisaks kõigile komisjoni poolt juba antud lubadustele ja võetud kohustustele; nõuab, et liikmesriigid täidaksid kiiremas korras COVAXiga seoses juba antud lubadused, ning kutsub neid üles eraldama 2022. aasta esimesel poolel COVAXi või vaktsiinidooside jaoks täiendavalt 2 miljardit eurot; tuletab meelde, et eelarverea „Inimesed – Globaalprobleemid“ eesmärk on rahastada ka koheseid, keskpikki ja pikaajalisi väljakutseid; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toonitab liidu üleilmseid pingutusi pagulaste toetamisel ja tuletab meelde Türgi ja teiste vastuvõtvate riikide, sealhulgas Vahemere lõunapiirkonna riikide tähtsat rolli pagulaste, eelkõige Süüria pagulaste vastuvõtmisel; kinnitab veel kord, et liit ja selle liikmesriigid peavad vastuvõtvates riikides asuvaid Süüria pagulasi ka edaspidi tulemuslikult ja kontrollitult aitama; rõhutab, et Süüria pagulaste vajaduste tulevast rahastamist ei võetud mitmeaastase finantsraamistiku ega naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ läbirääkimistel arvesse ning seetõttu ei tohiks seda katta kavandatud vahenditest, sealhulgas naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ reservist, kuna Süüria, Iraagi ja muude riikide pagulastele mõeldud pakett ei ole ette nähtud uue kriisi või ettenägematutele vajaduste katmiseks; nõuab, et ELi Türgi pagulasrahastu mis tahes järglast rahastataks uutest assigneeringutest ja liikmesriikide täiendavatest osamaksetest ning et sellega peaks kaasnema mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastav muutmine, et suurendada rubriigi 6 ülemmäära, et võtta arvesse liidu välistegevuse tegelikke rahalisi vajadusi; palub komisjonil tagada, et Türgi valitsus ei oleks otseselt kaasatud Türgi pagulasrahastu õigusjärglase rahaliste vahendite haldamisse ja eraldamisse ning et need vahendid antaks eelkõige otse pagulastele ja vastuvõtvatele kogukondadele ning neid haldaksid organisatsioonid, mis tagavad aruandekohustuse täitmise ja läbipaistvuse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab Moldovale, Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Gruusiale, Jordaaniale, Kosovole, Montenegrole, Põhja-Makedooniale, Tuneesiale ja Ukrainale antava ELi makromajandusliku finantsabi keskset rolli investeeringute edendamisel ja COVID-19 kriisist taastumise toetamisel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et inimõiguste ja demokraatia kaitsmine ja edendamine kogu maailmas ning naistele suurema mõjuvõimu andmine ja vähekaitstud rühmade, näiteks laste kaitsmine on endiselt Euroopa Liidu välistegevuse põhieesmärk; otsustab seetõttu nende eelarveridade rahastamist suurendada; |
| --- | --- |

58.

| 59. | otsustab suurendada toetust strateegilisele teavitustegevusele, sealhulgas riikide ja muude jõudude levitatava desinformatsiooni süsteemsele jälgimisele ja tuvastamisele, et võtta meetmeid üleilmsete desinformatsioonikampaaniate vastu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | suurendab seetõttu rubriigi 6 kulukohustuste assigneeringute taset eelarveprojektiga võrreldes 563 429 451 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasoleva varu ja erivahendite kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

60.

Rubriik 7 – Euroopa avalik haldus

| 61. | on seisukohal, et nõukogu kärped on põhjendamatud ega võimaldaks komisjonil oma ülesandeid täita; taastab seetõttu komisjoni halduskulud, sealhulgas kontoriruumide kulud, eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et võttes arvesse uusi seadusandlikke ettepanekuid ja Euroopa rohelisest kokkuleppest tulenevaid strateegilisi algatusi, nagu pakett „Eesmärk 55“, elurikkuse strateegia ja kestlikkust toetav kemikaalistrateegia, ning liidu suuremaid kulutusi seoses NGEU ning taaste- ja vastupidavusrahastuga, vajavad mõned teenistused, eelkõige komisjoni keskkonna peadirektoraat ja Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), töötajate arvu suurendamist; palub komisjonil kui ausal vahendajal neid vajadusi kiiresti uuesti hinnata ning teha kirjalikus muutmisettepanekus või lepitusläbirääkimistel ettepanek assigneeringute piisavaks suurendamiseks, ilma et see kahjustaks tegelikku töötajate arvu komisjoni teistes talitustes või asutustes; rõhutab, et praegune eelarve ja töötajate arv pärsib OLAFi suutlikkust teha oma tööd kõigis liikmesriikides; juhib samuti tähelepanu OLAFi suurenenud töökoormusele seoses liidu taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisega ning Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostööga; |
| --- | --- |

62.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 63. | tuletab meelde, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on tähtsad vahendid, mille abil kujundada poliitilisi prioriteete ning esitada uusi algatusi, millest võivad saada liidu püsimeetmed ja -programmid; olles kõiki esitatud ettepanekuid põhjalikult analüüsinud ja võttes täielikult arvesse hinnangut, mille komisjon nende õiguslikele nõuetele vastavuse ja rakendatavuse kohta koostas, võtab vastu katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tasakaalustatud paketi, mis vastab Euroopa Parlamendi poliitilistele prioriteetidele; kutsub komisjoni üles katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid kiiresti ellu viima ning andma kohapeal saavutatud tulemuste ja tulemuslikkuse kohta tagasisidet; |
| --- | --- |

63.

Maksed

| 64. | rõhutab vajadust näha 2022. aasta eelarves ette piisavad maksete assigneeringud ning otsustab seetõttu tühistada nõukogu kärped ja suurendada maksete assigneeringuid neil eelarveridadel, mida kulukohustuste assigneeringute osas muudetakse; |
| --- | --- |

64.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 65. | jätab omaenda 2022. aasta eelarve üldsumma (2 112 904 198 eurot) muutmata, võttes arvesse oma tulude ja kulude eelarvestust, mille täiskogu 29. aprillil 2021 vastu võttis; teeb eelarves selle tasakaalu mittemõjutavad tehnilised kohandused, et võtta arvesse ajakohast teavet, mis ei olnud varem sel aastal kättesaadav; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kooskõlas oma eespool nimetatud 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooniga Euroopa Parlamendi 2022. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta






  a) | võtab teadmiseks keskkonnajuhtimissüsteemi (EMAS) keskpika perioodi strateegia eelseisva läbivaatamise; kordab oma üleskutset muuta praegust CO2 heite vähendamise kava, et saavutada süsinikuneutraalsus 2030. aastaks, kasutades selleks ELi-sisest CO2 hinda; |
| --- | --- | --- |

66.

a)

võtab teadmiseks keskkonnajuhtimissüsteemi (EMAS) keskpika perioodi strateegia eelseisva läbivaatamise; kordab oma üleskutset muuta praegust CO2 heite vähendamise kava, et saavutada süsinikuneutraalsus 2030. aastaks, kasutades selleks ELi-sisest CO2 hinda;

| b) | võtab teadmiseks, et EMASi üks peamisi sihtvaldkondi keskpikas perspektiivis on inimeste transpordist tulenevate heitkoguste vähendamine; kordab oma nõudmist, et sõitmist koosolekutele, mida saab väga hästi korraldada täieliku või osalise kaugosalusega, vähendataks mõistlikul määral, ning et kõigi ülejäänud sõitude puhul soodustataks üleminekut vähese CO2 heitega alternatiividele, tingimusel et see ei mõjuta õigusloome ega poliitilise töö kvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

võtab teadmiseks, et EMASi üks peamisi sihtvaldkondi keskpikas perspektiivis on inimeste transpordist tulenevate heitkoguste vähendamine; kordab oma nõudmist, et sõitmist koosolekutele, mida saab väga hästi korraldada täieliku või osalise kaugosalusega, vähendataks mõistlikul määral, ning et kõigi ülejäänud sõitude puhul soodustataks üleminekut vähese CO2 heitega alternatiividele, tingimusel et see ei mõjuta õigusloome ega poliitilise töö kvaliteeti;

| c) | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi töötajate vabatahtliku kaugtöö laiendamise üle; kordab oma nõudmist eelistada hübriidkoosolekuid või täielikult kaugosalusega koosolekuid, kui need ei hõlma poliitiliste otsuste tegemist, näiteks kuulamised ja arvamuste vahetused või sise- ja ettevalmistavad koosolekud; kordab oma nõudmist, et kõigiks delegatsioonide ametlikeks lähetusteks loa saamise tingimuseks seatakse see, et nii ettevalmistavad koosolekud kui ka lähetusjärgsed infotunnid toimuvad täielikult kaugosalusega, ning et alates 2022. aastast antakse lähetuseks luba ainult delegatsioonidele, kellel on selleks õigus; kordab oma üleskutset juhatusele tagada, et parlamendikomisjonide erakorralisi koosolekuid korraldatakse Strasbourgis ainult erandjuhtudel ja need peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, enne kui need igal üksikjuhul heaks kiidetakse; |
| --- | --- |

c)

väljendab heameelt Euroopa Parlamendi töötajate vabatahtliku kaugtöö laiendamise üle; kordab oma nõudmist eelistada hübriidkoosolekuid või täielikult kaugosalusega koosolekuid, kui need ei hõlma poliitiliste otsuste tegemist, näiteks kuulamised ja arvamuste vahetused või sise- ja ettevalmistavad koosolekud; kordab oma nõudmist, et kõigiks delegatsioonide ametlikeks lähetusteks loa saamise tingimuseks seatakse see, et nii ettevalmistavad koosolekud kui ka lähetusjärgsed infotunnid toimuvad täielikult kaugosalusega, ning et alates 2022. aastast antakse lähetuseks luba ainult delegatsioonidele, kellel on selleks õigus; kordab oma üleskutset juhatusele tagada, et parlamendikomisjonide erakorralisi koosolekuid korraldatakse Strasbourgis ainult erandjuhtudel ja need peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, enne kui need igal üksikjuhul heaks kiidetakse;

| d) | tunneb heameelt lähetusi käsitlevate reeglite käimasoleva läbivaatamise üle; kordab oma nõudmist anda heakskiit vajadusepõhiselt ja kasutada võimaluse korral vähese CO2 heitega transpordiliike; kordab oma üleskutset vaadata samu põhimõtteid järgides läbi registreeritud assistentide lähetusreeglid; |
| --- | --- |

d)

tunneb heameelt lähetusi käsitlevate reeglite käimasoleva läbivaatamise üle; kordab oma nõudmist anda heakskiit vajadusepõhiselt ja kasutada võimaluse korral vähese CO2 heitega transpordiliike; kordab oma üleskutset vaadata samu põhimõtteid järgides läbi registreeritud assistentide lähetusreeglid;

| e) | ergutab parlamendiliikmeid kasutama vähese CO2 heitega transpordivõimalusi; kordab oma üleskutset vaadata läbi parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmed, mis puudutavad liidu piires tehtavate reiside jaoks ostetud paindlike turistiklassi lennupiletite hüvitamist, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandid; |
| --- | --- |

e)

ergutab parlamendiliikmeid kasutama vähese CO2 heitega transpordivõimalusi; kordab oma üleskutset vaadata läbi parlamendiliikmete põhimääruse rakendusmeetmed, mis puudutavad liidu piires tehtavate reiside jaoks ostetud paindlike turistiklassi lennupiletite hüvitamist, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandid;

| f) | kordab oma üleskutset, et Euroopa Parlament teeks asjaomaste kohalike omavalitsustega ja eelkõige Brüsseli piirkonnaga tihedat koostööd, et olla säästva linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas esirinnas ning võtta ennetav roll liikuvuskava GoodMove rakendamisel, eelkõige mis puudutab parkimiskohti; kordab oma nõudmist laiendada Euroopa Parlamendis teenistusjalgrataste süsteemi ning kasutada Brüsseli ja Strasbourgi vahel toimuvatel lähetustel parlamendiliikmete, töötajate ja registreeritud assistentide transpordiks ametiautosid; kordab oma nõudmist, et üksnes elektrisõidukitele eraldatud parkimiskohtade arvu asjakohaselt suurendataks; |
| --- | --- |

f)

kordab oma üleskutset, et Euroopa Parlament teeks asjaomaste kohalike omavalitsustega ja eelkõige Brüsseli piirkonnaga tihedat koostööd, et olla säästva linnalise liikumiskeskkonna valdkonnas esirinnas ning võtta ennetav roll liikuvuskava GoodMove rakendamisel, eelkõige mis puudutab parkimiskohti; kordab oma nõudmist laiendada Euroopa Parlamendis teenistusjalgrataste süsteemi ning kasutada Brüsseli ja Strasbourgi vahel toimuvatel lähetustel parlamendiliikmete, töötajate ja registreeritud assistentide transpordiks ametiautosid; kordab oma nõudmist, et üksnes elektrisõidukitele eraldatud parkimiskohtade arvu asjakohaselt suurendataks;

| g) | väljendab heameelt oodatava ettepaneku üle külastajate rühmi reguleerivad reeglid läbi vaadata; võtab teadmiseks meetmed, mida on võtnud vastutavad teenistused, et teavitada külastajate rühmi nende transpordi keskkonnamõjust; kordab oma nõudmist, et 2022. aastal kehtestataks motiveeriv reisikulude hüvitamise süsteem, mille aluseks on keskkonnamõju; nõuab, et läbivaadatud reeglid oleksid kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), eelkõige selle teatise punktiga 9 ühisreiside kohta, ning kohandada külastusrühmade sõidukulusid vastavalt muutuvatele turuhindadele ja võimaldada teha muudatusi, et reisikulude turuhinna kõikumine ei tooks kaasa külastajate kaudset geograafilist diskrimineerimist; |
| --- | --- |

g)

väljendab heameelt oodatava ettepaneku üle külastajate rühmi reguleerivad reeglid läbi vaadata; võtab teadmiseks meetmed, mida on võtnud vastutavad teenistused, et teavitada külastajate rühmi nende transpordi keskkonnamõjust; kordab oma nõudmist, et 2022. aastal kehtestataks motiveeriv reisikulude hüvitamise süsteem, mille aluseks on keskkonnamõju; nõuab, et läbivaadatud reeglid oleksid kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), eelkõige selle teatise punktiga 9 ühisreiside kohta, ning kohandada külastusrühmade sõidukulusid vastavalt muutuvatele turuhindadele ja võimaldada teha muudatusi, et reisikulude turuhinna kõikumine ei tooks kaasa külastajate kaudset geograafilist diskrimineerimist;

| h) | märgib, et käimas on teostatavusuuringud, et hinnata mitmele Brüsselis asuvale hoonele uute päikesepaneelide paigaldamise kulutasuvust, ning kordab ühtlasi oma üleskutset paigaldada Brüsselis 2023. aastaks katustele võimalikult suure potentsiaaliga päikesepaneelid; kordab oma nõudmist lõpetada fossiilkütustel põhinevate kütteseadmete ajakohastamine ning koostada fossiilkütuste järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise tegevuskava koos konkreetsete vahe-eesmärkidega, mis võetakse vastu 2022. aastal, et vältida kasutuskõlbmatuid varasid, ning analüüsida soojuspumbasüsteemide ja muude asjakohaste tehnoloogiate kasutamise tulemuslikkust ja tõhusust kooskõlas EMASi eesmärkidega; kordab ühtlasi oma üleskutset asendada päritolutunnistuste-põhised hanked järk-järgult kohalike taastuvate energiaallikatega; |
| --- | --- |

h)

märgib, et käimas on teostatavusuuringud, et hinnata mitmele Brüsselis asuvale hoonele uute päikesepaneelide paigaldamise kulutasuvust, ning kordab ühtlasi oma üleskutset paigaldada Brüsselis 2023. aastaks katustele võimalikult suure potentsiaaliga päikesepaneelid; kordab oma nõudmist lõpetada fossiilkütustel põhinevate kütteseadmete ajakohastamine ning koostada fossiilkütuste järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise tegevuskava koos konkreetsete vahe-eesmärkidega, mis võetakse vastu 2022. aastal, et vältida kasutuskõlbmatuid varasid, ning analüüsida soojuspumbasüsteemide ja muude asjakohaste tehnoloogiate kasutamise tulemuslikkust ja tõhusust kooskõlas EMASi eesmärkidega; kordab ühtlasi oma üleskutset asendada päritolutunnistuste-põhised hanked järk-järgult kohalike taastuvate energiaallikatega;

| i) | tuletab meelde, et valdav enamik parlamendiliikmeid toetab seisukohta, et Euroopa Parlamendil peaks olema ainult üks asukoht, et tagada liidu maksumaksjate raha tõhus kasutamine ning täita enda kui institutsiooni kohustust vähendada oma CO2 jalajälge; tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu kohaselt peab Euroopa Parlamendi asukoht olema Strasbourgis; märgib, et püsivate muudatuste tegemine nõuaks aluslepingu muutmist, mille jaoks on tarvis ühehäälset otsust; |
| --- | --- |

i)

tuletab meelde, et valdav enamik parlamendiliikmeid toetab seisukohta, et Euroopa Parlamendil peaks olema ainult üks asukoht, et tagada liidu maksumaksjate raha tõhus kasutamine ning täita enda kui institutsiooni kohustust vähendada oma CO2 jalajälge; tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu kohaselt peab Euroopa Parlamendi asukoht olema Strasbourgis; märgib, et püsivate muudatuste tegemine nõuaks aluslepingu muutmist, mille jaoks on tarvis ühehäälset otsust;

| j) | väljendab heameelt selle üle, et EMASi 2021. aasta tegevuskavas nähakse ette kohustuslik konsulteerimine keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoega kõigi prioriteetsete tootekategooriate hankemenetluste puhul, kui seda peetakse asjakohaseks; kordab siiski oma nõudmist, et hangete puhul, mille maksumus ületab 15 000 eurot, oleks keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoega konsulteerimine kohustuslik; |
| --- | --- |

j)

väljendab heameelt selle üle, et EMASi 2021. aasta tegevuskavas nähakse ette kohustuslik konsulteerimine keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoega kõigi prioriteetsete tootekategooriate hankemenetluste puhul, kui seda peetakse asjakohaseks; kordab siiski oma nõudmist, et hangete puhul, mille maksumus ületab 15 000 eurot, oleks keskkonnahoidlike avalike hangete kasutajatoega konsulteerimine kohustuslik;

| k) | tuletab meelde, et pärast juhatuse 2018. aasta otsust üldkulude hüvitise kohta võeti vastu seda puudutavad täiskogu otsused, ning kordab seetõttu oma nõudmist juhatusele teha 2021. aasta lõpuks üldkulude hüvitise reeglites muudatusi; |
| --- | --- |

k)

tuletab meelde, et pärast juhatuse 2018. aasta otsust üldkulude hüvitise kohta võeti vastu seda puudutavad täiskogu otsused, ning kordab seetõttu oma nõudmist juhatusele teha 2021. aasta lõpuks üldkulude hüvitise reeglites muudatusi;

| l) | palub juhatusel määrata selged ja õiguslikult kindlad standardid selle kohta, millistel juhtudel saab rikkumisest teatajaid, sealhulgas registreeritud assistente, kaitsta, ning need standardid avaldada; |
| --- | --- |

l)

palub juhatusel määrata selged ja õiguslikult kindlad standardid selle kohta, millistel juhtudel saab rikkumisest teatajaid, sealhulgas registreeritud assistente, kaitsta, ning need standardid avaldada;

| m) | rõhutab vajadust vaadata läbi parlamendi personalipoliitika, et selles institutsioonis oleks võimalik kasutada ära kõikide parlamendi töötajate omandatud eksperditeadmisi; on seetõttu veendunud reeglite muutmise vajalikkuses, et kõikide kategooriate töötajad, sealhulgas parlamendiliikmete registreeritud assistendid, saaksid osaleda sisekonkurssidel, ning vajalikkuses koostada personaliarenduse kava, mis võimaldab parlamendil hoida kõnealustesse kategooriatesse kuuluvate töötajate eksperditeadmised institutsiooni teenistuses; |
| --- | --- |

m)

rõhutab vajadust vaadata läbi parlamendi personalipoliitika, et selles institutsioonis oleks võimalik kasutada ära kõikide parlamendi töötajate omandatud eksperditeadmisi; on seetõttu veendunud reeglite muutmise vajalikkuses, et kõikide kategooriate töötajad, sealhulgas parlamendiliikmete registreeritud assistendid, saaksid osaleda sisekonkurssidel, ning vajalikkuses koostada personaliarenduse kava, mis võimaldab parlamendil hoida kõnealustesse kategooriatesse kuuluvate töötajate eksperditeadmised institutsiooni teenistuses;

| n) | avaldab kahetsust, et juhatus keeldub rakendamast täiskogul mitmel korral väljendatud tahet võtta meetmeid, et ühtlustada täielikult ametnike, muude avalike teenistujate ja registreeritud assistentide parlamendi kolme töökoha vaheliste ametireiside hüvitiste määrad; palub juhatusel selle küsimusega tegeleda, et ebavõrdsus kiiresti kaotada, ning võtta seoses kohaldatavate reeglite läbivaatamisega viivitamata meetmeid, mis on vajalikud õigusraamistiku muutmiseks; |
| --- | --- |

n)

avaldab kahetsust, et juhatus keeldub rakendamast täiskogul mitmel korral väljendatud tahet võtta meetmeid, et ühtlustada täielikult ametnike, muude avalike teenistujate ja registreeritud assistentide parlamendi kolme töökoha vaheliste ametireiside hüvitiste määrad; palub juhatusel selle küsimusega tegeleda, et ebavõrdsus kiiresti kaotada, ning võtta seoses kohaldatavate reeglite läbivaatamisega viivitamata meetmeid, mis on vajalikud õigusraamistiku muutmiseks;

| o) | kordab oma esimeeste konverentsile esitatud üleskutset vaadata delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted uuesti läbi; rõhutab, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on Euroopa Parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad; |
| --- | --- |

o)

kordab oma esimeeste konverentsile esitatud üleskutset vaadata delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivad rakendussätted uuesti läbi; rõhutab, et läbivaatamisel tuleks kaaluda võimalust, et registreeritud assistendid on Euroopa Parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel teatavatel tingimustel parlamendiliikmete saatjad;

| p) | võtab teadmiseks juhatuse 8. veebruari 2021. aasta otsuse kaugosalemise korra ja hääletamise kohta; märgib, et kui president ei ole teinud otsust erakorralise olukorra kehtestamiseks, ei ole kaughääletus praegu võimalik; kordab oma nõudmist, et juhatus lubaks parlamendiliikmetel kasutada oma hääleõigust ema- või isapuhkuse või pikaajalise haiguse ajal või vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

p)

võtab teadmiseks juhatuse 8. veebruari 2021. aasta otsuse kaugosalemise korra ja hääletamise kohta; märgib, et kui president ei ole teinud otsust erakorralise olukorra kehtestamiseks, ei ole kaughääletus praegu võimalik; kordab oma nõudmist, et juhatus lubaks parlamendiliikmetel kasutada oma hääleõigust ema- või isapuhkuse või pikaajalise haiguse ajal või vääramatu jõu korral;

| q) | võtab teadmiseks käimasolevad tööd WiFi taristu asendamiseks kolmes töökohas; nõuab uue taristu kiiret paigaldamist; |
| --- | --- |

q)

võtab teadmiseks käimasolevad tööd WiFi taristu asendamiseks kolmes töökohas; nõuab uue taristu kiiret paigaldamist;

| r) | tuletab meelde kolmandatest isikutest sõltuvate lahenduste kasutamisega kaasnevaid ohte infoturbele ja eraelu puutumatusele ning avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamise positiivset mõju; rõhutab, et kasutajatel peaks olema võimalik parlamendi seadmetes kasutada avatud lähtekoodiga tarkvara ning et virtuaalsete koosolekute ja kiirsõnumite saatmise jaoks on vaja avatud lähtekoodiga detsentraliseeritud lahendusi; toonitab vajadust koolitada kasutajaid nõuetekohaselt, pöörates erilist tähelepanu küberturvalisusele; toonitab, et teabe võrdse levitamise toetamiseks kõigis ametlikes keeltes on vaja automaatset transkriptsiooni- ja tõlketarkvara; |
| --- | --- |

r)

tuletab meelde kolmandatest isikutest sõltuvate lahenduste kasutamisega kaasnevaid ohte infoturbele ja eraelu puutumatusele ning avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamise positiivset mõju; rõhutab, et kasutajatel peaks olema võimalik parlamendi seadmetes kasutada avatud lähtekoodiga tarkvara ning et virtuaalsete koosolekute ja kiirsõnumite saatmise jaoks on vaja avatud lähtekoodiga detsentraliseeritud lahendusi; toonitab vajadust koolitada kasutajaid nõuetekohaselt, pöörates erilist tähelepanu küberturvalisusele; toonitab, et teabe võrdse levitamise toetamiseks kõigis ametlikes keeltes on vaja automaatset transkriptsiooni- ja tõlketarkvara;

| s) | võtab teadmiseks pilvevalmiduse strateegilised suunised, mille juhatus võttis vastu 2020. aasta juunis; kordab oma nõudmist võtta meetmeid tagamaks, et parlamendi tarkvara ja digitaristu, sealhulgas pilvelahenduste hankimisel välditaks müüjaga seotuse efekti tekkimist nõuete abil, mis käsitlevad ülekantavust ja täielikku koostalitlusvõimet, ning kasutada avatud lähtekoodiga tarkvara ja eraldada sihtotstarbeliselt hankeid VKEdele ja idufirmadele; |
| --- | --- |

s)

võtab teadmiseks pilvevalmiduse strateegilised suunised, mille juhatus võttis vastu 2020. aasta juunis; kordab oma nõudmist võtta meetmeid tagamaks, et parlamendi tarkvara ja digitaristu, sealhulgas pilvelahenduste hankimisel välditaks müüjaga seotuse efekti tekkimist nõuete abil, mis käsitlevad ülekantavust ja täielikku koostalitlusvõimet, ning kasutada avatud lähtekoodiga tarkvara ja eraldada sihtotstarbeliselt hankeid VKEdele ja idufirmadele;

| t) | võtab teadmiseks teenused, mida mõned Euroopa Parlamendi bürood osutavad liidu mitteametlikes keeltes; nõuab, et juhatus analüüsiks, kuivõrd teostatav on (näiteks Euroopa Elamuskeskuste) teabematerjaliga varustamine eri liikmesriikide keelevähemuste, piirkondade ja kogukondade keeltes, ja hindaks selle maksumust; |
| --- | --- |

t)

võtab teadmiseks teenused, mida mõned Euroopa Parlamendi bürood osutavad liidu mitteametlikes keeltes; nõuab, et juhatus analüüsiks, kuivõrd teostatav on (näiteks Euroopa Elamuskeskuste) teabematerjaliga varustamine eri liikmesriikide keelevähemuste, piirkondade ja kogukondade keeltes, ja hindaks selle maksumust;

| u) | võtab teadmiseks oluliste välispoliitikat käsitlevate resolutsioonide asjaomase riigi ametlikku keelde tõlkimise ligilähedased kulud; kordab oma üleskutset sellised dokumendid tõlkida, et suurendada Euroopa Parlamendi välistegevuse mõju ja ulatust, ning tagada selleks piisavad assigneeringud; |
| --- | --- |

u)

võtab teadmiseks oluliste välispoliitikat käsitlevate resolutsioonide asjaomase riigi ametlikku keelde tõlkimise ligilähedased kulud; kordab oma üleskutset sellised dokumendid tõlkida, et suurendada Euroopa Parlamendi välistegevuse mõju ja ulatust, ning tagada selleks piisavad assigneeringud;

| v) | võtab teadmiseks projekti „Immersive Online Experience“ (veebikümblus) ja muu külastajatele kättesaadava veebipõhise tegevuse; palub, et liikmesriikide ja partnerriikide kodanikele ja elanikele otsitaks ja pakutaks võimalusi osaleda parlamendis korraldatavatel virtuaalsetel giidiga ekskursioonidel, et üldsus saaks institutsiooni tööst ja väärtustest parema ülevaate; |
| --- | --- |

v)

võtab teadmiseks projekti „Immersive Online Experience“ (veebikümblus) ja muu külastajatele kättesaadava veebipõhise tegevuse; palub, et liikmesriikide ja partnerriikide kodanikele ja elanikele otsitaks ja pakutaks võimalusi osaleda parlamendis korraldatavatel virtuaalsetel giidiga ekskursioonidel, et üldsus saaks institutsiooni tööst ja väärtustest parema ülevaate;

| w) | kordab oma nõudmist, et juhatus teeks teatavaks oma otsuse Paul-Henri Spaaki hoone kohta, sealhulgas kulude üksikasjaliku jaotuse ja tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

w)

kordab oma nõudmist, et juhatus teeks teatavaks oma otsuse Paul-Henri Spaaki hoone kohta, sealhulgas kulude üksikasjaliku jaotuse ja tõendavad dokumendid;

| x) | tuletab meelde Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikli 27 lõikeid 1 ja 2 Euroopa Parlamendi loodud vabatahtliku pensionifondi kohta; |
| --- | --- |

x)

tuletab meelde Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikli 27 lõikeid 1 ja 2 Euroopa Parlamendi loodud vabatahtliku pensionifondi kohta;

| y) | võtab teadmiseks parlamendi võetud meetmed, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju koristus- ja toitlustusteenuste osutajatele; kordab oma üleskutset juhatusele vaadata läbi parlamendi koristus- ja toitlustusteenuste allhankepoliitika; |
| --- | --- |

y)

võtab teadmiseks parlamendi võetud meetmed, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju koristus- ja toitlustusteenuste osutajatele; kordab oma üleskutset juhatusele vaadata läbi parlamendi koristus- ja toitlustusteenuste allhankepoliitika;

Muud jaod (IV–X jagu)

| 67. | märgib, et üldjoontes kajastab eelarveprojekt eelarve muude jagude alla kuuluvate eri institutsioonide eelarvestusi ja vastab seega (mõningate eranditega) nende finantsvajadustele; on seisukohal, et nõukogu kavandatud süstemaatilised kärped avaldaksid seetõttu kahjulikku mõju asjaomaste institutsioonide tööle ja ühtlasi nende olulisele panusele liidu toimimisse; teeb sellega seoses ettepaneku taastada eelarveprojekti tase peaaegu kõigil juhtudel, sealhulgas Euroopa andmekaitseinspektori ja Regioonide Komitee oma ning ka selle ametikohtade loetelu, et võimaldada neil täita kõiki neile antud ülesandeid, sealhulgas uusi ülesandeid; ei muuda kooskõlas suulise kokkuleppega nõukogu lugemise seisukohta nõukogu enda ja Euroopa Ülemkogu osas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on seisukohal, et uute vajaduste rahuldamiseks ja poliitikaeesmärkide täitmiseks tuleb mõnel juhul ja institutsioonide eelarvestust arvesse võttes assigneeringuid ja töötajate arvu võrreldes eelarveprojektiga suurendada; teeb seetõttu ettepaneku






  a) | suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa Liidu Kohtu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee assigneeringuid eelarveridadel, mis on seotud töötasude ja töötajate õigustega, sealhulgas seoses ametikohtade loeteludega, et säilitada assigneeringute tase, mis on kooskõlas nende eelarvestusega; |
| --- | --- | --- |

68.

a)

suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa Liidu Kohtu ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee assigneeringuid eelarveridadel, mis on seotud töötasude ja töötajate õigustega, sealhulgas seoses ametikohtade loeteludega, et säilitada assigneeringute tase, mis on kooskõlas nende eelarvestusega;

| b) | suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa Kontrollikoja assigneeringuid eelarvereal 1 2 0 0 „Töötasud ja hüvitised“, sealhulgas seoses kontrollikoja ametikohtade loeteluga, et säilitada Euroopa Kontrollikoja poolt vajalikuks peetav assigneeringute tase, mis on vajalik eelkõige selleks, et katta liidu vahendite suurendamisega (taaste- ja vastupidavusrahastu ja NGEU) seotud täiendavaid auditiülesandeid; |
| --- | --- |

b)

suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa Kontrollikoja assigneeringuid eelarvereal 1 2 0 0 „Töötasud ja hüvitised“, sealhulgas seoses kontrollikoja ametikohtade loeteluga, et säilitada Euroopa Kontrollikoja poolt vajalikuks peetav assigneeringute tase, mis on vajalik eelkõige selleks, et katta liidu vahendite suurendamisega (taaste- ja vastupidavusrahastu ja NGEU) seotud täiendavaid auditiülesandeid;

| c) | suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa välisteenistuse assigneeringuid eelarvereal 2 2 1 4 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“ ja eelarvereal 1 2 0 0 „Lepingulised töötajad“, et veelgi tõhustada võitlust desinformatsiooni vastu, eelkõige Kaug-Ida piirkonnas; suurendada lisaks assigneeringuid eelarvereal 1 1 0 0 „Põhipalgad“ ja mõnedel seotud eelarveridadel ning tugevdada ametikohtade loetelu, et Euroopa välisteenistus saaks asendada lähetatud riiklikud eksperdid koosseisuliste töötajatega ja täita kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase sanktsioonirežiimi raames oma ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

suurendada võrreldes eelarveprojektiga Euroopa välisteenistuse assigneeringuid eelarvereal 2 2 1 4 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“ ja eelarvereal 1 2 0 0 „Lepingulised töötajad“, et veelgi tõhustada võitlust desinformatsiooni vastu, eelkõige Kaug-Ida piirkonnas; suurendada lisaks assigneeringuid eelarvereal 1 1 0 0 „Põhipalgad“ ja mõnedel seotud eelarveridadel ning tugevdada ametikohtade loetelu, et Euroopa välisteenistus saaks asendada lähetatud riiklikud eksperdid koosseisuliste töötajatega ja täita kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase sanktsioonirežiimi raames oma ülesandeid;

o

o o

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, 2. lisa: deklaratsioonid (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0357).

(6)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(7)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0106.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0158.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta määrus (EL) 2021/1755, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv (ELT L 357, 8.10.2021, lk 1).

(11)  Nõukogu määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT P 17, 6.10.1958, lk 385).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

(13)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsioon rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) hindamise ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevuse kohta (ELT C 86, 6.3.2018, lk 24).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624 (ELT L 295, 14.11.2019, lk 1).

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Mootorsõidukite kindlustus ***I

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 184/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0336),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0211/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0035/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 85.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. veebruaril 2019. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (ELT C 449, 23.12.2020, lk 586).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2021/2118) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2009/103/EÜ

Komisjon on liikluskindlustuse direktiivi kontekstis jätkuvalt pühendunud kannatanute kõrgetasemelise kaitse tagamisele. Meie eesmärk on tagada, et ohvritele makstakse hüvitist võimalikult kiiresti, kaasa arvatud piiriülestes olukordades, ja et nende suhtes ei kohaldata ebaproportsionaalseid menetlusnõudeid, mis võivad takistada nende juurdepääsu hüvitisele. Hüvitise mõjusus sõltub suurel määral sellest, kas seda makstakse õigel ajal. Sellega seoses märgime, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud muret liikmesriikidevaheliste erinevuste pärast seoses aegumistähtaegadega, st ajaga, mille jooksul kannatanu võib nõuet esitada. Komisjon kaalub seda küsimust hoolikalt ja uurib võimalikke õiguskaitsevahendeid, et ohvrite kaitset veelgi tugevdada, kui tõendid näitavad, et meetmete võtmine liidu tasandil on õigustatud.

---

| 5.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames *

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 184/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0087),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0166/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0246/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Selleks et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ja anda kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [XXXX] (10) (edaspidi „programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus“) poliitika- ja õigusraamistik Euroopa partnerluste loomiseks era- ja/või avaliku sektori partneritega. Euroopa partnerlused on programmis „Euroopa horisont“ rakendatava poliitilise lähenemisviisi väga oluline element. Nad luuakse selleks, et viia ellu
  liidu
  prioriteedid, mis kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ alla, ja tagada selge mõju
  avaldumise
  ELile
  ja
  seal elavatele inimestele, mida saab tõhusamalt saavutada partnerluses – rakendades partnerite ühist strateegilist nägemust – võrreldes olukorraga, kui liit tegutseks üksi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Selleks et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ja anda kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [XXXX] (10) (edaspidi „programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus“) poliitika- ja õigusraamistik Euroopa partnerluste loomiseks era- ja/või avaliku sektori partneritega. Euroopa partnerlused on programmis „Euroopa horisont“ rakendatava poliitilise lähenemisviisi väga oluline element. Nad luuakse selleks, et viia ellu
  liidu
  prioriteedid, mis kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ alla, ja tagada selge mõju
  avaldumise
  ELile
  ja
  seal elavatele inimestele, mida saab tõhusamalt saavutada partnerluses – rakendades partnerite ühist strateegilist nägemust – võrreldes olukorraga, kui liit tegutseks üksi.

| (1) | Selleks et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ja anda kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [XXXX] (10) (edaspidi „programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus“) poliitika- ja õigusraamistik Euroopa partnerluste loomiseks era- ja/või avaliku sektori partneritega. Euroopa partnerlused on programmis „Euroopa horisont“ rakendatava poliitilise lähenemisviisi väga oluline element. Nad luuakse selleks, et
  täita liidu kohustused ja
  viia ellu prioriteedid, mis kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ alla, ja tagada selge mõju
  avaldumine
  ELile, seal elavatele inimestele
  ja keskkonnale
  , mida saab tõhusamalt saavutada partnerluses – rakendades partnerite ühist strateegilist nägemust – võrreldes olukorraga, kui liit tegutseks üksi. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et saavutada liidu rahastamise võimalikult suur mõju ja anda kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega [XXXX] (10) (edaspidi „programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus“) poliitika- ja õigusraamistik Euroopa partnerluste loomiseks era- ja/või avaliku sektori partneritega. Euroopa partnerlused on programmis „Euroopa horisont“ rakendatava poliitilise lähenemisviisi väga oluline element. Nad luuakse selleks, et
  täita liidu kohustused ja
  viia ellu prioriteedid, mis kuuluvad programmi „Euroopa horisont“ alla, ja tagada selge mõju
  avaldumine
  ELile, seal elavatele inimestele
  ja keskkonnale
  , mida saab tõhusamalt saavutada partnerluses – rakendades partnerite ühist strateegilist nägemust – võrreldes olukorraga, kui liit tegutseks üksi.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Selliste strateegiliste eesmärkide saavutamisel nagu
  kiirem liikumine
  kestliku arengu eesmärkide saavutamise ning
  keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa loomise poole
  on tähtis roll eeskätt programmi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ raames loodud Euroopa partnerlustel, mis peaksid
  ka aitama
  taastuda enneolematust COVID-19 viirusega seotud kriisist. Euroopa partnerlused tegelevad keeruliste piiriüleste probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi. Nad võimaldavad kõrvaldada käesolevale määrusele lisatud mõjuhinnangutes kirjeldatud ülemineku-, süsteemseid ja turutõrkeid, tuues kokku mitmesugused osalejad eri väärtusahelatest ja ökosüsteemidest, et teha tööd ühise nägemuse kujundamiseks ning selle rakendamiseks konkreetsetes tegevuskavades ja tegevuse koordineeritud elluviimisel. Peale selle võimaldavad nad koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, et lahendada keerulisi probleeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Selliste strateegiliste eesmärkide saavutamisel nagu
  kiirem liikumine
  kestliku arengu eesmärkide saavutamise ning
  keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa loomise poole
  on tähtis roll eeskätt programmi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ raames loodud Euroopa partnerlustel, mis peaksid
  ka aitama
  taastuda enneolematust COVID-19 viirusega seotud kriisist. Euroopa partnerlused tegelevad keeruliste piiriüleste probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi. Nad võimaldavad kõrvaldada käesolevale määrusele lisatud mõjuhinnangutes kirjeldatud ülemineku-, süsteemseid ja turutõrkeid, tuues kokku mitmesugused osalejad eri väärtusahelatest ja ökosüsteemidest, et teha tööd ühise nägemuse kujundamiseks ning selle rakendamiseks konkreetsetes tegevuskavades ja tegevuse koordineeritud elluviimisel. Peale selle võimaldavad nad koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, et lahendada keerulisi probleeme.

| (2) | Selliste strateegiliste eesmärkide saavutamisel nagu
  ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide saavutamise
  kiirendamine, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppest

   (1a)

  (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) tulenevaid liidu kohustusi
  ning
  üleminek keskkonnahoidlikule ja digitaalsele Euroopale
  on tähtis roll eeskätt programmi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ raames loodud Euroopa partnerlustel, mis peaksid
  aitama sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt vastupanuvõimeliselt
  taastuda enneolematust COVID-19 viirusega seotud kriisist
  , edendades samas Euroopa juhtpositsiooni tööstuses
  . Euroopa partnerlused tegelevad keeruliste piiriüleste probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi. Nad võimaldavad kõrvaldada käesolevale määrusele lisatud mõjuhinnangutes kirjeldatud ülemineku-, süsteemseid ja turutõrkeid, tuues kokku mitmesugused osalejad eri väärtusahelatest ja ökosüsteemidest, et teha tööd ühise nägemuse kujundamiseks ning selle rakendamiseks konkreetsetes tegevuskavades ja tegevuse koordineeritud elluviimisel. Peale selle võimaldavad nad koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, et lahendada keerulisi probleeme
  ühiskonna hüvanguks
  . |
| --- | --- |

(2)

Selliste strateegiliste eesmärkide saavutamisel nagu
  ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide saavutamise
  kiirendamine, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppest

   (1a)

  (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) tulenevaid liidu kohustusi
  ning
  üleminek keskkonnahoidlikule ja digitaalsele Euroopale
  on tähtis roll eeskätt programmi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ raames loodud Euroopa partnerlustel, mis peaksid
  aitama sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt vastupanuvõimeliselt
  taastuda enneolematust COVID-19 viirusega seotud kriisist
  , edendades samas Euroopa juhtpositsiooni tööstuses
  . Euroopa partnerlused tegelevad keeruliste piiriüleste probleemidega, mille lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi. Nad võimaldavad kõrvaldada käesolevale määrusele lisatud mõjuhinnangutes kirjeldatud ülemineku-, süsteemseid ja turutõrkeid, tuues kokku mitmesugused osalejad eri väärtusahelatest ja ökosüsteemidest, et teha tööd ühise nägemuse kujundamiseks ning selle rakendamiseks konkreetsetes tegevuskavades ja tegevuse koordineeritud elluviimisel. Peale selle võimaldavad nad koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, et lahendada keerulisi probleeme
  ühiskonna hüvanguks
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Teadusliku tipptaseme tagamiseks ja kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 13 tuleks tagada teadusuuringute vabadus ning edendada teadusliku usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Teadusliku tipptaseme tagamiseks ja kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 13 tuleks tagada teadusuuringute vabadus ning edendada teadusliku usaldusväärsuse kõrgeimaid standardeid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | On oluline, et kõik Euroopa partnerlused järgiksid eetika tavasid ja aluspõhimõtteid, pidades samas kinni eetikanormidest, mis on sätestatud erinevates riiklikes, valdkondlikes või institutsioonilistes eetikakoodeksites. Nende teadustegevuses tuleks alati järgida põhimõtteid, mis on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 19 ja komisjoni avalduses, mis käsitleb eetikat ja tüvirakkude alaseid teadusuuringuid seoses kõnealuse artikliga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

On oluline, et kõik Euroopa partnerlused järgiksid eetika tavasid ja aluspõhimõtteid, pidades samas kinni eetikanormidest, mis on sätestatud erinevates riiklikes, valdkondlikes või institutsioonilistes eetikakoodeksites. Nende teadustegevuses tuleks alati järgida põhimõtteid, mis on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 19 ja komisjoni avalduses, mis käsitleb eetikat ja tüvirakkude alaseid teadusuuringuid seoses kõnealuse artikliga.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Et viia ellu prioriteete ja saavutada mõju, tuleks Euroopa partnerluste loomisse kaasata ulatuslikult asjaomaseid sidusrühmi kõikjalt Euroopast, sealhulgas tööstus, teadusasutused, kohalikul, piirkondlikul, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused
  ning
  kodanikuühiskonna organisatsioonid,
  nagu
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad ja/või sellega tegelevad sihtasutused. Partnerlused peaksid olema ka üks vahenditest, mille abil tugevdada koostööd era- ja/või avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning piiriülesed investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, millega tuuakse vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samal ajal, et liit suudab
  kaitsta
  oma
  huve strateegilistes valdkondades
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Et viia ellu prioriteete ja saavutada mõju, tuleks Euroopa partnerluste loomisse kaasata ulatuslikult asjaomaseid sidusrühmi kõikjalt Euroopast, sealhulgas tööstus, teadusasutused, kohalikul, piirkondlikul, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused
  ning
  kodanikuühiskonna organisatsioonid,
  nagu
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad ja/või sellega tegelevad sihtasutused. Partnerlused peaksid olema ka üks vahenditest, mille abil tugevdada koostööd era- ja/või avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning piiriülesed investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, millega tuuakse vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samal ajal, et liit suudab
  kaitsta
  oma
  huve strateegilistes valdkondades
  .

| (3) | Et viia ellu prioriteete ja saavutada mõju, tuleks Euroopa partnerluste loomisse kaasata ulatuslikult
  kõiki
  asjaomaseid sidusrühmi kõikjalt Euroopast, sealhulgas tööstus,
  väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ja idufirmad, ülikoolid,
  teadusasutused, kohalikul, piirkondlikul, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid,
  sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid, ning
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad ja/või sellega tegelevad sihtasutused. Partnerlused peaksid olema ka üks vahenditest, mille abil tugevdada koostööd era- ja/või avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning piiriülesed investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, millega tuuakse vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samal ajal, et liit suudab
  arendada
  oma
  strateegilist autonoomiat avatud majanduse kõrval
  . |
| --- | --- |

(3)

Et viia ellu prioriteete ja saavutada mõju, tuleks Euroopa partnerluste loomisse kaasata ulatuslikult
  kõiki
  asjaomaseid sidusrühmi kõikjalt Euroopast, sealhulgas tööstus,
  väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ja idufirmad, ülikoolid,
  teadusasutused, kohalikul, piirkondlikul, riigi või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavad asutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid,
  sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid, ning
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad ja/või sellega tegelevad sihtasutused. Partnerlused peaksid olema ka üks vahenditest, mille abil tugevdada koostööd era- ja/või avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning piiriülesed investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, millega tuuakse vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samal ajal, et liit suudab
  arendada
  oma
  strateegilist autonoomiat avatud majanduse kõrval
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Määrusega (EL) 2020/852 (11) on kehtestatud üldine raamistik selle kindlaksmääramiseks, kas konkreetne majandustegevus liigitub kestlike investeeringute määratlemisel keskkonnasäästlikuks tegevuseks. Sellega on loodud ühine alus, mida investorid, pangad, tööstus ja teadlased saavad kasutada investeerimisel
  majandustegevusse ja
  projektidesse, mis avaldavad märkimisväärset positiivset mõju kliimale ja keskkonnale ega kahjusta oluliselt kumbagi neist. See on alus keskkonnahoidlike investeeringute tegemiseks liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Määrusega (EL) 2020/852 (11) on kehtestatud üldine raamistik selle kindlaksmääramiseks, kas konkreetne majandustegevus liigitub kestlike investeeringute määratlemisel keskkonnasäästlikuks tegevuseks. Sellega on loodud ühine alus, mida investorid, pangad, tööstus ja teadlased saavad kasutada investeerimisel
  majandustegevusse ja
  projektidesse, mis avaldavad märkimisväärset positiivset mõju kliimale ja keskkonnale ega kahjusta oluliselt kumbagi neist. See on alus keskkonnahoidlike investeeringute tegemiseks liidus.

| (6) | Määrusega (EL) 2020/852 (11) on kehtestatud üldine raamistik selle kindlaksmääramiseks, kas konkreetne majandustegevus liigitub kestlike investeeringute määratlemisel keskkonnasäästlikuks tegevuseks. Sellega on loodud ühine alus, mida investorid, pangad, tööstus ja teadlased saavad kasutada investeerimisel
  määruse kohaldamisalasse kuuluvatesse
  projektidesse
  ja tegevusse
  , mis avaldavad märkimisväärset positiivset mõju kliimale ja keskkonnale ega kahjusta oluliselt kumbagi neist. See on alus keskkonnahoidlike investeeringute tegemiseks liidus. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EL) 2020/852 (11) on kehtestatud üldine raamistik selle kindlaksmääramiseks, kas konkreetne majandustegevus liigitub kestlike investeeringute määratlemisel keskkonnasäästlikuks tegevuseks. Sellega on loodud ühine alus, mida investorid, pangad, tööstus ja teadlased saavad kasutada investeerimisel
  määruse kohaldamisalasse kuuluvatesse
  projektidesse
  ja tegevusse
  , mis avaldavad märkimisväärset positiivset mõju kliimale ja keskkonnale ega kahjusta oluliselt kumbagi neist. See on alus keskkonnahoidlike investeeringute tegemiseks liidus.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Kui see on asjakohane, peaksid partnerlused
  arvesse võtma
  määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 osutatud tehnilisi sõelumiskriteeriume ja artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kui vahendeid, mille abil suurendada oma projektide valmidust ja väljavaateid keskkonnahoidlikuks rahastamiseks, mis on oluline partnerluste pakutavate uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks turul. Tehniliste sõelumiskriteeriumide keskmes on teaduslikud tõendid. Partnerluste raames elluviidav teadus- ja innovatsioonitegevus peaks mängima olulist rolli selle tagamisel, et ettevõtjad saavutavad või ületavad määrusega kehtestatud standardid ja piirmäärad ning säilib tehniliste sõelumiskriteeriumide ajakohasus ja kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Kui see on asjakohane, peaksid partnerlused
  arvesse võtma
  määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 osutatud tehnilisi sõelumiskriteeriume ja artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kui vahendeid, mille abil suurendada oma projektide valmidust ja väljavaateid keskkonnahoidlikuks rahastamiseks, mis on oluline partnerluste pakutavate uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks turul. Tehniliste sõelumiskriteeriumide keskmes on teaduslikud tõendid. Partnerluste raames elluviidav teadus- ja innovatsioonitegevus peaks mängima olulist rolli selle tagamisel, et ettevõtjad saavutavad või ületavad määrusega kehtestatud standardid ja piirmäärad ning säilib tehniliste sõelumiskriteeriumide ajakohasus ja kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

| (7) | Kui see on asjakohane, peaksid partnerlused
  juhul, kui ühisettevõtte tegevus kuulub
  määruse (EL) 2020/852
  kohaldamisalasse, arvesse võtma selle määruse
  artiklis 3 osutatud tehnilisi sõelumiskriteeriume ja artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kui vahendeid, mille abil suurendada oma projektide valmidust ja väljavaateid keskkonnahoidlikuks rahastamiseks, mis on oluline partnerluste pakutavate uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks turul. Tehniliste sõelumiskriteeriumide keskmes on teaduslikud tõendid. Partnerluste raames elluviidav teadus- ja innovatsioonitegevus peaks mängima olulist rolli selle tagamisel, et ettevõtjad saavutavad või ületavad määrusega kehtestatud standardid ja piirmäärad ning säilib tehniliste sõelumiskriteeriumide ajakohasus ja kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega. |
| --- | --- |

(7)

Kui see on asjakohane, peaksid partnerlused
  juhul, kui ühisettevõtte tegevus kuulub
  määruse (EL) 2020/852
  kohaldamisalasse, arvesse võtma selle määruse
  artiklis 3 osutatud tehnilisi sõelumiskriteeriume ja artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kui vahendeid, mille abil suurendada oma projektide valmidust ja väljavaateid keskkonnahoidlikuks rahastamiseks, mis on oluline partnerluste pakutavate uuenduslike tehnoloogialahenduste laialdasemaks kasutuselevõtuks turul. Tehniliste sõelumiskriteeriumide keskmes on teaduslikud tõendid. Partnerluste raames elluviidav teadus- ja innovatsioonitegevus peaks mängima olulist rolli selle tagamisel, et ettevõtjad saavutavad või ületavad määrusega kehtestatud standardid ja piirmäärad ning säilib tehniliste sõelumiskriteeriumide ajakohasus ja kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevust tuleks rahastada programmist „Euroopa horisont“. Võimalikult suure mõju saavutamiseks peaksid ühisettevõtted arendama tihedat koostoimet liidu muude programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, et suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada tasakaalustamatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevust tuleks rahastada programmist „Euroopa horisont“. Võimalikult suure mõju saavutamiseks peaksid ühisettevõtted arendama tihedat koostoimet liidu muude programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, et suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada tasakaalustamatust.

| (10) | Ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevust tuleks rahastada programmist „Euroopa horisont“. Võimalikult suure mõju saavutamiseks peaksid ühisettevõtted arendama tihedat koostoimet liidu muude programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, mis toetavad uuenduslike
  kestlike
  lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, et
  reageerida üleilmsetele probleemidele,
  suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada tasakaalustamatust
  ja leevendada keskkonnamõju
  . |
| --- | --- |

(10)

Ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevust tuleks rahastada programmist „Euroopa horisont“. Võimalikult suure mõju saavutamiseks peaksid ühisettevõtted arendama tihedat koostoimet liidu muude programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, mis toetavad uuenduslike
  kestlike
  lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, et
  reageerida üleilmsetele probleemidele,
  suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada tasakaalustamatust
  ja leevendada keskkonnamõju
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Euroopa partnerluste ja eelkõige institutsiooniliste Euroopa partnerluste puhul rakendatav uus poliitiline lähenemisviis eeldab partnerluste tegevust reguleeriva õigusraamistiku kehtestamist uudsel viisil. Ehkki ühisettevõtete loomine ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks on osutunud edukaks, tuleb nende rakendamist edendada. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk suurendada rakendamise sidusust, tõhusust, tulemuslikkust ja
  mõjupõhisust
  , koostades programmi „Euroopa horisont“ käsitlevate sätete ja programmi „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemuste põhjal ühissätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes ühetaoliselt. Selle eesmärk on hõlbustada Euroopa partnerluste vahelise koostöö sisseseadmist ja koostoime loomist, millega kasutatakse täielikult ära partnerluste omavahelised seosed organisatsioonilisel tasandil. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi kaasata oma tööprogrammide koostamisel aruteludesse teiste Euroopa partnerluste esindajaid, tegema kindlaks valdkonnad, kus vastastikku täiendava või ühistegevusega saaks lahendada probleemid tõhusamalt ja tulemuslikumalt, vältima kattumist, kooskõlastama oma tegevuse ajakava ning tagama juurdepääsu tulemustele ja muudele asjakohastele teadmiste vahetamise vahenditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Euroopa partnerluste ja eelkõige institutsiooniliste Euroopa partnerluste puhul rakendatav uus poliitiline lähenemisviis eeldab partnerluste tegevust reguleeriva õigusraamistiku kehtestamist uudsel viisil. Ehkki ühisettevõtete loomine ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks on osutunud edukaks, tuleb nende rakendamist edendada. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk suurendada rakendamise sidusust, tõhusust, tulemuslikkust ja
  mõjupõhisust
  , koostades programmi „Euroopa horisont“ käsitlevate sätete ja programmi „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemuste põhjal ühissätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes ühetaoliselt. Selle eesmärk on hõlbustada Euroopa partnerluste vahelise koostöö sisseseadmist ja koostoime loomist, millega kasutatakse täielikult ära partnerluste omavahelised seosed organisatsioonilisel tasandil. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi kaasata oma tööprogrammide koostamisel aruteludesse teiste Euroopa partnerluste esindajaid, tegema kindlaks valdkonnad, kus vastastikku täiendava või ühistegevusega saaks lahendada probleemid tõhusamalt ja tulemuslikumalt, vältima kattumist, kooskõlastama oma tegevuse ajakava ning tagama juurdepääsu tulemustele ja muudele asjakohastele teadmiste vahetamise vahenditele.

| (11) | Euroopa partnerluste ja eelkõige institutsiooniliste Euroopa partnerluste puhul rakendatav uus poliitiline lähenemisviis eeldab partnerluste tegevust reguleeriva õigusraamistiku kehtestamist uudsel viisil. Ehkki ühisettevõtete loomine ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks on osutunud edukaks, tuleb nende rakendamist edendada. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk suurendada rakendamise sidusust, tõhusust, tulemuslikkust
  , mõjupõhisust
  ja
  ühiskondlikku lisaväärtust
  , koostades programmi „Euroopa horisont“ käsitlevate sätete ja programmi „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemuste põhjal ühissätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes ühetaoliselt. Selle eesmärk on hõlbustada Euroopa partnerluste vahelise koostöö sisseseadmist ja koostoime loomist, millega kasutatakse täielikult ära partnerluste omavahelised seosed organisatsioonilisel tasandil. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi kaasata oma tööprogrammide koostamisel aruteludesse teiste Euroopa partnerluste esindajaid, tegema kindlaks valdkonnad, kus vastastikku täiendava või ühistegevusega saaks lahendada probleemid tõhusamalt ja tulemuslikumalt, vältima kattumist, kooskõlastama oma tegevuse ajakava ning tagama juurdepääsu tulemustele ja muudele asjakohastele teadmiste vahetamise vahenditele. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa partnerluste ja eelkõige institutsiooniliste Euroopa partnerluste puhul rakendatav uus poliitiline lähenemisviis eeldab partnerluste tegevust reguleeriva õigusraamistiku kehtestamist uudsel viisil. Ehkki ühisettevõtete loomine ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel programmi „Horisont 2020“ elluviimiseks on osutunud edukaks, tuleb nende rakendamist edendada. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk suurendada rakendamise sidusust, tõhusust, tulemuslikkust
  , mõjupõhisust
  ja
  ühiskondlikku lisaväärtust
  , koostades programmi „Euroopa horisont“ käsitlevate sätete ja programmi „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemuste põhjal ühissätted, mida kohaldatakse kõigi ühisettevõtete suhtes ühetaoliselt. Selle eesmärk on hõlbustada Euroopa partnerluste vahelise koostöö sisseseadmist ja koostoime loomist, millega kasutatakse täielikult ära partnerluste omavahelised seosed organisatsioonilisel tasandil. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi kaasata oma tööprogrammide koostamisel aruteludesse teiste Euroopa partnerluste esindajaid, tegema kindlaks valdkonnad, kus vastastikku täiendava või ühistegevusega saaks lahendada probleemid tõhusamalt ja tulemuslikumalt, vältima kattumist, kooskõlastama oma tegevuse ajakava ning tagama juurdepääsu tulemustele ja muudele asjakohastele teadmiste vahetamise vahenditele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Pärast omavahelise koostoime väljaselgitamist peaksid ühisettevõtted määrama kindlaks selle osa eelarvest, mida tuleks kasutada vastastikku täiendava või ühistegevuse jaoks. Peale selle on käesoleva määruse eesmärk suurendada tõhusust ja ühtlustada eeskirju, elavdades tegevusalast koostööd ja uurides võimalusi saavutada mastaabisääst, sealhulgas
  luua ühised tugiteenused
  , et pakkuda ühisettevõtetele horisontaalset tuge.
  Ühised tugiteenused peaksid lihtsustama
  suurema mõju saavutamist ja ühiste huvipunktide ühtlustamist, säilitades samal ajal teatud paindlikkuse, et täita iga ühisettevõtte erivajadusi.
  Teenuste sisseseadmiseks tuleks kasutada
  ühisettevõtete
  ühiselt sõlmitavaid teenustaseme kokkuleppeid.
  Ühised tugiteenused
  peaksid hõlmama
  koordineerimist ja haldustoe pakkumist valdkondades, kus tehtud analüüs on kinnitanud nende teenuste kasutamise tõhusust ja kulutasuvust, ning arvesse tuleks võtta iga eelarvevahendite käsutaja vastutust käsitleva nõude täitmist.
  Õiguslik ülesehitus tuleks kavandada nii
  , et saaks
  kõige paremini täita ühisettevõtete ühiseid vajadusi,
  tagada ühisettevõtete tiheda koostöö ja uurida igasugust võimalikku koostoimet Euroopa partnerluste seas ja seega ka programmi „Euroopa horisont“ eri osade vahel, samuti ühisettevõtete hallatavate muude programmide vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Pärast omavahelise koostoime väljaselgitamist peaksid ühisettevõtted määrama kindlaks selle osa eelarvest, mida tuleks kasutada vastastikku täiendava või ühistegevuse jaoks. Peale selle on käesoleva määruse eesmärk suurendada tõhusust ja ühtlustada eeskirju, elavdades tegevusalast koostööd ja uurides võimalusi saavutada mastaabisääst, sealhulgas
  luua ühised tugiteenused
  , et pakkuda ühisettevõtetele horisontaalset tuge.
  Ühised tugiteenused peaksid lihtsustama
  suurema mõju saavutamist ja ühiste huvipunktide ühtlustamist, säilitades samal ajal teatud paindlikkuse, et täita iga ühisettevõtte erivajadusi.
  Teenuste sisseseadmiseks tuleks kasutada
  ühisettevõtete
  ühiselt sõlmitavaid teenustaseme kokkuleppeid.
  Ühised tugiteenused
  peaksid hõlmama
  koordineerimist ja haldustoe pakkumist valdkondades, kus tehtud analüüs on kinnitanud nende teenuste kasutamise tõhusust ja kulutasuvust, ning arvesse tuleks võtta iga eelarvevahendite käsutaja vastutust käsitleva nõude täitmist.
  Õiguslik ülesehitus tuleks kavandada nii
  , et saaks
  kõige paremini täita ühisettevõtete ühiseid vajadusi,
  tagada ühisettevõtete tiheda koostöö ja uurida igasugust võimalikku koostoimet Euroopa partnerluste seas ja seega ka programmi „Euroopa horisont“ eri osade vahel, samuti ühisettevõtete hallatavate muude programmide vahel.

| (12) | Pärast omavahelise koostoime väljaselgitamist peaksid ühisettevõtted määrama kindlaks selle osa eelarvest, mida tuleks kasutada vastastikku täiendava või ühistegevuse jaoks. Peale selle on käesoleva määruse eesmärk suurendada tõhusust ja ühtlustada eeskirju, elavdades tegevusalast koostööd ja uurides võimalusi saavutada mastaabisääst, sealhulgas
  vajaduse korral ühiste tugifunktsioonide loomise võimalus
  , et pakkuda ühisettevõtetele horisontaalset tuge.
  Ühisettevõtete ühiste funktsioonide arvu suurendamine lihtsustab
  suurema mõju saavutamist ja ühiste huvipunktide ühtlustamist, säilitades samal ajal teatud paindlikkuse, et täita iga ühisettevõtte erivajadusi. Ühised tugiteenused
  võivad hõlmata
  koordineerimist ja haldustoe pakkumist valdkondades, kus tehtud analüüs on kinnitanud nende teenuste kasutamise tõhusust ja kulutasuvust, ning arvesse tuleks võtta iga eelarvevahendite käsutaja vastutust käsitleva nõude täitmist.
  Ühisettevõtetel peaks olema võimalik sõlmida ühiselt teenustaseme kokkuleppeid
  , et saaks tagada ühisettevõtete tiheda koostöö ja uurida igasugust võimalikku koostoimet Euroopa partnerluste seas ja seega ka programmi „Euroopa horisont“ eri osade vahel, samuti ühisettevõtete hallatavate muude programmide vahel. |
| --- | --- |

(12)

Pärast omavahelise koostoime väljaselgitamist peaksid ühisettevõtted määrama kindlaks selle osa eelarvest, mida tuleks kasutada vastastikku täiendava või ühistegevuse jaoks. Peale selle on käesoleva määruse eesmärk suurendada tõhusust ja ühtlustada eeskirju, elavdades tegevusalast koostööd ja uurides võimalusi saavutada mastaabisääst, sealhulgas
  vajaduse korral ühiste tugifunktsioonide loomise võimalus
  , et pakkuda ühisettevõtetele horisontaalset tuge.
  Ühisettevõtete ühiste funktsioonide arvu suurendamine lihtsustab
  suurema mõju saavutamist ja ühiste huvipunktide ühtlustamist, säilitades samal ajal teatud paindlikkuse, et täita iga ühisettevõtte erivajadusi. Ühised tugiteenused
  võivad hõlmata
  koordineerimist ja haldustoe pakkumist valdkondades, kus tehtud analüüs on kinnitanud nende teenuste kasutamise tõhusust ja kulutasuvust, ning arvesse tuleks võtta iga eelarvevahendite käsutaja vastutust käsitleva nõude täitmist.
  Ühisettevõtetel peaks olema võimalik sõlmida ühiselt teenustaseme kokkuleppeid
  , et saaks tagada ühisettevõtete tiheda koostöö ja uurida igasugust võimalikku koostoimet Euroopa partnerluste seas ja seega ka programmi „Euroopa horisont“ eri osade vahel, samuti ühisettevõtete hallatavate muude programmide vahel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Ühisettevõtted peaksid oma teadusuuringute valdkonna tegevuse edukaks juhtimiseks omandama teadmisi ning võtma omaks integreerituma ja süsteemsema lähenemisviisi. Vastastikune täiendavus ja sünergia teaduskoostöö tööprogrammide ja Euroopa Teadusnõukoguga soodustaks alt-üles lähenemisviisist inspireeritud innovatsioonikonveierit. See looks võimalusi teadusuuringuteks valdkondades, millega praegu ei tegeleta, ning edendaks rakendusi ka muudes, nii innovatsioonikonveierist üles- kui ka allapoole jäävates sektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Programmis „Euroopa horisont“ on võetud Euroopa partnerluste puhul kasutusele strateegilisem, sidusam ja mõjupõhisem lähenemisviis, tuginedes programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel saadud kogemustele. Kooskõlas selle uue ambitsioonika lähenemisviisiga püütakse käesolevas määruses kasutada institutsioonilisi Euroopa partnerlusi tõhusamalt, eeskätt keskendudes 2030. aastaks püstitatud selgetele eesmärkidele, tulemustele ja mõjule ning tagades selge panuse sellega seotud liidu prioriteetide ja poliitika elluviimisse. Suurema
  mõju
  saavutamisel ja tulemuste kasutuselevõtu tagamisel on väga oluline tihe koostöö ja koostoime muude asjaomaste algatustega liidu, riigi ja piirkonna tasandil, eelkõige teiste Euroopa partnerlustega. Üldise mõju hindamisel tuleks
  arvesse
  võtta ühisettevõtetest tulenevaid laiemaid investeeringuid, mis tehakse partnerite panusele lisaks ja aitavad saavutada partnerluste eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Programmis „Euroopa horisont“ on võetud Euroopa partnerluste puhul kasutusele strateegilisem, sidusam ja mõjupõhisem lähenemisviis, tuginedes programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel saadud kogemustele. Kooskõlas selle uue ambitsioonika lähenemisviisiga püütakse käesolevas määruses kasutada institutsioonilisi Euroopa partnerlusi tõhusamalt, eeskätt keskendudes 2030. aastaks püstitatud selgetele eesmärkidele, tulemustele ja mõjule ning tagades selge panuse sellega seotud liidu prioriteetide ja poliitika elluviimisse. Suurema
  mõju
  saavutamisel ja tulemuste kasutuselevõtu tagamisel on väga oluline tihe koostöö ja koostoime muude asjaomaste algatustega liidu, riigi ja piirkonna tasandil, eelkõige teiste Euroopa partnerlustega. Üldise mõju hindamisel tuleks
  arvesse
  võtta ühisettevõtetest tulenevaid laiemaid investeeringuid, mis tehakse partnerite panusele lisaks ja aitavad saavutada partnerluste eesmärke.

| (14) | Programmis „Euroopa horisont“ on võetud Euroopa partnerluste puhul kasutusele strateegilisem, sidusam ja mõjupõhisem lähenemisviis, tuginedes programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel saadud kogemustele. Kooskõlas selle uue ambitsioonika lähenemisviisiga püütakse käesolevas määruses kasutada institutsioonilisi Euroopa partnerlusi tõhusamalt, eeskätt keskendudes 2030. aastaks püstitatud selgetele eesmärkidele, tulemustele ja mõjule ning tagades selge panuse sellega seotud liidu prioriteetide ja poliitika elluviimisse. Suurema
  teadusliku, sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõju
  saavutamisel ja tulemuste kasutuselevõtu tagamisel on väga oluline tihe koostöö ja koostoime muude asjaomaste algatustega liidu, riigi ja piirkonna tasandil, eelkõige teiste Euroopa partnerlustega.
  Komisjon peaks töötama välja selged, lihtsad ja konkreetsed suunised, et võimaldada eri liiki koostoimet, nagu vahendite ülekandmine, ning alternatiivne, kumulatiivne ja integreeritud rahastamine. On eriti oluline, et liikmesriigid ja piirkonnad viiksid oma aruka spetsialiseerumise strateegiad ja rakenduskavad võimalikult suures ulatuses kooskõlla ühisettevõtete tööprogrammidega, et võimaldada võimalikku 5 % ülekandmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ühisettevõtetesse, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 15 lõikes 5 ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060

   (1a)

  (ühissätete määrus) asjaomastes sätetes kehtestatud tingimustele. Samuti tuleks uurida koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa finantseerimisasutustega, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank, ja ka ühisettevõtete endi vahel ning muude liidu rahastamisprogrammidega, ning asjaomaseid tööstuslikke liit heategevuslike sihtasutuste ja usaldusfondidega.
  Üldise mõju hindamisel tuleks
  eesmärgiga hõlbustada innovatiivsete lahenduste kiiremat turuleviimist
  võtta
  arvesse
  ühisettevõtetest tulenevaid laiemaid investeeringuid, mis tehakse partnerite panusele lisaks ja aitavad saavutada partnerluste eesmärke. |
| --- | --- |

(14)

Programmis „Euroopa horisont“ on võetud Euroopa partnerluste puhul kasutusele strateegilisem, sidusam ja mõjupõhisem lähenemisviis, tuginedes programmi „Horisont 2020“ vahehindamisel saadud kogemustele. Kooskõlas selle uue ambitsioonika lähenemisviisiga püütakse käesolevas määruses kasutada institutsioonilisi Euroopa partnerlusi tõhusamalt, eeskätt keskendudes 2030. aastaks püstitatud selgetele eesmärkidele, tulemustele ja mõjule ning tagades selge panuse sellega seotud liidu prioriteetide ja poliitika elluviimisse. Suurema
  teadusliku, sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõju
  saavutamisel ja tulemuste kasutuselevõtu tagamisel on väga oluline tihe koostöö ja koostoime muude asjaomaste algatustega liidu, riigi ja piirkonna tasandil, eelkõige teiste Euroopa partnerlustega.
  Komisjon peaks töötama välja selged, lihtsad ja konkreetsed suunised, et võimaldada eri liiki koostoimet, nagu vahendite ülekandmine, ning alternatiivne, kumulatiivne ja integreeritud rahastamine. On eriti oluline, et liikmesriigid ja piirkonnad viiksid oma aruka spetsialiseerumise strateegiad ja rakenduskavad võimalikult suures ulatuses kooskõlla ühisettevõtete tööprogrammidega, et võimaldada võimalikku 5 % ülekandmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ühisettevõtetesse, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 15 lõikes 5 ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060

   (1a)

  (ühissätete määrus) asjaomastes sätetes kehtestatud tingimustele. Samuti tuleks uurida koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa finantseerimisasutustega, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank, ja ka ühisettevõtete endi vahel ning muude liidu rahastamisprogrammidega, ning asjaomaseid tööstuslikke liit heategevuslike sihtasutuste ja usaldusfondidega.
  Üldise mõju hindamisel tuleks
  eesmärgiga hõlbustada innovatiivsete lahenduste kiiremat turuleviimist
  võtta
  arvesse
  ühisettevõtetest tulenevaid laiemaid investeeringuid, mis tehakse partnerite panusele lisaks ja aitavad saavutada partnerluste eesmärke.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesolev määrus põhineb programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud põhimõtetel ja kriteeriumidel, mille hulka kuuluvad avatus ja läbipaistvus, suur võimendav mõju ja kõigi asjaosaliste pikaajalised kohustused. Üks käesoleva määruse eesmärke on tagada, et algatused oleksid avatud mitmesugustele üksustele, sealhulgas uustulnukatele. Partnerlused peaksid olema avatud üksustele, kes soovivad töötada ühise eesmärgi nimel ja on selleks suutelised, nad peaksid soodustama sidusrühmade ulatuslikku ja aktiivset osalemist oma tegevuses ja juhtimises ning kandma hoolt selle eest, et tulemused toovad kasu kõigile eurooplastele, eelkõige tulemuste laialdase levitamise ja kasutuselevõtueelsete meetmete võtmisega üle kogu liidu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesolev määrus põhineb programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud põhimõtetel ja kriteeriumidel, mille hulka kuuluvad avatus ja läbipaistvus, suur võimendav mõju ja kõigi asjaosaliste pikaajalised kohustused. Üks käesoleva määruse eesmärke on tagada, et algatused oleksid avatud mitmesugustele üksustele, sealhulgas uustulnukatele. Partnerlused peaksid olema avatud üksustele, kes soovivad töötada ühise eesmärgi nimel ja on selleks suutelised, nad peaksid soodustama sidusrühmade ulatuslikku ja aktiivset osalemist oma tegevuses ja juhtimises ning kandma hoolt selle eest, et tulemused toovad kasu kõigile eurooplastele, eelkõige tulemuste laialdase levitamise ja kasutuselevõtueelsete meetmete võtmisega üle kogu liidu.

| (15) | Käesolev määrus põhineb programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud põhimõtetel ja kriteeriumidel, mille hulka kuuluvad avatus ja läbipaistvus, suur võimendav mõju ja kõigi asjaosaliste pikaajalised kohustused. Üks käesoleva määruse eesmärke on tagada, et algatused oleksid avatud mitmesugustele üksustele, sealhulgas uustulnukatele. Partnerlused peaksid olema avatud üksustele, kes soovivad töötada ühise eesmärgi nimel ja on selleks suutelised, nad peaksid soodustama sidusrühmade ulatuslikku ja aktiivset osalemist oma tegevuses ja juhtimises ning kandma hoolt selle eest, et tulemused toovad kasu kõigile eurooplastele,
  samal ajal panustades ülemaailmsesse kestlikku arengusse,
  eelkõige tulemuste laialdase levitamise ja kasutuselevõtueelsete meetmete
  võimalikult laiaulatusliku
  võtmisega üle kogu liidu. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus põhineb programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud põhimõtetel ja kriteeriumidel, mille hulka kuuluvad avatus ja läbipaistvus, suur võimendav mõju ja kõigi asjaosaliste pikaajalised kohustused. Üks käesoleva määruse eesmärke on tagada, et algatused oleksid avatud mitmesugustele üksustele, sealhulgas uustulnukatele. Partnerlused peaksid olema avatud üksustele, kes soovivad töötada ühise eesmärgi nimel ja on selleks suutelised, nad peaksid soodustama sidusrühmade ulatuslikku ja aktiivset osalemist oma tegevuses ja juhtimises ning kandma hoolt selle eest, et tulemused toovad kasu kõigile eurooplastele,
  samal ajal panustades ülemaailmsesse kestlikku arengusse,
  eelkõige tulemuste laialdase levitamise ja kasutuselevõtueelsete meetmete
  võimalikult laiaulatusliku
  võtmisega üle kogu liidu.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Osaga 5,4 miljardist eurost, mis on programmile „Euroopa horisont“ eraldatud taasterahastust „Next Generation EU“ mitmeaastast finantsraamistikku (2021–2027) käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, võib toetada ühisettevõtete rahaliste vahendite suurendamist. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 15 lõikele 3 võib kõnealust rahalist toetust täiendada ka kulukohustustest vabastamisega ning seda võib kohandada, et võtta arvesse assotsieerunud riikide rahalist osalust. Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 13, nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“)

   (1b)

  ja finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohane liidu täiendav toetus jaotatakse õiglaselt programmi „Euroopa horisont“ teise samba teemavaldkondade vahel, võttes arvesse liidu teadusuuringute prioriteete ja poliitikaeesmärke. Mis tahes täiendavale liidu toetusele peaksid lisanduma toetused muudelt liikmetelt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Osaga 5,4 miljardist eurost, mis on programmile „Euroopa horisont“ eraldatud taasterahastust „Next Generation EU“ mitmeaastast finantsraamistikku (2021–2027) käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, võib toetada ühisettevõtete rahaliste vahendite suurendamist. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 15 lõikele 3 võib kõnealust rahalist toetust täiendada ka kulukohustustest vabastamisega ning seda võib kohandada, et võtta arvesse assotsieerunud riikide rahalist osalust. Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 13, nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“)

   (1b)

  ja finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohane liidu täiendav toetus jaotatakse õiglaselt programmi „Euroopa horisont“ teise samba teemavaldkondade vahel, võttes arvesse liidu teadusuuringute prioriteete ja poliitikaeesmärke. Mis tahes täiendavale liidu toetusele peaksid lisanduma toetused muudelt liikmetelt.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud eesmärkidega tuleb institutsioonilise partnerluse loomise ühe eeltingimusena tagada, et partnerid annavad panuse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellega seoses peaksid erasektori partnerid andma märkimisväärse osa oma panusest mitterahalise panuse kujul ühisettevõtte tegevuskulude katteks. Ühisettevõtetel peaks olema võimalik võtta meetmeid, et hõlbustada sellist panustamist kogu oma tööprogrammi kestel
  , eelkõige vähendades rahastamismäärasid
  . Need meetmed peaksid põhinema ühisettevõtte konkreetsetel vajadustel ja tegevusel. Põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik kehtestada lisatingimused, milles nõutakse ühisettevõtte liikme, tema koosseisu kuuluvate üksuste või temaga seotud üksuste osalemist tegevuses, kus ühisettevõtte tööstuspartneritel võib olla oluline roll,
  nagu ulatuslikud näidis- ja juhtprojektid
  ,
  ja kus nad saavad panustada madalamate rahastamismäärade kaudu rohkem
  . Tegevdirektor peaks jälgima liikmete osalemise taset, et juhatus saaks võtta asjakohaseid meetmeid, tagades tasakaalu partnerite võetud kohustuste ja avatuse vahel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kapitalimahutust, mis on tehtud näiteks ulatuslike näidis- või juhtprojektide jaoks, käsitada rahastamiskõlbliku kuluna kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud eesmärkidega tuleb institutsioonilise partnerluse loomise ühe eeltingimusena tagada, et partnerid annavad panuse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellega seoses peaksid erasektori partnerid andma märkimisväärse osa oma panusest mitterahalise panuse kujul ühisettevõtte tegevuskulude katteks. Ühisettevõtetel peaks olema võimalik võtta meetmeid, et hõlbustada sellist panustamist kogu oma tööprogrammi kestel
  , eelkõige vähendades rahastamismäärasid
  . Need meetmed peaksid põhinema ühisettevõtte konkreetsetel vajadustel ja tegevusel. Põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik kehtestada lisatingimused, milles nõutakse ühisettevõtte liikme, tema koosseisu kuuluvate üksuste või temaga seotud üksuste osalemist tegevuses, kus ühisettevõtte tööstuspartneritel võib olla oluline roll,
  nagu ulatuslikud näidis- ja juhtprojektid
  ,
  ja kus nad saavad panustada madalamate rahastamismäärade kaudu rohkem
  . Tegevdirektor peaks jälgima liikmete osalemise taset, et juhatus saaks võtta asjakohaseid meetmeid, tagades tasakaalu partnerite võetud kohustuste ja avatuse vahel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kapitalimahutust, mis on tehtud näiteks ulatuslike näidis- või juhtprojektide jaoks, käsitada rahastamiskõlbliku kuluna kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga.

| (18) | Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud eesmärkidega tuleb institutsioonilise partnerluse loomise ühe eeltingimusena tagada, et partnerid annavad panuse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellega seoses peaksid erasektori partnerid andma märkimisväärse osa oma panusest mitterahalise panuse kujul ühisettevõtte tegevuskulude katteks. Ühisettevõtetel peaks olema võimalik võtta meetmeid, et hõlbustada sellist panustamist kogu oma tööprogrammi kestel. Need meetmed peaksid põhinema ühisettevõtte konkreetsetel vajadustel ja tegevusel. Põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik kehtestada lisatingimused, milles nõutakse ühisettevõtte liikme, tema koosseisu kuuluvate üksuste või temaga seotud üksuste osalemist tegevuses, kus ühisettevõtte tööstuspartneritel võib olla oluline roll,
  või selleks
  ,
  et saavutada integreeritud süsteemiprogramm
  . Tegevdirektor peaks jälgima liikmete osalemise taset, et juhatus saaks võtta asjakohaseid meetmeid, tagades tasakaalu partnerite võetud kohustuste ja avatuse vahel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kapitalimahutust, mis on tehtud näiteks ulatuslike näidis- või juhtprojektide jaoks, käsitada rahastamiskõlbliku kuluna kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud eesmärkidega tuleb institutsioonilise partnerluse loomise ühe eeltingimusena tagada, et partnerid annavad panuse kogu algatuse kestuse jooksul. Sellega seoses peaksid erasektori partnerid andma märkimisväärse osa oma panusest mitterahalise panuse kujul ühisettevõtte tegevuskulude katteks. Ühisettevõtetel peaks olema võimalik võtta meetmeid, et hõlbustada sellist panustamist kogu oma tööprogrammi kestel. Need meetmed peaksid põhinema ühisettevõtte konkreetsetel vajadustel ja tegevusel. Põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik kehtestada lisatingimused, milles nõutakse ühisettevõtte liikme, tema koosseisu kuuluvate üksuste või temaga seotud üksuste osalemist tegevuses, kus ühisettevõtte tööstuspartneritel võib olla oluline roll,
  või selleks
  ,
  et saavutada integreeritud süsteemiprogramm
  . Tegevdirektor peaks jälgima liikmete osalemise taset, et juhatus saaks võtta asjakohaseid meetmeid, tagades tasakaalu partnerite võetud kohustuste ja avatuse vahel. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kapitalimahutust, mis on tehtud näiteks ulatuslike näidis- või juhtprojektide jaoks, käsitada rahastamiskõlbliku kuluna kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Koosõlas
  põhimõttega, et panused peavad jagunema ühisettevõtete liikmete seas õiglaselt, peaksid ühisettevõtete halduskulude katteks tehtavad rahalised panused jagunema võrdselt liidu ja muude liikmete kui liit vahel. Kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleks kaaluda üksnes erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui ühisettevõtte mõne muu liikme kui liit suuruse või liikmeskonna struktuuri tõttu oleks koosseisu kuuluva või seotud üksuse, eelkõige
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  panuse tase nii kõrge, et see seaks tõsiselt ohtu ajendi saada või jääda ühisettevõtte liikme koosseisu kuuluvaks või temaga seotud üksuseks. Sellistel juhtudel peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus ühisettevõtte halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest ning VKEde panus peaks olema märkimisväärselt väiksem kui
  suuremate
  liikme koosseisu kuuluvate või liikmega seotud üksuste panus. Kui on saavutatud liikmete kriitiline mass, mis võimaldab suuremat panust kui 20 % iga-aastastest halduskuludest, tuleks iga-aastased panused liikme koosseisu kuuluva või liikmega seotud üksuse kohta säilitada või tuleks neid suurendada, et järk-järgult kasvatada muude liikmete kui liit osakaalu üldises panuses ühisettevõtte iga-aastaste halduskulude katmisse. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Koosõlas
  põhimõttega, et panused peavad jagunema ühisettevõtete liikmete seas õiglaselt, peaksid ühisettevõtete halduskulude katteks tehtavad rahalised panused jagunema võrdselt liidu ja muude liikmete kui liit vahel. Kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleks kaaluda üksnes erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui ühisettevõtte mõne muu liikme kui liit suuruse või liikmeskonna struktuuri tõttu oleks koosseisu kuuluva või seotud üksuse, eelkõige
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  panuse tase nii kõrge, et see seaks tõsiselt ohtu ajendi saada või jääda ühisettevõtte liikme koosseisu kuuluvaks või temaga seotud üksuseks. Sellistel juhtudel peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus ühisettevõtte halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest ning VKEde panus peaks olema märkimisväärselt väiksem kui
  suuremate
  liikme koosseisu kuuluvate või liikmega seotud üksuste panus. Kui on saavutatud liikmete kriitiline mass, mis võimaldab suuremat panust kui 20 % iga-aastastest halduskuludest, tuleks iga-aastased panused liikme koosseisu kuuluva või liikmega seotud üksuse kohta säilitada või tuleks neid suurendada, et järk-järgult kasvatada muude liikmete kui liit osakaalu üldises panuses ühisettevõtte iga-aastaste halduskulude katmisse. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest.

| (19) | Halduskulude suhe kogueelarvesse peaks olema ühisettevõtete lõikes võrreldava väärtusega ega tohiks ületada 5 % nende eelarvest. Lisaks, koosõlas
  põhimõttega, et panused peavad jagunema ühisettevõtete liikmete seas õiglaselt, peaksid ühisettevõtete halduskulude katteks tehtavad rahalised panused jagunema võrdselt liidu ja muude liikmete kui liit vahel.
  Muud liikmed peale liidu peaksid omavahel kokku leppima oma ühisettevõtete halduskulude õiglase jaotuse.
  Kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleks kaaluda üksnes erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui ühisettevõtte mõne muu liikme kui liit suuruse või liikmeskonna struktuuri tõttu oleks koosseisu kuuluva või seotud üksuse, eelkõige
  VKEde, teadusasutuste või ülikoolide
  panuse tase nii kõrge, et see seaks tõsiselt ohtu ajendi saada või jääda ühisettevõtte liikme koosseisu kuuluvaks või temaga seotud üksuseks. Sellistel juhtudel peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus ühisettevõtte halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest ning VKEde
  , teadusasutuste või ülikoolide
  panus peaks olema märkimisväärselt väiksem kui
  suurema
  liikme koosseisu kuuluvate või liikmega seotud üksuste panus. Kui on saavutatud liikmete kriitiline mass, mis võimaldab suuremat panust kui 20 % iga-aastastest halduskuludest, tuleks iga-aastased panused liikme koosseisu kuuluva või liikmega seotud üksuse kohta säilitada või tuleks neid suurendada, et järk-järgult kasvatada muude liikmete kui liit osakaalu üldises panuses ühisettevõtte iga-aastaste halduskulude katmisse. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest. |
| --- | --- |

(19)

Halduskulude suhe kogueelarvesse peaks olema ühisettevõtete lõikes võrreldava väärtusega ega tohiks ületada 5 % nende eelarvest. Lisaks, koosõlas
  põhimõttega, et panused peavad jagunema ühisettevõtete liikmete seas õiglaselt, peaksid ühisettevõtete halduskulude katteks tehtavad rahalised panused jagunema võrdselt liidu ja muude liikmete kui liit vahel.
  Muud liikmed peale liidu peaksid omavahel kokku leppima oma ühisettevõtete halduskulude õiglase jaotuse.
  Kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleks kaaluda üksnes erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks kui ühisettevõtte mõne muu liikme kui liit suuruse või liikmeskonna struktuuri tõttu oleks koosseisu kuuluva või seotud üksuse, eelkõige
  VKEde, teadusasutuste või ülikoolide
  panuse tase nii kõrge, et see seaks tõsiselt ohtu ajendi saada või jääda ühisettevõtte liikme koosseisu kuuluvaks või temaga seotud üksuseks. Sellistel juhtudel peaks muude liikmete kui liit iga-aastane rahaline panus ühisettevõtte halduskulude katteks moodustama vähemalt 20 % iga-aastastest halduskuludest ning VKEde
  , teadusasutuste või ülikoolide
  panus peaks olema märkimisväärselt väiksem kui
  suurema
  liikme koosseisu kuuluvate või liikmega seotud üksuste panus. Kui on saavutatud liikmete kriitiline mass, mis võimaldab suuremat panust kui 20 % iga-aastastest halduskuludest, tuleks iga-aastased panused liikme koosseisu kuuluva või liikmega seotud üksuse kohta säilitada või tuleks neid suurendada, et järk-järgult kasvatada muude liikmete kui liit osakaalu üldises panuses ühisettevõtte iga-aastaste halduskulude katmisse. Ühisettevõtte muud liikmed kui liit peaksid püüdma suurendada enda koosseisu kuuluvate või endaga seotud üksuste arvu, et suurendada panust algatuse kestuse jooksul 50 %ni ühisettevõtte halduskuludest.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses nõutakse, et partnerid peavad tõendama oma pikaajalisi kohustusi, sealhulgas avaliku ja/või erasektori investeeringute miinimumosakaalu. Sellest tulenevalt peab liit määrama käesolevas määruses kindlaks liikmesriikides või programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides asuvad või rahvusvahelistest organisatsioonidest asutajaliikmed. Ühisettevõtte liikmeskonda peaks siiski olema võimalik pärast ühisettevõtte loomist vajaduse korral laiendada assotsieerunud liikmetega, kes on valitud avatud ja
  läbipaistva menetluse
  käigus, võttes arvesse
  eeskätt
  tehnoloogia arengut või uute riikide ühinemist programmiga „Euroopa horisont“. Võimalus saada ühisettevõttesse panustavaks partneriks ilma ühisettevõtte liikmeks hakkamata tuleks anda ka juriidilistele isikutele, kellel on huvi toetada ühisettevõtte eesmärke oma konkreetsetes uurimisvaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses nõutakse, et partnerid peavad tõendama oma pikaajalisi kohustusi, sealhulgas avaliku ja/või erasektori investeeringute miinimumosakaalu. Sellest tulenevalt peab liit määrama käesolevas määruses kindlaks liikmesriikides või programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides asuvad või rahvusvahelistest organisatsioonidest asutajaliikmed. Ühisettevõtte liikmeskonda peaks siiski olema võimalik pärast ühisettevõtte loomist vajaduse korral laiendada assotsieerunud liikmetega, kes on valitud avatud ja
  läbipaistva menetluse
  käigus, võttes arvesse
  eeskätt
  tehnoloogia arengut või uute riikide ühinemist programmiga „Euroopa horisont“. Võimalus saada ühisettevõttesse panustavaks partneriks ilma ühisettevõtte liikmeks hakkamata tuleks anda ka juriidilistele isikutele, kellel on huvi toetada ühisettevõtte eesmärke oma konkreetsetes uurimisvaldkondades.

| (20) | Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses nõutakse, et partnerid peavad tõendama oma pikaajalisi kohustusi, sealhulgas avaliku ja/või erasektori investeeringute miinimumosakaalu. Sellest tulenevalt peab liit määrama käesolevas määruses kindlaks liikmesriikides või programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides asuvad või rahvusvahelistest organisatsioonidest asutajaliikmed. Ühisettevõtte liikmeskonda peaks siiski olema võimalik pärast ühisettevõtte loomist vajaduse korral laiendada assotsieerunud liikmetega, kes on valitud
  korrapäraste,
  avatud
  , õiglaste
  ja
  läbipaistvate osalemiskutsete ja järgneva valikumenetluse
  käigus, võttes arvesse
  teadusliku nõuandeorgani arvamust, samuti
  tehnoloogia arengut
  ja innovaatilisi lähenemisviise
  või uute riikide ühinemist programmiga „Euroopa horisont“. Võimalus saada ühisettevõttesse panustavaks partneriks ilma ühisettevõtte liikmeks hakkamata tuleks anda ka juriidilistele isikutele, kellel on huvi toetada ühisettevõtte eesmärke oma konkreetsetes uurimisvaldkondades. |
| --- | --- |

(20)

Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses nõutakse, et partnerid peavad tõendama oma pikaajalisi kohustusi, sealhulgas avaliku ja/või erasektori investeeringute miinimumosakaalu. Sellest tulenevalt peab liit määrama käesolevas määruses kindlaks liikmesriikides või programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikides asuvad või rahvusvahelistest organisatsioonidest asutajaliikmed. Ühisettevõtte liikmeskonda peaks siiski olema võimalik pärast ühisettevõtte loomist vajaduse korral laiendada assotsieerunud liikmetega, kes on valitud
  korrapäraste,
  avatud
  , õiglaste
  ja
  läbipaistvate osalemiskutsete ja järgneva valikumenetluse
  käigus, võttes arvesse
  teadusliku nõuandeorgani arvamust, samuti
  tehnoloogia arengut
  ja innovaatilisi lähenemisviise
  või uute riikide ühinemist programmiga „Euroopa horisont“. Võimalus saada ühisettevõttesse panustavaks partneriks ilma ühisettevõtte liikmeks hakkamata tuleks anda ka juriidilistele isikutele, kellel on huvi toetada ühisettevõtte eesmärke oma konkreetsetes uurimisvaldkondades.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Ühisettevõtte asutamisega tagatakse kaasatud liikmetele vastastikku kasu toov avaliku ja erasektori partnerlus, sealhulgas suurendatakse asjaomastele tööstusharudele seitsme aasta jooksul tehtavate suurte eelarveeraldiste kindlust
  . Asutajaliikmeks või assotsieerunud liikmeks või nende koosseisu kuuluvaks või nendega seotud üksuseks saamine võimaldab saavutada kas otse või tööstusharu esindajate kaudu mõju ühisettevõtte juhatuses
  . Juhatus on ühisettevõtte otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks partnerluse pikaajalise strateegilise suuna ja iga-aastased prioriteedid. Seepärast peaksid asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed – vajaduse korral esindades enda koosseisu kuuluvaid üksuseid – saama panustada ühisettevõtte tegevuskava ja prioriteetide kindlaksmääramisse, mida tehakse strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava vastuvõtmise ja võimaliku
  muutmisega
  , samuti iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisse, sealhulgas projektikonkursside sisu, konkreetse projektikonkursi teema puhul kohaldatava rahastamismäära ning seonduvate esitamis-, hindamis-, valimis-, määramis- ja läbivaatamismenetluste eeskirjade kindlaksmääramisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Ühisettevõtte asutamisega tagatakse kaasatud liikmetele vastastikku kasu toov avaliku ja erasektori partnerlus, sealhulgas suurendatakse asjaomastele tööstusharudele seitsme aasta jooksul tehtavate suurte eelarveeraldiste kindlust
  . Asutajaliikmeks või assotsieerunud liikmeks või nende koosseisu kuuluvaks või nendega seotud üksuseks saamine võimaldab saavutada kas otse või tööstusharu esindajate kaudu mõju ühisettevõtte juhatuses
  . Juhatus on ühisettevõtte otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks partnerluse pikaajalise strateegilise suuna ja iga-aastased prioriteedid. Seepärast peaksid asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed – vajaduse korral esindades enda koosseisu kuuluvaid üksuseid – saama panustada ühisettevõtte tegevuskava ja prioriteetide kindlaksmääramisse, mida tehakse strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava vastuvõtmise ja võimaliku
  muutmisega
  , samuti iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisse, sealhulgas projektikonkursside sisu, konkreetse projektikonkursi teema puhul kohaldatava rahastamismäära ning seonduvate esitamis-, hindamis-, valimis-, määramis- ja läbivaatamismenetluste eeskirjade kindlaksmääramisse.

| (21) | Ühisettevõtte asutamisega tagatakse kaasatud liikmetele vastastikku kasu toov avaliku ja erasektori partnerlus, sealhulgas suurendatakse asjaomastele tööstusharudele seitsme aasta jooksul tehtavate suurte eelarveeraldiste kindlust
  ning saadetakse poliitiline sõnum, pakutakse tõhusamat planeerimist ja tagatakse investorite kindlustunne
  . Juhatus on ühisettevõtte otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks partnerluse pikaajalise strateegilise suuna ja iga-aastased prioriteedid
  , mis põhinevad partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja asjaomase ühisettevõtte konkreetses valdkonnas tegutsevate mittetulunduslike kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel
  . Seepärast peaksid asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed – vajaduse korral esindades enda koosseisu kuuluvaid üksuseid –
  koos kõigi muude asjaomaste sidusrühmadega
  saama panustada ühisettevõtte tegevuskava ja prioriteetide kindlaksmääramisse, mida tehakse strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava vastuvõtmise ja võimaliku
  läbivaatamisega
  , samuti iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisse, sealhulgas projektikonkursside sisu, konkreetse projektikonkursi teema puhul kohaldatava rahastamismäära ning seonduvate esitamis-, hindamis-, valimis-, määramis- ja läbivaatamismenetluste eeskirjade kindlaksmääramisse. |
| --- | --- |

(21)

Ühisettevõtte asutamisega tagatakse kaasatud liikmetele vastastikku kasu toov avaliku ja erasektori partnerlus, sealhulgas suurendatakse asjaomastele tööstusharudele seitsme aasta jooksul tehtavate suurte eelarveeraldiste kindlust
  ning saadetakse poliitiline sõnum, pakutakse tõhusamat planeerimist ja tagatakse investorite kindlustunne
  . Juhatus on ühisettevõtte otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks partnerluse pikaajalise strateegilise suuna ja iga-aastased prioriteedid
  , mis põhinevad partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja asjaomase ühisettevõtte konkreetses valdkonnas tegutsevate mittetulunduslike kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel
  . Seepärast peaksid asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed – vajaduse korral esindades enda koosseisu kuuluvaid üksuseid –
  koos kõigi muude asjaomaste sidusrühmadega
  saama panustada ühisettevõtte tegevuskava ja prioriteetide kindlaksmääramisse, mida tehakse strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava vastuvõtmise ja võimaliku
  läbivaatamisega
  , samuti iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisse, sealhulgas projektikonkursside sisu, konkreetse projektikonkursi teema puhul kohaldatava rahastamismäära ning seonduvate esitamis-, hindamis-, valimis-, määramis- ja läbivaatamismenetluste eeskirjade kindlaksmääramisse.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | On
  asjakohane, et muud liikmed kui liit kohustuvad rakendama käesolevat määrust kinnituskirjaga. Need kinnituskirjad peaksid olema õiguslikult kehtivad kogu algatuse kestuse jooksul ning ühisettevõte ja komisjon peaksid neid hoolikalt kontrollima. Ühisettevõtted peaksid looma õigus- ja organisatsioonilise keskkonna, mis võimaldab liikmetel täita oma kohustusi, ning samal ajal tagama algatuse pideva avatuse ja
  läbipaistvuse
  selle elluviimise ajal, eelkõige prioriteetide kehtestamiseks ja osalemiseks projektikonkurssidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

On
  asjakohane, et muud liikmed kui liit kohustuvad rakendama käesolevat määrust kinnituskirjaga. Need kinnituskirjad peaksid olema õiguslikult kehtivad kogu algatuse kestuse jooksul ning ühisettevõte ja komisjon peaksid neid hoolikalt kontrollima. Ühisettevõtted peaksid looma õigus- ja organisatsioonilise keskkonna, mis võimaldab liikmetel täita oma kohustusi, ning samal ajal tagama algatuse pideva avatuse ja
  läbipaistvuse
  selle elluviimise ajal, eelkõige prioriteetide kehtestamiseks ja osalemiseks projektikonkurssidel.

| (22) | Ühisettevõtted peaksid suutma töötada vilkalt, lihtsalt ja paindlikult ning neil peaksid olema selged eeskirjad, mis suurendavad atraktiivsust kõigi sidusrühmade ning eelkõige tööstussektori, VKEde, teadusasutuste ja osalevate riikide jaoks. On
  asjakohane, et muud liikmed kui liit kohustuvad rakendama käesolevat määrust kinnituskirjaga. Need kinnituskirjad
  tuleks õigeaegselt avaldada asjaomase ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise, ning need
  peaksid olema õiguslikult kehtivad kogu algatuse kestuse jooksul ning ühisettevõte ja komisjon peaksid neid hoolikalt kontrollima. Ühisettevõtted peaksid looma õigus- ja organisatsioonilise keskkonna, mis võimaldab liikmetel täita oma kohustusi, ning samal ajal tagama algatuse pideva avatuse
  , läbipaistvuse
  ja
  huvide konflikti käsitlevate normide järgimise
  selle elluviimise ajal, eelkõige prioriteetide kehtestamiseks ja osalemiseks projektikonkurssidel
  , edendades sooliselt tasakaalustatud ja geograafiliselt mitmekesist osalemist. Ühisettevõtted peaksid vajaduse korral kindlaks määrama projektikonkursid, mille puhul edendatakse VKEdest osalejate koordineerivat rolli. |
| --- | --- |

(22)

Ühisettevõtted peaksid suutma töötada vilkalt, lihtsalt ja paindlikult ning neil peaksid olema selged eeskirjad, mis suurendavad atraktiivsust kõigi sidusrühmade ning eelkõige tööstussektori, VKEde, teadusasutuste ja osalevate riikide jaoks. On
  asjakohane, et muud liikmed kui liit kohustuvad rakendama käesolevat määrust kinnituskirjaga. Need kinnituskirjad
  tuleks õigeaegselt avaldada asjaomase ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise, ning need
  peaksid olema õiguslikult kehtivad kogu algatuse kestuse jooksul ning ühisettevõte ja komisjon peaksid neid hoolikalt kontrollima. Ühisettevõtted peaksid looma õigus- ja organisatsioonilise keskkonna, mis võimaldab liikmetel täita oma kohustusi, ning samal ajal tagama algatuse pideva avatuse
  , läbipaistvuse
  ja
  huvide konflikti käsitlevate normide järgimise
  selle elluviimise ajal, eelkõige prioriteetide kehtestamiseks ja osalemiseks projektikonkurssidel
  , edendades sooliselt tasakaalustatud ja geograafiliselt mitmekesist osalemist. Ühisettevõtted peaksid vajaduse korral kindlaks määrama projektikonkursid, mille puhul edendatakse VKEdest osalejate koordineerivat rolli.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Raamprogrammi „Euroopa horisont“ nurgakivi on edasine lihtsustamine. Sellega seoses peaks olema partneritel, kes ei pea enam aru andma rahastamiskõlbmatutest kuludest, lihtsustatud aruandlusmehhanism. Mitterahalisi panuseid tegevuskulude katteks tuleks arvutada üksnes rahastamiskõlblike kulude põhjal. See võimaldab arvutada tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisi panuseid automatiseeritult, kasutades programmi „Euroopa horisont“ IT-vahendeid, vähendab partnerite halduskoormust ja muudab panustest teatamise mehhanismi tõhusamaks. Ühisettevõtted peaksid tähelepanelikult jälgima tegevuskulude katteks antud mitterahalisi panuseid ning juhatusse kuuluv tegevdirektor peaks koostama korrapäraseid aruandeid, et teha kindlaks, kas mitterahaliste panustega seotud eesmärkide saavutamisel tehtavad edusammud on rahuldavad. Juhatus peaks hindama nii tegevuskulude katmisse panustavate liikmete jõupingutusi kui ka tulemusi, samuti muid tegureid, nagu VKEde osalemise tase
  ja
  algatuse atraktiivsus uustulnukate jaoks. Vajaduse korral peaks juhatus rakendama asjakohaseid parandusmeetmeid, võttes arvesse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ nurgakivi on edasine lihtsustamine. Sellega seoses peaks olema partneritel, kes ei pea enam aru andma rahastamiskõlbmatutest kuludest, lihtsustatud aruandlusmehhanism. Mitterahalisi panuseid tegevuskulude katteks tuleks arvutada üksnes rahastamiskõlblike kulude põhjal. See võimaldab arvutada tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisi panuseid automatiseeritult, kasutades programmi „Euroopa horisont“ IT-vahendeid, vähendab partnerite halduskoormust ja muudab panustest teatamise mehhanismi tõhusamaks. Ühisettevõtted peaksid tähelepanelikult jälgima tegevuskulude katteks antud mitterahalisi panuseid ning juhatusse kuuluv tegevdirektor peaks koostama korrapäraseid aruandeid, et teha kindlaks, kas mitterahaliste panustega seotud eesmärkide saavutamisel tehtavad edusammud on rahuldavad. Juhatus peaks hindama nii tegevuskulude katmisse panustavate liikmete jõupingutusi kui ka tulemusi, samuti muid tegureid, nagu VKEde osalemise tase
  ja
  algatuse atraktiivsus uustulnukate jaoks. Vajaduse korral peaks juhatus rakendama asjakohaseid parandusmeetmeid, võttes arvesse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtet.

| (23) | Raamprogrammi „Euroopa horisont“ nurgakivi on edasine lihtsustamine. Sellega seoses peaks olema partneritel, kes ei pea enam aru andma rahastamiskõlbmatutest kuludest, lihtsustatud aruandlusmehhanism. Mitterahalisi panuseid tegevuskulude katteks tuleks arvutada üksnes rahastamiskõlblike kulude põhjal. See võimaldab arvutada tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisi panuseid automatiseeritult, kasutades programmi „Euroopa horisont“ IT-vahendeid, vähendab partnerite halduskoormust ja muudab panustest teatamise mehhanismi tõhusamaks. Ühisettevõtted peaksid tähelepanelikult jälgima tegevuskulude katteks antud mitterahalisi panuseid ning juhatusse kuuluv tegevdirektor peaks koostama korrapäraseid aruandeid, et teha kindlaks, kas mitterahaliste panustega seotud eesmärkide saavutamisel tehtavad edusammud on rahuldavad, ja avaldama neid õigeaegselt asjaomase ühisettevõtte veebisaidil. Juhatus peaks hindama nii tegevuskulude katmisse panustavate liikmete jõupingutusi kui ka tulemusi, samuti muid tegureid, nagu VKEde osalemise tase, algatuse atraktiivsus uustulnukate jaoks
  ja geograafiline mitmekesisus
  . Vajaduse korral peaks juhatus rakendama asjakohaseid parandusmeetmeid, võttes arvesse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(23)

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ nurgakivi on edasine lihtsustamine. Sellega seoses peaks olema partneritel, kes ei pea enam aru andma rahastamiskõlbmatutest kuludest, lihtsustatud aruandlusmehhanism. Mitterahalisi panuseid tegevuskulude katteks tuleks arvutada üksnes rahastamiskõlblike kulude põhjal. See võimaldab arvutada tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisi panuseid automatiseeritult, kasutades programmi „Euroopa horisont“ IT-vahendeid, vähendab partnerite halduskoormust ja muudab panustest teatamise mehhanismi tõhusamaks. Ühisettevõtted peaksid tähelepanelikult jälgima tegevuskulude katteks antud mitterahalisi panuseid ning juhatusse kuuluv tegevdirektor peaks koostama korrapäraseid aruandeid, et teha kindlaks, kas mitterahaliste panustega seotud eesmärkide saavutamisel tehtavad edusammud on rahuldavad, ja avaldama neid õigeaegselt asjaomase ühisettevõtte veebisaidil. Juhatus peaks hindama nii tegevuskulude katmisse panustavate liikmete jõupingutusi kui ka tulemusi, samuti muid tegureid, nagu VKEde osalemise tase, algatuse atraktiivsus uustulnukate jaoks
  ja geograafiline mitmekesisus
  . Vajaduse korral peaks juhatus rakendama asjakohaseid parandusmeetmeid, võttes arvesse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtet.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Ühisettevõtted peaksid andma muudele liikmetele kui liit pidevalt võimaluse ja stiimuli ühendada oma teadus- ja innovatsioonitegevus ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega. Lisategevuse jaoks ei tuleks anda ühisettevõttest rahalist toetust. Küll aga võib seda arvestada liikmete mitterahalise panusena, kui see aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte tegevusega. Sellise seose saab kindlaks teha ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtu või märkimisväärse liidu lisaväärtuse tõendamise kaudu. Käesolevas määruses tuleks sätestada iga ühisettevõtte puhul
  täpsemalt lisategevuse ulatus
  ,
  mis
  on vajalik soovitud suunatuse ja mõju saavutamiseks. Seejärel peaksid ühisettevõtete juhatused otsustama, kas panuste hindamisel on vaja kasutada lihtsustatud meetodeid, nagu kindlasummalised maksed või ühikuhinnad, et saavutada lihtsustamine, kulutasuvus ja konfidentsiaalsete äriandmete asjakohasel tasemel kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Ühisettevõtted peaksid andma muudele liikmetele kui liit pidevalt võimaluse ja stiimuli ühendada oma teadus- ja innovatsioonitegevus ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega. Lisategevuse jaoks ei tuleks anda ühisettevõttest rahalist toetust. Küll aga võib seda arvestada liikmete mitterahalise panusena, kui see aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte tegevusega. Sellise seose saab kindlaks teha ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtu või märkimisväärse liidu lisaväärtuse tõendamise kaudu. Käesolevas määruses tuleks sätestada iga ühisettevõtte puhul
  täpsemalt lisategevuse ulatus
  ,
  mis
  on vajalik soovitud suunatuse ja mõju saavutamiseks. Seejärel peaksid ühisettevõtete juhatused otsustama, kas panuste hindamisel on vaja kasutada lihtsustatud meetodeid, nagu kindlasummalised maksed või ühikuhinnad, et saavutada lihtsustamine, kulutasuvus ja konfidentsiaalsete äriandmete asjakohasel tasemel kaitse.

| (24) | Ühisettevõtted peaksid andma muudele liikmetele kui liit pidevalt võimaluse ja stiimuli ühendada oma teadus- ja innovatsioonitegevus ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega. Lisategevuse jaoks ei tuleks anda ühisettevõttest rahalist toetust. Küll aga võib seda arvestada liikmete mitterahalise panusena, kui see aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte tegevusega. Sellise seose saab kindlaks teha ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtu või märkimisväärse liidu lisaväärtuse tõendamise kaudu. Käesolevas määruses tuleks sätestada
  konkreetsemad sätted lisategevuse ulatuse määratlemise kohta
  iga ühisettevõtte puhul
  kõige läbipaistvamal viisil
  ,
  kuivõrd see
  on vajalik soovitud suunatuse ja mõju saavutamiseks. Seejärel peaksid ühisettevõtete juhatused otsustama, kas panuste hindamisel on vaja kasutada lihtsustatud meetodeid, nagu kindlasummalised maksed või ühikuhinnad, et saavutada lihtsustamine, kulutasuvus ja konfidentsiaalsete äriandmete asjakohasel tasemel kaitse. |
| --- | --- |

(24)

Ühisettevõtted peaksid andma muudele liikmetele kui liit pidevalt võimaluse ja stiimuli ühendada oma teadus- ja innovatsioonitegevus ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega. Lisategevuse jaoks ei tuleks anda ühisettevõttest rahalist toetust. Küll aga võib seda arvestada liikmete mitterahalise panusena, kui see aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte tegevusega. Sellise seose saab kindlaks teha ühisettevõtte rahastatavate kaudsete meetmete või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtu või märkimisväärse liidu lisaväärtuse tõendamise kaudu. Käesolevas määruses tuleks sätestada
  konkreetsemad sätted lisategevuse ulatuse määratlemise kohta
  iga ühisettevõtte puhul
  kõige läbipaistvamal viisil
  ,
  kuivõrd see
  on vajalik soovitud suunatuse ja mõju saavutamiseks. Seejärel peaksid ühisettevõtete juhatused otsustama, kas panuste hindamisel on vaja kasutada lihtsustatud meetodeid, nagu kindlasummalised maksed või ühikuhinnad, et saavutada lihtsustamine, kulutasuvus ja konfidentsiaalsete äriandmete asjakohasel tasemel kaitse.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Selleks et toetada noorte teadlaste karjääri ning edendada tipptasemel teadusuuringuid ja innovatsiooni, peaks ühisettevõtted tagama ajakohase teabe ja korrapäraste avatud projektikonkursside pakkumised doktorantidele ja doktorikraadiga teadlastele vastava ühisettevõtte pädevusalas, edendades vajaduse korral vastastikust täiendavust ja koostoimet Marie Skłodowska-Curie meetmega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Selleks et toetada noorte teadlaste karjääri ning edendada tipptasemel teadusuuringuid ja innovatsiooni, peaks ühisettevõtted tagama ajakohase teabe ja korrapäraste avatud projektikonkursside pakkumised doktorantidele ja doktorikraadiga teadlastele vastava ühisettevõtte pädevusalas, edendades vajaduse korral vastastikust täiendavust ja koostoimet Marie Skłodowska-Curie meetmega.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Ühisettevõtete juhtimisega tuleks tagada sobivad otsustusprotsessid, et tulla toime kiiresti muutuva sotsiaal-majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga ning üleilmsete probleemidega. Ühisettevõtted peaksid kasutama kõigi asjakohaste sidusrühmade eksperditeadmisi, nõu ja tuge, et tõhusalt täita oma ülesandeid ning tagada koostoime liidu ja
  riigi
  tasandil. Seepärast tuleks ühisettevõtetele anda õigus luua nõuandeorganeid, kes annavad eksperdinõu ja täidavad mis tahes muid nõuandva iseloomuga ülesandeid, mis on vajalikud ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks. Nõuandeorganite loomisel peaksid ühisettevõtted tagama oma tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatuse
  , sealhulgas soolise tasakaalu
  . Nende organite antav nõu peaks hõlmama teaduslikku vaatenurka, nagu ka riiklike ja piirkondlike ametiasutuste
  ja
  ühisettevõtete muude sidusrühmade seisukohti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Ühisettevõtete juhtimisega tuleks tagada sobivad otsustusprotsessid, et tulla toime kiiresti muutuva sotsiaal-majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga ning üleilmsete probleemidega. Ühisettevõtted peaksid kasutama kõigi asjakohaste sidusrühmade eksperditeadmisi, nõu ja tuge, et tõhusalt täita oma ülesandeid ning tagada koostoime liidu ja
  riigi
  tasandil. Seepärast tuleks ühisettevõtetele anda õigus luua nõuandeorganeid, kes annavad eksperdinõu ja täidavad mis tahes muid nõuandva iseloomuga ülesandeid, mis on vajalikud ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks. Nõuandeorganite loomisel peaksid ühisettevõtted tagama oma tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatuse
  , sealhulgas soolise tasakaalu
  . Nende organite antav nõu peaks hõlmama teaduslikku vaatenurka, nagu ka riiklike ja piirkondlike ametiasutuste
  ja
  ühisettevõtete muude sidusrühmade seisukohti.

| (25) | Ühisettevõtete juhtimisega tuleks tagada
  läbipaistvad ja
  sobivad otsustusprotsessid, et tulla toime kiiresti muutuva sotsiaal-majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga ning üleilmsete probleemidega.
  Ühisettevõtete juhtorganid peaksid arvesse võtma soolise tasakaalu ja geograafilise mitmekesisuse põhimõtet.
  Ühisettevõtted peaksid kasutama kõigi asjakohaste sidusrühmade
  , sealhulgas ülikoolide ja muude teadusasutuste, tööstuse esindajate ja VKEde
  eksperditeadmisi, nõu ja tuge, et tõhusalt täita oma ülesandeid ning tagada koostoime liidu
  , riigi
  ja
  piirkondlikul
  tasandil. Seepärast tuleks ühisettevõtetele anda õigus luua nõuandeorganeid, kes annavad eksperdinõu ja täidavad mis tahes muid nõuandva iseloomuga ülesandeid, mis on vajalikud ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks. Nõuandeorganite loomisel peaksid ühisettevõtted tagama oma tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatuse. Nende organite antav nõu peaks hõlmama teaduslikku vaatenurka, nagu ka riiklike ja piirkondlike ametiasutuste, ühisettevõtete muude sidusrühmade
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  seisukohti. |
| --- | --- |

(25)

Ühisettevõtete juhtimisega tuleks tagada
  läbipaistvad ja
  sobivad otsustusprotsessid, et tulla toime kiiresti muutuva sotsiaal-majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga ning üleilmsete probleemidega.
  Ühisettevõtete juhtorganid peaksid arvesse võtma soolise tasakaalu ja geograafilise mitmekesisuse põhimõtet.
  Ühisettevõtted peaksid kasutama kõigi asjakohaste sidusrühmade
  , sealhulgas ülikoolide ja muude teadusasutuste, tööstuse esindajate ja VKEde
  eksperditeadmisi, nõu ja tuge, et tõhusalt täita oma ülesandeid ning tagada koostoime liidu
  , riigi
  ja
  piirkondlikul
  tasandil. Seepärast tuleks ühisettevõtetele anda õigus luua nõuandeorganeid, kes annavad eksperdinõu ja täidavad mis tahes muid nõuandva iseloomuga ülesandeid, mis on vajalikud ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks. Nõuandeorganite loomisel peaksid ühisettevõtted tagama oma tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatuse. Nende organite antav nõu peaks hõlmama teaduslikku vaatenurka, nagu ka riiklike ja piirkondlike ametiasutuste, ühisettevõtete muude sidusrühmade
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  seisukohti.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Ühisettevõtetel peaks olema võimalik luua teaduslik nõuandeorgan
  . See organ või selle liikmed peaksid
  suutma pakkuda
  ühisettevõttele
  sõltumatut
  teaduslikku nõu ja tuge. Teaduslik nõu peaks olema seotud eeskätt iga-aastaste töökavade ja lisategevusega ning vajaduse korral ühisettevõtte ülesannete mis tahes muu aspektiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Ühisettevõtetel peaks olema võimalik luua teaduslik nõuandeorgan
  . See organ või selle liikmed peaksid
  suutma pakkuda
  ühisettevõttele
  sõltumatut
  teaduslikku nõu ja tuge. Teaduslik nõu peaks olema seotud eeskätt iga-aastaste töökavade ja lisategevusega ning vajaduse korral ühisettevõtte ülesannete mis tahes muu aspektiga.

| (26) | Ühisettevõtted peaksid looma teadusliku nõuandeorgani
  . See organ või selle liikmed peaksid
  pakkuma
  ühisettevõttele teaduslikku nõu ja tuge
  sõltumatult ühisettevõtte teiste juhtorganite liikmetest
  . Teaduslik nõu peaks olema seotud eeskätt
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavaga,
  iga-aastaste töökavade ja lisategevusega
  , sotsiaal-majandusliku, keskkonna- ja kliimamõjuga, võimalike uute liikmetega
  ning vajaduse korral ühisettevõtte ülesannete mis tahes muu aspektiga. |
| --- | --- |

(26)

Ühisettevõtted peaksid looma teadusliku nõuandeorgani
  . See organ või selle liikmed peaksid
  pakkuma
  ühisettevõttele teaduslikku nõu ja tuge
  sõltumatult ühisettevõtte teiste juhtorganite liikmetest
  . Teaduslik nõu peaks olema seotud eeskätt
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavaga,
  iga-aastaste töökavade ja lisategevusega
  , sotsiaal-majandusliku, keskkonna- ja kliimamõjuga, võimalike uute liikmetega
  ning vajaduse korral ühisettevõtte ülesannete mis tahes muu aspektiga.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Juhatus peaks andma teaduslikule nõuandeorganile õigeaegset teavet teadusliku nõuandeorgani soovitusi ja arvamusi käsitlevate otsuste kohta. Need otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Juhatus peaks andma teaduslikule nõuandeorganile õigeaegset teavet teadusliku nõuandeorgani soovitusi ja arvamusi käsitlevate otsuste kohta. Need otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Et ühisettevõtted oleksid teadlikud oma tegevusvaldkondade sidusrühmade seisukohtadest ja arvamustest kogu väärtusahela lõikes, peaks ühisettevõtetel olema võimalik luua nõu andvad sidusrühmade rühmad, kellega konsulteerida vastavalt ühisettevõtte vajadustele horisontaalsetes või konkreetsetes küsimustes. Sellised rühmad peaksid olema avatud kõigile ühisettevõtte tegevusvaldkonnas tegutsevatele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas organiseeritud huvirühmadele ja rahvusvahelistele huvirühmadele liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest ja muudest riikidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Et ühisettevõtted oleksid teadlikud oma tegevusvaldkondade sidusrühmade seisukohtadest ja arvamustest kogu väärtusahela lõikes, peaks ühisettevõtetel olema võimalik luua nõu andvad sidusrühmade rühmad, kellega konsulteerida vastavalt ühisettevõtte vajadustele horisontaalsetes või konkreetsetes küsimustes. Sellised rühmad peaksid olema avatud kõigile ühisettevõtte tegevusvaldkonnas tegutsevatele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas organiseeritud huvirühmadele ja rahvusvahelistele huvirühmadele liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest ja muudest riikidest.

| (28) | Et ühisettevõtted oleksid teadlikud oma tegevusvaldkondade sidusrühmade seisukohtadest ja arvamustest kogu väärtusahela lõikes, peaks ühisettevõtetel olema võimalik luua nõu andvad sidusrühmade rühmad, kellega konsulteerida vastavalt ühisettevõtte vajadustele horisontaalsetes või konkreetsetes küsimustes. Sellised rühmad peaksid olema avatud kõigile ühisettevõtte tegevusvaldkonnas tegutsevatele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas organiseeritud huvirühmadele
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ja rahvusvahelistele huvirühmadele liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest ja muudest riikidest. |
| --- | --- |

(28)

Et ühisettevõtted oleksid teadlikud oma tegevusvaldkondade sidusrühmade seisukohtadest ja arvamustest kogu väärtusahela lõikes, peaks ühisettevõtetel olema võimalik luua nõu andvad sidusrühmade rühmad, kellega konsulteerida vastavalt ühisettevõtte vajadustele horisontaalsetes või konkreetsetes küsimustes. Sellised rühmad peaksid olema avatud kõigile ühisettevõtte tegevusvaldkonnas tegutsevatele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas organiseeritud huvirühmadele
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ja rahvusvahelistele huvirühmadele liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest ja muudest riikidest.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Ühisettevõtted peaksid tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama oma asjakohastele organitele õigeaegselt kogu nõutava teabe ning tutvustama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Ühisettevõtted peaksid tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama oma asjakohastele organitele õigeaegselt kogu nõutava teabe ning tutvustama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu.

| (29) | Ühisettevõtted peaksid tegutsema
  lihtsalt, paindlikult,
  avatult
  , õiglaselt
  ja läbipaistvalt, edastama oma asjakohastele organitele õigeaegselt kogu nõutava teabe ning tutvustama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu
  , osaledes teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning edendades haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi, teadus- ja teadmusvõrgustikke, sotsiaal- ja majanduspartnereid, meediat-, tööstust- ja VKEsid esindavaid organisatsioone ning muid osalejaid. Kõik ühisettevõtted peaksid tegema sihipäraseid jõupingutusi, et tagada üldsuse piisav ja õigeaegne teavitamine ühisettevõtte tegevusest, ning esitama asjakohase teabe oma veebisaidil, sealhulgas avaldades asjakohaseid dokumente, nagu iga-aastased tegevusaruanded, eduaruanded, juhatuse koosolekute päevakorrad ja protokollid, järgides konfidentsiaalsusnõudeid. Need peaksid tõhustama dialoogi ühiskonnaga, suurendama teadlikkust, soodustama aktiivset osalemist teadusuuringute kõigis etappides, võimaldades kodanikel osaleda lahenduste kavandamisel, panustada ideedesse ja luua konstruktiivset suhtumist ühisettevõtete tegevusse ja tulemustesse, suurendades seeläbi usaldust nii praeguste kui ka tulevaste probleemide tehnoloogiliste lahenduste vastu. |
| --- | --- |

(29)

Ühisettevõtted peaksid tegutsema
  lihtsalt, paindlikult,
  avatult
  , õiglaselt
  ja läbipaistvalt, edastama oma asjakohastele organitele õigeaegselt kogu nõutava teabe ning tutvustama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu
  , osaledes teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning edendades haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi, teadus- ja teadmusvõrgustikke, sotsiaal- ja majanduspartnereid, meediat-, tööstust- ja VKEsid esindavaid organisatsioone ning muid osalejaid. Kõik ühisettevõtted peaksid tegema sihipäraseid jõupingutusi, et tagada üldsuse piisav ja õigeaegne teavitamine ühisettevõtte tegevusest, ning esitama asjakohase teabe oma veebisaidil, sealhulgas avaldades asjakohaseid dokumente, nagu iga-aastased tegevusaruanded, eduaruanded, juhatuse koosolekute päevakorrad ja protokollid, järgides konfidentsiaalsusnõudeid. Need peaksid tõhustama dialoogi ühiskonnaga, suurendama teadlikkust, soodustama aktiivset osalemist teadusuuringute kõigis etappides, võimaldades kodanikel osaleda lahenduste kavandamisel, panustada ideedesse ja luua konstruktiivset suhtumist ühisettevõtete tegevusse ja tulemustesse, suurendades seeläbi usaldust nii praeguste kui ka tulevaste probleemide tehnoloogiliste lahenduste vastu.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Ühisettevõtete
  rakendamisel tuleks kasutada struktuuri ja eeskirju, mis suurendavad tõhusust ja tagavad lihtsustamise. Sellega seoses peaksid ühisettevõtted võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantsreeglid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 (2) artikliga 71. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Ühisettevõtete
  rakendamisel tuleks kasutada struktuuri ja eeskirju, mis suurendavad tõhusust ja tagavad lihtsustamise. Sellega seoses peaksid ühisettevõtted võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantsreeglid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 (2) artikliga 71.

| (30) | Juhtimisstruktuur ja spetsiaalne programmibüroo on ühisettevõtete ainulaadsed tunnused, mis peaksid võimaldama usaldusel põhinevate tehingute kõrgemat taset. Ühisettevõtete
  rakendamisel tuleks kasutada struktuuri ja reegleid, mis suurendavad
  nende mõju,
  tõhusust ja tagavad
  toetusesaajatele maksimaalse haldusalase
  lihtsustamise
  ning nende halduskoormuse vähendamise
  . Sellega seoses peaksid ühisettevõtted võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantsreeglid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 (2) artikliga 71.
  Selleks et võimaldada ühisettevõtetel täita oma ülesandeid ja lisategevusi, tuleks tagada piisav töötajate arv ja palgaastmed. |
| --- | --- |

(30)

Juhtimisstruktuur ja spetsiaalne programmibüroo on ühisettevõtete ainulaadsed tunnused, mis peaksid võimaldama usaldusel põhinevate tehingute kõrgemat taset. Ühisettevõtete
  rakendamisel tuleks kasutada struktuuri ja reegleid, mis suurendavad
  nende mõju,
  tõhusust ja tagavad
  toetusesaajatele maksimaalse haldusalase
  lihtsustamise
  ning nende halduskoormuse vähendamise
  . Sellega seoses peaksid ühisettevõtted võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantsreeglid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2018/1046 (2) artikliga 71.
  Selleks et võimaldada ühisettevõtetel täita oma ülesandeid ja lisategevusi, tuleks tagada piisav töötajate arv ja palgaastmed.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Osalemine kaudsetes meetmetes, mida ühisettevõtted rahastavad programmi „Euroopa horisont“ alusel, peaks toimuma kooskõlas seda programmi käsitlevas määruses sätestatud eeskirjadega. Ühisettevõtted peaksid tagama nende eeskirjade järjekindla kohaldamise, tuginedes komisjoni võetud asjakohastele meetmetele. Ühisettevõtted peaksid kasutama komisjoni koostatud üldise toetuslepingu näidist. Mis puudutab aega, mille jooksul saab esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise suhtes, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 36 lõikes 4], siis arvesse tuleks võtta innovatsioonitsüklite kestust valdkondades, kus asjaomane ühisettevõte tegutseb. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Osalemine kaudsetes meetmetes, mida ühisettevõtted rahastavad programmi „Euroopa horisont“ alusel, peaks toimuma kooskõlas seda programmi käsitlevas määruses sätestatud eeskirjadega. Ühisettevõtted peaksid tagama nende eeskirjade järjekindla kohaldamise, tuginedes komisjoni võetud asjakohastele meetmetele. Ühisettevõtted peaksid kasutama komisjoni koostatud üldise toetuslepingu näidist. Mis puudutab aega, mille jooksul saab esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise suhtes, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 36 lõikes 4], siis arvesse tuleks võtta innovatsioonitsüklite kestust valdkondades, kus asjaomane ühisettevõte tegutseb.

| (32) | Osalemine kaudsetes meetmetes, mida ühisettevõtted rahastavad programmi „Euroopa horisont“ alusel, peaks toimuma kooskõlas seda programmi käsitlevas määruses sätestatud eeskirjadega.
  Eelkõige VKEdel ei pruugi olla piisavalt vahendeid Euroopa projektides aktiivseks osalemiseks ning kõik ühisettevõtted peaksid neid oma tegevuses toetama. VKEde osalemise soodustamiseks peaksid ühisettevõtted siiski saama kohaldada meetme raames liidu rahastamise suhtes erinevaid rahastamismäärasid sõltuvalt osaleja tüübist. Rahastamismäärasid tuleks kajastada tööprogrammis.
  Ühisettevõtted peaksid tagama nende eeskirjade järjekindla kohaldamise, tuginedes komisjoni võetud asjakohastele meetmetele. Ühisettevõtted peaksid kasutama komisjoni koostatud üldise toetuslepingu näidist. Mis puudutab aega, mille jooksul saab esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise suhtes, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 36 lõikes 4], siis arvesse tuleks võtta innovatsioonitsüklite kestust valdkondades, kus asjaomane ühisettevõte tegutseb. |
| --- | --- |

(32)

Osalemine kaudsetes meetmetes, mida ühisettevõtted rahastavad programmi „Euroopa horisont“ alusel, peaks toimuma kooskõlas seda programmi käsitlevas määruses sätestatud eeskirjadega.
  Eelkõige VKEdel ei pruugi olla piisavalt vahendeid Euroopa projektides aktiivseks osalemiseks ning kõik ühisettevõtted peaksid neid oma tegevuses toetama. VKEde osalemise soodustamiseks peaksid ühisettevõtted siiski saama kohaldada meetme raames liidu rahastamise suhtes erinevaid rahastamismäärasid sõltuvalt osaleja tüübist. Rahastamismäärasid tuleks kajastada tööprogrammis.
  Ühisettevõtted peaksid tagama nende eeskirjade järjekindla kohaldamise, tuginedes komisjoni võetud asjakohastele meetmetele. Ühisettevõtted peaksid kasutama komisjoni koostatud üldise toetuslepingu näidist. Mis puudutab aega, mille jooksul saab esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise suhtes, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 36 lõikes 4], siis arvesse tuleks võtta innovatsioonitsüklite kestust valdkondades, kus asjaomane ühisettevõte tegutseb.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32a) | Kuna oskuste puudumine on konkurentsivõime peamine takistus, peaksid ühisettevõtted aktiivselt kaasa aitama konkreetsete oskuste puudujäägi vähendamisele kogu liidus ning võtma meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks ja soolise mõõtme käsitlemiseks, muu hulgas teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas, aidates kaasa uute teadmiste ja inimkapitali loomisele, osaledes teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning edendades haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi, teadus- ja teadmusvõrgustikke, sotsiaal- ja majanduspartnereid, meediat-, tööstust- ja VKEsid esindavaid organisatsioone ning muid osalejaid. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi teavitada üliõpilasi, kes võivad soovida teha karjääri teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas ning muudes ühisettevõtete tegevusega seotud valdkondades. Ühisettevõtted peaksid olema üks vahenditest, millega meelitada ligi andekaid inimesi ja vähendada ajude äravoolu probleemi, säilitades teadlaste ja eriteadmiste tasakaalustatud ringluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32a)

Kuna oskuste puudumine on konkurentsivõime peamine takistus, peaksid ühisettevõtted aktiivselt kaasa aitama konkreetsete oskuste puudujäägi vähendamisele kogu liidus ning võtma meetmeid soolise tasakaalu parandamiseks ja soolise mõõtme käsitlemiseks, muu hulgas teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas, aidates kaasa uute teadmiste ja inimkapitali loomisele, osaledes teadlikkuse suurendamise kampaaniates ning edendades haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi, teadus- ja teadmusvõrgustikke, sotsiaal- ja majanduspartnereid, meediat-, tööstust- ja VKEsid esindavaid organisatsioone ning muid osalejaid. Ühisettevõtted peaksid otsima võimalusi teavitada üliõpilasi, kes võivad soovida teha karjääri teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas ning muudes ühisettevõtete tegevusega seotud valdkondades. Ühisettevõtted peaksid olema üks vahenditest, millega meelitada ligi andekaid inimesi ja vähendada ajude äravoolu probleemi, säilitades teadlaste ja eriteadmiste tasakaalustatud ringluse.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Üks ühisettevõtete põhieesmärke
  on suurendada liidu majanduslikku suutlikkust ning eelkõige liidu teaduslikku ja tehnoloogilist sõltumatust. Peale selle kerkib pandeemiajärgse taastumise raames jõuliselt esile vajadus investeerida peamistesse tehnoloogiatesse, nagu 5G, tehisintellekt, pilvtehnoloogia, küberturvalisuse tehnoloogia ja keskkonnahoidlik tehnoloogia ning
  seda tehnoloogiat
  liidus väärtustada. Siin mängivad tähtsat rolli kõigi osalejate tulemused. Projekti raames saavutatud tulemuste ja neile ligipääsemise õiguse kaudu saavad liidu rahastamisest kasu kõik osalejad, isegi need, kes ei ole saanud liidult rahalisi vahendeid. Seepärast peaks ühisettevõtete õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise ja tulemuste kasutamiseks ainulitsentside andmise suhtes kehtima liidu huvide kaitsmiseks ka nende osalejate puhul, kellele liit ei ole eraldanud rahalisi vahendeid. Selle vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel peaks ühisettevõte tagama kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega õiglase tasakaalu liidu huvide ja osalejate tulemustega seotud põhiõiguste kaitsmise vahel, võttes arvesse seda, et need osalejad ei saanud meetme jaoks, millega tulemused saavutati, liidult mingeid rahalisi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Üks ühisettevõtete põhieesmärke
  on suurendada liidu majanduslikku suutlikkust ning eelkõige liidu teaduslikku ja tehnoloogilist sõltumatust. Peale selle kerkib pandeemiajärgse taastumise raames jõuliselt esile vajadus investeerida peamistesse tehnoloogiatesse, nagu 5G, tehisintellekt, pilvtehnoloogia, küberturvalisuse tehnoloogia ja keskkonnahoidlik tehnoloogia ning
  seda tehnoloogiat
  liidus väärtustada. Siin mängivad tähtsat rolli kõigi osalejate tulemused. Projekti raames saavutatud tulemuste ja neile ligipääsemise õiguse kaudu saavad liidu rahastamisest kasu kõik osalejad, isegi need, kes ei ole saanud liidult rahalisi vahendeid. Seepärast peaks ühisettevõtete õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise ja tulemuste kasutamiseks ainulitsentside andmise suhtes kehtima liidu huvide kaitsmiseks ka nende osalejate puhul, kellele liit ei ole eraldanud rahalisi vahendeid. Selle vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel peaks ühisettevõte tagama kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega õiglase tasakaalu liidu huvide ja osalejate tulemustega seotud põhiõiguste kaitsmise vahel, võttes arvesse seda, et need osalejad ei saanud meetme jaoks, millega tulemused saavutati, liidult mingeid rahalisi vahendeid.

| (33) | Ühisettevõtete põhieesmärkide seas
  on suurendada liidu majanduslikku suutlikkust ning eelkõige liidu
  tööstuslikku,
  teaduslikku ja tehnoloogilist sõltumatust
  ja kliimaneutraalsust ning luua kestlikum ja konkurentsivõimelisem majandus teadusliku, digitaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni abil
  . Peale selle kerkib pandeemiajärgse taastumise raames jõuliselt esile vajadus investeerida
  tarvilikku taristusse ja
  peamistesse tehnoloogiatesse, nagu
  uued kommunikatsioonitehnoloogia vahendid,
  5
  G ja 6
  G, tehisintellekt, pilvtehnoloogia, küberturvalisuse tehnoloogia ja keskkonnahoidlik tehnoloogia ning
  neid tehnoloogiaid
  liidus väärtustada
  , juurutada ja turustada. Ühisettevõtted peaksid aitama kaasa avatud teaduse edendamisele kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklites 14 ja 39, kus on kirjas, et juurdepääs teadusandmetele peaks olema „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve
  . Siin mängivad tähtsat rolli kõigi osalejate tulemused. Projekti raames saavutatud tulemuste ja neile ligipääsemise õiguse kaudu saavad liidu rahastamisest kasu kõik osalejad, isegi need, kes ei ole saanud liidult rahalisi vahendeid. Seepärast peaks ühisettevõtete õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise ja tulemuste kasutamiseks ainulitsentside andmise suhtes kehtima liidu huvide kaitsmiseks ka nende osalejate puhul, kellele liit ei ole eraldanud rahalisi vahendeid. Selle vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel peaks ühisettevõte tagama kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega õiglase tasakaalu liidu huvide ja osalejate tulemustega seotud põhiõiguste kaitsmise vahel, võttes arvesse seda, et need osalejad ei saanud meetme jaoks, millega tulemused saavutati, liidult mingeid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(33)

Ühisettevõtete põhieesmärkide seas
  on suurendada liidu majanduslikku suutlikkust ning eelkõige liidu
  tööstuslikku,
  teaduslikku ja tehnoloogilist sõltumatust
  ja kliimaneutraalsust ning luua kestlikum ja konkurentsivõimelisem majandus teadusliku, digitaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni abil
  . Peale selle kerkib pandeemiajärgse taastumise raames jõuliselt esile vajadus investeerida
  tarvilikku taristusse ja
  peamistesse tehnoloogiatesse, nagu
  uued kommunikatsioonitehnoloogia vahendid,
  5
  G ja 6
  G, tehisintellekt, pilvtehnoloogia, küberturvalisuse tehnoloogia ja keskkonnahoidlik tehnoloogia ning
  neid tehnoloogiaid
  liidus väärtustada
  , juurutada ja turustada. Ühisettevõtted peaksid aitama kaasa avatud teaduse edendamisele kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklites 14 ja 39, kus on kirjas, et juurdepääs teadusandmetele peaks olema „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve
  . Siin mängivad tähtsat rolli kõigi osalejate tulemused. Projekti raames saavutatud tulemuste ja neile ligipääsemise õiguse kaudu saavad liidu rahastamisest kasu kõik osalejad, isegi need, kes ei ole saanud liidult rahalisi vahendeid. Seepärast peaks ühisettevõtete õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise ja tulemuste kasutamiseks ainulitsentside andmise suhtes kehtima liidu huvide kaitsmiseks ka nende osalejate puhul, kellele liit ei ole eraldanud rahalisi vahendeid. Selle vastuväidete esitamise õiguse kasutamisel peaks ühisettevõte tagama kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega õiglase tasakaalu liidu huvide ja osalejate tulemustega seotud põhiõiguste kaitsmise vahel, võttes arvesse seda, et need osalejad ei saanud meetme jaoks, millega tulemused saavutati, liidult mingeid rahalisi vahendeid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Vastavalt programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 2 punktile c] peaksid ühisettevõtted rakendama selget kestuspõhist lähenemisviisi. Liidu finantshuvide piisavaks kaitsmiseks tuleks ühisettevõtted luua ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2031, et võimaldada neil täita oma toetuste kasutamisega seotud kohustusi seni, kuni viimaste algatatud kaudsete meetmete elluviimine on lõppenud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Vastavalt programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 2 punktile c] peaksid ühisettevõtted rakendama selget kestuspõhist lähenemisviisi. Liidu finantshuvide piisavaks kaitsmiseks tuleks ühisettevõtted luua ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2031, et võimaldada neil täita oma toetuste kasutamisega seotud kohustusi seni, kuni viimaste algatatud kaudsete meetmete elluviimine on lõppenud.

| (38) | Ühisettevõtteid tuleks rahastada liidu programmidest mitmeaastase finantsraamistiku raames ja vajaduse korral taasterahastust „Next Generation EU“.
  Vastavalt programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 2 punktile c] peaksid ühisettevõtted rakendama selget kestuspõhist lähenemisviisi. Liidu finantshuvide piisavaks kaitsmiseks tuleks ühisettevõtted luua ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2031, et võimaldada neil täita oma toetuste kasutamisega seotud kohustusi seni, kuni viimaste algatatud kaudsete meetmete elluviimine on lõppenud. |
| --- | --- |

(38)

Ühisettevõtteid tuleks rahastada liidu programmidest mitmeaastase finantsraamistiku raames ja vajaduse korral taasterahastust „Next Generation EU“.
  Vastavalt programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 2 punktile c] peaksid ühisettevõtted rakendama selget kestuspõhist lähenemisviisi. Liidu finantshuvide piisavaks kaitsmiseks tuleks ühisettevõtted luua ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2031, et võimaldada neil täita oma toetuste kasutamisega seotud kohustusi seni, kuni viimaste algatatud kaudsete meetmete elluviimine on lõppenud.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38a) | Ühisettevõte ning tema organid ja töötajad peaksid vältima oma tegevuses huvide konflikti. Juhatus ja tegevdirektorid peaksid võtma vastu reeglid huvide konfliktide ennetamiseks, vältimiseks ja haldamiseks. Teaduskomitee liikmed peaksid avaldama kogu oma ametialase tegevuse, kõigi finantshuvide ja huvide konfliktide deklaratsiooni ning ajakohastama seda korrapäraselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38a)

Ühisettevõte ning tema organid ja töötajad peaksid vältima oma tegevuses huvide konflikti. Juhatus ja tegevdirektorid peaksid võtma vastu reeglid huvide konfliktide ennetamiseks, vältimiseks ja haldamiseks. Teaduskomitee liikmed peaksid avaldama kogu oma ametialase tegevuse, kõigi finantshuvide ja huvide konfliktide deklaratsiooni ning ajakohastama seda korrapäraselt.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Seoses
  Euroopa
  Komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe (3) prioriteediga, mida toetavad liidu läbivaadatud biomajanduse strateegia, (4) ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia, (5) teatis „Puhas planeet kõigi jaoks“ (6), ringmajanduse tegevuskava (7)

  ja
  uus teatis „Talust taldrikule“ (8), peaks Euroopa bioressursipõhine sektor, sealhulgas VKEd, piirkonnad ja esmatootjad, muutuma kliimaneutraalseks, ringluspõhisemaks ja kestlikumaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Tugev, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline bioressursipõhine innovatsiooni ökosüsteem aitab vähendada sõltuvust taastumatust fossiilsest toorainest ja taastumatutest maavaradest ning kiirendada nende asendamist. See aitab välja arendada kestlikkuse ja ringluspõhise innovatsiooni kaudu taastuvaid bioressursipõhiseid tooteid, materjale ja protsesse ning jäätmetest ja biomassist saadavaid toitaineid. Selline ökosüsteem võimaldab luua väärtust ka kohalikest lähteainetest, sealhulgas jäätmetest, jääkidest ja kõrvalsaadustest, ning seeläbi luua töökohti ja soodustada
  majanduskasvu
  ja arengut kogu liidus – mitte üksnes linnapiirkondades, vaid ka biomassi tootvates maapiirkondades ja rannikualadel, mille puhul on sageli tegemist äärealadega, kus tööstuse arengust saadakse harva kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Seoses
  Euroopa
  Komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe (3) prioriteediga, mida toetavad liidu läbivaadatud biomajanduse strateegia, (4) ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia, (5) teatis „Puhas planeet kõigi jaoks“ (6), ringmajanduse tegevuskava (7)

  ja
  uus teatis „Talust taldrikule“ (8), peaks Euroopa bioressursipõhine sektor, sealhulgas VKEd, piirkonnad ja esmatootjad, muutuma kliimaneutraalseks, ringluspõhisemaks ja kestlikumaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Tugev, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline bioressursipõhine innovatsiooni ökosüsteem aitab vähendada sõltuvust taastumatust fossiilsest toorainest ja taastumatutest maavaradest ning kiirendada nende asendamist. See aitab välja arendada kestlikkuse ja ringluspõhise innovatsiooni kaudu taastuvaid bioressursipõhiseid tooteid, materjale ja protsesse ning jäätmetest ja biomassist saadavaid toitaineid. Selline ökosüsteem võimaldab luua väärtust ka kohalikest lähteainetest, sealhulgas jäätmetest, jääkidest ja kõrvalsaadustest, ning seeläbi luua töökohti ja soodustada
  majanduskasvu
  ja arengut kogu liidus – mitte üksnes linnapiirkondades, vaid ka biomassi tootvates maapiirkondades ja rannikualadel, mille puhul on sageli tegemist äärealadega, kus tööstuse arengust saadakse harva kasu.

| (39) | Seoses komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe (3) prioriteediga, mida toetavad liidu läbivaadatud biomajanduse strateegia (4), ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (5), teatis „Puhas planeet kõigi jaoks“ (6), ringmajanduse tegevuskava (7), uus teatis „Talust taldrikule“ (8)

  ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid
  , peaks Euroopa bioressursipõhine sektor, sealhulgas VKEd
  ja iduettevõtjad
  , piirkonnad ja esmatootjad, muutuma kliimaneutraalseks, ringluspõhisemaks ja kestlikumaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Tugev, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline bioressursipõhine innovatsiooni ökosüsteem aitab vähendada sõltuvust taastumatust fossiilsest toorainest ja taastumatutest maavaradest ning kiirendada nende asendamist. See aitab välja arendada kestlikkuse ja ringluspõhise innovatsiooni kaudu taastuvaid bioressursipõhiseid tooteid, materjale ja protsesse ning jäätmetest ja biomassist saadavaid toitaineid. Selline ökosüsteem võimaldab luua väärtust ka kohalikest lähteainetest, sealhulgas jäätmetest, jääkidest ja kõrvalsaadustest, ning seeläbi luua töökohti ja soodustada
  majandus-
  ja
  sotsiaalset kasvu ning
  arengut kogu liidus – mitte üksnes linnapiirkondades, vaid ka biomassi tootvates maapiirkondades ja rannikualadel, mille puhul on sageli tegemist äärealadega, kus tööstuse
  , majanduse ja sotsiaalsest
  arengust saadakse harva kasu.
  Samuti võib see aidata kaasa selliste lahenduste leidmisele, mille puhul kasutatakse negatiivsete heitkoguste tehnoloogiat ja lähenemist. |
| --- | --- |

(39)

Seoses komisjoni Euroopa rohelise kokkuleppe (3) prioriteediga, mida toetavad liidu läbivaadatud biomajanduse strateegia (4), ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (5), teatis „Puhas planeet kõigi jaoks“ (6), ringmajanduse tegevuskava (7), uus teatis „Talust taldrikule“ (8)

  ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid
  , peaks Euroopa bioressursipõhine sektor, sealhulgas VKEd
  ja iduettevõtjad
  , piirkonnad ja esmatootjad, muutuma kliimaneutraalseks, ringluspõhisemaks ja kestlikumaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Tugev, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline bioressursipõhine innovatsiooni ökosüsteem aitab vähendada sõltuvust taastumatust fossiilsest toorainest ja taastumatutest maavaradest ning kiirendada nende asendamist. See aitab välja arendada kestlikkuse ja ringluspõhise innovatsiooni kaudu taastuvaid bioressursipõhiseid tooteid, materjale ja protsesse ning jäätmetest ja biomassist saadavaid toitaineid. Selline ökosüsteem võimaldab luua väärtust ka kohalikest lähteainetest, sealhulgas jäätmetest, jääkidest ja kõrvalsaadustest, ning seeläbi luua töökohti ja soodustada
  majandus-
  ja
  sotsiaalset kasvu ning
  arengut kogu liidus – mitte üksnes linnapiirkondades, vaid ka biomassi tootvates maapiirkondades ja rannikualadel, mille puhul on sageli tegemist äärealadega, kus tööstuse
  , majanduse ja sotsiaalsest
  arengust saadakse harva kasu.
  Samuti võib see aidata kaasa selliste lahenduste leidmisele, mille puhul kasutatakse negatiivsete heitkoguste tehnoloogiat ja lähenemist.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Programmi „Horisont 2020“ alusel asutatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on keskendunud ressursside säästvale kasutamisele, eelkõige ressursimahukates ja suure mõjuga sektorites, nagu põllumajandus, tekstiilitööstus ja ehitus, võttes sihikule ennekõike kohalikud ettevõtjad, tootjad, vabrikud ja tehased. 2017. aasta oktoobris avaldatud ühisettevõtte vahehindamise aruanne sisaldas 34 soovitust, mida on arvesse võetud käesoleva määrusega asutatava bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte kavandamisel. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte ei ole biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte otsene jätk, vaid pigem programm, mis tugineb oma eelkäija saavutustele ja mille raames tegeletakse selle vajakajäämistega. Esitatud soovituste kohaselt peaks bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte kaasama suurema hulga sidusrühmi, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse. Oma eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid projekte, mille puhul on arvesse võetud ringluse ja kestlikkuse põhimõtet ning planeedi taluvuspiire. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Programmi „Horisont 2020“ alusel asutatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on keskendunud ressursside säästvale kasutamisele, eelkõige ressursimahukates ja suure mõjuga sektorites, nagu põllumajandus, tekstiilitööstus ja ehitus, võttes sihikule ennekõike kohalikud ettevõtjad, tootjad, vabrikud ja tehased. 2017. aasta oktoobris avaldatud ühisettevõtte vahehindamise aruanne sisaldas 34 soovitust, mida on arvesse võetud käesoleva määrusega asutatava bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte kavandamisel. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte ei ole biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte otsene jätk, vaid pigem programm, mis tugineb oma eelkäija saavutustele ja mille raames tegeletakse selle vajakajäämistega. Esitatud soovituste kohaselt peaks bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte kaasama suurema hulga sidusrühmi, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse. Oma eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid projekte, mille puhul on arvesse võetud ringluse ja kestlikkuse põhimõtet ning planeedi taluvuspiire.

| (40) | Programmi „Horisont 2020“ alusel asutatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on keskendunud ressursside säästvale kasutamisele, eelkõige ressursimahukates ja suure mõjuga sektorites, nagu põllumajandus, tekstiilitööstus ja ehitus, võttes sihikule ennekõike kohalikud ettevõtjad, tootjad, vabrikud ja tehased. 2017. aasta oktoobris avaldatud ühisettevõtte vahehindamise aruanne sisaldas 34 soovitust, mida on arvesse võetud käesoleva määrusega asutatava bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte kavandamisel. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte ei ole biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte otsene jätk, vaid pigem programm, mis tugineb oma eelkäija saavutustele ja mille raames tegeletakse selle vajakajäämistega. Esitatud soovituste kohaselt peaks bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte kaasama suurema hulga sidusrühmi, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (
  eri tehnoloogiavaldkonnad,
  põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse
  , ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid. Eelkõige peaks sellega olema tagatud avatus väiksematele osalejatele
  . Oma eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid projekte, mille puhul on arvesse võetud ringluse ja kestlikkuse põhimõtet ning planeedi taluvuspiire
  ning mis leevendavad enda võimalikku sotsiaalset ja keskkonnamõju
  . |
| --- | --- |

(40)

Programmi „Horisont 2020“ alusel asutatud biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte on keskendunud ressursside säästvale kasutamisele, eelkõige ressursimahukates ja suure mõjuga sektorites, nagu põllumajandus, tekstiilitööstus ja ehitus, võttes sihikule ennekõike kohalikud ettevõtjad, tootjad, vabrikud ja tehased. 2017. aasta oktoobris avaldatud ühisettevõtte vahehindamise aruanne sisaldas 34 soovitust, mida on arvesse võetud käesoleva määrusega asutatava bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte kavandamisel. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte ei ole biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte otsene jätk, vaid pigem programm, mis tugineb oma eelkäija saavutustele ja mille raames tegeletakse selle vajakajäämistega. Esitatud soovituste kohaselt peaks bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte kaasama suurema hulga sidusrühmi, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (
  eri tehnoloogiavaldkonnad,
  põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse
  , ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid. Eelkõige peaks sellega olema tagatud avatus väiksematele osalejatele
  . Oma eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid projekte, mille puhul on arvesse võetud ringluse ja kestlikkuse põhimõtet ning planeedi taluvuspiire
  ning mis leevendavad enda võimalikku sotsiaalset ja keskkonnamõju
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte peaks looma lahenduste kasutuselevõtule keskenduvad rühmad kui nõuandeorganid, kes osalevad aktiivselt strateegilistes aruteludes, mille raames määratakse kindlaks partnerluse tegevuskava. On väga oluline kaasata need nõuandeorganid juhtimisstruktuuri, et tagada laiem osalemine ja suuremad erasektori investeeringud biotoorainel põhinevas ringmajandussektoris. Need rühmad peaksid eelkõige pakkuma tuge juhatuse strateegiliste koosolekute jaoks, kus tööstuse juhid ja sidusrühmade esindajad koos komisjoni kõrgetasemeliste esindajatega ühinevad alalise juhatusega, et pidada arutelusid ja määrata kindlaks
  partnerluse
  strateegiline suund. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte peaks looma lahenduste kasutuselevõtule keskenduvad rühmad kui nõuandeorganid, kes osalevad aktiivselt strateegilistes aruteludes, mille raames määratakse kindlaks partnerluse tegevuskava. On väga oluline kaasata need nõuandeorganid juhtimisstruktuuri, et tagada laiem osalemine ja suuremad erasektori investeeringud biotoorainel põhinevas ringmajandussektoris. Need rühmad peaksid eelkõige pakkuma tuge juhatuse strateegiliste koosolekute jaoks, kus tööstuse juhid ja sidusrühmade esindajad koos komisjoni kõrgetasemeliste esindajatega ühinevad alalise juhatusega, et pidada arutelusid ja määrata kindlaks
  partnerluse
  strateegiline suund.

| (41) | Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte peaks looma lahenduste kasutuselevõtule keskenduvad rühmad kui nõuandeorganid, kes osalevad aktiivselt strateegilistes aruteludes, mille raames määratakse kindlaks partnerluse tegevuskava. On väga oluline kaasata need nõuandeorganid juhtimisstruktuuri, et tagada laiem osalemine ja suuremad erasektori investeeringud biotoorainel põhinevas ringmajandussektoris. Need rühmad peaksid eelkõige pakkuma tuge juhatuse strateegiliste koosolekute jaoks, kus tööstuse juhid ja sidusrühmade esindajad koos komisjoni kõrgetasemeliste esindajatega ühinevad alalise juhatusega, et pidada arutelusid ja määrata kindlaks strateegiline suund
  ning tagada partnerluse keskkonnaalane ja sotsiaalne kestlikkus
  . |
| --- | --- |

(41)

Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõte peaks looma lahenduste kasutuselevõtule keskenduvad rühmad kui nõuandeorganid, kes osalevad aktiivselt strateegilistes aruteludes, mille raames määratakse kindlaks partnerluse tegevuskava. On väga oluline kaasata need nõuandeorganid juhtimisstruktuuri, et tagada laiem osalemine ja suuremad erasektori investeeringud biotoorainel põhinevas ringmajandussektoris. Need rühmad peaksid eelkõige pakkuma tuge juhatuse strateegiliste koosolekute jaoks, kus tööstuse juhid ja sidusrühmade esindajad koos komisjoni kõrgetasemeliste esindajatega ühinevad alalise juhatusega, et pidada arutelusid ja määrata kindlaks strateegiline suund
  ning tagada partnerluse keskkonnaalane ja sotsiaalne kestlikkus
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema aidata lennunduse ökoloogilise jalajälje vähendamiseks kiirendada kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamist selle võimalikult varajaseks kasutuselevõtuks, et anda märkimisväärne panus Euroopa rohelise kokkuleppe kõrgelennuliste keskkonnamõju leevendamise eesmärkide saavutamisse, st aidata saavutada eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega 55 % ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes siis, kui kiirendatakse ja optimeeritakse lennundusvaldkonna teadus- ja innovatsiooniprotsesse ning parandatakse liidu lennundustööstuse üleilmset konkurentsivõimet. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte peaks tagama ka selle, et keskkonnahoidlikum lennundus on endiselt ohutu, turvaline ja tõhus inimeste ja kaupade vedamiseks õhuteed pidi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema aidata lennunduse ökoloogilise jalajälje vähendamiseks kiirendada kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamist selle võimalikult varajaseks kasutuselevõtuks, et anda märkimisväärne panus Euroopa rohelise kokkuleppe kõrgelennuliste keskkonnamõju leevendamise eesmärkide saavutamisse, st aidata saavutada eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega 55 % ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes siis, kui kiirendatakse ja optimeeritakse lennundusvaldkonna teadus- ja innovatsiooniprotsesse ning parandatakse liidu lennundustööstuse üleilmset konkurentsivõimet. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte peaks tagama ka selle, et keskkonnahoidlikum lennundus on endiselt ohutu, turvaline ja tõhus inimeste ja kaupade vedamiseks õhuteed pidi.

| (42) | Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema aidata lennunduse ökoloogilise jalajälje vähendamiseks kiirendada kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamist selle võimalikult varajaseks kasutuselevõtuks, et anda märkimisväärne panus Euroopa rohelise kokkuleppe
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119

   (1a)

  (edaspidi „Euroopa kliimamäärus“)
  kõrgelennuliste keskkonnamõju leevendamise eesmärkide saavutamisse, st aidata saavutada eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega 55 % ja saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  . Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes siis, kui kiirendatakse ja optimeeritakse lennundusvaldkonna teadus- ja innovatsiooniprotsesse ning parandatakse liidu lennundustööstuse üleilmset konkurentsivõimet. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte peaks tagama ka selle, et keskkonnahoidlikum lennundus on endiselt ohutu, turvaline ja tõhus inimeste ja kaupade vedamiseks õhuteed pidi. |
| --- | --- |

(42)

Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte põhieesmärk peaks olema aidata lennunduse ökoloogilise jalajälje vähendamiseks kiirendada kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamist selle võimalikult varajaseks kasutuselevõtuks, et anda märkimisväärne panus Euroopa rohelise kokkuleppe
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119

   (1a)

  (edaspidi „Euroopa kliimamäärus“)
  kõrgelennuliste keskkonnamõju leevendamise eesmärkide saavutamisse, st aidata saavutada eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega 55 % ja saavutada
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  . Seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes siis, kui kiirendatakse ja optimeeritakse lennundusvaldkonna teadus- ja innovatsiooniprotsesse ning parandatakse liidu lennundustööstuse üleilmset konkurentsivõimet. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte peaks tagama ka selle, et keskkonnahoidlikum lennundus on endiselt ohutu, turvaline ja tõhus inimeste ja kaupade vedamiseks õhuteed pidi.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44a) | Puhas ja kestlik lennundus, mis seisab COVID-19 pandeemia tõttu silmitsi märkimisväärsete probleemidega, on tunnistatud liidu edu jaoks ülioluliseks elemendiks väga konkurentsitihedas maailmas. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte võiks lennundusalaste teadusuuringute tugibaasi laiendada mitmel viisil. See võiks aidata importida uusi teadmisi, lahendusi ja innovatsioonipotentsiaali, püüdes leida ideid teistest teadusvaldkondadest ja majandussektoritest. Samuti võiks see võimaldada üliõpilastel osaleda tööstuskeskkonnas, eriti VKEdes. Edukas koostöö ühisettevõtete ja akadeemiliste asutuste vahel võib viia sponsitud teaduslepingute, rahastatud koostöö, üliõpilaste praktikaprogrammide, ühiste spetsialiseeritud asutuste, tööstussektori tütarettevõtete programmide, toetuste, preemiate ja auhindadeni, mis ergutavad akadeemilist kogukonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44a)

Puhas ja kestlik lennundus, mis seisab COVID-19 pandeemia tõttu silmitsi märkimisväärsete probleemidega, on tunnistatud liidu edu jaoks ülioluliseks elemendiks väga konkurentsitihedas maailmas. Keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte võiks lennundusalaste teadusuuringute tugibaasi laiendada mitmel viisil. See võiks aidata importida uusi teadmisi, lahendusi ja innovatsioonipotentsiaali, püüdes leida ideid teistest teadusvaldkondadest ja majandussektoritest. Samuti võiks see võimaldada üliõpilastel osaleda tööstuskeskkonnas, eriti VKEdes. Edukas koostöö ühisettevõtete ja akadeemiliste asutuste vahel võib viia sponsitud teaduslepingute, rahastatud koostöö, üliõpilaste praktikaprogrammide, ühiste spetsialiseeritud asutuste, tööstussektori tütarettevõtete programmide, toetuste, preemiate ja auhindadeni, mis ergutavad akadeemilist kogukonda.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Euroopa seisab silmitsi keerulise olukorraga, kus tal tuleb mängida juhtrolli kasvuhoonegaaside heitkoguste ühiskondlike kulude arvessevõtmisel lennutranspordi ärimudelis ning samal ajal tagada Euroopa toodetele võrdsed tingimused maailmaturul. Seepärast peaks keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte toetama Euroopa esindajaid nende rahvusvahelistes standardimise ja seadusandluse alastes jõupingutustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Euroopa seisab silmitsi keerulise olukorraga, kus tal tuleb mängida juhtrolli kasvuhoonegaaside heitkoguste ühiskondlike kulude arvessevõtmisel lennutranspordi ärimudelis ning samal ajal tagada Euroopa toodetele võrdsed tingimused maailmaturul. Seepärast peaks keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte toetama Euroopa esindajaid nende rahvusvahelistes standardimise ja seadusandluse alastes jõupingutustes.

| (47) | Euroopa seisab silmitsi keerulise olukorraga, kus tal tuleb mängida
  üleilmset
  juhtrolli kasvuhoonegaaside heitkoguste
  ja keskkonnamõju
  ühiskondlike kulude arvessevõtmisel lennutranspordi ärimudelis ning samal ajal tagada Euroopa toodetele
  ja teenustele
  võrdsed tingimused maailmaturul
  , samuti õiguse ühendatusele ja sektori konkurentsivõime
  . Seepärast peaks keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte toetama Euroopa esindajaid nende rahvusvahelistes standardimise ja seadusandluse alastes jõupingutustes. |
| --- | --- |

(47)

Euroopa seisab silmitsi keerulise olukorraga, kus tal tuleb mängida
  üleilmset
  juhtrolli kasvuhoonegaaside heitkoguste
  ja keskkonnamõju
  ühiskondlike kulude arvessevõtmisel lennutranspordi ärimudelis ning samal ajal tagada Euroopa toodetele
  ja teenustele
  võrdsed tingimused maailmaturul
  , samuti õiguse ühendatusele ja sektori konkurentsivõime
  . Seepärast peaks keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõte toetama Euroopa esindajaid nende rahvusvahelistes standardimise ja seadusandluse alastes jõupingutustes.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Viimase viie aasta jooksul on kasvanud järsult huvi vesiniku vastu – kõik liikmesriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe. 2019. aasta lõpus tutvustas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastal puudub kasvuhoonegaaside netoheide. Esmatähtsate valdkondade hulka kuuluvad saastevaba vesinik, kütuseelemendid ja muud alternatiivkütused
  ning
  energia salvestamine. Vesinik on olulisel kohal 2020. aasta juulis avaldatud teatistes kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia ja ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia kohta, samuti on see oluline selleks, et kutsuda ellu Euroopa saastevaba vesiniku liit, mis koondab kõik sidusrühmad, et teha liidu saastevaba vesiniku ökosüsteemi väljakujundamiseks kindlaks
  tehnoloogiaga
  seotud vajadused, investeerimisvõimalused ja
  regulatiivsed
  tõkked. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Viimase viie aasta jooksul on kasvanud järsult huvi vesiniku vastu – kõik liikmesriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe. 2019. aasta lõpus tutvustas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastal puudub kasvuhoonegaaside netoheide. Esmatähtsate valdkondade hulka kuuluvad saastevaba vesinik, kütuseelemendid ja muud alternatiivkütused
  ning
  energia salvestamine. Vesinik on olulisel kohal 2020. aasta juulis avaldatud teatistes kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia ja ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia kohta, samuti on see oluline selleks, et kutsuda ellu Euroopa saastevaba vesiniku liit, mis koondab kõik sidusrühmad, et teha liidu saastevaba vesiniku ökosüsteemi väljakujundamiseks kindlaks
  tehnoloogiaga
  seotud vajadused, investeerimisvõimalused ja
  regulatiivsed
  tõkked.

| (48) | Viimase viie aasta jooksul on kasvanud järsult huvi vesiniku vastu – kõik liikmesriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe. 2019. aasta lõpus tutvustas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus
  hiljemalt
  2050. aastal puudub kasvuhoonegaaside netoheide. Esmatähtsate valdkondade hulka kuuluvad saastevaba vesinik, kütuseelemendid ja muud alternatiivkütused, energia salvestamine
  ning negatiivsete heitkoguste tehnoloogia
  . Vesinik on olulisel kohal 2020. aasta juulis avaldatud teatistes kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia ja ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia kohta
  ning Euroopa Parlamendi 19. Mai 2021. Aasta resolutsioonis Euroopa vesinikustrateegia kohta

   (1a), samuti on see oluline selleks, et kutsuda ellu Euroopa saastevaba vesiniku liit, mis koondab kõik sidusrühmad, et teha liidu saastevaba vesiniku ökosüsteemi väljakujundamiseks kindlaks
  tehnoloogiaalaste teadusuuringute ja taristuga
  seotud vajadused, investeerimisvõimalused
  ning regulatiivsed
  ja
  majanduslikud
  tõkked. |
| --- | --- |

(48)

Viimase viie aasta jooksul on kasvanud järsult huvi vesiniku vastu – kõik liikmesriigid on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe. 2019. aasta lõpus tutvustas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus
  hiljemalt
  2050. aastal puudub kasvuhoonegaaside netoheide. Esmatähtsate valdkondade hulka kuuluvad saastevaba vesinik, kütuseelemendid ja muud alternatiivkütused, energia salvestamine
  ning negatiivsete heitkoguste tehnoloogia
  . Vesinik on olulisel kohal 2020. aasta juulis avaldatud teatistes kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia ja ELi energiasüsteemi lõimimise strateegia kohta
  ning Euroopa Parlamendi 19. Mai 2021. Aasta resolutsioonis Euroopa vesinikustrateegia kohta

   (1a), samuti on see oluline selleks, et kutsuda ellu Euroopa saastevaba vesiniku liit, mis koondab kõik sidusrühmad, et teha liidu saastevaba vesiniku ökosüsteemi väljakujundamiseks kindlaks
  tehnoloogiaalaste teadusuuringute ja taristuga
  seotud vajadused, investeerimisvõimalused
  ning regulatiivsed
  ja
  majanduslikud
  tõkked.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Alates 2008. aastast on toetatud vesinikurakendustele keskenduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, peamiselt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtete kaudu (FCH ühisettevõte ja ühisettevõte FCH 2) seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames, ent samuti tavapäraste koostööprojektidega, mis hõlmavad kõiki vesiniku väärtusahela etappe/valdkondi. Saastevaba vesiniku ühisettevõte peaks suurendama ja integreerima liidu teadussuutlikkust, et kiirendada turuleviimiseks valmis kõrgtehnoloogiliste saastevaba vesiniku rakenduste väljatöötamist ja täiustamist lõppkasutamiseks energia-,
  transpordi-
  , ehitus- ja tööstussektoris. See on võimalik vaid siis, kui samal ajal tugevdatakse liidu saastevaba vesiniku väärtusahelat, eelkõige VKEsid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Alates 2008. aastast on toetatud vesinikurakendustele keskenduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, peamiselt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtete kaudu (FCH ühisettevõte ja ühisettevõte FCH 2) seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames, ent samuti tavapäraste koostööprojektidega, mis hõlmavad kõiki vesiniku väärtusahela etappe/valdkondi. Saastevaba vesiniku ühisettevõte peaks suurendama ja integreerima liidu teadussuutlikkust, et kiirendada turuleviimiseks valmis kõrgtehnoloogiliste saastevaba vesiniku rakenduste väljatöötamist ja täiustamist lõppkasutamiseks energia-,
  transpordi-
  , ehitus- ja tööstussektoris. See on võimalik vaid siis, kui samal ajal tugevdatakse liidu saastevaba vesiniku väärtusahelat, eelkõige VKEsid.

| (49) | Alates 2008. aastast on toetatud vesinikurakendustele keskenduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, peamiselt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtete kaudu (FCH ühisettevõte ja ühisettevõte FCH 2) seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames, ent samuti tavapäraste koostööprojektidega, mis hõlmavad kõiki vesiniku väärtusahela etappe/valdkondi. Saastevaba vesiniku ühisettevõte peaks suurendama ja integreerima liidu teadussuutlikkust, et kiirendada turuleviimiseks valmis kõrgtehnoloogiliste saastevaba vesiniku rakenduste väljatöötamist ja täiustamist lõppkasutamiseks energia-,
  lennundus-, merendus- ja raskeveokitranspordi-
  , ehitus- ja tööstussektoris. See on võimalik vaid siis, kui samal ajal tugevdatakse liidu saastevaba vesiniku väärtusahelat, eelkõige VKEsid
  ja idufirmasid
  . |
| --- | --- |

(49)

Alates 2008. aastast on toetatud vesinikurakendustele keskenduvat teadus- ja innovatsioonitegevust, peamiselt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtete kaudu (FCH ühisettevõte ja ühisettevõte FCH 2) seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames, ent samuti tavapäraste koostööprojektidega, mis hõlmavad kõiki vesiniku väärtusahela etappe/valdkondi. Saastevaba vesiniku ühisettevõte peaks suurendama ja integreerima liidu teadussuutlikkust, et kiirendada turuleviimiseks valmis kõrgtehnoloogiliste saastevaba vesiniku rakenduste väljatöötamist ja täiustamist lõppkasutamiseks energia-,
  lennundus-, merendus- ja raskeveokitranspordi-
  , ehitus- ja tööstussektoris. See on võimalik vaid siis, kui samal ajal tugevdatakse liidu saastevaba vesiniku väärtusahelat, eelkõige VKEsid
  ja idufirmasid
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Kuna vesinikku saab kasutada kütusena, energiakandjana ja energia salvestamiseks, on oluline seada saastevaba vesiniku partnerluse raames sisse struktureeritud koostöö mitmete teiste programmi „Euroopa horisont“ partnerlustega, eelkõige lõppkasutuse jaoks. Saastevaba vesiniku partnerlus peaks looma sidemed eelkõige heitevaba maantee- ja veetranspordi, Euroopa raudteesektori, keskkonnahoidliku lennunduse, planeedi heaolu toetavate protsesside ja puhta terase partnerlustega. Sellega seoses tuleks luua juhatusele aru andev struktuur, et tagada nende partnerluste koostöö ja koostoime vesiniku valdkonnas. Saastevaba vesiniku algatus oleks ainus partnerlus, mis keskendub vesiniku tootmise tehnoloogiale. Koostöös lõppkasutuse partnerlustega tuleks keskenduda ennekõike tehnoloogia tutvustamisele ja ühisele tehniliste kirjelduste koostamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Kuna vesinikku saab kasutada kütusena, energiakandjana ja energia salvestamiseks, on oluline seada saastevaba vesiniku partnerluse raames sisse struktureeritud koostöö mitmete teiste programmi „Euroopa horisont“ partnerlustega, eelkõige lõppkasutuse jaoks. Saastevaba vesiniku partnerlus peaks looma sidemed eelkõige heitevaba maantee- ja veetranspordi, Euroopa raudteesektori, keskkonnahoidliku lennunduse, planeedi heaolu toetavate protsesside ja puhta terase partnerlustega. Sellega seoses tuleks luua juhatusele aru andev struktuur, et tagada nende partnerluste koostöö ja koostoime vesiniku valdkonnas. Saastevaba vesiniku algatus oleks ainus partnerlus, mis keskendub vesiniku tootmise tehnoloogiale. Koostöös lõppkasutuse partnerlustega tuleks keskenduda ennekõike tehnoloogia tutvustamisele ja ühisele tehniliste kirjelduste koostamisele.

| (51) | Kuna vesinikku saab kasutada kütusena, energiakandjana ja energia salvestamiseks, on oluline seada saastevaba vesiniku partnerluse raames sisse struktureeritud koostöö mitmete teiste programmi „Euroopa horisont“ partnerlustega, eelkõige lõppkasutuse jaoks
  ning samuti osaleda üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsates projektides
  . Saastevaba vesiniku partnerlus peaks looma sidemed
  ja arendama koostoimet
  eelkõige heitevaba maantee- ja veetranspordi, Euroopa raudteesektori, keskkonnahoidliku lennunduse, planeedi heaolu toetavate protsesside ja puhta terase partnerlustega. Sellega seoses tuleks luua juhatusele aru andev struktuur, et tagada nende partnerluste koostöö ja koostoime vesiniku valdkonnas. Saastevaba vesiniku algatus oleks ainus partnerlus, mis keskendub vesiniku tootmise tehnoloogiale
  ja taristule
  . Koostöös lõppkasutuse partnerlustega tuleks keskenduda ennekõike tehnoloogia tutvustamisele ja ühisele tehniliste kirjelduste koostamisele. |
| --- | --- |

(51)

Kuna vesinikku saab kasutada kütusena, energiakandjana ja energia salvestamiseks, on oluline seada saastevaba vesiniku partnerluse raames sisse struktureeritud koostöö mitmete teiste programmi „Euroopa horisont“ partnerlustega, eelkõige lõppkasutuse jaoks
  ning samuti osaleda üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsates projektides
  . Saastevaba vesiniku partnerlus peaks looma sidemed
  ja arendama koostoimet
  eelkõige heitevaba maantee- ja veetranspordi, Euroopa raudteesektori, keskkonnahoidliku lennunduse, planeedi heaolu toetavate protsesside ja puhta terase partnerlustega. Sellega seoses tuleks luua juhatusele aru andev struktuur, et tagada nende partnerluste koostöö ja koostoime vesiniku valdkonnas. Saastevaba vesiniku algatus oleks ainus partnerlus, mis keskendub vesiniku tootmise tehnoloogiale
  ja taristule
  . Koostöös lõppkasutuse partnerlustega tuleks keskenduda ennekõike tehnoloogia tutvustamisele ja ühisele tehniliste kirjelduste koostamisele.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Esmatähtsate valdkondade hulka kuulub säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku kiirendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Esmatähtsate valdkondade hulka kuulub säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku kiirendamine.

| (53) | Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse
  energia- ja
  ressursitõhusa
  , kestliku
  ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Esmatähtsate valdkondade hulka kuulub säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku kiirendamine. |
| --- | --- |

(53)

Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse
  energia- ja
  ressursitõhusa
  , kestliku
  ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Esmatähtsate valdkondade hulka kuulub säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku kiirendamine.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Komisjoni teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (22) (märts 2020) rõhutatakse, et säästva ja aruka liikuvuse sektoril, näiteks raudteesektoril, on nii vastutus kui ka potentsiaal juhtida digi- ja roheüleminekut, toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja parandada ühenduvust. Seepärast peaksid nii raudtee-, maantee-, lennu- kui ka veetransport andma oma panuse eesmärki vähendada transpordist pärit heidet 2050. aastaks 90 %. Esmajärjekorras peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Komisjoni teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (22) (märts 2020) rõhutatakse, et säästva ja aruka liikuvuse sektoril, näiteks raudteesektoril, on nii vastutus kui ka potentsiaal juhtida digi- ja roheüleminekut, toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja parandada ühenduvust. Seepärast peaksid nii raudtee-, maantee-, lennu- kui ka veetransport andma oma panuse eesmärki vähendada transpordist pärit heidet 2050. aastaks 90 %. Esmajärjekorras peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele.

| (54) | Komisjoni teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (22) (märts 2020)
  ja selle 2021. aasta maikuises ajakohastatud versioonis
  rõhutatakse, et säästva ja aruka liikuvuse sektoril, näiteks raudteesektoril, on nii vastutus kui ka potentsiaal juhtida digi- ja roheüleminekut, toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet
  , hoogustada majanduse taastumist
  ja parandada ühenduvust. Seepärast peaksid nii raudtee-, maantee-, lennu- kui ka veetransport andma oma panuse eesmärki vähendada transpordist pärit heidet 2050. aastaks 90 %. Esmajärjekorras peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (22) (märts 2020)
  ja selle 2021. aasta maikuises ajakohastatud versioonis
  rõhutatakse, et säästva ja aruka liikuvuse sektoril, näiteks raudteesektoril, on nii vastutus kui ka potentsiaal juhtida digi- ja roheüleminekut, toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet
  , hoogustada majanduse taastumist
  ja parandada ühenduvust. Seepärast peaksid nii raudtee-, maantee-, lennu- kui ka veetransport andma oma panuse eesmärki vähendada transpordist pärit heidet 2050. aastaks 90 %. Esmajärjekorras peaks oluline osa praegu 75 % ulatuses mööda maanteed toimuvast sisemaisest kaubaveost minema üle raudteele ja siseveeteedele.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Euroopa raudtee ühisettevõtte eesmärk peaks olema tagada suure läbilaskevõimega integreeritud Euroopa raudteevõrk, kaotades koostalitlusvõimet pärssivad tõkked ja pakkudes täielikuks integreerimiseks lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, sõidukeid, taristut ja teenuseid. Seda tehes tuleks Euroopa Liidu Raudteeameti koordineerimisel ära kasutada digiteerimise ja automatiseerimise pakutavad tohutud võimalused vähendada raudteesektoris kulusid, parandada läbilaskevõimet ning suurendada paindlikkust ja usaldusväärsust ning see peaks põhinema sektori ühisel usaldusväärsel ja toimival süsteemi ülesehitusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Euroopa raudtee ühisettevõtte eesmärk peaks olema tagada suure läbilaskevõimega integreeritud Euroopa raudteevõrk, kaotades koostalitlusvõimet pärssivad tõkked ja pakkudes täielikuks integreerimiseks lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, sõidukeid, taristut ja teenuseid. Seda tehes tuleks Euroopa Liidu Raudteeameti koordineerimisel ära kasutada digiteerimise ja automatiseerimise pakutavad tohutud võimalused vähendada raudteesektoris kulusid, parandada läbilaskevõimet ning suurendada paindlikkust ja usaldusväärsust ning see peaks põhinema sektori ühisel usaldusväärsel ja toimival süsteemi ülesehitusel.

| (56) | Euroopa raudtee ühisettevõtte eesmärk peaks olema tagada suure läbilaskevõimega integreeritud Euroopa raudteevõrk,
  mille eesmärk on saavutada kõrgeimad ohutusstandardid lõppkasutajate, sealhulgas nii reisijate kui ka raudteetöötajate jaoks,
  kaotades koostalitlusvõimet pärssivad tõkked ja pakkudes täielikuks integreerimiseks
  muu hulgas piletimüügil põhinevaid
  lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, sõidukeid, taristut ja teenuseid. Seda tehes tuleks Euroopa Liidu Raudteeameti koordineerimisel ära kasutada digiteerimise ja automatiseerimise pakutavad tohutud võimalused vähendada raudteesektoris kulusid, parandada läbilaskevõimet ning suurendada paindlikkust ja usaldusväärsust
  , turvalisust ja kaasatust
  ning see peaks põhinema sektori ühisel usaldusväärsel ja toimival süsteemi ülesehitusel. |
| --- | --- |

(56)

Euroopa raudtee ühisettevõtte eesmärk peaks olema tagada suure läbilaskevõimega integreeritud Euroopa raudteevõrk,
  mille eesmärk on saavutada kõrgeimad ohutusstandardid lõppkasutajate, sealhulgas nii reisijate kui ka raudteetöötajate jaoks,
  kaotades koostalitlusvõimet pärssivad tõkked ja pakkudes täielikuks integreerimiseks
  muu hulgas piletimüügil põhinevaid
  lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, sõidukeid, taristut ja teenuseid. Seda tehes tuleks Euroopa Liidu Raudteeameti koordineerimisel ära kasutada digiteerimise ja automatiseerimise pakutavad tohutud võimalused vähendada raudteesektoris kulusid, parandada läbilaskevõimet ning suurendada paindlikkust ja usaldusväärsust
  , turvalisust ja kaasatust
  ning see peaks põhinema sektori ühisel usaldusväärsel ja toimival süsteemi ülesehitusel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Raudteesektor on keeruline süsteem, kus taristuettevõtjate, raudtee-ettevõtjate (rongiettevõtjad) ja nende vastavate seadmete (taristu ja veerem) vahel on väga tihe seos. Uuendusi ei ole võimalik teha ilma ühiste tehniliste kirjelduste ja ühise strateegiata, mida rakendatakse kogu raudteesüsteemis. Seepärast peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte süsteemisammas võimaldama sektoril ühtlustuda, tuginedes ühtsele talitluskontseptsioonile ja ühtsele süsteemi ülesehitusele, sealhulgas raudteesüsteemi aluseks olevate teenuste, funktsionaalsete üksuste ja liideste määratlusele. Ühisettevõte peaks tagama üldise raamistiku, kandmaks hoolt selle eest, et
  teadusuuringud
  on kooskõlas ühiselt kokku lepitud ja ühiste tegevusvajaduste ja klientide nõudmistega. Euroopa raudtee ühisettevõtte juhtimismudelis ja otsustusprotsessis peaks kajastuma komisjoni juhtiv roll Euroopa raudteesüsteemi ühtlustamisel ja integreerimisel, eelkõige ühtse talitluskontseptsiooni ja süsteemi ülesehituse kiirel ja tõhusal väljatöötamisel, kaasates nõuandja ja tehnilise toe pakkuja rollis erasektori partnereid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Raudteesektor on keeruline süsteem, kus taristuettevõtjate, raudtee-ettevõtjate (rongiettevõtjad) ja nende vastavate seadmete (taristu ja veerem) vahel on väga tihe seos. Uuendusi ei ole võimalik teha ilma ühiste tehniliste kirjelduste ja ühise strateegiata, mida rakendatakse kogu raudteesüsteemis. Seepärast peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte süsteemisammas võimaldama sektoril ühtlustuda, tuginedes ühtsele talitluskontseptsioonile ja ühtsele süsteemi ülesehitusele, sealhulgas raudteesüsteemi aluseks olevate teenuste, funktsionaalsete üksuste ja liideste määratlusele. Ühisettevõte peaks tagama üldise raamistiku, kandmaks hoolt selle eest, et
  teadusuuringud
  on kooskõlas ühiselt kokku lepitud ja ühiste tegevusvajaduste ja klientide nõudmistega. Euroopa raudtee ühisettevõtte juhtimismudelis ja otsustusprotsessis peaks kajastuma komisjoni juhtiv roll Euroopa raudteesüsteemi ühtlustamisel ja integreerimisel, eelkõige ühtse talitluskontseptsiooni ja süsteemi ülesehituse kiirel ja tõhusal väljatöötamisel, kaasates nõuandja ja tehnilise toe pakkuja rollis erasektori partnereid.

| (58) | Raudteesektor on keeruline süsteem, kus taristuettevõtjate, raudtee-ettevõtjate (rongiettevõtjad) ja nende vastavate seadmete (
  nt
  taristu ja veerem)
  tarnijate
  vahel on väga tihe seos. Uuendusi ei ole võimalik teha ilma ühiste tehniliste kirjelduste ja ühise strateegiata, mida rakendatakse kogu raudteesüsteemis. Seepärast peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte süsteemisammas võimaldama sektoril ühtlustuda, tuginedes ühtsele talitluskontseptsioonile ja ühtsele süsteemi ülesehitusele, sealhulgas raudteesüsteemi aluseks olevate teenuste, funktsionaalsete üksuste ja liideste määratlusele. Ühisettevõte peaks tagama üldise raamistiku, kandmaks hoolt selle eest, et
  reisijatele suuremate õiguste andmiseks
  on
  teadusuuringud
  kooskõlas ühiselt kokku lepitud ja ühiste tegevusvajaduste ja klientide nõudmistega. Euroopa raudtee ühisettevõtte juhtimismudelis ja otsustusprotsessis peaks kajastuma komisjoni juhtiv roll Euroopa raudteesüsteemi ühtlustamisel ja integreerimisel, eelkõige ühtse talitluskontseptsiooni ja süsteemi ülesehituse kiirel ja tõhusal väljatöötamisel, kaasates nõuandja ja tehnilise toe pakkuja rollis erasektori partnereid
  ning võttes arvesse lõppkasutajate, sealhulgas reisijate ja töötajate vajadusi, pöörates erilist tähelepanu ohutusele ja kaasamisele
  . |
| --- | --- |

(58)

Raudteesektor on keeruline süsteem, kus taristuettevõtjate, raudtee-ettevõtjate (rongiettevõtjad) ja nende vastavate seadmete (
  nt
  taristu ja veerem)
  tarnijate
  vahel on väga tihe seos. Uuendusi ei ole võimalik teha ilma ühiste tehniliste kirjelduste ja ühise strateegiata, mida rakendatakse kogu raudteesüsteemis. Seepärast peaks Euroopa raudtee ühisettevõtte süsteemisammas võimaldama sektoril ühtlustuda, tuginedes ühtsele talitluskontseptsioonile ja ühtsele süsteemi ülesehitusele, sealhulgas raudteesüsteemi aluseks olevate teenuste, funktsionaalsete üksuste ja liideste määratlusele. Ühisettevõte peaks tagama üldise raamistiku, kandmaks hoolt selle eest, et
  reisijatele suuremate õiguste andmiseks
  on
  teadusuuringud
  kooskõlas ühiselt kokku lepitud ja ühiste tegevusvajaduste ja klientide nõudmistega. Euroopa raudtee ühisettevõtte juhtimismudelis ja otsustusprotsessis peaks kajastuma komisjoni juhtiv roll Euroopa raudteesüsteemi ühtlustamisel ja integreerimisel, eelkõige ühtse talitluskontseptsiooni ja süsteemi ülesehituse kiirel ja tõhusal väljatöötamisel, kaasates nõuandja ja tehnilise toe pakkuja rollis erasektori partnereid
  ning võttes arvesse lõppkasutajate, sealhulgas reisijate ja töötajate vajadusi, pöörates erilist tähelepanu ohutusele ja kaasamisele
  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (61) | Kooskõlas
  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
  kestliku arengu eesmärkide, eelkõige 3. eesmärgi kohaste komisjoni prioriteetidega ja teatisega „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (23) on liit võtnud kindlalt nõuks anda oma panus, et tagada kõigile tervislik elu ja edendada kõigi heaolu, seada sisse veelgi tugevam partnerlus kahe mandri vahel ning toetada teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse arengut Aafrikas. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks keskenduma nakkushaiguste, näiteks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi tõrjumiseks vajaliku diagnostika ja ravi ning asjakohaste vaktsiinide, nagu ka muu tervisetehnoloogia puudumise probleemile, kuid samuti Aafrikas, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas, levivatele vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et olukorras, kus maailma eri piirkonnad on kaubanduse ja turismi kaudu üksteisega rohkem ühendatud, võivad nakkushaigused levida kiiresti üle kogu maailma. Seepärast on väga tähtis arendada tervisetehnoloogiat, et piirata nakkushaiguste levikut ning võidelda nende vastu, kui nad on juba levinud, kaitsmaks asjaomaste riikide ja liidu kodanike tervist. Selleks et saavutada maailmas tervishoiu valdkonnas tugevam juhtpositsioon, kui on saavutatud praeguse EDCTP2 algatuse raames, tuleks partnerluse ulatust laiendada, et hõlmata reageerimine tekkivatele nakkushaiguste ohtudele, suurenevatele antimikroobikumiresistentsusega seotud probleemidele ja mittenakkuslike haiguste puhul esinevale komorbiidsusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61)

Kooskõlas
  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
  kestliku arengu eesmärkide, eelkõige 3. eesmärgi kohaste komisjoni prioriteetidega ja teatisega „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (23) on liit võtnud kindlalt nõuks anda oma panus, et tagada kõigile tervislik elu ja edendada kõigi heaolu, seada sisse veelgi tugevam partnerlus kahe mandri vahel ning toetada teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse arengut Aafrikas. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks keskenduma nakkushaiguste, näiteks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi tõrjumiseks vajaliku diagnostika ja ravi ning asjakohaste vaktsiinide, nagu ka muu tervisetehnoloogia puudumise probleemile, kuid samuti Aafrikas, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas, levivatele vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et olukorras, kus maailma eri piirkonnad on kaubanduse ja turismi kaudu üksteisega rohkem ühendatud, võivad nakkushaigused levida kiiresti üle kogu maailma. Seepärast on väga tähtis arendada tervisetehnoloogiat, et piirata nakkushaiguste levikut ning võidelda nende vastu, kui nad on juba levinud, kaitsmaks asjaomaste riikide ja liidu kodanike tervist. Selleks et saavutada maailmas tervishoiu valdkonnas tugevam juhtpositsioon, kui on saavutatud praeguse EDCTP2 algatuse raames, tuleks partnerluse ulatust laiendada, et hõlmata reageerimine tekkivatele nakkushaiguste ohtudele, suurenevatele antimikroobikumiresistentsusega seotud probleemidele ja mittenakkuslike haiguste puhul esinevale komorbiidsusele.

| (61) | Kooskõlas
  ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide, eelkõige 3. eesmärgi kohaste komisjoni prioriteetidega ja teatisega „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (23) on liit võtnud kindlalt nõuks anda oma panus, et tagada kõigile tervislik elu ja edendada kõigi heaolu, seada sisse veelgi tugevam partnerlus kahe mandri vahel ning toetada teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse arengut Aafrikas. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks keskenduma nakkushaiguste, näiteks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi tõrjumiseks vajaliku diagnostika ja ravi ning asjakohaste vaktsiinide, nagu ka muu tervisetehnoloogia puudumise probleemile, kuid samuti Aafrikas, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas, levivatele vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et olukorras, kus maailma eri piirkonnad on kaubanduse ja turismi kaudu üksteisega rohkem ühendatud, võivad nakkushaigused levida kiiresti üle kogu maailma. Seepärast on väga tähtis arendada tervisetehnoloogiat, et piirata nakkushaiguste levikut ning võidelda nende vastu, kui nad on juba levinud, kaitsmaks
  , parandamaks ja edendamaks
  asjaomaste riikide ja liidu kodanike tervist
  , toetades tervise edendamist ja haiguste ennetamist, vähendades tervisealast ebavõrdsust ning tagades võrdse ja täieliku juurdepääsu tervishoiuteenustele
  . Selleks et saavutada maailmas tervishoiu valdkonnas tugevam juhtpositsioon, kui on saavutatud praeguse EDCTP2 algatuse raames, tuleks partnerluse ulatust laiendada, et hõlmata reageerimine tekkivatele nakkushaiguste ohtudele, suurenevatele antimikroobikumiresistentsusega seotud probleemidele ja mittenakkuslike haiguste puhul esinevale komorbiidsusele. |
| --- | --- |

(61)

Kooskõlas
  ÜRO
  kestliku arengu eesmärkide, eelkõige 3. eesmärgi kohaste komisjoni prioriteetidega ja teatisega „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (23) on liit võtnud kindlalt nõuks anda oma panus, et tagada kõigile tervislik elu ja edendada kõigi heaolu, seada sisse veelgi tugevam partnerlus kahe mandri vahel ning toetada teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse arengut Aafrikas. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks keskenduma nakkushaiguste, näiteks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi tõrjumiseks vajaliku diagnostika ja ravi ning asjakohaste vaktsiinide, nagu ka muu tervisetehnoloogia puudumise probleemile, kuid samuti Aafrikas, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas, levivatele vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et olukorras, kus maailma eri piirkonnad on kaubanduse ja turismi kaudu üksteisega rohkem ühendatud, võivad nakkushaigused levida kiiresti üle kogu maailma. Seepärast on väga tähtis arendada tervisetehnoloogiat, et piirata nakkushaiguste levikut ning võidelda nende vastu, kui nad on juba levinud, kaitsmaks
  , parandamaks ja edendamaks
  asjaomaste riikide ja liidu kodanike tervist
  , toetades tervise edendamist ja haiguste ennetamist, vähendades tervisealast ebavõrdsust ning tagades võrdse ja täieliku juurdepääsu tervishoiuteenustele
  . Selleks et saavutada maailmas tervishoiu valdkonnas tugevam juhtpositsioon, kui on saavutatud praeguse EDCTP2 algatuse raames, tuleks partnerluse ulatust laiendada, et hõlmata reageerimine tekkivatele nakkushaiguste ohtudele, suurenevatele antimikroobikumiresistentsusega seotud probleemidele ja mittenakkuslike haiguste puhul esinevale komorbiidsusele.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Sahara-tagust Aafrikat kahjustavate nakkushaiguste tõrjumiseks nüüdisaegsete tehnoloogiliste vahendite abil on vaja kaasata suur hulk osalejaid ja võtta pikaajalisi kohustusi. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks vahendama tulemuslikku ja kestlikku võrgustike loomist ja koostööd põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal, luues sidemeid arvukate era- ja avaliku sektori organisatsioonidega, et tugevdada projektide raames ja asutuste vahel tehtavat koostööd. Samuti peaks programm aitama sisse seada uut põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist koostööd mitut riiki ja toimumiskohta hõlmavate uuringute tegemiseks Sahara-taguses Aafrikas. Peale selle peaks korrapäraselt korraldatav rahvusvaheline konverents – EDCTP foorum – andma Euroopast, Aafrikast ja mujalt pärit teadlastele ja asjaomastele võrgustikele võimaluse jagada tulemusi ja ideid ning luua koostöösidemeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Sahara-tagust Aafrikat kahjustavate nakkushaiguste tõrjumiseks nüüdisaegsete tehnoloogiliste vahendite abil on vaja kaasata suur hulk osalejaid ja võtta pikaajalisi kohustusi. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks vahendama tulemuslikku ja kestlikku võrgustike loomist ja koostööd põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal, luues sidemeid arvukate era- ja avaliku sektori organisatsioonidega, et tugevdada projektide raames ja asutuste vahel tehtavat koostööd. Samuti peaks programm aitama sisse seada uut põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist koostööd mitut riiki ja toimumiskohta hõlmavate uuringute tegemiseks Sahara-taguses Aafrikas. Peale selle peaks korrapäraselt korraldatav rahvusvaheline konverents – EDCTP foorum – andma Euroopast, Aafrikast ja mujalt pärit teadlastele ja asjaomastele võrgustikele võimaluse jagada tulemusi ja ideid ning luua koostöösidemeid.

| (62) | Sahara-tagust Aafrikat kahjustavate nakkushaiguste tõrjumiseks nüüdisaegsete tehnoloogiliste vahendite abil on vaja kaasata suur hulk osalejaid ja võtta pikaajalisi kohustusi. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks vahendama tulemuslikku ja kestlikku võrgustike loomist ja koostööd põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal, luues sidemeid arvukate era-
  , mittetulundusliku
  ja avaliku sektori organisatsioonidega, et tugevdada projektide raames ja asutuste vahel tehtavat koostööd
  . Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks looma tugevad seosed ja koostoime Euroopa Arengufondi seni rakendatud algatustega ning parandama koordineerimist eri tegevusvaldkondades, tehes koostööd suutlikkuse suurendamise ning vahendite ja taristute jagamise valdkonnas, võttes meetmeid, mida toetatakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist Aafrikas.
  Samuti peaks programm aitama sisse seada uut põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist koostööd mitut riiki ja toimumiskohta hõlmavate uuringute tegemiseks Sahara-taguses Aafrikas. Peale selle peaks korrapäraselt korraldatav rahvusvaheline konverents – EDCTP foorum – andma Euroopast, Aafrikast ja mujalt pärit teadlastele ja asjaomastele võrgustikele võimaluse jagada tulemusi ja ideid ning luua koostöösidemeid. |
| --- | --- |

(62)

Sahara-tagust Aafrikat kahjustavate nakkushaiguste tõrjumiseks nüüdisaegsete tehnoloogiliste vahendite abil on vaja kaasata suur hulk osalejaid ja võtta pikaajalisi kohustusi. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks vahendama tulemuslikku ja kestlikku võrgustike loomist ja koostööd põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal, luues sidemeid arvukate era-
  , mittetulundusliku
  ja avaliku sektori organisatsioonidega, et tugevdada projektide raames ja asutuste vahel tehtavat koostööd
  . Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks looma tugevad seosed ja koostoime Euroopa Arengufondi seni rakendatud algatustega ning parandama koordineerimist eri tegevusvaldkondades, tehes koostööd suutlikkuse suurendamise ning vahendite ja taristute jagamise valdkonnas, võttes meetmeid, mida toetatakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist Aafrikas.
  Samuti peaks programm aitama sisse seada uut põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunalist koostööd mitut riiki ja toimumiskohta hõlmavate uuringute tegemiseks Sahara-taguses Aafrikas. Peale selle peaks korrapäraselt korraldatav rahvusvaheline konverents – EDCTP foorum – andma Euroopast, Aafrikast ja mujalt pärit teadlastele ja asjaomastele võrgustikele võimaluse jagada tulemusi ja ideid ning luua koostöösidemeid.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (64) | On oluline, et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavad või ühisettevõtte tööprogrammiga muul moel hõlmatud teadusuuringud oleksid täielikult kooskõlas
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  hartaga, Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega, Maailma Arstide Liidu 2008. aasta Helsingi deklaratsioonis esitatud eetikapõhimõtetega, inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu vastu võetud hea kliinilise tava standarditega, asjakohaste liidu õigusaktidega ning teadusuuringute asukohariikide eetikanormidega. Peale selle peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte nõudma, et uuenduslikud lahendused ja sekkumised, mis töötatakse välja programmi raames toetatavate kaudsete meetmete tulemuste põhjal, peavad olema taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele elanikkonnarühmadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(64)

On oluline, et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavad või ühisettevõtte tööprogrammiga muul moel hõlmatud teadusuuringud oleksid täielikult kooskõlas
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  hartaga, Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega, Maailma Arstide Liidu 2008. aasta Helsingi deklaratsioonis esitatud eetikapõhimõtetega, inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu vastu võetud hea kliinilise tava standarditega, asjakohaste liidu õigusaktidega ning teadusuuringute asukohariikide eetikanormidega. Peale selle peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte nõudma, et uuenduslikud lahendused ja sekkumised, mis töötatakse välja programmi raames toetatavate kaudsete meetmete tulemuste põhjal, peavad olema taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele elanikkonnarühmadele.

| (64) | On oluline, et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavad või ühisettevõtte tööprogrammiga muul moel hõlmatud teadusuuringud oleksid täielikult kooskõlas hartaga, Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega, Maailma Arstide Liidu 2008. aasta Helsingi deklaratsioonis esitatud eetikapõhimõtetega, inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu vastu võetud hea kliinilise tava standarditega, asjakohaste liidu õigusaktidega ning teadusuuringute asukohariikide eetikanormidega. Peale selle peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte nõudma, et uuenduslikud lahendused ja sekkumised, mis töötatakse välja programmi raames toetatavate kaudsete meetmete tulemuste põhjal, peavad olema taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele elanikkonnarühmadele
  , kes elavad madala sissetulekuga piirkondades
  .
  Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks samuti toetama eetikakomiteede loomist Aafrika riikides, et toetada teadus- ja innovatsioonitegevust. |
| --- | --- |

(64)

On oluline, et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavad või ühisettevõtte tööprogrammiga muul moel hõlmatud teadusuuringud oleksid täielikult kooskõlas hartaga, Euroopa inimõiguste konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega, Maailma Arstide Liidu 2008. aasta Helsingi deklaratsioonis esitatud eetikapõhimõtetega, inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu vastu võetud hea kliinilise tava standarditega, asjakohaste liidu õigusaktidega ning teadusuuringute asukohariikide eetikanormidega. Peale selle peaks ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte nõudma, et uuenduslikud lahendused ja sekkumised, mis töötatakse välja programmi raames toetatavate kaudsete meetmete tulemuste põhjal, peavad olema taskukohased ja kättesaadavad haavatavatele elanikkonnarühmadele
  , kes elavad madala sissetulekuga piirkondades
  .
  Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks samuti toetama eetikakomiteede loomist Aafrika riikides, et toetada teadus- ja innovatsioonitegevust.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (65) | Selleks et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte oleks edukas ja kannustaks partnerluses kaasa lööma, peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid juriidilisi isikuid, kes on programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastamiskõlblikud ning kes on asutatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluses osalevas riigis. Teistes liidu liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja Sahara-taguse Aafrika riikides asutatud üksustel peaks siiski olema võimalik osaleda projektikonkurssidel, ilma et neile eraldataks rahalisi vahendeid. Lisaks peaksid üksused, mis on asutatud mõnes muus kui EDCTP3 liikmeks olevas riigis, olema rahastamiskõlblikud teatavate projektikonkursside teemade või rahvatervist ohustava hädaolukorraga seotud projektikonkursside puhul, kui see on ette nähtud tööprogrammis. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingulisi, et kaitsta liidu finantshuve. Tuleks taotleda teadus- ja tehnoloogialepingute sõlmimist kolmandate riikidega. Kui üksused, mis asuvad kolmandas riigis, kellega ei ole sellist lepingut sõlmitud, osalevad rahaliste vahenditega kaudses meetmes, peaks EDCTP3 ühisettevõte kohaldama liidu huvide kaitseks alternatiivseid abinõusid: meetme finantsjuhtimine peaks toimuma liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning eelmaksete summat ja toetuslepingu vastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohandada, et neis võetaks asjakohaselt arvesse finantsriske. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65)

Selleks et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte oleks edukas ja kannustaks partnerluses kaasa lööma, peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid juriidilisi isikuid, kes on programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastamiskõlblikud ning kes on asutatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluses osalevas riigis. Teistes liidu liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja Sahara-taguse Aafrika riikides asutatud üksustel peaks siiski olema võimalik osaleda projektikonkurssidel, ilma et neile eraldataks rahalisi vahendeid. Lisaks peaksid üksused, mis on asutatud mõnes muus kui EDCTP3 liikmeks olevas riigis, olema rahastamiskõlblikud teatavate projektikonkursside teemade või rahvatervist ohustava hädaolukorraga seotud projektikonkursside puhul, kui see on ette nähtud tööprogrammis. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingulisi, et kaitsta liidu finantshuve. Tuleks taotleda teadus- ja tehnoloogialepingute sõlmimist kolmandate riikidega. Kui üksused, mis asuvad kolmandas riigis, kellega ei ole sellist lepingut sõlmitud, osalevad rahaliste vahenditega kaudses meetmes, peaks EDCTP3 ühisettevõte kohaldama liidu huvide kaitseks alternatiivseid abinõusid: meetme finantsjuhtimine peaks toimuma liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning eelmaksete summat ja toetuslepingu vastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohandada, et neis võetaks asjakohaselt arvesse finantsriske.

| (65) | Selleks et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte oleks edukas ja kannustaks partnerluses kaasa lööma, peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid juriidilisi isikuid, kes on programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastamiskõlblikud ning kes on asutatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluses osalevas riigis. Teistes liidu liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja Sahara-taguse Aafrika riikides asutatud üksustel peaks siiski olema võimalik osaleda projektikonkurssidel, ilma et neile eraldataks rahalisi vahendeid. Lisaks peaksid üksused, mis on asutatud mõnes muus kui EDCTP3 liikmeks olevas riigis, olema rahastamiskõlblikud teatavate projektikonkursside teemade või rahvatervist ohustava hädaolukorraga seotud projektikonkursside puhul, kui see on ette nähtud tööprogrammis. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingulisi, et kaitsta liidu finantshuve. Tuleks taotleda teadus- ja tehnoloogialepingute sõlmimist kolmandate riikidega. Kui üksused, mis asuvad kolmandas riigis, kellega ei ole sellist lepingut sõlmitud, osalevad rahaliste vahenditega kaudses meetmes, peaks EDCTP3 ühisettevõte kohaldama liidu huvide kaitseks alternatiivseid abinõusid: meetme finantsjuhtimine peaks toimuma liikmesriigis või assotsieerunud riigis, välja arvatud projektide puhul, mida juhivad Aafrika üksused või riigid, ning eelmaksete summat ja toetuslepingu vastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohandada, et neis võetaks asjakohaselt arvesse finantsriske. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte oleks edukas ja kannustaks partnerluses kaasa lööma, peaks ühisettevõte rahastama üksnes selliseid juriidilisi isikuid, kes on programmi „Euroopa horisont“ alusel rahastamiskõlblikud ning kes on asutatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluses osalevas riigis. Teistes liidu liikmesriikides, assotsieerunud riikides ja Sahara-taguse Aafrika riikides asutatud üksustel peaks siiski olema võimalik osaleda projektikonkurssidel, ilma et neile eraldataks rahalisi vahendeid. Lisaks peaksid üksused, mis on asutatud mõnes muus kui EDCTP3 liikmeks olevas riigis, olema rahastamiskõlblikud teatavate projektikonkursside teemade või rahvatervist ohustava hädaolukorraga seotud projektikonkursside puhul, kui see on ette nähtud tööprogrammis. Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte peaks võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingulisi, et kaitsta liidu finantshuve. Tuleks taotleda teadus- ja tehnoloogialepingute sõlmimist kolmandate riikidega. Kui üksused, mis asuvad kolmandas riigis, kellega ei ole sellist lepingut sõlmitud, osalevad rahaliste vahenditega kaudses meetmes, peaks EDCTP3 ühisettevõte kohaldama liidu huvide kaitseks alternatiivseid abinõusid: meetme finantsjuhtimine peaks toimuma liikmesriigis või assotsieerunud riigis, välja arvatud projektide puhul, mida juhivad Aafrika üksused või riigid, ning eelmaksete summat ja toetuslepingu vastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohandada, et neis võetaks asjakohaselt arvesse finantsriske.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 66

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (66) | Seoses komisjoni prioriteetidega „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ja „digiajastule vastav Euroopa“ peaks Euroopa tööstus, sh VKEd, muutuma
  keskkonnahoidlikumaks
  , ringluspõhisemaks ja digitaalsemaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Komisjon on rõhutanud meditsiiniseadmete ja digitehnoloogiate rolli tekkivate
  probleemide
  lahendamisel ning e-teenuste kasutamist kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamisel ja on kutsunud üles tagama varustamise taskukohaste ravimitega, et täita
  liidu
  vajadusi, toetades samal ajal uuenduslikku ja maailmas juhtpositsioonil olevat Euroopa ravimitööstust. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärk on aidata parandada liidu tervishoiusektori
  kui liidu teadmispõhise majanduse nurgakivi
  konkurentsivõimet
  ning suurendada majandustegevust
  tervisetehnoloogia, ennekõike terviklike terviselaheduste väljatöötamisel,
  olles
  niiviisi vahend, mis aitab
  suurendada tehnoloogilist sõltumatust
  ja edendada meie riikide ühiskonna digiüleminekut. Sellised poliitilised prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks loodava avaliku ja erasektori partnerluse raames kokku olulised osalejad: akadeemilised ringkonnad, eri suuruses ettevõtted ja tervishoiualaste uuenduste lõppkasutajad. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks aitama saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (9) ja Euroopa terviseühtsuse tegevuskavas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (10). Ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga (11), Euroopa ravimistrateegiaga (12) ning VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (13). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(66)

Seoses komisjoni prioriteetidega „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ja „digiajastule vastav Euroopa“ peaks Euroopa tööstus, sh VKEd, muutuma
  keskkonnahoidlikumaks
  , ringluspõhisemaks ja digitaalsemaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Komisjon on rõhutanud meditsiiniseadmete ja digitehnoloogiate rolli tekkivate
  probleemide
  lahendamisel ning e-teenuste kasutamist kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamisel ja on kutsunud üles tagama varustamise taskukohaste ravimitega, et täita
  liidu
  vajadusi, toetades samal ajal uuenduslikku ja maailmas juhtpositsioonil olevat Euroopa ravimitööstust. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärk on aidata parandada liidu tervishoiusektori
  kui liidu teadmispõhise majanduse nurgakivi
  konkurentsivõimet
  ning suurendada majandustegevust
  tervisetehnoloogia, ennekõike terviklike terviselaheduste väljatöötamisel,
  olles
  niiviisi vahend, mis aitab
  suurendada tehnoloogilist sõltumatust
  ja edendada meie riikide ühiskonna digiüleminekut. Sellised poliitilised prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks loodava avaliku ja erasektori partnerluse raames kokku olulised osalejad: akadeemilised ringkonnad, eri suuruses ettevõtted ja tervishoiualaste uuenduste lõppkasutajad. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks aitama saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (9) ja Euroopa terviseühtsuse tegevuskavas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (10). Ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga (11), Euroopa ravimistrateegiaga (12) ning VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (13).

| (66) | Seoses komisjoni prioriteetidega „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ja „digiajastule vastav Euroopa“ peaks Euroopa tööstus, sh VKEd
  ja idufirmad
  , muutuma
  keskkonnasäästlikumaks
  , ringluspõhisemaks ja digitaalsemaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Komisjon on rõhutanud meditsiiniseadmete
  , täiustatud diagnostika, ravi
  ja digitehnoloogiate rolli tekkivate
  tervishoiuprobleemide
  lahendamisel ning e-teenuste kasutamist kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamisel ja on kutsunud üles tagama varustamise taskukohaste ravimitega, et täita
  patsientide
  vajadusi, toetades samal ajal uuenduslikku ja maailmas juhtpositsioonil olevat Euroopa ravimitööstust. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärk on aidata parandada liidu tervishoiusektori konkurentsivõimet tervisetehnoloogia, ennekõike terviklike terviselaheduste väljatöötamisel,
  parandades
  niiviisi
  tervishoiuteenuste kvaliteeti ja osutamist kõikjal liidus ning olles
  vahend, mis aitab
  kiirendada tehnoloogia arengut
  ja
  tekitada juurde innovaatilisi lahendusi ning
  edendada meie riikide ühiskonna digiüleminekut. Sellised poliitilised prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks loodava avaliku ja erasektori partnerluse raames kokku olulised osalejad:
  avalik sektor,
  akadeemilised ringkonnad, eri suuruses ettevõtted ja tervishoiualaste uuenduste lõppkasutajad. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks aitama saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (9)

  ning programmi „Euroopa horisont“ vähimissioonis
  ja Euroopa terviseühtsuse tegevuskavas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (10)

  , samuti tuleks tõhustada koostööd erinevate Euroopa algatustega, kes tegelevad harvikhaigustega
  . Ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga (11)

  ja selle ajakohastatud versiooniga,
  Euroopa ravimistrateegiaga (12) ning VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (13).
  Tuleks püüda saavutada koostoime ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutusega (HERA), et luua struktuuriline koostöösüsteem, mis võimaldaks liidul terviseohte tõhusamalt ennetada ja nendega tõhusamalt tegeleda. Koostöömehhanismid ja koostoime


  programmiga „EL tervise heaks“ aitavad samuti suurendada liidu valmisolekut piiriülesteks terviseohtudeks, tugevdada tervishoiusüsteeme ning parandada uuenduslike ravimite kättesaadavust ja taskukohasust. Ühisettevõte peaks lisaks arendama koostoimet tervishoiu Euroopa andmeruumiga ning harvikhaiguste valdkonna teadusalgatustega. |
| --- | --- |

(66)

Seoses komisjoni prioriteetidega „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ja „digiajastule vastav Euroopa“ peaks Euroopa tööstus, sh VKEd
  ja idufirmad
  , muutuma
  keskkonnasäästlikumaks
  , ringluspõhisemaks ja digitaalsemaks, jäädes samal ajal konkurentsivõimeliseks üleilmsel tasandil. Komisjon on rõhutanud meditsiiniseadmete
  , täiustatud diagnostika, ravi
  ja digitehnoloogiate rolli tekkivate
  tervishoiuprobleemide
  lahendamisel ning e-teenuste kasutamist kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamisel ja on kutsunud üles tagama varustamise taskukohaste ravimitega, et täita
  patsientide
  vajadusi, toetades samal ajal uuenduslikku ja maailmas juhtpositsioonil olevat Euroopa ravimitööstust. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärk on aidata parandada liidu tervishoiusektori konkurentsivõimet tervisetehnoloogia, ennekõike terviklike terviselaheduste väljatöötamisel,
  parandades
  niiviisi
  tervishoiuteenuste kvaliteeti ja osutamist kõikjal liidus ning olles
  vahend, mis aitab
  kiirendada tehnoloogia arengut
  ja
  tekitada juurde innovaatilisi lahendusi ning
  edendada meie riikide ühiskonna digiüleminekut. Sellised poliitilised prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua tervisega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks loodava avaliku ja erasektori partnerluse raames kokku olulised osalejad:
  avalik sektor,
  akadeemilised ringkonnad, eri suuruses ettevõtted ja tervishoiualaste uuenduste lõppkasutajad. Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks aitama saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (9)

  ning programmi „Euroopa horisont“ vähimissioonis
  ja Euroopa terviseühtsuse tegevuskavas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (10)

  , samuti tuleks tõhustada koostööd erinevate Euroopa algatustega, kes tegelevad harvikhaigustega
  . Ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas Euroopa uue tööstusstrateegiaga (11)

  ja selle ajakohastatud versiooniga,
  Euroopa ravimistrateegiaga (12) ning VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (13).
  Tuleks püüda saavutada koostoime ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutusega (HERA), et luua struktuuriline koostöösüsteem, mis võimaldaks liidul terviseohte tõhusamalt ennetada ja nendega tõhusamalt tegeleda. Koostöömehhanismid ja koostoime


  programmiga „EL tervise heaks“ aitavad samuti suurendada liidu valmisolekut piiriülesteks terviseohtudeks, tugevdada tervishoiusüsteeme ning parandada uuenduslike ravimite kättesaadavust ja taskukohasust. Ühisettevõte peaks lisaks arendama koostoimet tervishoiu Euroopa andmeruumiga ning harvikhaiguste valdkonna teadusalgatustega.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (67) | Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte tugineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (ühisettevõte IMI2) kogemustele, sealhulgas tööle, mida tehti selle algatuse raames COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte IMI2 vahehindamise käigus (14) esitatud soovituste kohaselt peab jätkualgatus „võimaldama muudel tööstussektoritel teha ravimitööstusega aktiivselt koostööd, et kasutada uute tervishoiuvaldkonna sekkumismeetmete väljatöötamisel ära nende eksperditeadmised“. Nende tööstussektorite hulka peavad kuuluma biofarmaatsia, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektor, sealhulgas digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtted. Algatus peaks hõlmama haiguste ennetamist, diagnostikat, ravi ja ohjamist ning selle loomisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta haiguse raskusest tulenevat suurt koormust patsientidele ja/või ühiskonnale ning/või mõjutatud isikute arvu, samuti haiguse suurt majanduslikku mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemidele. Rahastatavad meetmed peavad vastama liidu rahvatervise vajadustele ning toetama ohutute,
  inimesekesksete
  , tõhusate, kulutasuvate ning patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohaste tervishoiualaste uuenduste tegemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67)

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte tugineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (ühisettevõte IMI2) kogemustele, sealhulgas tööle, mida tehti selle algatuse raames COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte IMI2 vahehindamise käigus (14) esitatud soovituste kohaselt peab jätkualgatus „võimaldama muudel tööstussektoritel teha ravimitööstusega aktiivselt koostööd, et kasutada uute tervishoiuvaldkonna sekkumismeetmete väljatöötamisel ära nende eksperditeadmised“. Nende tööstussektorite hulka peavad kuuluma biofarmaatsia, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektor, sealhulgas digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtted. Algatus peaks hõlmama haiguste ennetamist, diagnostikat, ravi ja ohjamist ning selle loomisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta haiguse raskusest tulenevat suurt koormust patsientidele ja/või ühiskonnale ning/või mõjutatud isikute arvu, samuti haiguse suurt majanduslikku mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemidele. Rahastatavad meetmed peavad vastama liidu rahvatervise vajadustele ning toetama ohutute,
  inimesekesksete
  , tõhusate, kulutasuvate ning patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohaste tervishoiualaste uuenduste tegemist.

| (67) | Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte tugineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (ühisettevõte IMI2) kogemustele, sealhulgas tööle, mida tehti selle algatuse raames COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte IMI2 vahehindamise käigus (14) esitatud soovituste kohaselt peab jätkualgatus „võimaldama muudel tööstussektoritel teha ravimitööstusega aktiivselt koostööd, et kasutada uute tervishoiuvaldkonna sekkumismeetmete väljatöötamisel ära nende eksperditeadmised“. Nende tööstussektorite hulka peavad kuuluma biofarmaatsia, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektor, sealhulgas digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtted.
  Uus algatus peaks tagama kodanikuühiskonna ja patsientide organisatsioonide aktiivse kaasamise.
  Algatus peaks hõlmama haiguste ennetamist, diagnostikat, ravi ja ohjamist ning selle loomisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta haiguse raskusest tulenevat suurt koormust patsientidele
  , nende peredele
  ja/või ühiskonnale ning/või mõjutatud
  või tõenäoliselt mõjutatavate
  isikute arvu, samuti haiguse suurt majanduslikku mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemidele. Rahastatavad meetmed peavad vastama liidu rahvatervise vajadustele ning toetama ohutute,
  inimesekesksete ja patsiendikesksete
  , tõhusate, kulutasuvate
  , juurdepääsetavate
  ning patsientidele ja tervishoiusüsteemidele
  ja -teenustele
  taskukohaste tervishoiualaste uuenduste tegemist
  , et tervise kvaliteeti parandada
  . |
| --- | --- |

(67)

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõte tugineb innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõtte (ühisettevõte IMI2) kogemustele, sealhulgas tööle, mida tehti selle algatuse raames COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks. Ühisettevõtte IMI2 vahehindamise käigus (14) esitatud soovituste kohaselt peab jätkualgatus „võimaldama muudel tööstussektoritel teha ravimitööstusega aktiivselt koostööd, et kasutada uute tervishoiuvaldkonna sekkumismeetmete väljatöötamisel ära nende eksperditeadmised“. Nende tööstussektorite hulka peavad kuuluma biofarmaatsia, biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia sektor, sealhulgas digitaalvaldkonnas tegutsevad ettevõtted.
  Uus algatus peaks tagama kodanikuühiskonna ja patsientide organisatsioonide aktiivse kaasamise.
  Algatus peaks hõlmama haiguste ennetamist, diagnostikat, ravi ja ohjamist ning selle loomisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta haiguse raskusest tulenevat suurt koormust patsientidele
  , nende peredele
  ja/või ühiskonnale ning/või mõjutatud
  või tõenäoliselt mõjutatavate
  isikute arvu, samuti haiguse suurt majanduslikku mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemidele. Rahastatavad meetmed peavad vastama liidu rahvatervise vajadustele ning toetama ohutute,
  inimesekesksete ja patsiendikesksete
  , tõhusate, kulutasuvate
  , juurdepääsetavate
  ning patsientidele ja tervishoiusüsteemidele
  ja -teenustele
  taskukohaste tervishoiualaste uuenduste tegemist
  , et tervise kvaliteeti parandada
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (68) | Selleks et tagada parimad võimalused genereerida uusi teaduslikke ideid ning tegeleda edukalt teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte põhiosalejad olema teadlased eri liiki üksustest, nii avalikust kui ka erasektorist. Samal ajal peaksid andma algatuse strateegilisse kavandamisesse ja meetmetesse panuse lõppkasutajad, nagu liidu kodanikud, tervishoiuspetsialistid ja tervishoiuteenuste osutajad,
  kandmaks
  hoolt selle eest, et
  algatus vastab nende
  vajadustele. Lisaks – suurendamaks tõenäosust, et rahastatavate meetmete tulemused vastavad
  kasutuselevõtuks täidetavatele
  nõuetele ja seega
  saavutatakse oodatud
  mõju – peaksid partnerluse tegevusse varakult panustama liiduülesed ja riiklikud reguleerivad asutused, tervisetehnoloogia hindamise asutused ja tervishoiu rahastajad, kelle puhul tuleb tagada mis tahes huvide konflikti puudumine. Kogu see panus peaks aitama keskendada teadustegevus paremini valdkondadele, kus esineb rahuldamata vajadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68)

Selleks et tagada parimad võimalused genereerida uusi teaduslikke ideid ning tegeleda edukalt teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte põhiosalejad olema teadlased eri liiki üksustest, nii avalikust kui ka erasektorist. Samal ajal peaksid andma algatuse strateegilisse kavandamisesse ja meetmetesse panuse lõppkasutajad, nagu liidu kodanikud, tervishoiuspetsialistid ja tervishoiuteenuste osutajad,
  kandmaks
  hoolt selle eest, et
  algatus vastab nende
  vajadustele. Lisaks – suurendamaks tõenäosust, et rahastatavate meetmete tulemused vastavad
  kasutuselevõtuks täidetavatele
  nõuetele ja seega
  saavutatakse oodatud
  mõju – peaksid partnerluse tegevusse varakult panustama liiduülesed ja riiklikud reguleerivad asutused, tervisetehnoloogia hindamise asutused ja tervishoiu rahastajad, kelle puhul tuleb tagada mis tahes huvide konflikti puudumine. Kogu see panus peaks aitama keskendada teadustegevus paremini valdkondadele, kus esineb rahuldamata vajadusi.

| (68) | Selleks et tagada parimad võimalused genereerida uusi teaduslikke ideid ning tegeleda edukalt teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte põhiosalejad olema teadlased eri liiki üksustest, nii avalikust kui ka erasektorist. Samal ajal peaksid andma algatuse strateegilisse kavandamisesse ja meetmetesse panuse lõppkasutajad, nagu liidu kodanikud,
  nende perekonnad, tarbija- ja patsiendirühmad,
  tervishoiuspetsialistid ja tervishoiuteenuste osutajad,
  ja muud asjaomased avaliku huvi rühmad kogu liidust. Tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks kandma
  hoolt selle eest, et
  selle rakendatavad tegevused vastavad nimetatud
  vajadustele. Lisaks – suurendamaks tõenäosust, et rahastatavate meetmete tulemused vastavad
  patsientide vajadustele ja
  nõuetele
  , mis on vajalikud nende kasutuselevõtuks
  ja seega
  oodatava
  mõju
  saavutamiseks
   – peaksid partnerluse tegevusse varakult panustama liiduülesed ja riiklikud reguleerivad asutused, tervisetehnoloogia hindamise asutused ja tervishoiu rahastajad, kelle puhul tuleb tagada mis tahes huvide konflikti puudumine. Kogu see panus peaks aitama keskendada teadustegevus paremini valdkondadele, kus esineb rahuldamata
  või alarahastatud
  vajadusi. |
| --- | --- |

(68)

Selleks et tagada parimad võimalused genereerida uusi teaduslikke ideid ning tegeleda edukalt teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte põhiosalejad olema teadlased eri liiki üksustest, nii avalikust kui ka erasektorist. Samal ajal peaksid andma algatuse strateegilisse kavandamisesse ja meetmetesse panuse lõppkasutajad, nagu liidu kodanikud,
  nende perekonnad, tarbija- ja patsiendirühmad,
  tervishoiuspetsialistid ja tervishoiuteenuste osutajad,
  ja muud asjaomased avaliku huvi rühmad kogu liidust. Tervishoiu algatuse ühisettevõte peaks kandma
  hoolt selle eest, et
  selle rakendatavad tegevused vastavad nimetatud
  vajadustele. Lisaks – suurendamaks tõenäosust, et rahastatavate meetmete tulemused vastavad
  patsientide vajadustele ja
  nõuetele
  , mis on vajalikud nende kasutuselevõtuks
  ja seega
  oodatava
  mõju
  saavutamiseks
   – peaksid partnerluse tegevusse varakult panustama liiduülesed ja riiklikud reguleerivad asutused, tervisetehnoloogia hindamise asutused ja tervishoiu rahastajad, kelle puhul tuleb tagada mis tahes huvide konflikti puudumine. Kogu see panus peaks aitama keskendada teadustegevus paremini valdkondadele, kus esineb rahuldamata
  või alarahastatud
  vajadusi.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70) | Partnerluse eesmärkides tuleks keskenduda konkurentsieelsele etapile, millega luuakse turvaline keskkond tervisetehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtjate tõhusaks koostööks. Et kajastada algatuse integreerivat laadi, aidata vähendada tervishoiusektori eri valdkondade kapseldumist ning tugevdada tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööd, peaks enamik algatuse raames rahastatavaid projekte olema valdkonnaülesed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70)

Partnerluse eesmärkides tuleks keskenduda konkurentsieelsele etapile, millega luuakse turvaline keskkond tervisetehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtjate tõhusaks koostööks. Et kajastada algatuse integreerivat laadi, aidata vähendada tervishoiusektori eri valdkondade kapseldumist ning tugevdada tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööd, peaks enamik algatuse raames rahastatavaid projekte olema valdkonnaülesed.

| (70) | Partnerluse eesmärkides tuleks keskenduda
  konkurentsivälisele ja
  konkurentsieelsele etapile, millega luuakse turvaline keskkond tervisetehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtjate tõhusaks
  ja tulemuslikuks
  koostööks. Et kajastada algatuse integreerivat laadi, aidata vähendada tervishoiusektori eri valdkondade kapseldumist ning tugevdada tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööd, peaks enamik algatuse raames rahastatavaid projekte olema valdkonnaülesed. |
| --- | --- |

(70)

Partnerluse eesmärkides tuleks keskenduda
  konkurentsivälisele ja
  konkurentsieelsele etapile, millega luuakse turvaline keskkond tervisetehnoloogia valdkonnas tegutsevate ettevõtjate tõhusaks
  ja tulemuslikuks
  koostööks. Et kajastada algatuse integreerivat laadi, aidata vähendada tervishoiusektori eri valdkondade kapseldumist ning tugevdada tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööd, peaks enamik algatuse raames rahastatavaid projekte olema valdkonnaülesed.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 71

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (71) | Mõiste „peamised digitehnoloogiad“ osutab elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele, millele tuginevad kõik peamised majandussektorid. Komisjon on rõhutanud vajadust seda tehnoloogiat Euroopas kasutada, eriti Euroopa poliitikaprioriteetide elluviimisel, näiteks digitehnoloogia sõltumatuse saavutamisel (30). Valdkonna olulisus ja liidu sidusrühmade ees seisvad probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, et Euroopa innovatsiooni- ja väärtusahelatesse ei jääks ühtegi nõrka lüli. Seetõttu tuleks luua liidu tasandil mehhanism, mille abil ühendada ja suunata liikmesriikide, liidu ja erasektori toetus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna teadusuuringutele ning innovatsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(71)

Mõiste „peamised digitehnoloogiad“ osutab elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele, millele tuginevad kõik peamised majandussektorid. Komisjon on rõhutanud vajadust seda tehnoloogiat Euroopas kasutada, eriti Euroopa poliitikaprioriteetide elluviimisel, näiteks digitehnoloogia sõltumatuse saavutamisel (30). Valdkonna olulisus ja liidu sidusrühmade ees seisvad probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, et Euroopa innovatsiooni- ja väärtusahelatesse ei jääks ühtegi nõrka lüli. Seetõttu tuleks luua liidu tasandil mehhanism, mille abil ühendada ja suunata liikmesriikide, liidu ja erasektori toetus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna teadusuuringutele ning innovatsioonile.

| (71) | Mõiste „peamised digitehnoloogiad“ osutab elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele, millele tuginevad kõik peamised majandussektorid. Komisjon on rõhutanud vajadust seda tehnoloogiat Euroopas kasutada, eriti Euroopa poliitikaprioriteetide elluviimisel, näiteks digitehnoloogia sõltumatuse saavutamisel (30). Valdkonna olulisus ja liidu sidusrühmade ees seisvad probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, et Euroopa innovatsiooni- ja väärtusahelatesse ei jääks ühtegi nõrka lüli. Seetõttu tuleks luua liidu tasandil mehhanism, mille abil ühendada ja suunata liikmesriikide, liidu ja erasektori toetus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna teadusuuringutele ning innovatsioonile.
  Ühisettevõtte algatusi peaksid täiendama ka protsessorite ja pooljuhttehnoloogia liit ning tööstusandmete, serv- ja pilvtehnoloogia liit. |
| --- | --- |

(71)

Mõiste „peamised digitehnoloogiad“ osutab elektroonikakomponentidele ja -süsteemidele, millele tuginevad kõik peamised majandussektorid. Komisjon on rõhutanud vajadust seda tehnoloogiat Euroopas kasutada, eriti Euroopa poliitikaprioriteetide elluviimisel, näiteks digitehnoloogia sõltumatuse saavutamisel (30). Valdkonna olulisus ja liidu sidusrühmade ees seisvad probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, et Euroopa innovatsiooni- ja väärtusahelatesse ei jääks ühtegi nõrka lüli. Seetõttu tuleks luua liidu tasandil mehhanism, mille abil ühendada ja suunata liikmesriikide, liidu ja erasektori toetus elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna teadusuuringutele ning innovatsioonile.
  Ühisettevõtte algatusi peaksid täiendama ka protsessorite ja pooljuhttehnoloogia liit ning tööstusandmete, serv- ja pilvtehnoloogia liit.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 72

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (72) | Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks tegelema selgelt määratletud teemadega, mis võimaldaksid Euroopa tööstusel laiemalt projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige uuenduslikumat tehnoloogiat. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel säilitada tiheda konkurentsiga rahvusvahelises kontekstis oma praegune tugevus ja liidrikoht ning kaotada lüngad tehnoloogias, mis on oluline liidu väärtusi, sealhulgas privaatsust ja usaldust, turvalisust ja ohutust arvessevõtva digiülemineku toimumiseks
  Euroopas
  , on vajalik Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahaline toetus. Uue tehnoloogia väljatöötamiseks ja uuenduste kiireks kasutuselevõtuks turul on oluline koostöö ökosüsteemi väärtusahelate kõiki osi esindavate sidusrühmade seas. Sidusrühmade, eelkõige VKEde kaasamiseks tekkivates ja/või seotud tehnoloogiavaldkondades on väga tähtsad ka avatus ja paindlikkus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(72)

Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks tegelema selgelt määratletud teemadega, mis võimaldaksid Euroopa tööstusel laiemalt projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige uuenduslikumat tehnoloogiat. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel säilitada tiheda konkurentsiga rahvusvahelises kontekstis oma praegune tugevus ja liidrikoht ning kaotada lüngad tehnoloogias, mis on oluline liidu väärtusi, sealhulgas privaatsust ja usaldust, turvalisust ja ohutust arvessevõtva digiülemineku toimumiseks
  Euroopas
  , on vajalik Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahaline toetus. Uue tehnoloogia väljatöötamiseks ja uuenduste kiireks kasutuselevõtuks turul on oluline koostöö ökosüsteemi väärtusahelate kõiki osi esindavate sidusrühmade seas. Sidusrühmade, eelkõige VKEde kaasamiseks tekkivates ja/või seotud tehnoloogiavaldkondades on väga tähtsad ka avatus ja paindlikkus.

| (72) | Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks tegelema selgelt määratletud teemadega, mis võimaldaksid Euroopa tööstusel laiemalt projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige uuenduslikumat tehnoloogiat. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel säilitada tiheda konkurentsiga rahvusvahelises kontekstis oma praegune tugevus ja liidrikoht ning kaotada lüngad tehnoloogias, mis on oluline liidu väärtusi, sealhulgas
  väärtusahela kõigil tasanditel
  privaatsust
  , andmekaitset
  ja usaldust, turvalisust ja ohutust arvessevõtva digiülemineku toimumiseks
  liidus ja liidu tehnoloogilise juhtrolli jaoks
  , on vajalik Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahaline toetus. Uue
  , lõimprivaatsuse ja sisseprojekteeritud turbe põhimõttel põhineva
  tehnoloogia väljatöötamiseks ja
  selle tehnoloogia
  uuenduste kiireks kasutuselevõtuks turul on oluline koostöö ökosüsteemi väärtusahelate kõiki osi esindavate sidusrühmade seas.
  Kodanikuühiskonna organisatsioonide ja
  sidusrühmade, eelkõige VKEde kaasamiseks tekkivates ja/või seotud tehnoloogiavaldkondades on väga tähtsad ka avatus ja paindlikkus.
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks samuti arendama teadustegevust, et aidata kaasa komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ sätestatud eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(72)

Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks tegelema selgelt määratletud teemadega, mis võimaldaksid Euroopa tööstusel laiemalt projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige uuenduslikumat tehnoloogiat. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel säilitada tiheda konkurentsiga rahvusvahelises kontekstis oma praegune tugevus ja liidrikoht ning kaotada lüngad tehnoloogias, mis on oluline liidu väärtusi, sealhulgas
  väärtusahela kõigil tasanditel
  privaatsust
  , andmekaitset
  ja usaldust, turvalisust ja ohutust arvessevõtva digiülemineku toimumiseks
  liidus ja liidu tehnoloogilise juhtrolli jaoks
  , on vajalik Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahaline toetus. Uue
  , lõimprivaatsuse ja sisseprojekteeritud turbe põhimõttel põhineva
  tehnoloogia väljatöötamiseks ja
  selle tehnoloogia
  uuenduste kiireks kasutuselevõtuks turul on oluline koostöö ökosüsteemi väärtusahelate kõiki osi esindavate sidusrühmade seas.
  Kodanikuühiskonna organisatsioonide ja
  sidusrühmade, eelkõige VKEde kaasamiseks tekkivates ja/või seotud tehnoloogiavaldkondades on väga tähtsad ka avatus ja paindlikkus.
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks samuti arendama teadustegevust, et aidata kaasa komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (73) | Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks ühendama rahalised ja tehnilised vahendid, mis on tähtsad selleks, et pidada sammu sektoris toimuva üha kiirema innovatsiooniga, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale ja jagada riske, kooskõlastades strateegiaid ja Euroopa ühistes huvides tehtavaid investeeringuid. Seepärast peaksid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte liikmed olema liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigid ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma liikmeks olevaid ettevõtteid [ja muid juriidilisi isikuid, kes tegutsevad Euroopas elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas]. Liikmesriikide osalemine lihtsustab järjekindlat kooskõlastamist riiklike programmide ja strateegiatega ning vähendab jõupingutuste kattumist ja killustatust, tagades samal ajal koostoime sidusrühmade ja meetmete seas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73)

Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks ühendama rahalised ja tehnilised vahendid, mis on tähtsad selleks, et pidada sammu sektoris toimuva üha kiirema innovatsiooniga, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale ja jagada riske, kooskõlastades strateegiaid ja Euroopa ühistes huvides tehtavaid investeeringuid. Seepärast peaksid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte liikmed olema liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigid ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma liikmeks olevaid ettevõtteid [ja muid juriidilisi isikuid, kes tegutsevad Euroopas elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas]. Liikmesriikide osalemine lihtsustab järjekindlat kooskõlastamist riiklike programmide ja strateegiatega ning vähendab jõupingutuste kattumist ja killustatust, tagades samal ajal koostoime sidusrühmade ja meetmete seas.

| (73) | Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks ühendama rahalised ja tehnilised vahendid, mis on tähtsad selleks, et pidada sammu sektoris toimuva üha kiirema innovatsiooniga, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale, kooskõlastades strateegiaid ja Euroopa ühistes huvides tehtavaid investeeringuid. Seepärast peaksid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte liikmed olema liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigid ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma liikmeks olevaid ettevõtteid [ja muid juriidilisi isikuid, kes tegutsevad Euroopas elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas]. Liikmesriikide osalemine lihtsustab järjekindlat kooskõlastamist riiklike programmide ja strateegiatega ning vähendab jõupingutuste kattumist ja killustatust, tagades samal ajal koostoime sidusrühmade ja meetmete seas. |
| --- | --- |

(73)

Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks ühendama rahalised ja tehnilised vahendid, mis on tähtsad selleks, et pidada sammu sektoris toimuva üha kiirema innovatsiooniga, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale, kooskõlastades strateegiaid ja Euroopa ühistes huvides tehtavaid investeeringuid. Seepärast peaksid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte liikmed olema liit, liikmesriigid ja vabatahtlikkuse alusel programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigid ning erasektorist pärit liikmetena ühendused, kes esindavad oma liikmeks olevaid ettevõtteid [ja muid juriidilisi isikuid, kes tegutsevad Euroopas elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas]. Liikmesriikide osalemine lihtsustab järjekindlat kooskõlastamist riiklike programmide ja strateegiatega ning vähendab jõupingutuste kattumist ja killustatust, tagades samal ajal koostoime sidusrühmade ja meetmete seas.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 74

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (74) | Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktiga c] peaksid
  osalevad riigid usaldama peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele oma rahalise panuse kasutamise nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks
  ,
  kes on pärit asjaomastest riikidest. Toetusesaajad peaksid sõlmima ühisettevõttega toetuslepingu, järgides programmi „Euroopa horisont“ eeskirju, sealhulgas vastavat intellektuaalomandi õiguste raamistikku, sõltuvalt liidu programmist, mille raames toetatakse tegevust
  ,
  mille jaoks asjaomane toetus antakse. Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks menetlema kulude hüvitamise nõudeid ja tegema toetusesaajatele makseid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(74)

Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktiga c] peaksid
  osalevad riigid usaldama peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele oma rahalise panuse kasutamise nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks
  ,
  kes on pärit asjaomastest riikidest. Toetusesaajad peaksid sõlmima ühisettevõttega toetuslepingu, järgides programmi „Euroopa horisont“ eeskirju, sealhulgas vastavat intellektuaalomandi õiguste raamistikku, sõltuvalt liidu programmist, mille raames toetatakse tegevust
  ,
  mille jaoks asjaomane toetus antakse. Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte peaks menetlema kulude hüvitamise nõudeid ja tegema toetusesaajatele makseid
  .

| (74) | Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktiga c] peaksid
  ühisettevõtted tegelema kõigi rahaliste panuste tsentraliseeritud haldamisega, kasutades koordineerivat lähenemisviisi. Sellest tulenevalt peaks iga osalev riik sõlmima ühisettevõttega halduskokkuleppe
  ,
  milles sätestatakse kõnealuses osalevas riigis asutatud taotlejatele rahalise panuse maksmise ja selle kohta aruandmise koordineerimismehhanism. Selleks et tagada kooskõla oma riiklike strateegiliste prioriteetidega ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ,
  peaks osalevatel riikidel olema õigus kehtestada veto oma riiklike rahaliste panuste kasutamisele konkreetsete taotlejate puhul
  . |
| --- | --- |

(74)

Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 8 lõike 1 punktiga c] peaksid
  ühisettevõtted tegelema kõigi rahaliste panuste tsentraliseeritud haldamisega, kasutades koordineerivat lähenemisviisi. Sellest tulenevalt peaks iga osalev riik sõlmima ühisettevõttega halduskokkuleppe
  ,
  milles sätestatakse kõnealuses osalevas riigis asutatud taotlejatele rahalise panuse maksmise ja selle kohta aruandmise koordineerimismehhanism. Selleks et tagada kooskõla oma riiklike strateegiliste prioriteetidega ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ,
  peaks osalevatel riikidel olema õigus kehtestada veto oma riiklike rahaliste panuste kasutamisele konkreetsete taotlejate puhul
  .

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (77) | Ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga (31) püütakse reformida institutsiooniliste, tegevus-, tehnoloogiliste ja regulatiivsete meetmete abil Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi, et parandada selle toimimist, pidades silmas võimsust, ohutust, tõhusust ja keskkonnamõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77)

Ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga (31) püütakse reformida institutsiooniliste, tegevus-, tehnoloogiliste ja regulatiivsete meetmete abil Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi, et parandada selle toimimist, pidades silmas võimsust, ohutust, tõhusust ja keskkonnamõju.

| (77) | Ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga (31) püütakse reformida institutsiooniliste, tegevus-, tehnoloogiliste ja regulatiivsete meetmete abil Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi, et parandada selle toimimist, pidades silmas võimsust, ohutust, tõhusust
  ning mõju kliimale
  ja keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(77)

Ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga (31) püütakse reformida institutsiooniliste, tegevus-, tehnoloogiliste ja regulatiivsete meetmete abil Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi, et parandada selle toimimist, pidades silmas võimsust, ohutust, tõhusust
  ning mõju kliimale
  ja keskkonnamõju.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 78

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (78) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi teadus- ja arendusprojektiga (projekt SESAR) (32) püütakse ajakohastada lennuliikluse korraldamist ning ühendada omavahel tehnoloogiline ja tegevusalane innovatsioon, et toetada ühtset Euroopa taevast. Selle eesmärk on töötada 2035. aastaks välja tehnoloogialahendused hästi toimiva lennuliikluse korraldamise süsteemi jaoks, et tagada lennutranspordisektor, mis ei ole ülekoormatud ning on veelgi turvalisem ja
  keskkonnahoidlikum
  . Projekt SESAR hõlmab kolme omavahel seotud, pidevat ja arenevat koostööprotsessi, mille raames määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele uued tehnoloogilised süsteemid ja käitamisprotseduurid, millele tugineb Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas määratletud digitaalne Euroopa taevas (33). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(78)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi teadus- ja arendusprojektiga (projekt SESAR) (32) püütakse ajakohastada lennuliikluse korraldamist ning ühendada omavahel tehnoloogiline ja tegevusalane innovatsioon, et toetada ühtset Euroopa taevast. Selle eesmärk on töötada 2035. aastaks välja tehnoloogialahendused hästi toimiva lennuliikluse korraldamise süsteemi jaoks, et tagada lennutranspordisektor, mis ei ole ülekoormatud ning on veelgi turvalisem ja
  keskkonnahoidlikum
  . Projekt SESAR hõlmab kolme omavahel seotud, pidevat ja arenevat koostööprotsessi, mille raames määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele uued tehnoloogilised süsteemid ja käitamisprotseduurid, millele tugineb Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas määratletud digitaalne Euroopa taevas (33).

| (78) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi teadus- ja arendusprojektiga (projekt SESAR) (32) püütakse ajakohastada lennuliikluse korraldamist ning ühendada omavahel tehnoloogiline ja tegevusalane innovatsioon, et toetada ühtset Euroopa taevast. Selle eesmärk on töötada 2035. aastaks välja tehnoloogialahendused hästi toimiva lennuliikluse korraldamise süsteemi jaoks, et tagada lennutranspordisektor, mis ei ole ülekoormatud ning on veelgi turvalisem
  , keskkonnahoidlikum
  ja
  kliimasõbralikum, kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamäärusega
  . Projekt SESAR hõlmab kolme omavahel seotud, pidevat ja arenevat koostööprotsessi, mille raames määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele uued tehnoloogilised süsteemid ja käitamisprotseduurid, millele tugineb Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas määratletud digitaalne Euroopa taevas (33). |
| --- | --- |

(78)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi teadus- ja arendusprojektiga (projekt SESAR) (32) püütakse ajakohastada lennuliikluse korraldamist ning ühendada omavahel tehnoloogiline ja tegevusalane innovatsioon, et toetada ühtset Euroopa taevast. Selle eesmärk on töötada 2035. aastaks välja tehnoloogialahendused hästi toimiva lennuliikluse korraldamise süsteemi jaoks, et tagada lennutranspordisektor, mis ei ole ülekoormatud ning on veelgi turvalisem
  , keskkonnahoidlikum
  ja
  kliimasõbralikum, kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamäärusega
  . Projekt SESAR hõlmab kolme omavahel seotud, pidevat ja arenevat koostööprotsessi, mille raames määratakse kindlaks, töötatakse välja ja võetakse kasutusele uued tehnoloogilised süsteemid ja käitamisprotseduurid, millele tugineb Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas määratletud digitaalne Euroopa taevas (33).

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 79

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (79) | Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, millega ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja innovatsioonitegevus kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärgid,
  on planeerimisvahend lennuliikluse korraldamise ajakohastamiseks kõikjal Euroopas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(79)

Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, millega ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja innovatsioonitegevus kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärgid,
  on planeerimisvahend lennuliikluse korraldamise ajakohastamiseks kõikjal Euroopas
  .

| (79) | Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava
  on planeerimisvahend lennuliikluse korraldamise ajakohastamiseks kõikjal Euroopas
  , millega ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja innovatsioonitegevus kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärgid,
  parandades nii tõhusust üksikute lendude käigus kui ka võimaldades selle üldise suutlikkuse pidevat kohandamist koos tehnoloogia arenguga
  . |
| --- | --- |

(79)

Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava
  on planeerimisvahend lennuliikluse korraldamise ajakohastamiseks kõikjal Euroopas
  , millega ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja innovatsioonitegevus kasutuselevõtustsenaariumidega, et saavutada ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse eesmärgid,
  parandades nii tõhusust üksikute lendude käigus kui ka võimaldades selle üldise suutlikkuse pidevat kohandamist koos tehnoloogia arenguga
  .

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 81

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (81) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks tuginema ühisettevõtte SESAR kogemustele ja võtma üle selle liidus tehtavate lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute koordineerija rolli. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte
  põhieesmärk peaks olema tugevdada
  ja veelgi rohkem
  lõimida
  Euroopas teadus- ja innovatsioonisuutlikkust,
  aidates
  kiirendada sektori digiteerimist ning muuta sektor vastupidavamaks ja kohandatavaks liikluses esinevatele kõikumistele. Ühisettevõte peaks innovatsiooni abil
  suurendama
  mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid kasutava lennutranspordi ning lennuliikluse juhtimissüsteemi teenuste konkurentsivõimet, et toetada majanduse taastumist ja kasvu. Ta peaks
  välja töötama uuenduslikud lahendused
  ja kiirendama nende kasutuselevõttu turul, et muuta ühtne Euroopa taevas lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(81)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks tuginema ühisettevõtte SESAR kogemustele ja võtma üle selle liidus tehtavate lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute koordineerija rolli. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte
  põhieesmärk peaks olema tugevdada
  ja veelgi rohkem
  lõimida
  Euroopas teadus- ja innovatsioonisuutlikkust,
  aidates
  kiirendada sektori digiteerimist ning muuta sektor vastupidavamaks ja kohandatavaks liikluses esinevatele kõikumistele. Ühisettevõte peaks innovatsiooni abil
  suurendama
  mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid kasutava lennutranspordi ning lennuliikluse juhtimissüsteemi teenuste konkurentsivõimet, et toetada majanduse taastumist ja kasvu. Ta peaks
  välja töötama uuenduslikud lahendused
  ja kiirendama nende kasutuselevõttu turul, et muuta ühtne Euroopa taevas lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas.

| (81) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks tuginema ühisettevõtte SESAR kogemustele ja võtma üle selle liidus tehtavate lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute koordineerija rolli. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte
  põhieesmärgid peaksid suutma toetada meetmeid, mis on mõeldud tugevdama
  ja veelgi rohkem
  lõimima
  Euroopas teadus- ja innovatsioonisuutlikkust,
  mis omakorda aitaks
  kiirendada sektori digiteerimist ning muuta sektor vastupidavamaks ja kohandatavaks liikluses esinevatele kõikumistele. Ühisettevõte peaks
  aitama
  innovatsiooni abil
  suurendada
  mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid kasutava lennutranspordi ning lennuliikluse juhtimissüsteemi teenuste konkurentsivõimet, et toetada majanduse
  ja sotsiaalvaldkonna
  taastumist ja kasvu. Ta peaks
  toetama uuenduslike lahenduste väljatöötamist
  ja kiirendama nende kasutuselevõttu turul, et muuta ühtne Euroopa taevas lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas. |
| --- | --- |

(81)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks tuginema ühisettevõtte SESAR kogemustele ja võtma üle selle liidus tehtavate lennuliikluse korraldamise alaste teadusuuringute koordineerija rolli. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte
  põhieesmärgid peaksid suutma toetada meetmeid, mis on mõeldud tugevdama
  ja veelgi rohkem
  lõimima
  Euroopas teadus- ja innovatsioonisuutlikkust,
  mis omakorda aitaks
  kiirendada sektori digiteerimist ning muuta sektor vastupidavamaks ja kohandatavaks liikluses esinevatele kõikumistele. Ühisettevõte peaks
  aitama
  innovatsiooni abil
  suurendada
  mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid kasutava lennutranspordi ning lennuliikluse juhtimissüsteemi teenuste konkurentsivõimet, et toetada majanduse
  ja sotsiaalvaldkonna
  taastumist ja kasvu. Ta peaks
  toetama uuenduslike lahenduste väljatöötamist
  ja kiirendama nende kasutuselevõttu turul, et muuta ühtne Euroopa taevas lendamiseks kõige tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks õhuruumiks maailmas.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 83

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (83) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
  arendav
  kolmandas ühisettevõttes peaks olema võimalik osaleda eri vormis võimalikult paljudel sidusrühmadel kõigist liikmesriikidest ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikidest, sealhulgas VKEdel. Liikmete seas tuleks tagada sobiv tasakaal nii mehitatud kui ka mehitamata õhusõidukite seadmete tootjate, õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaliste ühenduste ja kutseühingute vahel ning osalemisel tuleks pakkuda võimalusi VKEdele, akadeemiliste ringkondade esindajatele ja teadusasutustele. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et oleks võimalik laiendada kiiresti liikmeskonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(83)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
  arendav
  kolmandas ühisettevõttes peaks olema võimalik osaleda eri vormis võimalikult paljudel sidusrühmadel kõigist liikmesriikidest ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikidest, sealhulgas VKEdel. Liikmete seas tuleks tagada sobiv tasakaal nii mehitatud kui ka mehitamata õhusõidukite seadmete tootjate, õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaliste ühenduste ja kutseühingute vahel ning osalemisel tuleks pakkuda võimalusi VKEdele, akadeemiliste ringkondade esindajatele ja teadusasutustele. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et oleks võimalik laiendada kiiresti liikmeskonda.

| (83) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
  arendavas
  kolmandas ühisettevõttes peaks olema võimalik osaleda eri vormis võimalikult paljudel sidusrühmadel kõigist liikmesriikidest ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikidest, sealhulgas VKEdel
  , teadusekspertidel ja asjaomastel kodanikuühiskonna organisatsioonidel, kes kuuluvad muu hulgas keskkonna- ja kliimasektorisse
  . Liikmete seas tuleks tagada sobiv tasakaal nii mehitatud kui ka mehitamata õhusõidukite seadmete tootjate, õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaliste ühenduste ja kutseühingute vahel ning osalemisel tuleks pakkuda võimalusi VKEdele, akadeemiliste ringkondade esindajatele ja teadusasutustele. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et oleks võimalik laiendada kiiresti liikmeskonda. |
| --- | --- |

(83)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
  arendavas
  kolmandas ühisettevõttes peaks olema võimalik osaleda eri vormis võimalikult paljudel sidusrühmadel kõigist liikmesriikidest ja programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riikidest, sealhulgas VKEdel
  , teadusekspertidel ja asjaomastel kodanikuühiskonna organisatsioonidel, kes kuuluvad muu hulgas keskkonna- ja kliimasektorisse
  . Liikmete seas tuleks tagada sobiv tasakaal nii mehitatud kui ka mehitamata õhusõidukite seadmete tootjate, õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaliste ühenduste ja kutseühingute vahel ning osalemisel tuleks pakkuda võimalusi VKEdele, akadeemiliste ringkondade esindajatele ja teadusasutustele. Et teha kindlaks kõige paljutõotavamad lähenemisviisid ja üksused, kes suudavad neid rakendada, avaldas komisjon potentsiaalsetele liikmetele osalemiskutse. Juhatusel peaks olema lubatud valida selle osalemiskutse tulemuste põhjal assotsieerunud liikmed, et oleks võimalik laiendada kiiresti liikmeskonda.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 86

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (86) | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonil (EUROCONTROL) on olemas asjakohane taristu ning vajalikud haldusalased, IT, side ja logistika tugiteenused. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks seda taristut ja neid teenuseid ära kasutama. Sellega seoses olgu öeldud, et koostoime, mis on võimalik saavutada haldusressursside koondamisel teiste ühisettevõtetega,
  kasutades ühiseid tugiteenuseid,
  on vähene. Seepärast peaks Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte käesoleva määrusega sisse seatavatest ühistest tugiteenustest loobuma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(86)

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonil (EUROCONTROL) on olemas asjakohane taristu ning vajalikud haldusalased, IT, side ja logistika tugiteenused. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks seda taristut ja neid teenuseid ära kasutama. Sellega seoses olgu öeldud, et koostoime, mis on võimalik saavutada haldusressursside koondamisel teiste ühisettevõtetega,
  kasutades ühiseid tugiteenuseid,
  on vähene. Seepärast peaks Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte käesoleva määrusega sisse seatavatest ühistest tugiteenustest loobuma.

| (86) | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonil (EUROCONTROL) on olemas asjakohane taristu ning vajalikud haldusalased, IT, side ja logistika tugiteenused. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks seda taristut ja neid teenuseid ära kasutama. Sellega seoses olgu öeldud, et koostoime, mis on võimalik saavutada haldusressursside koondamisel teiste ühisettevõtetega, on vähene. Seepärast peaks Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte käesoleva määrusega sisse seatavatest ühistest tugiteenustest loobuma. |
| --- | --- |

(86)

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonil (EUROCONTROL) on olemas asjakohane taristu ning vajalikud haldusalased, IT, side ja logistika tugiteenused. Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte peaks seda taristut ja neid teenuseid ära kasutama. Sellega seoses olgu öeldud, et koostoime, mis on võimalik saavutada haldusressursside koondamisel teiste ühisettevõtetega, on vähene. Seepärast peaks Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendav kolmas ühisettevõte käesoleva määrusega sisse seatavatest ühistest tugiteenustest loobuma.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 88

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (88) | Seoses Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidega „digiajastule vastav Euroopa“ ja „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ning komisjoni
  teatise
  „Euroopa digituleviku kujundamine“ valguses kindlaks määratud poliitikaeesmärkidega peab Euroopa arendama välja 5G-võrkudel põhineva esmatähtsate digiteenuste taristu ja suurendama 2030. aastaks oma tehnoloogilist suutlikkust 6G-süsteemide jaoks. Sellega seoses on komisjon rõhutanud Euroopa nutivõrkude ja -teenuste partnerluse strateegilist tähtsust ühenduvusel põhinevate turvaliste teenuste pakkumiseks tarbijatele ja ettevõtetele. Nimetatud prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua Euroopa partnerlusse, mis tugineb 5G-alase avaliku ja erasektori partnerluse saavutustele 5G tehnoloogia ja standardite edukal väljatöötamisel, kokku peamised osalejad, st tööstus, akadeemilised ringkonnad ja avaliku sektori asutused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(88)

Seoses Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidega „digiajastule vastav Euroopa“ ja „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ning komisjoni
  teatise
  „Euroopa digituleviku kujundamine“ valguses kindlaks määratud poliitikaeesmärkidega peab Euroopa arendama välja 5G-võrkudel põhineva esmatähtsate digiteenuste taristu ja suurendama 2030. aastaks oma tehnoloogilist suutlikkust 6G-süsteemide jaoks. Sellega seoses on komisjon rõhutanud Euroopa nutivõrkude ja -teenuste partnerluse strateegilist tähtsust ühenduvusel põhinevate turvaliste teenuste pakkumiseks tarbijatele ja ettevõtetele. Nimetatud prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua Euroopa partnerlusse, mis tugineb 5G-alase avaliku ja erasektori partnerluse saavutustele 5G tehnoloogia ja standardite edukal väljatöötamisel, kokku peamised osalejad, st tööstus, akadeemilised ringkonnad ja avaliku sektori asutused.

| (88) | Seoses Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidega „digiajastule vastav Euroopa“ ja „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ning komisjoni
  teatiste
  „Euroopa digituleviku kujundamine“
  ja „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“
  valguses kindlaks määratud poliitikaeesmärkidega peab Euroopa arendama välja 5G-võrkudel põhineva esmatähtsate digiteenuste taristu ja suurendama 2030. aastaks oma
  teadmusbaasi ja
  tehnoloogilist suutlikkust 6G-süsteemide
  ja uute asjakohaste kommunikatsioonitehnoloogia suundade
  jaoks. Sellega seoses on komisjon rõhutanud Euroopa nutivõrkude ja -teenuste partnerluse strateegilist tähtsust ühenduvusel põhinevate turvaliste teenuste pakkumiseks tarbijatele ja ettevõtetele. Nimetatud prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua Euroopa partnerlusse, mis tugineb 5G-alase avaliku ja erasektori partnerluse saavutustele 5G tehnoloogia ja standardite edukal väljatöötamisel, kokku peamised osalejad, st tööstus, akadeemilised ringkonnad
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid
  ja avaliku sektori asutused. |
| --- | --- |

(88)

Seoses Euroopa Komisjoni 2019.–2024. aasta prioriteetidega „digiajastule vastav Euroopa“ ja „inimeste hüvanguks toimiv majandus“ ning komisjoni
  teatiste
  „Euroopa digituleviku kujundamine“
  ja „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“
  valguses kindlaks määratud poliitikaeesmärkidega peab Euroopa arendama välja 5G-võrkudel põhineva esmatähtsate digiteenuste taristu ja suurendama 2030. aastaks oma
  teadmusbaasi ja
  tehnoloogilist suutlikkust 6G-süsteemide
  ja uute asjakohaste kommunikatsioonitehnoloogia suundade
  jaoks. Sellega seoses on komisjon rõhutanud Euroopa nutivõrkude ja -teenuste partnerluse strateegilist tähtsust ühenduvusel põhinevate turvaliste teenuste pakkumiseks tarbijatele ja ettevõtetele. Nimetatud prioriteedid on võimalik saavutada, kui tuua Euroopa partnerlusse, mis tugineb 5G-alase avaliku ja erasektori partnerluse saavutustele 5G tehnoloogia ja standardite edukal väljatöötamisel, kokku peamised osalejad, st tööstus, akadeemilised ringkonnad
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid
  ja avaliku sektori asutused.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 89

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (89) | Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte on kavandatud käsitlema digitaristu valdkonna poliitikaküsimusi ning laiendama teadusuuringuid ja innovatsiooni 6G-võrkude jaoks. Kaasates tihedalt liikmesriike, peaks ühisettevõte parandama reageerimist liidu poliitikale ja sotsiaalsetele vajadustele, mis on seotud võrkude energiatõhususe, küberturvalisuse, tehnoloogilise sõltumatuse, privaatsuse ja eetikaga. Ühisettevõte laiendab teadusuuringuid ja innovatsiooni võrkudelt pilvepõhiste teenuste osutamisele ning komponentidele ja seadmetele, mis võimaldavad osutada teenuseid kodanikele ja mitmesugustele
  sektoritele
  , nagu tervishoid, transport, tootmine ja massiteabevahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(89)

Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte on kavandatud käsitlema digitaristu valdkonna poliitikaküsimusi ning laiendama teadusuuringuid ja innovatsiooni 6G-võrkude jaoks. Kaasates tihedalt liikmesriike, peaks ühisettevõte parandama reageerimist liidu poliitikale ja sotsiaalsetele vajadustele, mis on seotud võrkude energiatõhususe, küberturvalisuse, tehnoloogilise sõltumatuse, privaatsuse ja eetikaga. Ühisettevõte laiendab teadusuuringuid ja innovatsiooni võrkudelt pilvepõhiste teenuste osutamisele ning komponentidele ja seadmetele, mis võimaldavad osutada teenuseid kodanikele ja mitmesugustele
  sektoritele
  , nagu tervishoid, transport, tootmine ja massiteabevahendid.

| (89) | Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte on kavandatud käsitlema digitaristu valdkonna poliitikaküsimusi ning laiendama teadusuuringuid ja innovatsiooni 6G-võrkude
  ja muude sidevõrkude
  jaoks. Kaasates tihedalt liikmesriike, peaks ühisettevõte parandama reageerimist liidu poliitikale ja sotsiaalsetele vajadustele, mis on seotud võrkude energiatõhususe, küberturvalisuse, tehnoloogilise sõltumatuse
  ja vastupidavusvõime
  , privaatsuse ja eetikaga. Ühisettevõte laiendab teadusuuringuid ja innovatsiooni võrkudelt pilvepõhiste teenuste osutamisele ning komponentidele ja seadmetele, mis võimaldavad osutada teenuseid kodanikele ja mitmesugustele
  majandus- ja sotsiaalsektoritele
  , nagu tervishoid, transport, tootmine ja massiteabevahendid. |
| --- | --- |

(89)

Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte on kavandatud käsitlema digitaristu valdkonna poliitikaküsimusi ning laiendama teadusuuringuid ja innovatsiooni 6G-võrkude
  ja muude sidevõrkude
  jaoks. Kaasates tihedalt liikmesriike, peaks ühisettevõte parandama reageerimist liidu poliitikale ja sotsiaalsetele vajadustele, mis on seotud võrkude energiatõhususe, küberturvalisuse, tehnoloogilise sõltumatuse
  ja vastupidavusvõime
  , privaatsuse ja eetikaga. Ühisettevõte laiendab teadusuuringuid ja innovatsiooni võrkudelt pilvepõhiste teenuste osutamisele ning komponentidele ja seadmetele, mis võimaldavad osutada teenuseid kodanikele ja mitmesugustele
  majandus- ja sotsiaalsektoritele
  , nagu tervishoid, transport, tootmine ja massiteabevahendid.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (91) | Kõrgtehnoloogilisele 5G taristule
  tuginedes
  töötatakse välja ökosüsteemid digi- ja roheülemineku jaoks ning järgmise sammuna 6G tehnoloogia kasutuselevõtuks Euroopas. Euroopa ühendamise rahastu (CEF 2) digiprogramm ning programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ pakuvad võimalusi 5G-põhiste ja hiljem 6G-põhiste digitaalsete ökosüsteemide väljaarendamiseks. Võttes arvesse sellistesse kasutuselevõtuprojektidesse kaasatavate avaliku ja erasektori sidusrühmade suurt hulka, on oluline
  koordineerida
  strateegilise kava kehtestamist, panustamist programmitöösse ning sidusrühmade teavitamist ja kaasamist selliste programmide raames. Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte kui strateegiline alus nende ülesannete täitmisel peaks koordineerima strateegiliste kavade väljatöötamist asjakohaste valdkondade jaoks, näiteks 5G-süsteemide kasutuselevõtuks maanteedel ja raudteedel. Need kavad peaksid hõlmama muu hulgas kasutuselevõtu tegevuskavu, peamisi võimalikke koostöömudeleid ja muid strateegilisi küsimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91)

Kõrgtehnoloogilisele 5G taristule
  tuginedes
  töötatakse välja ökosüsteemid digi- ja roheülemineku jaoks ning järgmise sammuna 6G tehnoloogia kasutuselevõtuks Euroopas. Euroopa ühendamise rahastu (CEF 2) digiprogramm ning programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ pakuvad võimalusi 5G-põhiste ja hiljem 6G-põhiste digitaalsete ökosüsteemide väljaarendamiseks. Võttes arvesse sellistesse kasutuselevõtuprojektidesse kaasatavate avaliku ja erasektori sidusrühmade suurt hulka, on oluline
  koordineerida
  strateegilise kava kehtestamist, panustamist programmitöösse ning sidusrühmade teavitamist ja kaasamist selliste programmide raames. Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte kui strateegiline alus nende ülesannete täitmisel peaks koordineerima strateegiliste kavade väljatöötamist asjakohaste valdkondade jaoks, näiteks 5G-süsteemide kasutuselevõtuks maanteedel ja raudteedel. Need kavad peaksid hõlmama muu hulgas kasutuselevõtu tegevuskavu, peamisi võimalikke koostöömudeleid ja muid strateegilisi küsimusi.

| (91) | Kõrgtehnoloogilisele 5G taristule
  võib tugineda, kui
  töötatakse välja ökosüsteemid digi- ja roheülemineku jaoks ning järgmise sammuna 6G tehnoloogia kasutuselevõtuks Euroopas
  läbipaistval ja avatud viisil, kuna ülemaailmsete ja ühilduvate 6G-standardite loomine vähendaks kulusid, looks tõhusamad digitaalsed tarneahelad ja edendaks innovatsiooni
  . Euroopa ühendamise rahastu (CEF 2) digiprogramm ning programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ pakuvad võimalusi 5G-põhiste ja hiljem 6G-põhiste digitaalsete ökosüsteemide väljaarendamiseks. Võttes arvesse sellistesse kasutuselevõtuprojektidesse kaasatavate avaliku ja erasektori sidusrühmade suurt hulka, on oluline
  hõlbustada
  strateegilise kava kehtestamist, panustamist programmitöösse ning sidusrühmade teavitamist ja kaasamist selliste programmide raames. Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte kui strateegiline alus nende ülesannete täitmisel peaks koordineerima strateegiliste kavade väljatöötamist asjakohaste valdkondade jaoks, näiteks 5G-süsteemide kasutuselevõtuks maanteedel ja raudteedel. Need kavad peaksid hõlmama muu hulgas kasutuselevõtu tegevuskavu
  , tehnoloogia alaseid soovitusi
  , peamisi võimalikke koostöömudeleid ja muid strateegilisi küsimusi. |
| --- | --- |

(91)

Kõrgtehnoloogilisele 5G taristule
  võib tugineda, kui
  töötatakse välja ökosüsteemid digi- ja roheülemineku jaoks ning järgmise sammuna 6G tehnoloogia kasutuselevõtuks Euroopas
  läbipaistval ja avatud viisil, kuna ülemaailmsete ja ühilduvate 6G-standardite loomine vähendaks kulusid, looks tõhusamad digitaalsed tarneahelad ja edendaks innovatsiooni
  . Euroopa ühendamise rahastu (CEF 2) digiprogramm ning programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ pakuvad võimalusi 5G-põhiste ja hiljem 6G-põhiste digitaalsete ökosüsteemide väljaarendamiseks. Võttes arvesse sellistesse kasutuselevõtuprojektidesse kaasatavate avaliku ja erasektori sidusrühmade suurt hulka, on oluline
  hõlbustada
  strateegilise kava kehtestamist, panustamist programmitöösse ning sidusrühmade teavitamist ja kaasamist selliste programmide raames. Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte kui strateegiline alus nende ülesannete täitmisel peaks koordineerima strateegiliste kavade väljatöötamist asjakohaste valdkondade jaoks, näiteks 5G-süsteemide kasutuselevõtuks maanteedel ja raudteedel. Need kavad peaksid hõlmama muu hulgas kasutuselevõtu tegevuskavu
  , tehnoloogia alaseid soovitusi
  , peamisi võimalikke koostöömudeleid ja muid strateegilisi küsimusi.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega asutatakse programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 2 punktis 3] määratletud ja [artikli 8 lõike 1 punktis c] osutatud institutsiooniliste Euroopa partnerluste rakendamiseks üheksa ühisettevõtet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. Selles määratakse kindlaks ühisettevõtete eesmärgid ja ülesanded, liikmeskond, töökorraldus ja muud tegevuseeskirjad. | Käesoleva määrusega asutatakse programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 2 punktis 3] määratletud ja [artikli 8 lõike 1 punktis c] 
  ja III lisas
  osutatud institutsiooniliste Euroopa partnerluste rakendamiseks üheksa ühisettevõtet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. Selles määratakse kindlaks ühisettevõtete eesmärgid ja ülesanded, liikmeskond, töökorraldus ja muud tegevuseeskirjad
  , sealhulgas läbipaistvus ja aruandekohustus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega asutatakse programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 2 punktis 3] määratletud ja [artikli 8 lõike 1 punktis c] osutatud institutsiooniliste Euroopa partnerluste rakendamiseks üheksa ühisettevõtet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. Selles määratakse kindlaks ühisettevõtete eesmärgid ja ülesanded, liikmeskond, töökorraldus ja muud tegevuseeskirjad.

Käesoleva määrusega asutatakse programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 2 punktis 3] määratletud ja [artikli 8 lõike 1 punktis c] 
  ja III lisas
  osutatud institutsiooniliste Euroopa partnerluste rakendamiseks üheksa ühisettevõtet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. Selles määratakse kindlaks ühisettevõtete eesmärgid ja ülesanded, liikmeskond, töökorraldus ja muud tegevuseeskirjad
  , sealhulgas läbipaistvus ja aruandekohustus
  .

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a. | „seotud üksused“ – finantsmääruse artikli 187 lõikes 1 määratletud üksused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | „lisategevus“ –
  väljapoole
  tööprogrammi
  põhiosa jääv tegevus,
  mille jaoks ühisettevõte ei anna rahalist toetust, kuid mis aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte projektide või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtuga või millel on märkimisvääne liidu lisaväärtus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.

„lisategevus“ –
  väljapoole
  tööprogrammi
  põhiosa jääv tegevus,
  mille jaoks ühisettevõte ei anna rahalist toetust, kuid mis aitab saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte projektide või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtuga või millel on märkimisvääne liidu lisaväärtus;

| 9. | „lisategevus“ –
  tegevus, mis on loetletud
  tööprogrammi
  põhiosale lisatud aasta lisategevuste kavas ning
  mille jaoks ühisettevõte ei anna rahalist toetust, kuid mis aitab
  otseselt
  saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte projektide või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtuga või millel on märkimisvääne liidu lisaväärtus
  ja mis toetab liidu poliitikavaldkondi
  ; |
| --- | --- |

9.

„lisategevus“ –
  tegevus, mis on loetletud
  tööprogrammi
  põhiosale lisatud aasta lisategevuste kavas ning
  mille jaoks ühisettevõte ei anna rahalist toetust, kuid mis aitab
  otseselt
  saavutada ühisettevõtte eesmärke ja on otseselt seotud ühisettevõtte projektide või selle varasemate algatuste tulemuste kasutuselevõtuga või millel on märkimisvääne liidu lisaväärtus
  ja mis toetab liidu poliitikavaldkondi
  ;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 3 osutatud ühisettevõtted aitavad saavutada programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 3] sätestatud üldeesmärke. | 1.   Artiklis 3 osutatud ühisettevõtted aitavad saavutada programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 3] sätestatud üld- ja konkreetseid eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 3 osutatud ühisettevõtted aitavad saavutada programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 3] sätestatud üldeesmärke.

1.   Artiklis 3 osutatud ühisettevõtted aitavad saavutada programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 3] sätestatud üld- ja konkreetseid eesmärke.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kaasates partnerid teadus- ja innovatsiooniprogrammi väljatöötamisse ja rakendamisse,
  taotlevad
  ühisettevõtted
  järgmisi üldeesmärke: | 2.   
  Ühisettevõtted
  taotlevad järgmisi üldeesmärke: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kaasates partnerid teadus- ja innovatsiooniprogrammi väljatöötamisse ja rakendamisse,
  taotlevad
  ühisettevõtted
  järgmisi üldeesmärke:

2.   
  Ühisettevõtted
  taotlevad järgmisi üldeesmärke:

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tugevdada ja lõimida liidu teadus- ja tehnoloogilist suutlikkust, et toetada uute kvaliteetsete teadmiste loomist ja levitamist, eelkõige üleilmsete
  probleemide
  lahendamiseks,
  liidu konkurentsivõime kindlustamiseks
  ,
  kestlikkuse suurendamiseks
  ja Euroopa teadusruumi
  tugevdamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tugevdada ja lõimida liidu teadus- ja tehnoloogilist suutlikkust, et toetada uute kvaliteetsete teadmiste loomist ja levitamist, eelkõige üleilmsete
  probleemide
  lahendamiseks,
  liidu konkurentsivõime kindlustamiseks
  ,
  kestlikkuse suurendamiseks
  ja Euroopa teadusruumi
  tugevdamiseks
  ;

probleemide

liidu konkurentsivõime kindlustamiseks

kestlikkuse suurendamiseks

tugevdamiseks

| a) | tugevdada ja lõimida liidu
  , liikmesriikide ja piirkondade
  teadus-
  , innovatsioonialast
  ja tehnoloogilist suutlikkust, et toetada uute kvaliteetsete teadmiste loomist ja levitamist, eelkõige üleilmsete
  ühiskonnaprobleemide
  lahendamiseks,
  kindlustades ja parandades liidu konkurentsivõimet
  ,
  Euroopa lisaväärtust, vastupidavusvõimet
  ja
  kestlikkust ning aidates tugevdada
  Euroopa teadusruumi; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ja lõimida liidu
  , liikmesriikide ja piirkondade
  teadus-
  , innovatsioonialast
  ja tehnoloogilist suutlikkust, et toetada uute kvaliteetsete teadmiste loomist ja levitamist, eelkõige üleilmsete
  ühiskonnaprobleemide
  lahendamiseks,
  kindlustades ja parandades liidu konkurentsivõimet
  ,
  Euroopa lisaväärtust, vastupidavusvõimet
  ja
  kestlikkust ning aidates tugevdada
  Euroopa teadusruumi;

, liikmesriikide ja piirkondade

, innovatsioonialast

ühiskonnaprobleemide

kindlustades ja parandades liidu konkurentsivõimet

Euroopa lisaväärtust, vastupidavusvõimet

kestlikkust ning aidates tugevdada

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kindlustada kestlikkusest lähtuv liidu väärtusahelate üleilmne juhtpositsioon ning liidu avatud
  strateegiline autonoomia
  peamiste tehnoloogiate ja
  tööstuse
  valdkonnas kooskõlas Euroopa
  tööstusstrateegiaga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kindlustada kestlikkusest lähtuv liidu väärtusahelate üleilmne juhtpositsioon ning liidu avatud
  strateegiline autonoomia
  peamiste tehnoloogiate ja
  tööstuse
  valdkonnas kooskõlas Euroopa
  tööstusstrateegiaga
  ;

strateegiline autonoomia

tööstuse

tööstusstrateegiaga

| b) | kindlustada kestlikkusest lähtuv liidu väärtusahelate üleilmne juhtpositsioon
  ja vastupidavus
  ning
  kaitsta
  liidu
  strateegilist autonoomiat – samal ajal säilitades
  avatud
  majanduse –
  peamiste tehnoloogiate ja
  tööstussektorite
  valdkonnas kooskõlas Euroopa
  tööstusstrateegia ja VKEde strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe, muude liidu poliitikameetmete ja Euroopa majanduse taastekavaga
  ; |
| --- | --- |

b)

kindlustada kestlikkusest lähtuv liidu väärtusahelate üleilmne juhtpositsioon
  ja vastupidavus
  ning
  kaitsta
  liidu
  strateegilist autonoomiat – samal ajal säilitades
  avatud
  majanduse –
  peamiste tehnoloogiate ja
  tööstussektorite
  valdkonnas kooskõlas Euroopa
  tööstusstrateegia ja VKEde strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe, muude liidu poliitikameetmete ja Euroopa majanduse taastekavaga
  ;

ja vastupidavus

kaitsta

strateegilist autonoomiat – samal ajal säilitades

majanduse –

tööstussektorite

tööstusstrateegia ja VKEde strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe, muude liidu poliitikameetmete ja Euroopa majanduse taastekavaga

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | töötada välja uuenduslikud lahendused kliima-, keskkonna-, tervise- ja muude üleilmsete ühiskonnaprobleemide jaoks ning kiirendada nende kasutuselevõttu kogu liidus, aidates sellega ellu viia liidu strateegilisi prioriteete,
  eelkõige saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
  kestliku arengu eesmärgid ja
  jõuda
  liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

töötada välja uuenduslikud lahendused kliima-, keskkonna-, tervise- ja muude üleilmsete ühiskonnaprobleemide jaoks ning kiirendada nende kasutuselevõttu kogu liidus, aidates sellega ellu viia liidu strateegilisi prioriteete,
  eelkõige saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
  kestliku arengu eesmärgid ja
  jõuda
  liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni.

eelkõige saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni

jõuda

| c) | töötada välja uuenduslikud lahendused kliima-, keskkonna-, tervise-
  , digi-
  ja muude üleilmsete ühiskonnaprobleemide jaoks ning kiirendada nende kasutuselevõttu kogu liidus, aidates sellega ellu viia liidu strateegilisi prioriteete,
  kiirendada liidu majanduskasvu ja edendada innovatsiooni ökosüsteemi, saavutades ÜRO
  kestliku arengu eesmärgid ja
  jõudes
  liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuseni
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  . |
| --- | --- |

c)

töötada välja uuenduslikud lahendused kliima-, keskkonna-, tervise-
  , digi-
  ja muude üleilmsete ühiskonnaprobleemide jaoks ning kiirendada nende kasutuselevõttu kogu liidus, aidates sellega ellu viia liidu strateegilisi prioriteete,
  kiirendada liidu majanduskasvu ja edendada innovatsiooni ökosüsteemi, saavutades ÜRO
  kestliku arengu eesmärgid ja
  jõudes
  liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuseni
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  .

, digi-

kiirendada liidu majanduskasvu ja edendada innovatsiooni ökosüsteemi, saavutades ÜRO

jõudes

hiljemalt

kooskõlas Pariisi kokkuleppega

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada kriitilist massi ja teadussuutlikkust sektori- ja valdkonnaüleses teadus- ja innovatsioonitegevuses kõikjal liidus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada kriitilist massi ja teadussuutlikkust sektori- ja valdkonnaüleses teadus- ja innovatsioonitegevuses kõikjal liidus;

| a) | suurendada kriitilist massi ja
  teadus- ning tehnoloogilist suutlikkust
  sektori- ja valdkonnaüleses teadus- ja
  innovatsioonitegevuse koostöös
  kõikjal liidus; |
| --- | --- |

a)

suurendada kriitilist massi ja
  teadus- ning tehnoloogilist suutlikkust
  sektori- ja valdkonnaüleses teadus- ja
  innovatsioonitegevuse koostöös
  kõikjal liidus;

teadus- ning tehnoloogilist suutlikkust

innovatsioonitegevuse koostöös

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kiirendada
  sotsiaalset, ökoloogilist
  ja
  majanduslikku üleminekut
  valdkondades ja sektorites, mis on strateegilise tähtsusega liidu prioriteetide saavutamiseks, eelkõige et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud
  eesmärkidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kiirendada
  sotsiaalset, ökoloogilist
  ja
  majanduslikku üleminekut
  valdkondades ja sektorites, mis on strateegilise tähtsusega liidu prioriteetide saavutamiseks, eelkõige et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud
  eesmärkidega
  ;

sotsiaalset, ökoloogilist

majanduslikku üleminekut

eesmärkidega

| b) | kiirendada
  rohe-
  ja
  digiüleminekut
  valdkondades ja sektorites, mis on strateegilise tähtsusega liidu prioriteetide saavutamiseks, eelkõige et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes
  ja Euroopa kliimamääruses
  kindlaks määratud
  kliima- ja energiaeesmärkidega ning aidata kaasa saaste- ja mürgivaba keskkonna saavutamisele, säilitades ja taastades ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust
  ; |
| --- | --- |

b)

kiirendada
  rohe-
  ja
  digiüleminekut
  valdkondades ja sektorites, mis on strateegilise tähtsusega liidu prioriteetide saavutamiseks, eelkõige et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes
  ja Euroopa kliimamääruses
  kindlaks määratud
  kliima- ja energiaeesmärkidega ning aidata kaasa saaste- ja mürgivaba keskkonna saavutamisele, säilitades ja taastades ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust
  ;

rohe-

digiüleminekut

ja Euroopa kliimamääruses

kliima- ja energiaeesmärkidega ning aidata kaasa saaste- ja mürgivaba keskkonna saavutamisele, säilitades ja taastades ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suurendada olemasolevate ja uute Euroopa
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni
  väärtusahelate, sealhulgas
  väikeste
  ja
  keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  innovatsioonisuutlikkust
  ja
  tulemuslikkust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suurendada olemasolevate ja uute Euroopa
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni
  väärtusahelate, sealhulgas
  väikeste
  ja
  keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  innovatsioonisuutlikkust
  ja
  tulemuslikkust;

teadusuuringute

innovatsiooni

väikeste

keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)

ja

| c) | suurendada olemasolevate ja uute Euroopa
  ökosüsteemide
  ja väärtusahelate, sealhulgas
  VKEde
  ja
  idufirmade teadus- ja
  innovatsioonisuutlikkust
  ning
  tulemuslikkust; |
| --- | --- |

c)

suurendada olemasolevate ja uute Euroopa
  ökosüsteemide
  ja väärtusahelate, sealhulgas
  VKEde
  ja
  idufirmade teadus- ja
  innovatsioonisuutlikkust
  ning
  tulemuslikkust;

ökosüsteemide

VKEde

idufirmade teadus- ja

ning

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt d

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kiirendada uuenduslike lahenduste väljatöötamist, kasutuselevõttu ja levitamist Euroopa tugevdatud teadusuuringute ja
  innovatsiooni
  ökosüsteemides, sealhulgas lõppkasutajate,
  kodanike
  ,
  reguleerivate asutuste
  ja
  standardiorganisatsioonide
  ulatusliku ja varajase kaasamise ja koosloomise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kiirendada uuenduslike lahenduste väljatöötamist, kasutuselevõttu ja levitamist Euroopa tugevdatud teadusuuringute ja
  innovatsiooni
  ökosüsteemides, sealhulgas lõppkasutajate,
  kodanike
  ,
  reguleerivate asutuste
  ja
  standardiorganisatsioonide
  ulatusliku ja varajase kaasamise ja koosloomise kaudu;

innovatsiooni

kodanike

reguleerivate asutuste

standardiorganisatsioonide

| d) | kiirendada uuenduslike lahenduste
  , tehnoloogiate, teenuste ja oskuste
  väljatöötamist, kasutuselevõttu ja levitamist Euroopa tugevdatud teadusuuringute
  , innovatsiooni
  ja
  tööstuse
  ökosüsteemides
  ja lõpptulemusena ühiskonnas
  , sealhulgas lõppkasutajate,
  kaasa arvatud VKEd, idufirmad
  ,
  tarbijaorganisatsioonid, kodanikud, reguleerivad asutused
  ja
  standardiorganisatsioonid,
  ulatusliku ja varajase kaasamise ja koosloomise kaudu; |
| --- | --- |

d)

kiirendada uuenduslike lahenduste
  , tehnoloogiate, teenuste ja oskuste
  väljatöötamist, kasutuselevõttu ja levitamist Euroopa tugevdatud teadusuuringute
  , innovatsiooni
  ja
  tööstuse
  ökosüsteemides
  ja lõpptulemusena ühiskonnas
  , sealhulgas lõppkasutajate,
  kaasa arvatud VKEd, idufirmad
  ,
  tarbijaorganisatsioonid, kodanikud, reguleerivad asutused
  ja
  standardiorganisatsioonid,
  ulatusliku ja varajase kaasamise ja koosloomise kaudu;

, tehnoloogiate, teenuste ja oskuste

, innovatsiooni

tööstuse

ja lõpptulemusena ühiskonnas

kaasa arvatud VKEd, idufirmad

tarbijaorganisatsioonid, kodanikud, reguleerivad asutused

standardiorganisatsioonid,

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt d a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | aidata vähendada asjaomaste oskuste nappust kogu liidus, tõstes teadlikkust ning aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali oma teadusuuringute valdkondades; aidata kaasa Euroopa töötajate täiendus- ja ümberõppele ning VKEde osalemisele ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides; hõlbustada asjakohase teadus- ja innovatsioonipädevuse integreerimist kogu liidus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemidesse ja väärtusahelatesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

aidata vähendada asjaomaste oskuste nappust kogu liidus, tõstes teadlikkust ning aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali oma teadusuuringute valdkondades; aidata kaasa Euroopa töötajate täiendus- ja ümberõppele ning VKEde osalemisele ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides; hõlbustada asjakohase teadus- ja innovatsioonipädevuse integreerimist kogu liidus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemidesse ja väärtusahelatesse;

aidata vähendada asjaomaste oskuste nappust kogu liidus, tõstes teadlikkust ning aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali oma teadusuuringute valdkondades; aidata kaasa Euroopa töötajate täiendus- ja ümberõppele ning VKEde osalemisele ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides; hõlbustada asjakohase teadus- ja innovatsioonipädevuse integreerimist kogu liidus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemidesse ja väärtusahelatesse;

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | teha uute toodete ja teenuste puhul keskkonnatoime ja tootlikkuse alaseid täiustusi liidu suutlikkust ja ressursse kasutades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

teha uute toodete ja teenuste puhul keskkonnatoime ja tootlikkuse alaseid täiustusi liidu suutlikkust ja ressursse kasutades.

| e) | teha uute toodete
  , tehnoloogia, rakenduste
  ja teenuste puhul keskkonnatoime
  , energia- ja ressursisäästlikkuse, kestlikkuse, ühiskonnatoime
  ja tootlikkuse alaseid täiustusi, liidu suutlikkust ja ressursse
  omavahel ühendades ja täies ulatuses
  kasutades. |
| --- | --- |

e)

teha uute toodete
  , tehnoloogia, rakenduste
  ja teenuste puhul keskkonnatoime
  , energia- ja ressursisäästlikkuse, kestlikkuse, ühiskonnatoime
  ja tootlikkuse alaseid täiustusi, liidu suutlikkust ja ressursse
  omavahel ühendades ja täies ulatuses
  kasutades.

, tehnoloogia, rakenduste

, energia- ja ressursisäästlikkuse, kestlikkuse, ühiskonnatoime

omavahel ühendades ja täies ulatuses

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | aidata kaasa soolise ebavõrdsuse vähendamisele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkondades Euroopas ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele Euroopa partnerluste välja töötatud teadustulemustes, saavutades seeläbi Euroopa partnerluste parema kooskõla soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

aidata kaasa soolise ebavõrdsuse vähendamisele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkondades Euroopas ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele Euroopa partnerluste välja töötatud teadustulemustes, saavutades seeläbi Euroopa partnerluste parema kooskõla soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega;

aidata kaasa soolise ebavõrdsuse vähendamisele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkondades Euroopas ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele Euroopa partnerluste välja töötatud teadustulemustes, saavutades seeläbi Euroopa partnerluste parema kooskõla soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e b (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | otsida võimalusi teavitada üliõpilasi, kes võivad soovida teha karjääri teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas ning muudes ühisettevõtete tegevusega seotud valdkondades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

otsida võimalusi teavitada üliõpilasi, kes võivad soovida teha karjääri teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas ning muudes ühisettevõtete tegevusega seotud valdkondades;

otsida võimalusi teavitada üliõpilasi, kes võivad soovida teha karjääri teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas ning muudes ühisettevõtete tegevusega seotud valdkondades;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Teadustegevuse elluviimisel püüavad ühisettevõtted saavutada koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, muude programmi „Euroopa horisont“ algatuste ning kõigi teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega seotud liidu programmidega. Lisaks sellele teevad ühisettevõtted oma vastavates teadusvaldkondades tihedat koostööd komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Teadustegevuse elluviimisel püüavad ühisettevõtted saavutada koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, muude programmi „Euroopa horisont“ algatuste ning kõigi teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega seotud liidu programmidega. Lisaks sellele teevad ühisettevõtted oma vastavates teadusvaldkondades tihedat koostööd komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tugevdada ja levitada tipptasemel teadmisi, sealhulgas edendades laialdasemat osalemist kogu liidus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tugevdada ja levitada tipptasemel teadmisi, sealhulgas edendades laialdasemat osalemist kogu liidus;

| a) | tugevdada ja levitada tipptasemel teadmisi, sealhulgas edendades laialdasemat osalemist
  ja geograafilist mitmekesisust
  kogu liidus
  , samuti liikmesriikide osalust, keda Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabeli kohaselt peetakse praegu tagasihoidlikeks ja mõõdukateks novaatoriteks
  ; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ja levitada tipptasemel teadmisi, sealhulgas edendades laialdasemat osalemist
  ja geograafilist mitmekesisust
  kogu liidus
  , samuti liikmesriikide osalust, keda Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabeli kohaselt peetakse praegu tagasihoidlikeks ja mõõdukateks novaatoriteks
  ;

ja geograafilist mitmekesisust

, samuti liikmesriikide osalust, keda Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabeli kohaselt peetakse praegu tagasihoidlikeks ja mõõdukateks novaatoriteks

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | edendada ja premeerida teaduse tipptaset, sealhulgas tagades, et meetmete rakendamisel võetakse arvesse tipptasemel teaduse ja alusuuringute tulemusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

edendada ja premeerida teaduse tipptaset, sealhulgas tagades, et meetmete rakendamisel võetakse arvesse tipptasemel teaduse ja alusuuringute tulemusi;

edendada ja premeerida teaduse tipptaset, sealhulgas tagades, et meetmete rakendamisel võetakse arvesse tipptasemel teaduse ja alusuuringute tulemusi;

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni ning vajaduse korral hariduse ja muude poliitikavaldkondade vahelist seost, sealhulgas vastastikust täiendavust riigi, piirkonna ja liidu teadus- ja innovatsioonipoliitika ja -tegevusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni ning vajaduse korral hariduse ja muude poliitikavaldkondade vahelist seost, sealhulgas vastastikust täiendavust riigi, piirkonna ja liidu teadus- ja innovatsioonipoliitika ja -tegevusega;

| c) | tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni ning vajaduse korral
  soolise võrdõiguslikkuse,
  hariduse ja muude poliitikavaldkondade vahelist seost, sealhulgas vastastikust täiendavust riigi, piirkonna ja liidu
  oskuste ning
  teadus- ja innovatsioonipoliitika ja -tegevusega; |
| --- | --- |

c)

tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni ning vajaduse korral
  soolise võrdõiguslikkuse,
  hariduse ja muude poliitikavaldkondade vahelist seost, sealhulgas vastastikust täiendavust riigi, piirkonna ja liidu
  oskuste ning
  teadus- ja innovatsioonipoliitika ja -tegevusega;

soolise võrdõiguslikkuse,

oskuste ning

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | propageerida vastutustundlikku teadust ja innovatsiooni, võttes arvesse ettevaatusprintsiipi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

propageerida vastutustundlikku teadust ja innovatsiooni, võttes arvesse ettevaatusprintsiipi;

propageerida vastutustundlikku teadust ja innovatsiooni, võttes arvesse ettevaatusprintsiipi;

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c b (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | tugevdada soolist mõõdet teadusuuringutes ja innovatsioonis kõigis ühisettevõtetes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

tugevdada soolist mõõdet teadusuuringutes ja innovatsioonis kõigis ühisettevõtetes;

tugevdada soolist mõõdet teadusuuringutes ja innovatsioonis kõigis ühisettevõtetes;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | tugevdada rahvusvahelist koostööd; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

tugevdada rahvusvahelist koostööd;

| e) | tugevdada rahvusvahelist koostööd
  kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkide ja rahvusvaheliste kohustustega ning edendada Euroopa konkurentsivõimet ja juhtpositsiooni tööstuses, kaitstes liidu strateegilist autonoomiat ning säilitades samas avatud majanduse
  ; |
| --- | --- |

e)

tugevdada rahvusvahelist koostööd
  kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkide ja rahvusvaheliste kohustustega ning edendada Euroopa konkurentsivõimet ja juhtpositsiooni tööstuses, kaitstes liidu strateegilist autonoomiat ning säilitades samas avatud majanduse
  ;

kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkide ja rahvusvaheliste kohustustega ning edendada Euroopa konkurentsivõimet ja juhtpositsiooni tööstuses, kaitstes liidu strateegilist autonoomiat ning säilitades samas avatud majanduse

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | suurendada üldsuse seas teadlikkust, omaksvõttu, nõudlust ja kasutuselevõttu, kaasates kodanikud ja lõppkasutajad uute lahenduste ühise kavandamise ja loomise protsessi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

suurendada üldsuse seas teadlikkust, omaksvõttu, nõudlust ja kasutuselevõttu, kaasates kodanikud ja lõppkasutajad uute lahenduste ühise kavandamise ja loomise protsessi;

| f) | suurendada üldsuse seas teadlikkust
  uutest lahendustest
  ,
  nende
  omaksvõttu, nõudlust
  nende järele
  ja
  nende
  kasutuselevõttu, kaasates kodanikud
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid
  ja lõppkasutajad
  , sh VKEd ja idufirmad,
  uute lahenduste ühise kavandamise ja loomise protsessi; |
| --- | --- |

f)

suurendada üldsuse seas teadlikkust
  uutest lahendustest
  ,
  nende
  omaksvõttu, nõudlust
  nende järele
  ja
  nende
  kasutuselevõttu, kaasates kodanikud
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid
  ja lõppkasutajad
  , sh VKEd ja idufirmad,
  uute lahenduste ühise kavandamise ja loomise protsessi;

uutest lahendustest

nende

nende järele

nende

, kodanikuühiskonna organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid

, sh VKEd ja idufirmad,

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | soodustada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamist
  ning aktiivselt levitada
  ja
  kasutada neid tulemusi
  ,
  eelkõige erasektori investeeringute võimendamiseks
  ja
  poliitikakujundamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

soodustada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamist
  ning aktiivselt levitada
  ja
  kasutada neid tulemusi
  ,
  eelkõige erasektori investeeringute võimendamiseks
  ja
  poliitikakujundamiseks
  ;

ning aktiivselt levitada

kasutada neid tulemusi

eelkõige erasektori investeeringute võimendamiseks

poliitikakujundamiseks

| g) | soodustada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste
  aktiivset levitamist ja
  kasutamist
  muu hulgas poliitikakujundamiseks standardimise, innovatiivsete lahenduste hangete
  ja
  kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu
  ,
  eesmärgiga kiirendada teadusuuringute tulemuste
  ja
  väljundite turuletoomist oma vastavates teadusvaldkondades
  ; |
| --- | --- |

g)

soodustada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste
  aktiivset levitamist ja
  kasutamist
  muu hulgas poliitikakujundamiseks standardimise, innovatiivsete lahenduste hangete
  ja
  kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu
  ,
  eesmärgiga kiirendada teadusuuringute tulemuste
  ja
  väljundite turuletoomist oma vastavates teadusvaldkondades
  ;

aktiivset levitamist ja

muu hulgas poliitikakujundamiseks standardimise, innovatiivsete lahenduste hangete

kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu

eesmärgiga kiirendada teadusuuringute tulemuste

väljundite turuletoomist oma vastavates teadusvaldkondades

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt h

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | kiirendada tööstuse ümberkujundamist, sealhulgas parandades innovatsioonialaseid oskusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

kiirendada tööstuse ümberkujundamist, sealhulgas parandades innovatsioonialaseid oskusi;

| h) | kiirendada tööstuse ümberkujundamist
  ja vastupanuvõimet kogu väärtusahelas
  , sealhulgas parandades innovatsioonialaseid oskusi; |
| --- | --- |

h)

kiirendada tööstuse ümberkujundamist
  ja vastupanuvõimet kogu väärtusahelas
  , sealhulgas parandades innovatsioonialaseid oskusi;

ja vastupanuvõimet kogu väärtusahelas

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt h a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | suurendada üliõpilaste, teadlaste ja ekspertide oskuste ja kogemuste taset kogu liidus, soodustades eri valdkondade konkreetsete akadeemiliste kraadide ja haridusprogrammide väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu soolistele aspektidele ja tagades võimalikult laia geograafilise ulatuse liidus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ha)

ha)

suurendada üliõpilaste, teadlaste ja ekspertide oskuste ja kogemuste taset kogu liidus, soodustades eri valdkondade konkreetsete akadeemiliste kraadide ja haridusprogrammide väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu soolistele aspektidele ja tagades võimalikult laia geograafilise ulatuse liidus;

suurendada üliõpilaste, teadlaste ja ekspertide oskuste ja kogemuste taset kogu liidus, soodustades eri valdkondade konkreetsete akadeemiliste kraadide ja haridusprogrammide väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu soolistele aspektidele ja tagades võimalikult laia geograafilise ulatuse liidus;

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt i

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | toetada seonduva liidu poliitika tõenduspõhist rakendamist ning reguleerimis-, standardimis- ja kestlikku investeerimistegevust Euroopa ja üleilmsel tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i)

toetada seonduva liidu poliitika tõenduspõhist rakendamist ning reguleerimis-, standardimis- ja kestlikku investeerimistegevust Euroopa ja üleilmsel tasandil.

| i) | toetada seonduva liidu poliitika
  teaduslikku
  tõenduspõhist rakendamist ning reguleerimis-, standardimis- ja kestlikku investeerimistegevust
  riiklikul,
  Euroopa ja üleilmsel tasandil. |
| --- | --- |

i)

toetada seonduva liidu poliitika
  teaduslikku
  tõenduspõhist rakendamist ning reguleerimis-, standardimis- ja kestlikku investeerimistegevust
  riiklikul,
  Euroopa ja üleilmsel tasandil.

teaduslikku

riiklikul,

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetavad rahaliselt, peamiselt toetuste vormis, kaudseid teadus- ja
  innovatsioonmeetmeid
  , mis on välja valitud avatud ja konkurentsi põhimõttele tuginevate projektikonkursside kaudu,
  kui nende tööprogrammis ei ole märgitud teisiti
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetavad rahaliselt, peamiselt toetuste vormis, kaudseid teadus- ja
  innovatsioonmeetmeid
  , mis on välja valitud avatud ja konkurentsi põhimõttele tuginevate projektikonkursside kaudu,
  kui nende tööprogrammis ei ole märgitud teisiti
  ;

innovatsioonmeetmeid

kui nende tööprogrammis ei ole märgitud teisiti

| a) | toetavad rahaliselt, peamiselt toetuste vormis, kaudseid teadus- ja
  innovatsioonimeetmeid
  , mis on välja valitud avatud
  , õiglaste, läbipaistvate
  ja konkurentsi põhimõttele tuginevate projektikonkursside kaudu,
  välja arvatud põhjendatud juhtudel, mis on nende tööprogrammis märgitud
  ; |
| --- | --- |

a)

toetavad rahaliselt, peamiselt toetuste vormis, kaudseid teadus- ja
  innovatsioonimeetmeid
  , mis on välja valitud avatud
  , õiglaste, läbipaistvate
  ja konkurentsi põhimõttele tuginevate projektikonkursside kaudu,
  välja arvatud põhjendatud juhtudel, mis on nende tööprogrammis märgitud
  ;

innovatsioonimeetmeid

, õiglaste, läbipaistvate

välja arvatud põhjendatud juhtudel, mis on nende tööprogrammis märgitud

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | arendavad tihedat koostööd ja tagavad kooskõlastamise muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas eraldades vajaduse korral osa ühisettevõtte eelarvevahenditest ühiste projektikonkursside jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

arendavad tihedat koostööd ja tagavad kooskõlastamise muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas eraldades vajaduse korral osa ühisettevõtte eelarvevahenditest ühiste projektikonkursside jaoks;

| b) | arendavad tihedat koostööd ja tagavad kooskõlastamise
  ja koostoime
  muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas eraldades vajaduse korral osa ühisettevõtte eelarvevahenditest ühiste projektikonkursside jaoks; |
| --- | --- |

b)

arendavad tihedat koostööd ja tagavad kooskõlastamise
  ja koostoime
  muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas eraldades vajaduse korral osa ühisettevõtte eelarvevahenditest ühiste projektikonkursside jaoks;

ja koostoime

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | püüavad saavutada koostoimet seonduvate liidu, riigi ja piirkonna tasandi meetmete ja programmidega, eriti nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, nagu ühtekuuluvuspoliitika fondid kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega, ning vajaduse korral otsivad võimalusi saada nende meetmete ja programmide raames lisavahendeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

püüavad saavutada koostoimet seonduvate liidu, riigi ja piirkonna tasandi meetmete ja programmidega, eriti nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, haridust ja regionaalarengut, nagu ühtekuuluvuspoliitika fondid kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega, ning vajaduse korral otsivad võimalusi saada nende meetmete ja programmide raames lisavahendeid;

| c) | püüavad saavutada
  ja tagada tõhusat
  koostoimet seonduvate liidu, riigi ja piirkonna tasandi meetmete ja programmidega, eriti nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu
  ja vastuvõtu turul, koolitust
  , haridust ja regionaalarengut, nagu ühtekuuluvuspoliitika fondid kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega
  , samuti Euroopa finantseerimisasutustega, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank, ning asjaomaste tööstusliitude, heategevuslike sihtasutuste ja usaldusfondidega
  , ning vajaduse korral otsivad võimalusi saada nende meetmete ja programmide raames lisavahendeid; |
| --- | --- |

c)

püüavad saavutada
  ja tagada tõhusat
  koostoimet seonduvate liidu, riigi ja piirkonna tasandi meetmete ja programmidega, eriti nendega, mis toetavad uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu
  ja vastuvõtu turul, koolitust
  , haridust ja regionaalarengut, nagu ühtekuuluvuspoliitika fondid kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega
  , samuti Euroopa finantseerimisasutustega, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank, ning asjaomaste tööstusliitude, heategevuslike sihtasutuste ja usaldusfondidega
  , ning vajaduse korral otsivad võimalusi saada nende meetmete ja programmide raames lisavahendeid;

ja tagada tõhusat

ja vastuvõtu turul, koolitust

, samuti Euroopa finantseerimisasutustega, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Investeerimispank, ning asjaomaste tööstusliitude, heategevuslike sihtasutuste ja usaldusfondidega

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | tugevdada seost teadusuuringute, innovatsiooni ja komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (edaspidi „Euroopa oskuste tegevuskava“) kavandatud meetmete vahel, eelkõige selliste meetmete vahel, mille eesmärk on arendada oskusi, mis toetavad rohe- ja digiüleminekut, ning suurendada kõrgkooli lõpetanute hulka teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel, eelkõige ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

tugevdada seost teadusuuringute, innovatsiooni ja komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (edaspidi „Euroopa oskuste tegevuskava“) kavandatud meetmete vahel, eelkõige selliste meetmete vahel, mille eesmärk on arendada oskusi, mis toetavad rohe- ja digiüleminekut, ning suurendada kõrgkooli lõpetanute hulka teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel, eelkõige ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides;

tugevdada seost teadusuuringute, innovatsiooni ja komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatises jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (edaspidi „Euroopa oskuste tegevuskava“) kavandatud meetmete vahel, eelkõige selliste meetmete vahel, mille eesmärk on arendada oskusi, mis toetavad rohe- ja digiüleminekut, ning suurendada kõrgkooli lõpetanute hulka teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel, eelkõige ühisettevõtete tegevusega seotud tööstuslikes ökosüsteemides;

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | aitavad oma tegevusega kaasa mitmeaastasele strateegilisele planeerimisele, aruandlusele, järelevalvele ja hindamisele ning programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklites 45 ja 47] sätestatud programmi „Euroopa horisont“ muude nõuete täitmisele (nt poliitika kohta tagasiside andmise ühise raamistiku rakendamine); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

aitavad oma tegevusega kaasa mitmeaastasele strateegilisele planeerimisele, aruandlusele, järelevalvele ja hindamisele ning programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklites 45 ja 47] sätestatud programmi „Euroopa horisont“ muude nõuete täitmisele (nt poliitika kohta tagasiside andmise ühise raamistiku rakendamine);

| d) | aitavad oma tegevusega kaasa mitmeaastasele strateegilisele planeerimisele, aruandlusele, järelevalvele ja hindamisele
  , suurendamata nende endi või nende toetusesaajate halduskoormust,
  ning programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklites 45 ja 47] sätestatud programmi „Euroopa horisont“ muude nõuete täitmisele (nt poliitika kohta tagasiside andmise ühise raamistiku rakendamine); |
| --- | --- |

d)

aitavad oma tegevusega kaasa mitmeaastasele strateegilisele planeerimisele, aruandlusele, järelevalvele ja hindamisele
  , suurendamata nende endi või nende toetusesaajate halduskoormust,
  ning programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklites 45 ja 47] sätestatud programmi „Euroopa horisont“ muude nõuete täitmisele (nt poliitika kohta tagasiside andmise ühise raamistiku rakendamine);

, suurendamata nende endi või nende toetusesaajate halduskoormust,

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | edendavad VKEde kaasamist
  oma
  tegevusse ja
  võtavad meetmeid
  ,
  et tagada
  VKEde
  teavitamine
  , kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

edendavad VKEde kaasamist
  oma
  tegevusse ja
  võtavad meetmeid
  ,
  et tagada
  VKEde
  teavitamine
  , kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidega;

oma

võtavad meetmeid

et tagada

teavitamine

| e) | edendavad VKEde
  ja idufirmade ning nende ühenduste
  kaasamist
  ühisettevõtete
  tegevusse ja
  tagavad selle
  ,
  ning tagavad
  VKEde
  ja idufirmade õigeaegse teavitamise
  , kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidega;
  teevad vajaduse korral kindlaks konkursikutsed, kus koordineeriv roll on antud VKEdele või idufirmadele; |
| --- | --- |

e)

edendavad VKEde
  ja idufirmade ning nende ühenduste
  kaasamist
  ühisettevõtete
  tegevusse ja
  tagavad selle
  ,
  ning tagavad
  VKEde
  ja idufirmade õigeaegse teavitamise
  , kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eesmärkidega;
  teevad vajaduse korral kindlaks konkursikutsed, kus koordineeriv roll on antud VKEdele või idufirmadele;

ja idufirmade ning nende ühenduste

ühisettevõtete

tagavad selle

ning tagavad

ja idufirmade õigeaegse teavitamise

teevad vajaduse korral kindlaks konkursikutsed, kus koordineeriv roll on antud VKEdele või idufirmadele;

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | töötavad välja meetmed, et kaasata uusi tulijaid, sealhulgas VKEsid ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevusse ja laiendada koostöövõrgustikke ning edendada olemasolevate riiklike teadus- ja innovatsiooniökosüsteemide ja -võrgustike paremat omavahelist ja Euroopa tasandil ühendamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

töötavad välja meetmed, et kaasata uusi tulijaid, sealhulgas VKEsid ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevusse ja laiendada koostöövõrgustikke ning edendada olemasolevate riiklike teadus- ja innovatsiooniökosüsteemide ja -võrgustike paremat omavahelist ja Euroopa tasandil ühendamist;

töötavad välja meetmed, et kaasata uusi tulijaid, sealhulgas VKEsid ühisettevõtete teadus- ja innovatsioonitegevusse ja laiendada koostöövõrgustikke ning edendada olemasolevate riiklike teadus- ja innovatsiooniökosüsteemide ja -võrgustike paremat omavahelist ja Euroopa tasandil ühendamist;

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e b (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | edendavad noorte teadlaste, doktorantide ja järeldoktorite kaasamist asjaomase ühisettevõtte tegevusse ja tagavad selle, tihedas koostoimes Marie Skłodowska-Curie meetmega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

edendavad noorte teadlaste, doktorantide ja järeldoktorite kaasamist asjaomase ühisettevõtte tegevusse ja tagavad selle, tihedas koostoimes Marie Skłodowska-Curie meetmega;

edendavad noorte teadlaste, doktorantide ja järeldoktorite kaasamist asjaomase ühisettevõtte tegevusse ja tagavad selle, tihedas koostoimes Marie Skłodowska-Curie meetmega;

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | kaasavad käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

kaasavad käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud avaliku ja erasektori vahendid;

| f) | kaasavad käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud avaliku ja erasektori vahendid
  , ning võimaluse korral ka täiendavad ressursid
  ; |
| --- | --- |

f)

kaasavad käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud avaliku ja erasektori vahendid
  , ning võimaluse korral ka täiendavad ressursid
  ;

, ning võimaluse korral ka täiendavad ressursid

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt g

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | jälgivad
  kooskõlas
  programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse
  [artikliga
   45] ja
  [V lisaga] edusamme käesolevas määruses
  sätestatud eesmärkide saavutamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

jälgivad
  kooskõlas
  programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse
  [artikliga
   45] ja
  [V lisaga] edusamme käesolevas määruses
  sätestatud eesmärkide saavutamisel;

kooskõlas

[artikliga

[V lisaga] edusamme käesolevas määruses

| g) | jälgivad
  edusamme käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel ning
  programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse
  [artiklis
   45] ja
  [III ja V lisas]
  sätestatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

g)

jälgivad
  edusamme käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel ning
  programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse
  [artiklis
   45] ja
  [III ja V lisas]
  sätestatud eesmärkide saavutamisel;

edusamme käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel ning

[artiklis

[III ja V lisas]

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt h

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | koostavad
  ja viivad ellu oma tööprogrammi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

koostavad
  ja viivad ellu oma tööprogrammi;

koostavad

| h) | töötavad välja ja rakendavad strateegilise teadus- ja innovatsioonikava, mille alusel nad koostavad
  ja viivad ellu oma tööprogrammi; |
| --- | --- |

h)

töötavad välja ja rakendavad strateegilise teadus- ja innovatsioonikava, mille alusel nad koostavad
  ja viivad ellu oma tööprogrammi;

töötavad välja ja rakendavad strateegilise teadus- ja innovatsioonikava, mille alusel nad koostavad

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt i

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | teevad koostööd võimalikult suure hulga sidusrühmadega, sealhulgas detsentraliseeritud asutuste, teadusasutuste ja ülikoolide, lõppkasutajate ja avaliku sektori asutustega, eelkõige selleks, et määrata kindlaks iga algatuse prioriteedid ja tegevus ning tagada kaasatus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i)

teevad koostööd võimalikult suure hulga sidusrühmadega, sealhulgas detsentraliseeritud asutuste, teadusasutuste ja ülikoolide, lõppkasutajate ja avaliku sektori asutustega, eelkõige selleks, et määrata kindlaks iga algatuse prioriteedid ja tegevus ning tagada kaasatus;

| i) | teevad koostööd võimalikult suure hulga sidusrühmadega, sealhulgas detsentraliseeritud asutuste, teadusasutuste ja ülikoolide,
  kodanikuühiskonna organisatsioonide,
  lõppkasutajate
  , VKEde ühenduste
  ja avaliku sektori asutustega, eelkõige selleks, et määrata kindlaks iga algatuse prioriteedid ja tegevus ning tagada kaasatus
  , avatus ja ühiskondlik lisaväärtus
  ; |
| --- | --- |

i)

teevad koostööd võimalikult suure hulga sidusrühmadega, sealhulgas detsentraliseeritud asutuste, teadusasutuste ja ülikoolide,
  kodanikuühiskonna organisatsioonide,
  lõppkasutajate
  , VKEde ühenduste
  ja avaliku sektori asutustega, eelkõige selleks, et määrata kindlaks iga algatuse prioriteedid ja tegevus ning tagada kaasatus
  , avatus ja ühiskondlik lisaväärtus
  ;

kodanikuühiskonna organisatsioonide,

, VKEde ühenduste

, avatus ja ühiskondlik lisaväärtus

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt j

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | korraldavad teavitamis-, teabevahetus-, avalikustamis-, levitamis- ja kasutuselevõtutegevust, kohaldades mutatis mutandis programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklit 46], sealhulgas teevad ühises programmi „Euroopa horisont“ e-andmebaasis kättesaadavaks ja ligipääsetavaks üksikasjaliku teabe rahastatud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j)

korraldavad teavitamis-, teabevahetus-, avalikustamis-, levitamis- ja kasutuselevõtutegevust, kohaldades mutatis mutandis programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklit 46], sealhulgas teevad ühises programmi „Euroopa horisont“ e-andmebaasis kättesaadavaks ja ligipääsetavaks üksikasjaliku teabe rahastatud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste kohta;

mutatis mutandis

| j) | korraldavad teavitamis-, teabevahetus-, avalikustamis-, levitamis- ja kasutuselevõtutegevust, kohaldades
  käesoleva määruse artikleid 10 ja 39 ja

  mutatis mutandis programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklit 46], sealhulgas teevad ühises programmi „Euroopa horisont“ e-andmebaasis kättesaadavaks ja
  kasutajasõbralikul viisil avalikkusele
  ligipääsetavaks üksikasjaliku teabe rahastatud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste kohta; |
| --- | --- |

j)

korraldavad teavitamis-, teabevahetus-, avalikustamis-, levitamis- ja kasutuselevõtutegevust, kohaldades
  käesoleva määruse artikleid 10 ja 39 ja

  mutatis mutandis programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklit 46], sealhulgas teevad ühises programmi „Euroopa horisont“ e-andmebaasis kättesaadavaks ja
  kasutajasõbralikul viisil avalikkusele
  ligipääsetavaks üksikasjaliku teabe rahastatud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste kohta;

käesoleva määruse artikleid 10 ja 39 ja

mutatis mutandis

kasutajasõbralikul viisil avalikkusele

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt j a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | edendavad teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi ning teadus- ja teadmusvõrgustikke, esitavad asjakohase teabe oma veebisaitidel, sealhulgas avaldavad asjakohaseid dokumente; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

edendavad teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi ning teadus- ja teadmusvõrgustikke, esitavad asjakohase teabe oma veebisaitidel, sealhulgas avaldavad asjakohaseid dokumente;

edendavad teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning haridus- ja levitamistegevust, kaasates akadeemilisi ning teadus- ja teadmusvõrgustikke, esitavad asjakohase teabe oma veebisaitidel, sealhulgas avaldavad asjakohaseid dokumente;

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt l

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt l

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (l) | aitavad tõhustada teaduse ja poliitika vahelist seost, edendada avatud teadust,
  tagades tulemuste parema kasutamise
  , täita poliitikavajadusi ning hoogustada tulemuste levitamist ja kasutuselevõttu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(l)

aitavad tõhustada teaduse ja poliitika vahelist seost, edendada avatud teadust,
  tagades tulemuste parema kasutamise
  , täita poliitikavajadusi ning hoogustada tulemuste levitamist ja kasutuselevõttu;

tagades tulemuste parema kasutamise

| l) | aitavad tõhustada teaduse ja poliitika vahelist seost, edendada avatud teadust
  ja austada selle põhimõtteid
  ,
  nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklites 14 ja 39
  , täita poliitikavajadusi ning hoogustada tulemuste
  kiiremat kasutamist,
  levitamist ja kasutuselevõttu
  ning suuremat nähtavust, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 51 lõikes 1
  ;
  ühisettevõtted kehtestavad ranged reeglid erandite tegemiseks programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud avatud juurdepääsu nõuete suhtes ja komisjon jälgib avatud juurdepääsuga seotud tavasid ja kõik erandid tuleks asjaomastel veebisaitidel läbipaistval viisil loetleda. |
| --- | --- |

l)

aitavad tõhustada teaduse ja poliitika vahelist seost, edendada avatud teadust
  ja austada selle põhimõtteid
  ,
  nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklites 14 ja 39
  , täita poliitikavajadusi ning hoogustada tulemuste
  kiiremat kasutamist,
  levitamist ja kasutuselevõttu
  ning suuremat nähtavust, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 51 lõikes 1
  ;
  ühisettevõtted kehtestavad ranged reeglid erandite tegemiseks programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud avatud juurdepääsu nõuete suhtes ja komisjon jälgib avatud juurdepääsuga seotud tavasid ja kõik erandid tuleks asjaomastel veebisaitidel läbipaistval viisil loetleda.

ja austada selle põhimõtteid

nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklites 14 ja 39

kiiremat kasutamist,

ning suuremat nähtavust, nagu on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 51 lõikes 1

ühisettevõtted kehtestavad ranged reeglid erandite tegemiseks programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses sätestatud avatud juurdepääsu nõuete suhtes ja komisjon jälgib avatud juurdepääsuga seotud tavasid ja kõik erandid tuleks asjaomastel veebisaitidel läbipaistval viisil loetleda.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt n

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | toetavad komisjoni
  kestlikke investeeringuid käsitleva
  määruse (EL) 2020/852 artikli 3 kohaste usaldusväärsete teaduspõhiste tehniliste sõelumiskriteeriumide väljatöötamisel ja rakendamisel,
  jälgides ja hinnates nende rakendamist oma majandussektoris, et vajaduse korral anda poliitikakujundamise jaoks sihtotstarbelist tagasisidet
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(n)

toetavad komisjoni
  kestlikke investeeringuid käsitleva
  määruse (EL) 2020/852 artikli 3 kohaste usaldusväärsete teaduspõhiste tehniliste sõelumiskriteeriumide väljatöötamisel ja rakendamisel,
  jälgides ja hinnates nende rakendamist oma majandussektoris, et vajaduse korral anda poliitikakujundamise jaoks sihtotstarbelist tagasisidet
  ;

kestlikke investeeringuid käsitleva

jälgides ja hinnates nende rakendamist oma majandussektoris, et vajaduse korral anda poliitikakujundamise jaoks sihtotstarbelist tagasisidet

| n) | toetavad komisjoni määruse (EL) 2020/852 artikli 3 kohaste usaldusväärsete teaduspõhiste tehniliste sõelumiskriteeriumide väljatöötamisel ja rakendamisel,
  kui ühisettevõtete tegevus kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse
  ; |
| --- | --- |

n)

toetavad komisjoni määruse (EL) 2020/852 artikli 3 kohaste usaldusväärsete teaduspõhiste tehniliste sõelumiskriteeriumide väljatöötamisel ja rakendamisel,
  kui ühisettevõtete tegevus kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse
  ;

kui ühisettevõtete tegevus kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 2 – punkt o

Artikkel 5 – lõik 2 – punkt o

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | võtavad arvesse määruse (EL) 2020/852 artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet ja kõnealuse määruse sätteid, et vajaduse korral parandada juurdepääsu kestlikule rahastamisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(o)

võtavad arvesse määruse (EL) 2020/852 artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet ja kõnealuse määruse sätteid, et vajaduse korral parandada juurdepääsu kestlikule rahastamisele;

| o) | võtavad
  käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva ühisettevõtete tegevuse puhul
  arvesse määruse (EL) 2020/852 artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet ja kõnealuse määruse sätteid, et vajaduse korral parandada juurdepääsu kestlikule rahastamisele; |
| --- | --- |

o)

võtavad
  käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva ühisettevõtete tegevuse puhul
  arvesse määruse (EL) 2020/852 artikli 17 kohast olulise kahju ärahoidmise põhimõtet ja kõnealuse määruse sätteid, et vajaduse korral parandada juurdepääsu kestlikule rahastamisele;

käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva ühisettevõtete tegevuse puhul

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõike 2 punkti c rakendamiseks töötab komisjon välja selged, lihtsad ja konkreetsed suunised, mis käsitlevad eri liiki koostoime rakendamist ühisettevõtete poolt, nagu vahendite ümberpaigutamine, ning alternatiivne, kumulatiivne ja integreeritud rahastamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lõike 2 punkti c rakendamiseks töötab komisjon välja selged, lihtsad ja konkreetsed suunised, mis käsitlevad eri liiki koostoime rakendamist ühisettevõtete poolt, nagu vahendite ümberpaigutamine, ning alternatiivne, kumulatiivne ja integreeritud rahastamine.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühisettevõtted
  võivad avaldada
  assotsieerunud liikmete valimiseks avatud
  osalemiskutse
  .
  Osalemiskutses
  kirjeldatakse suutlikkust, mis on vajalik ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks. Kõik osalemiskutsed avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ning edastatakse kõigi asjakohaste kanalite kaudu, sealhulgas vajaduse korral riikide esindajate rühma vahendusel, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamise huvides võimalikult laialdane osalemine. | 1.   Ühisettevõtted
  avaldavad
  assotsieerunud liikmete valimiseks avatud
  , õiglased ja läbipaistvad osalemiskutsed, samal ajal aidates kaasa geograafilise mitmekesisuse suurendamisele
  .
  Osalemiskutse esitatakse avatult ja läbipaistvalt ning selles
  kirjeldatakse suutlikkust
  ja mitterahalist ja rahalist panust
  , mis on vajalik ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks. Kõik osalemiskutsed avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ning edastatakse kõigi asjakohaste kanalite kaudu, sealhulgas vajaduse korral riikide esindajate rühma vahendusel, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamise huvides võimalikult laialdane osalemine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühisettevõtted
  võivad avaldada
  assotsieerunud liikmete valimiseks avatud
  osalemiskutse
  .
  Osalemiskutses
  kirjeldatakse suutlikkust, mis on vajalik ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks. Kõik osalemiskutsed avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ning edastatakse kõigi asjakohaste kanalite kaudu, sealhulgas vajaduse korral riikide esindajate rühma vahendusel, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamise huvides võimalikult laialdane osalemine.

1.   Ühisettevõtted
  avaldavad
  assotsieerunud liikmete valimiseks avatud
  , õiglased ja läbipaistvad osalemiskutsed, samal ajal aidates kaasa geograafilise mitmekesisuse suurendamisele
  .
  Osalemiskutse esitatakse avatult ja läbipaistvalt ning selles
  kirjeldatakse suutlikkust
  ja mitterahalist ja rahalist panust
  , mis on vajalik ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks. Kõik osalemiskutsed avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ning edastatakse kõigi asjakohaste kanalite kaudu, sealhulgas vajaduse korral riikide esindajate rühma vahendusel, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamise huvides võimalikult laialdane osalemine.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Tegevdirektor
  kasutab liikmeks saamise taotluste hindamisel sõltumatute ekspertide ja vajaduse korral ühisettevõtte asjakohaste organite abi vaadeldes taotleja dokumenteeritud teadmisi, kogemusi ja võimalikku lisaväärtust ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel, taotleja rahanduslikku usaldusväärsust ning võetud pikaajalist kohustust anda ühisettevõttesse rahaline ja mitterahaline panus ning võttes arvesse võimalikke huvide konflikte. | 2.   
  Juhatus
  kasutab liikmeks saamise taotluste hindamisel sõltumatute ekspertide ja vajaduse korral ühisettevõtte asjakohaste organite
  , sealhulgas teadusnõukogu
  abi vaadeldes taotleja dokumenteeritud teadmisi, kogemusi ja võimalikku lisaväärtust ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel, taotleja rahanduslikku usaldusväärsust ning võetud pikaajalist kohustust anda ühisettevõttesse rahaline ja mitterahaline panus ning võttes arvesse võimalikke huvide konflikte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Tegevdirektor
  kasutab liikmeks saamise taotluste hindamisel sõltumatute ekspertide ja vajaduse korral ühisettevõtte asjakohaste organite abi vaadeldes taotleja dokumenteeritud teadmisi, kogemusi ja võimalikku lisaväärtust ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel, taotleja rahanduslikku usaldusväärsust ning võetud pikaajalist kohustust anda ühisettevõttesse rahaline ja mitterahaline panus ning võttes arvesse võimalikke huvide konflikte.

2.   
  Juhatus
  kasutab liikmeks saamise taotluste hindamisel sõltumatute ekspertide ja vajaduse korral ühisettevõtte asjakohaste organite
  , sealhulgas teadusnõukogu
  abi vaadeldes taotleja dokumenteeritud teadmisi, kogemusi ja võimalikku lisaväärtust ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel, taotleja rahanduslikku usaldusväärsust ning võetud pikaajalist kohustust anda ühisettevõttesse rahaline ja mitterahaline panus ning võttes arvesse võimalikke huvide konflikte.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigis asuvate õigussubjektide liikmesus ei tohiks ühisettevõtte asutaja- ja assotsieerunud liikmetele kaasa tuua lisakoormust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigis asuvate õigussubjektide liikmesus ei tohiks ühisettevõtte asutaja- ja assotsieerunud liikmetele kaasa tuua lisakoormust.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Juhatus hindab liikmeks saamise taotlusi ja kiidab need
  asjakohasel juhul heaks
  . | 3.   Juhatus hindab liikmeks saamise taotlusi ja kiidab need
  heaks või lükkab tagasi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Juhatus hindab liikmeks saamise taotlusi ja kiidab need
  asjakohasel juhul heaks
  .

3.   Juhatus hindab liikmeks saamise taotlusi ja kiidab need
  heaks või lükkab tagasi
  .

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Väljavalitud assotsieerunud liikmed ja tegevdirektor ühisettevõtte esindajana kirjutavad alla kinnituskirjale, milles kirjeldatakse üksikasjalikult
  liikmelisuse
  ulatust, st sisu, tegevust ja kestust, assotsieerunud liikme panust ühisettevõttesse, sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud kavandatud lisategevust, ning määratakse kindlaks assotsieerunud liikme esindatus ja hääleõigus juhatuses. | 4.   Väljavalitud assotsieerunud liikmed ja tegevdirektor ühisettevõtte esindajana kirjutavad alla kinnituskirjale, milles kirjeldatakse üksikasjalikult
  liikmesuse
  ulatust, st sisu, tegevust ja kestust, assotsieerunud liikme
  rahalist ja mitterahalist
  panust ühisettevõttesse, sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud kavandatud lisategevust, ning määratakse kindlaks assotsieerunud liikme esindatus ja hääleõigus juhatuses.
  Väljavalitud assotsieerunud liikmete kinnituskirjad tehakse avalikult kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Väljavalitud assotsieerunud liikmed ja tegevdirektor ühisettevõtte esindajana kirjutavad alla kinnituskirjale, milles kirjeldatakse üksikasjalikult
  liikmelisuse
  ulatust, st sisu, tegevust ja kestust, assotsieerunud liikme panust ühisettevõttesse, sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud kavandatud lisategevust, ning määratakse kindlaks assotsieerunud liikme esindatus ja hääleõigus juhatuses.

4.   Väljavalitud assotsieerunud liikmed ja tegevdirektor ühisettevõtte esindajana kirjutavad alla kinnituskirjale, milles kirjeldatakse üksikasjalikult
  liikmesuse
  ulatust, st sisu, tegevust ja kestust, assotsieerunud liikme
  rahalist ja mitterahalist
  panust ühisettevõttesse, sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud kavandatud lisategevust, ning määratakse kindlaks assotsieerunud liikme esindatus ja hääleõigus juhatuses.
  Väljavalitud assotsieerunud liikmete kinnituskirjad tehakse avalikult kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga liige teavitab ühisettevõtet igast liikmetevahelisest ühinemisest või omandamisest, mis võib mõjutada ühisettevõtet, või kui liikme võtab üle üksus, kes ei ole ühisettevõtte liige. | 2.   Iga liige teavitab ühisettevõtet
  põhjendamatu viivituseta
  igast liikmetevahelisest ühinemisest või omandamisest, mis võib mõjutada ühisettevõtet, või kui liikme võtab üle üksus, kes ei ole ühisettevõtte liige. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga liige teavitab ühisettevõtet igast liikmetevahelisest ühinemisest või omandamisest, mis võib mõjutada ühisettevõtet, või kui liikme võtab üle üksus, kes ei ole ühisettevõtte liige.

2.   Iga liige teavitab ühisettevõtet
  põhjendamatu viivituseta
  igast liikmetevahelisest ühinemisest või omandamisest, mis võib mõjutada ühisettevõtet, või kui liikme võtab üle üksus, kes ei ole ühisettevõtte liige.

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Iga erasektorist pärit liige teavitab ühisettevõtet mis tahes muust olulisest muudatusest oma omandilises kuuluvuses, kontrollis või koosseisus. Kui komisjon leiab, et muudatus tõenäoliselt mõjutab liidu või ühisettevõtte huve, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga, võib ta teha juhatusele ettepaneku asjaomase erasektorist pärit liikme
  liikmelisus
  lõpetada. Juhatus teeb otsuse asjaomase liikme
  liikmelisuse
  lõpetamise kohta. Asjaomane erasektorist pärit liige ei osale juhatuses toimuval hääletusel. | 4.   Iga erasektorist pärit liige teavitab ühisettevõtet
  põhjendamatu viivituseta
  mis tahes muust olulisest muudatusest oma omandilises kuuluvuses, kontrollis või koosseisus. Kui komisjon leiab, et muudatus tõenäoliselt mõjutab liidu või ühisettevõtte huve, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga, võib ta teha juhatusele ettepaneku asjaomase erasektorist pärit liikme
  liikmesus
  lõpetada. Juhatus teeb otsuse asjaomase liikme
  liikmesuse
  lõpetamise kohta. Asjaomane erasektorist pärit liige ei osale juhatuses toimuval hääletusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Iga erasektorist pärit liige teavitab ühisettevõtet mis tahes muust olulisest muudatusest oma omandilises kuuluvuses, kontrollis või koosseisus. Kui komisjon leiab, et muudatus tõenäoliselt mõjutab liidu või ühisettevõtte huve, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga, võib ta teha juhatusele ettepaneku asjaomase erasektorist pärit liikme
  liikmelisus
  lõpetada. Juhatus teeb otsuse asjaomase liikme
  liikmelisuse
  lõpetamise kohta. Asjaomane erasektorist pärit liige ei osale juhatuses toimuval hääletusel.

4.   Iga erasektorist pärit liige teavitab ühisettevõtet
  põhjendamatu viivituseta
  mis tahes muust olulisest muudatusest oma omandilises kuuluvuses, kontrollis või koosseisus. Kui komisjon leiab, et muudatus tõenäoliselt mõjutab liidu või ühisettevõtte huve, mis on seotud julgeoleku või avaliku korraga, võib ta teha juhatusele ettepaneku asjaomase erasektorist pärit liikme
  liikmesus
  lõpetada. Juhatus teeb otsuse asjaomase liikme
  liikmesuse
  lõpetamise kohta. Asjaomane erasektorist pärit liige ei osale juhatuses toimuval hääletusel.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga artikli 2 punktis 7 määratletud panustava partneri kandidaat peab esitama juhatusele kinnituskirja. Kinnituskirjas peab olema määratud kindlaks partnerluse ulatus, st sisu, tegevus ja kestus, ning kirjeldatud üksikasjalikult taotleja panust ühisettevõttesse. | 1.   Iga artikli 2 punktis 7 määratletud panustava partneri kandidaat peab esitama juhatusele kinnituskirja. Kinnituskirjas peab olema määratud kindlaks partnerluse ulatus, st sisu, tegevus ja kestus, ning kirjeldatud üksikasjalikult taotleja panust ühisettevõttesse.
  Kinnituskiri tehakse avalikult kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga artikli 2 punktis 7 määratletud panustava partneri kandidaat peab esitama juhatusele kinnituskirja. Kinnituskirjas peab olema määratud kindlaks partnerluse ulatus, st sisu, tegevus ja kestus, ning kirjeldatud üksikasjalikult taotleja panust ühisettevõttesse.

1.   Iga artikli 2 punktis 7 määratletud panustava partneri kandidaat peab esitama juhatusele kinnituskirja. Kinnituskirjas peab olema määratud kindlaks partnerluse ulatus, st sisu, tegevus ja kestus, ning kirjeldatud üksikasjalikult taotleja panust ühisettevõttesse.
  Kinnituskiri tehakse avalikult kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil, tagades konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juhatus hindab kinnituskirja ning kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi. | 2.   Juhatus hindab kinnituskirja
  ja võtab arvesse ühisettevõtete organite teaduslikku nõu ja võimalikku huvide konflikti
  ning kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Juhatus hindab kinnituskirja ning kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi.

2.   Juhatus hindab kinnituskirja
  ja võtab arvesse ühisettevõtete organite teaduslikku nõu ja võimalikku huvide konflikti
  ning kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu rahaline panus ühisettevõtetesse, sealhulgas EFTA assigneeringud, katab haldus- ja tegevuskulud teises osas kindlaks määratud maksimumsummade ulatuses. Teises osas osutatud liidu panust
  võib suurendada
  kolmandate riikide osalusega, kui see
  on kättesaadav
  . | 1.   Liidu rahaline panus ühisettevõtetesse, sealhulgas EFTA assigneeringud, katab haldus- ja tegevuskulud teises osas kindlaks määratud maksimumsummade ulatuses
  , tingimusel et muud liikmed kui liit või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused maksavad vähemalt sama suure summa
  . Teises osas osutatud liidu panust
  suurendatakse
  kolmandate riikide osalusega, kui see
  muutub kättesaadavaks, kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 16 lõikega 5
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu rahaline panus ühisettevõtetesse, sealhulgas EFTA assigneeringud, katab haldus- ja tegevuskulud teises osas kindlaks määratud maksimumsummade ulatuses. Teises osas osutatud liidu panust
  võib suurendada
  kolmandate riikide osalusega, kui see
  on kättesaadav
  .

1.   Liidu rahaline panus ühisettevõtetesse, sealhulgas EFTA assigneeringud, katab haldus- ja tegevuskulud teises osas kindlaks määratud maksimumsummade ulatuses
  , tingimusel et muud liikmed kui liit või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused maksavad vähemalt sama suure summa
  . Teises osas osutatud liidu panust
  suurendatakse
  kolmandate riikide osalusega, kui see
  muutub kättesaadavaks, kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 16 lõikega 5
  .

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu rahalist panust võidakse täiendada Euroopa Liidu taasterahastust tehtavate eraldistega kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikliga 13 ning trahvidega kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 5. Seda panust võidakse täiendada ka kulukohustustest vabastamisega, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3. Liidu panust kohandatakse, et see kajastaks assotsieerunud riikide panust. Mis tahes täiendavale liidu panusele lisandub panus muudelt liikmetelt. Liidu ja muude liikmete kui liidu panus peab olema tasakaalus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu rahalist panust võidakse täiendada Euroopa Liidu taasterahastust tehtavate eraldistega kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikliga 13 ning trahvidega kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 5. Seda panust võidakse täiendada ka kulukohustustest vabastamisega, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3. Liidu panust kohandatakse, et see kajastaks assotsieerunud riikide panust. Mis tahes täiendavale liidu panusele lisandub panus muudelt liikmetelt. Liidu ja muude liikmete kui liidu panus peab olema tasakaalus.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 13, mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 ja finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohane liidu täiendav panus jaotatakse õiglaselt programmi „Euroopa horisont“ teise samba teemavaldkondade vahel, võttes arvesse liidu teadusuuringute prioriteete ja poliitikaeesmärke. Õiglase jaotamise puhul võetakse eelkõige arvesse ühisettevõtteid, mis tegutsevad sektorites, mis on COVID-19 pandeemia ajal kõige rohkem kannatanud ning mis on liidu eesmärkide saavutamiseks ja sotsiaal-majanduslikuks taastumiseks kõige olulisemad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 13, mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 ja finantsmääruse artikli 15 lõike 3 kohane liidu täiendav panus jaotatakse õiglaselt programmi „Euroopa horisont“ teise samba teemavaldkondade vahel, võttes arvesse liidu teadusuuringute prioriteete ja poliitikaeesmärke. Õiglase jaotamise puhul võetakse eelkõige arvesse ühisettevõtteid, mis tegutsevad sektorites, mis on COVID-19 pandeemia ajal kõige rohkem kannatanud ning mis on liidu eesmärkide saavutamiseks ja sotsiaal-majanduslikuks taastumiseks kõige olulisemad.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  ERFist, ESF+ist, EMKFist ja EAFRDst ning taaste- ja vastupidavusrahastust kaasrahastatud programmide rahalisi panuseid võib käsitada osaleva riigi panusena ühisettevõttesse, tingimusel et järgitakse ühissätete määruse ja fondispetsiifiliste määruste asjakohaseid sätteid. Komisjon koostab lihtsad ja praktilised suunised, et selgitada, mida mõistetakse ühisettevõttes osaleva riigi rahalise panusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  ERFist, ESF+ist, EMKFist ja EAFRDst ning taaste- ja vastupidavusrahastust kaasrahastatud programmide rahalisi panuseid võib käsitada osaleva riigi panusena ühisettevõttesse, tingimusel et järgitakse ühissätete määruse ja fondispetsiifiliste määruste asjakohaseid sätteid. Komisjon koostab lihtsad ja praktilised suunised, et selgitada, mida mõistetakse ühisettevõttes osaleva riigi rahalise panusena.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui teises osas ei ole sätestatud teisiti, annavad erasektorist pärit liikmed iga aasta
  31
  . 
  märtsiks
  juhatusele aru lõike 1 punktis b osutatud panuse väärtusest eelmisel eelarveaastal. Selle panuse väärtuse hindamiseks määratakse kulud kindlaks vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestustavale, üksuse asukohariigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele.
  Kulud
  kinnitab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida panuse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnituses peaks esinema ebaselgust. Nõuetekohaselt kindlaks määratud juhtudel võib juhatus anda loa kasutada panuse hindamisel kindlasummalisi makseid või ühikuhindu. | 2.   Kui teises osas ei ole sätestatud teisiti, annavad erasektorist pärit liikmed iga aasta
  30
  . 
  juuniks
  juhatusele aru lõike 1 punktis b osutatud panuse väärtusest eelmisel eelarveaastal. Selle panuse väärtuse hindamiseks määratakse kulud kindlaks vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestustavale, üksuse asukohariigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele.
  Kulusid ei auditeeri asjaomane ühisettevõte ega ükski liidu asutus, vaid need
  kinnitab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida panuse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnituses peaks esinema ebaselgust. Nõuetekohaselt kindlaks määratud juhtudel võib juhatus anda loa kasutada panuse hindamisel kindlasummalisi makseid või ühikuhindu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui teises osas ei ole sätestatud teisiti, annavad erasektorist pärit liikmed iga aasta
  31
  . 
  märtsiks
  juhatusele aru lõike 1 punktis b osutatud panuse väärtusest eelmisel eelarveaastal. Selle panuse väärtuse hindamiseks määratakse kulud kindlaks vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestustavale, üksuse asukohariigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele.
  Kulud
  kinnitab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida panuse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnituses peaks esinema ebaselgust. Nõuetekohaselt kindlaks määratud juhtudel võib juhatus anda loa kasutada panuse hindamisel kindlasummalisi makseid või ühikuhindu.

2.   Kui teises osas ei ole sätestatud teisiti, annavad erasektorist pärit liikmed iga aasta
  30
  . 
  juuniks
  juhatusele aru lõike 1 punktis b osutatud panuse väärtusest eelmisel eelarveaastal. Selle panuse väärtuse hindamiseks määratakse kulud kindlaks vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestustavale, üksuse asukohariigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele.
  Kulusid ei auditeeri asjaomane ühisettevõte ega ükski liidu asutus, vaid need
  kinnitab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida panuse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnituses peaks esinema ebaselgust. Nõuetekohaselt kindlaks määratud juhtudel võib juhatus anda loa kasutada panuse hindamisel kindlasummalisi makseid või ühikuhindu.

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ühisettevõte ega ükski liidu asutus ei auditeeri käesoleva määruse kohaldamisel lisategevuse käigus tekkinud kulusid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Ühisettevõte ega ükski liidu asutus ei auditeeri käesoleva määruse kohaldamisel lisategevuse käigus tekkinud kulusid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 7 – sissejuhatav osa

Artikkel 11 – lõik 7 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Komisjon võib lõpetada või peatada liidu rahalise toetuse ühisettevõttele, seda proportsionaalselt vähendada või algatada artiklis 43 osutatud lõpetamismenetluse järgmistel juhtudel: | 7.   Komisjon võib
  – pärast seda, kui ta on võtnud kasutusele vastastikuse kindlustusmehhanismi, mis on ette nähtud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 37 lõikes 7 –
  lõpetada või peatada liidu rahalise toetuse ühisettevõttele, seda proportsionaalselt vähendada või algatada artiklis 43 osutatud lõpetamismenetluse järgmistel juhtudel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Komisjon võib lõpetada või peatada liidu rahalise toetuse ühisettevõttele, seda proportsionaalselt vähendada või algatada artiklis 43 osutatud lõpetamismenetluse järgmistel juhtudel:

7.   Komisjon võib
  – pärast seda, kui ta on võtnud kasutusele vastastikuse kindlustusmehhanismi, mis on ette nähtud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 37 lõikes 7 –
  lõpetada või peatada liidu rahalise toetuse ühisettevõttele, seda proportsionaalselt vähendada või algatada artiklis 43 osutatud lõpetamismenetluse järgmistel juhtudel:

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 9 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Euroopa Parlamenti teavitatakse kõigist liidu rahalise panuse muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a.
     
  Euroopa Parlamenti teavitatakse kõigist liidu rahalise panuse muudatustest.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a




  Enne tööprogrammi vastuvõtmist võtab iga osalev riik endale soovitusliku kohustuse maksta ühisettevõttele oma riikliku rahalise panuse summa, kui see on asjakohane.




  Lisaks programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 22 sätestatud kriteeriumidele võib tööprogramm sisaldada lisana riiklike juriidiliste isikute kõlblikkuskriteeriume.




  Iga osalev riik usaldab ühisettevõttele ettepanekute hindamise kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade ja kriteeriumidega.




  Ettepanekute valik põhineb hindamiskomitee esitatud paremusjärjestusel. Juhatus võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sellest järjestusest kõrvale kalduda, eelkõige selleks, et tagada portfellipõhise lähenemisviisi üldine järjepidevus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Enne tööprogrammi vastuvõtmist võtab iga osalev riik endale soovitusliku kohustuse maksta ühisettevõttele oma riikliku rahalise panuse summa, kui see on asjakohane.

Lisaks programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 22 sätestatud kriteeriumidele võib tööprogramm sisaldada lisana riiklike juriidiliste isikute kõlblikkuskriteeriume.

Iga osalev riik usaldab ühisettevõttele ettepanekute hindamise kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade ja kriteeriumidega.

Ettepanekute valik põhineb hindamiskomitee esitatud paremusjärjestusel. Juhatus võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sellest järjestusest kõrvale kalduda, eelkõige selleks, et tagada portfellipõhise lähenemisviisi üldine järjepidevus.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühisettevõtted
  sõlmivad aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist
  ühiseid tugiteenuseid
  käsitlevad
  teenustaseme kokkulepped (v.a juhul, kui teises osas on sätestatud teisiti), võttes arvesse vajadust tagada liidu finantshuvide samaväärne kaitse eelarve täitmise ülesannete delegeerimisel ühisettevõtetele. Ühised tugiteenused
  hõlmavad
  järgmisi valdkondi (kus on kinnitust leidnud nende teenuste elujõulisus ja on tehtud ressursside taustauuring): | 1.   Ühisettevõtted
  võivad kasutada
  ühiseid tugiteenuseid
  , sõlmides selleks
  teenustaseme kokkulepped (v.a juhul, kui teises osas on sätestatud teisiti), võttes arvesse vajadust tagada liidu finantshuvide samaväärne kaitse eelarve täitmise ülesannete delegeerimisel ühisettevõtetele. Ühised tugiteenused
  võivad hõlmata
  järgmisi valdkondi (kus on kinnitust leidnud nende teenuste elujõulisus ja on tehtud ressursside taustauuring
  ning ilma et see piiraks ühisettevõtete konkreetseid uurimisvaldkondi
  ): |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühisettevõtted
  sõlmivad aasta jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist
  ühiseid tugiteenuseid
  käsitlevad
  teenustaseme kokkulepped (v.a juhul, kui teises osas on sätestatud teisiti), võttes arvesse vajadust tagada liidu finantshuvide samaväärne kaitse eelarve täitmise ülesannete delegeerimisel ühisettevõtetele. Ühised tugiteenused
  hõlmavad
  järgmisi valdkondi (kus on kinnitust leidnud nende teenuste elujõulisus ja on tehtud ressursside taustauuring):

1.   Ühisettevõtted
  võivad kasutada
  ühiseid tugiteenuseid
  , sõlmides selleks
  teenustaseme kokkulepped (v.a juhul, kui teises osas on sätestatud teisiti), võttes arvesse vajadust tagada liidu finantshuvide samaväärne kaitse eelarve täitmise ülesannete delegeerimisel ühisettevõtetele. Ühised tugiteenused
  võivad hõlmata
  järgmisi valdkondi (kus on kinnitust leidnud nende teenuste elujõulisus ja on tehtud ressursside taustauuring
  ning ilma et see piiraks ühisettevõtete konkreetseid uurimisvaldkondi
  ):

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | parimate tavade vahetamise edendamine ühisettevõtete vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

parimate tavade vahetamise edendamine ühisettevõtete vahel.

parimate tavade vahetamise edendamine ühisettevõtete vahel.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud ühiseid tugiteenuseid
  osutab
  kõigile teistele ühisettevõtetele üks või mitu valitud ühisettevõtet. Omavahel seotud teenuste osutamine jäetakse samale ühisettevõttele, et tagada korralduse sidusus. | 2.   Lõikes 1 osutatud ühiseid tugiteenuseid
  võib osutada
  kõigile teistele ühisettevõtetele üks või mitu valitud ühisettevõtet. Omavahel seotud teenuste osutamine jäetakse samale ühisettevõttele, et tagada korralduse sidusus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud ühiseid tugiteenuseid
  osutab
  kõigile teistele ühisettevõtetele üks või mitu valitud ühisettevõtet. Omavahel seotud teenuste osutamine jäetakse samale ühisettevõttele, et tagada korralduse sidusus.

2.   Lõikes 1 osutatud ühiseid tugiteenuseid
  võib osutada
  kõigile teistele ühisettevõtetele üks või mitu valitud ühisettevõtet. Omavahel seotud teenuste osutamine jäetakse samale ühisettevõttele, et tagada korralduse sidusus.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ilma et see piiraks asjaomaste töötajate määramist muude ülesannete täitjaks ühisettevõttes või muu halduskokkuleppe rakendamist, võib töötajad, kes on määratud osutama tugiteenuseid,
  mille osutamise ülesanne läheb üle teisele
  ühisettevõttele, üle viia
  asjaomasesse teise
  ühisettevõttesse. Kui asjaomane töötaja väljendab kirjalikult oma keeldumist, võib ühisettevõte tema töölepingu lõpetada liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 osutatud tingimustel. | 4.   Ilma et see piiraks asjaomaste töötajate määramist muude ülesannete täitjaks ühisettevõttes või muu halduskokkuleppe rakendamist,
  mis ei mõjuta töölepinguid,
  võib töötajad, kes on määratud osutama
  ühiseid
  tugiteenuseid,
  mis on antud ühele
  ühisettevõttele, üle viia
  sellesse asjaomasesse
  ühisettevõttesse. Kui asjaomane töötaja väljendab kirjalikult oma keeldumist, võib ühisettevõte tema töölepingu lõpetada liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 osutatud tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ilma et see piiraks asjaomaste töötajate määramist muude ülesannete täitjaks ühisettevõttes või muu halduskokkuleppe rakendamist, võib töötajad, kes on määratud osutama tugiteenuseid,
  mille osutamise ülesanne läheb üle teisele
  ühisettevõttele, üle viia
  asjaomasesse teise
  ühisettevõttesse. Kui asjaomane töötaja väljendab kirjalikult oma keeldumist, võib ühisettevõte tema töölepingu lõpetada liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 osutatud tingimustel.

4.   Ilma et see piiraks asjaomaste töötajate määramist muude ülesannete täitjaks ühisettevõttes või muu halduskokkuleppe rakendamist,
  mis ei mõjuta töölepinguid,
  võib töötajad, kes on määratud osutama
  ühiseid
  tugiteenuseid,
  mis on antud ühele
  ühisettevõttele, üle viia
  sellesse asjaomasesse
  ühisettevõttesse. Kui asjaomane töötaja väljendab kirjalikult oma keeldumist, võib ühisettevõte tema töölepingu lõpetada liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 osutatud tingimustel.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõikes 4 osutatud
  teise
  ühisettevõttesse üle viidava töötaja lepingu liik, tegevusüksus ja palgaaste jääb samaks ning kogu tema karjäär loetakse toimunuks selles ühisettevõttes. | 5.   Lõikes 4 osutatud
  konkreetseid ühiseid tugiteenuseid osutavasse
  ühisettevõttesse üle viidava töötaja lepingu liik, tegevusüksus ja palgaaste jääb samaks ning kogu tema karjäär loetakse toimunuks selles ühisettevõttes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõikes 4 osutatud
  teise
  ühisettevõttesse üle viidava töötaja lepingu liik, tegevusüksus ja palgaaste jääb samaks ning kogu tema karjäär loetakse toimunuks selles ühisettevõttes.

5.   Lõikes 4 osutatud
  konkreetseid ühiseid tugiteenuseid osutavasse
  ühisettevõttesse üle viidava töötaja lepingu liik, tegevusüksus ja palgaaste jääb samaks ning kogu tema karjäär loetakse toimunuks selles ühisettevõttes.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Igal ühisettevõttel on juhatus ja tegevdirektor. | 1.   Igal ühisettevõttel on juhatus ja tegevdirektor
  ning artikli 19 kohane teaduslik nõuandeorgan
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Igal ühisettevõttel on juhatus ja tegevdirektor.

1.   Igal ühisettevõttel on juhatus ja tegevdirektor
  ning artikli 19 kohane teaduslik nõuandeorgan
  .

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tuleb teha kõik endast olenev, et juhatuse liikmete puhul austataks soolist tasakaalu, geograafilist mitmekesisust, samuti oleks esindatud erinevad sektorid ja osalejate erinev taust, sõltuvalt liikmete olukorrast nende asjaomastes pädevusvaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tuleb teha kõik endast olenev, et juhatuse liikmete puhul austataks soolist tasakaalu, geograafilist mitmekesisust, samuti oleks esindatud erinevad sektorid ja osalejate erinev taust, sõltuvalt liikmete olukorrast nende asjaomastes pädevusvaldkondades.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liit ja muud esindajad nimetavad kordamööda juhatuse esimehe, kes on ametis ühe aasta, kui teises osas ei ole sätestatud teisiti. | 3.   Liit ja muud esindajad nimetavad
  oma liikmete hulgast
  kordamööda juhatuse esimehe, kes on ametis ühe aasta, kui teises osas ei ole sätestatud teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liit ja muud esindajad nimetavad kordamööda juhatuse esimehe, kes on ametis ühe aasta, kui teises osas ei ole sätestatud teisiti.

3.   Liit ja muud esindajad nimetavad
  oma liikmete hulgast
  kordamööda juhatuse esimehe, kes on ametis ühe aasta, kui teises osas ei ole sätestatud teisiti.

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Juhatus peab korralise koosoleku vähemalt kaks korda aastas. Esimehe, tegevdirektori, komisjoni, muude liikmete kui liit esindajate enamuse või osalevate riikide esindajate enamuse taotlusel võidakse kokku kutsuda erakorraline koosolek. Juhatuse koosoleku kutsub kokku esimees ja see toimub ühisettevõtte asukohas, välja arvatud siis, kui juhatus otsustab nõuetekohaselt põhjendatud juhul erandkorras teisiti. | 4.   Juhatus peab korralise koosoleku vähemalt kaks korda aastas. Esimehe, tegevdirektori, komisjoni, muude liikmete kui liit esindajate enamuse või osalevate riikide esindajate enamuse taotlusel võidakse kokku kutsuda erakorraline koosolek. Juhatuse koosoleku kutsub kokku esimees ja see toimub ühisettevõtte asukohas, välja arvatud siis, kui juhatus otsustab nõuetekohaselt põhjendatud juhul erandkorras teisiti.
  Osalejate nimekiri, päevakord ja koosoleku protokoll tehakse õigeaegselt üldsusele kättesaadavaks asjaomase ühisettevõtte vastaval veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Juhatus peab korralise koosoleku vähemalt kaks korda aastas. Esimehe, tegevdirektori, komisjoni, muude liikmete kui liit esindajate enamuse või osalevate riikide esindajate enamuse taotlusel võidakse kokku kutsuda erakorraline koosolek. Juhatuse koosoleku kutsub kokku esimees ja see toimub ühisettevõtte asukohas, välja arvatud siis, kui juhatus otsustab nõuetekohaselt põhjendatud juhul erandkorras teisiti.

4.   Juhatus peab korralise koosoleku vähemalt kaks korda aastas. Esimehe, tegevdirektori, komisjoni, muude liikmete kui liit esindajate enamuse või osalevate riikide esindajate enamuse taotlusel võidakse kokku kutsuda erakorraline koosolek. Juhatuse koosoleku kutsub kokku esimees ja see toimub ühisettevõtte asukohas, välja arvatud siis, kui juhatus otsustab nõuetekohaselt põhjendatud juhul erandkorras teisiti.
  Osalejate nimekiri, päevakord ja koosoleku protokoll tehakse õigeaegselt üldsusele kättesaadavaks asjaomase ühisettevõtte vastaval veebisaidil.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 7

Artikkel 15 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Esimees võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu ja Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud muude Euroopa partnerluste, täitevasutuste või reguleerivate asutuste ja piirkondlike ametiasutuste esindajaid, pidades kinni konfidentsiaalsust ja huvide
  konflikti
  käsitlevatest eeskirjadest. | 7.   Esimees võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu ja Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud muude Euroopa partnerluste, täitevasutuste või reguleerivate asutuste
  ning osalevate riikide, riiklike
  ja piirkondlike ametiasutuste esindajaid, pidades kinni konfidentsiaalsust ja huvide
  konflikte
  käsitlevatest eeskirjadest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Esimees võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu ja Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud muude Euroopa partnerluste, täitevasutuste või reguleerivate asutuste ja piirkondlike ametiasutuste esindajaid, pidades kinni konfidentsiaalsust ja huvide
  konflikti
  käsitlevatest eeskirjadest.

7.   Esimees võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu ja Euroopa tehnoloogiaplatvormidega seotud muude Euroopa partnerluste, täitevasutuste või reguleerivate asutuste
  ning osalevate riikide, riiklike
  ja piirkondlike ametiasutuste esindajaid, pidades kinni konfidentsiaalsust ja huvide
  konflikte
  käsitlevatest eeskirjadest.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 10

Artikkel 15 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Juhatus võtab vastu oma töökorra. | 10.   Juhatus võtab vastu oma töökorra
  , sealhulgas meetmed huvide konflikti vältimiseks otsustusprotsessis
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Juhatus võtab vastu oma töökorra.

10.   Juhatus võtab vastu oma töökorra
  , sealhulgas meetmed huvide konflikti vältimiseks otsustusprotsessis
  .

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 11

Artikkel 15 – lõige 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11.   Liikmete esindajad peavad järgima käitumisjuhendit. Käitumisjuhendis sätestatakse kõnealuste liikmete kohustus kaitsta ühisettevõtte ja liidu usaldusväärsust ja mainet. | 11.   Liikmete esindajad
  ja vaatlejad
  peavad järgima käitumisjuhendit. Käitumisjuhendis sätestatakse kõnealuste liikmete kohustus kaitsta ühisettevõtte ja liidu usaldusväärsust ja mainet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11.   Liikmete esindajad peavad järgima käitumisjuhendit. Käitumisjuhendis sätestatakse kõnealuste liikmete kohustus kaitsta ühisettevõtte ja liidu usaldusväärsust ja mainet.

11.   Liikmete esindajad
  ja vaatlejad
  peavad järgima käitumisjuhendit. Käitumisjuhendis sätestatakse kõnealuste liikmete kohustus kaitsta ühisettevõtte ja liidu usaldusväärsust ja mainet.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet ühisettevõtte tegevuse elluviimise üle. | Ühisettevõtte juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte strateegilise suunamise
  , liidu üldiste eesmärkide ning poliitikaga sidususe
  ja toimingute eest ning teeb järelevalvet ühisettevõtte tegevuse elluviimise üle. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühisettevõtte juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet ühisettevõtte tegevuse elluviimise üle.

Ühisettevõtte juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte strateegilise suunamise
  , liidu üldiste eesmärkide ning poliitikaga sidususe
  ja toimingute eest ning teeb järelevalvet ühisettevõtte tegevuse elluviimise üle.

, liidu üldiste eesmärkide ning poliitikaga sidususe

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon püüab juhatuses oma rolli raames tagada ühisettevõtte tegevuse ja liidu rahastamisprogrammide raames elluviidava asjaomase tegevuse kooskõlastamise, et edendada teadusalase koostöö prioriteetide kindlaksmääramisel koostoimet ja vastastikust täiendavust. | Komisjon püüab juhatuses oma rolli raames tagada ühisettevõtte tegevuse ja liidu rahastamisprogrammide raames elluviidava asjaomase tegevuse kooskõlastamise, et edendada teadusalase koostöö prioriteetide kindlaksmääramisel koostoimet ja vastastikust täiendavust
  , vältides samal ajal dubleerimist. Komisjon tagab, et ühisettevõtetel on asjakohased volitused, tegevussuunised ja tõhusad mehhanismid, et juhtida, hallata ja rakendada koostoimet teaduskoostöö teemade ja nendest tulenevate projektidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon püüab juhatuses oma rolli raames tagada ühisettevõtte tegevuse ja liidu rahastamisprogrammide raames elluviidava asjaomase tegevuse kooskõlastamise, et edendada teadusalase koostöö prioriteetide kindlaksmääramisel koostoimet ja vastastikust täiendavust.

Komisjon püüab juhatuses oma rolli raames tagada ühisettevõtte tegevuse ja liidu rahastamisprogrammide raames elluviidava asjaomase tegevuse kooskõlastamise, et edendada teadusalase koostöö prioriteetide kindlaksmääramisel koostoimet ja vastastikust täiendavust
  , vältides samal ajal dubleerimist. Komisjon tagab, et ühisettevõtetel on asjakohased volitused, tegevussuunised ja tõhusad mehhanismid, et juhtida, hallata ja rakendada koostoimet teaduskoostöö teemade ja nendest tulenevate projektidega.

, vältides samal ajal dubleerimist. Komisjon tagab, et ühisettevõtetel on asjakohased volitused, tegevussuunised ja tõhusad mehhanismid, et juhtida, hallata ja rakendada koostoimet teaduskoostöö teemade ja nendest tulenevate projektidega.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tagab
  ühisettevõtte teadus- ja innovatsiooniprogrammi ja konkreetsete meetmete elluviimisel tehtavate edusammude hoolika ja õigeaegse jälgimise, võrreldes neid
  komisjoni
  ning strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava prioriteetidega, ning rakendab vajaduse korral parandusmeetmeid, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tagab
  ühisettevõtte teadus- ja innovatsiooniprogrammi ja konkreetsete meetmete elluviimisel tehtavate edusammude hoolika ja õigeaegse jälgimise, võrreldes neid
  komisjoni
  ning strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava prioriteetidega, ning rakendab vajaduse korral parandusmeetmeid, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamine;

tagab

komisjoni

| a) | võtab meetmeid, et tagada ühisettevõtte üld-, eri- ja tegevuseesmärkide rakendamine, hindab nende tulemuslikkust ja mõju, tagab
  ühisettevõtte teadus- ja innovatsiooniprogrammi ja konkreetsete meetmete elluviimisel tehtavate edusammude hoolika ja õigeaegse jälgimise, võrreldes neid
  liidu üldiste eesmärkide ja poliitika
  ning strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava prioriteetidega, ning rakendab vajaduse korral parandusmeetmeid, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

a)

võtab meetmeid, et tagada ühisettevõtte üld-, eri- ja tegevuseesmärkide rakendamine, hindab nende tulemuslikkust ja mõju, tagab
  ühisettevõtte teadus- ja innovatsiooniprogrammi ja konkreetsete meetmete elluviimisel tehtavate edusammude hoolika ja õigeaegse jälgimise, võrreldes neid
  liidu üldiste eesmärkide ja poliitika
  ning strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava prioriteetidega, ning rakendab vajaduse korral parandusmeetmeid, et tagada ühisettevõtte eesmärkide saavutamine;

võtab meetmeid, et tagada ühisettevõtte üld-, eri- ja tegevuseesmärkide rakendamine, hindab nende tulemuslikkust ja mõju, tagab

liidu üldiste eesmärkide ja poliitika

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | hindab liikmeks saamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 7; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

hindab liikmeks saamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 7;

| b) | hindab liikmeks saamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 7
  , võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu vastavalt artiklile 19 ja võimalikke huvide konflikte
  ; |
| --- | --- |

b)

hindab liikmeks saamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 7
  , võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu vastavalt artiklile 19 ja võimalikke huvide konflikte
  ;

, võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu vastavalt artiklile 19 ja võimalikke huvide konflikte

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | hindab panustavaks partneriks hakkamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 9; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

hindab panustavaks partneriks hakkamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 9;

| c) | hindab panustavaks partneriks hakkamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 9,
  võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu kooskõlas artikliga 19 ja võimalikke huvide konflikte
  ; |
| --- | --- |

c)

hindab panustavaks partneriks hakkamise taotlusi ning kiidab need heaks või lükkab tagasi vastavalt artiklile 9,
  võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu kooskõlas artikliga 19 ja võimalikke huvide konflikte
  ;

võttes arvesse teadusliku nõuandeorgani nõu kooskõlas artikliga 19 ja võimalikke huvide konflikte

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 2 – punkt i

Artikkel 16 – lõik 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | nimetab ametisse ja vabastab
  ametist tegevdirektori
  , pikendab tema ametiaega, annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i)

nimetab ametisse ja vabastab
  ametist tegevdirektori
  , pikendab tema ametiaega, annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust;

ametist tegevdirektori

| i) | nimetab
  tegevdirektori
  ametisse
  avatud ja läbipaistva menetluse alusel
  ja vabastab
  ta ametist
  , pikendab tema ametiaega, annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust
  vastavalt artiklile 17, sealhulgas määrab kindlaks tulemuslikkuse põhinäitajad tema tegevuse hindamiseks
  ; |
| --- | --- |

i)

nimetab
  tegevdirektori
  ametisse
  avatud ja läbipaistva menetluse alusel
  ja vabastab
  ta ametist
  , pikendab tema ametiaega, annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust
  vastavalt artiklile 17, sealhulgas määrab kindlaks tulemuslikkuse põhinäitajad tema tegevuse hindamiseks
  ;

tegevdirektori

avatud ja läbipaistva menetluse alusel

ta ametist

vastavalt artiklile 17, sealhulgas määrab kindlaks tulemuslikkuse põhinäitajad tema tegevuse hindamiseks

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt j

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | võtab algatuse elluviimise alguses vastu strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning vajaduse korral muudab seda kogu programmi „Euroopa horisont“ kestuse jooksul. Strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas määratakse kindlaks partnerlusega saavutatav mõju, kavandatud tegevus, mõõdetavad eeldatavad tulemused, vahendid, väljundid ja kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad vahe-eesmärgid. Samuti määratakse selles kindlaks muud Euroopa partnerlused, kellega ühisettevõte seab sisse ametliku ja korrapärase koostöö, ning võimalused saavutada koostoime ühisettevõtte meetmete ja riiklike või piirkondlike algatuste ja poliitikapõhimõtete vahel, tuginedes osalevatelt riikidelt või riikide esindajate rühmalt saadud teabele, samuti koostoime liidu muude
  programmidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j)

võtab algatuse elluviimise alguses vastu strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning vajaduse korral muudab seda kogu programmi „Euroopa horisont“ kestuse jooksul. Strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas määratakse kindlaks partnerlusega saavutatav mõju, kavandatud tegevus, mõõdetavad eeldatavad tulemused, vahendid, väljundid ja kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad vahe-eesmärgid. Samuti määratakse selles kindlaks muud Euroopa partnerlused, kellega ühisettevõte seab sisse ametliku ja korrapärase koostöö, ning võimalused saavutada koostoime ühisettevõtte meetmete ja riiklike või piirkondlike algatuste ja poliitikapõhimõtete vahel, tuginedes osalevatelt riikidelt või riikide esindajate rühmalt saadud teabele, samuti koostoime liidu muude
  programmidega
  ;

programmidega

| j) | võtab algatuse elluviimise alguses vastu strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning vajaduse korral muudab seda kogu programmi „Euroopa horisont“ kestuse jooksul
  , tuginedes vajaduse korral kõigi partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusele
  . Strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas määratakse kindlaks partnerlusega saavutatav mõju, kavandatud tegevus, mõõdetavad eeldatavad tulemused, vahendid, väljundid ja kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad vahe-eesmärgid. Samuti määratakse selles kindlaks muud Euroopa partnerlused, kellega ühisettevõte seab sisse ametliku ja korrapärase koostöö, ning võimalused saavutada koostoime ühisettevõtte meetmete ja riiklike või piirkondlike algatuste ja poliitikapõhimõtete vahel, tuginedes osalevatelt riikidelt või riikide esindajate rühmalt saadud teabele, samuti
  komisjoni esitatud suuniste kohane
  koostoime liidu muude
  programmide ja poliitikavaldkondadega, sealhulgas Euroopa oskuste tegevuskavas ette nähtud meetmetega
  ; |
| --- | --- |

j)

võtab algatuse elluviimise alguses vastu strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning vajaduse korral muudab seda kogu programmi „Euroopa horisont“ kestuse jooksul
  , tuginedes vajaduse korral kõigi partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusele
  . Strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas määratakse kindlaks partnerlusega saavutatav mõju, kavandatud tegevus, mõõdetavad eeldatavad tulemused, vahendid, väljundid ja kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad vahe-eesmärgid. Samuti määratakse selles kindlaks muud Euroopa partnerlused, kellega ühisettevõte seab sisse ametliku ja korrapärase koostöö, ning võimalused saavutada koostoime ühisettevõtte meetmete ja riiklike või piirkondlike algatuste ja poliitikapõhimõtete vahel, tuginedes osalevatelt riikidelt või riikide esindajate rühmalt saadud teabele, samuti
  komisjoni esitatud suuniste kohane
  koostoime liidu muude
  programmide ja poliitikavaldkondadega, sealhulgas Euroopa oskuste tegevuskavas ette nähtud meetmetega
  ;

, tuginedes vajaduse korral kõigi partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusele

komisjoni esitatud suuniste kohane

programmide ja poliitikavaldkondadega, sealhulgas Euroopa oskuste tegevuskavas ette nähtud meetmetega

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt k

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | võtab strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamise jaoks tegevdirektori ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, milles on kindlaks määratud haldustegevus, projektikonkursside sisu, uurimisvaldkonnad, kus korraldada ühiseid projektikonkursse ja teha koostööd muude partnerlustega, konkreetsete projektikonkursi teemade puhul kohaldatavad rahastamismäärad ning seonduvad taotluste esitamise, hindamise, valimise, määramise ja läbivaatamise menetlused,
  pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele
  ,
  ning võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu vastavad kuluprognoosid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(k)

võtab strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamise jaoks tegevdirektori ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, milles on kindlaks määratud haldustegevus, projektikonkursside sisu, uurimisvaldkonnad, kus korraldada ühiseid projektikonkursse ja teha koostööd muude partnerlustega, konkreetsete projektikonkursi teemade puhul kohaldatavad rahastamismäärad ning seonduvad taotluste esitamise, hindamise, valimise, määramise ja läbivaatamise menetlused,
  pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele
  ,
  ning võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu vastavad kuluprognoosid
  ;

pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele

ning võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu vastavad kuluprognoosid

| k) | võtab strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamise jaoks tegevdirektori ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, milles on kindlaks määratud haldustegevus, projektikonkursside sisu
  , tagades kindlalt, et avatud projektikonkursside arv katab ka tehnoloogilise valmiduse tasemete väiksemat valikut, kriteeriumid, mis soodustavad soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust
  , uurimisvaldkonnad, kus korraldada ühiseid projektikonkursse ja teha koostööd muude partnerlustega
  ja arendada koostoimet liidu muude programmidega
  , konkreetsete projektikonkursi teemade puhul kohaldatavad rahastamismäärad ning seonduvad taotluste esitamise, hindamise, valimise, määramise ja läbivaatamise menetlused,
  sealhulgas konkreetsed menetlused huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks
  ,
  pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele
  ; |
| --- | --- |

k)

võtab strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamise jaoks tegevdirektori ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, milles on kindlaks määratud haldustegevus, projektikonkursside sisu
  , tagades kindlalt, et avatud projektikonkursside arv katab ka tehnoloogilise valmiduse tasemete väiksemat valikut, kriteeriumid, mis soodustavad soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust
  , uurimisvaldkonnad, kus korraldada ühiseid projektikonkursse ja teha koostööd muude partnerlustega
  ja arendada koostoimet liidu muude programmidega
  , konkreetsete projektikonkursi teemade puhul kohaldatavad rahastamismäärad ning seonduvad taotluste esitamise, hindamise, valimise, määramise ja läbivaatamise menetlused,
  sealhulgas konkreetsed menetlused huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks
  ,
  pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele
  ;

, tagades kindlalt, et avatud projektikonkursside arv katab ka tehnoloogilise valmiduse tasemete väiksemat valikut, kriteeriumid, mis soodustavad soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust

ja arendada koostoimet liidu muude programmidega

sealhulgas konkreetsed menetlused huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks

pöörates erilist tähelepanu poliitikanõuete kohta saadud tagasisidele

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt k a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt k a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ka) | toetab ühisettevõtete tegevuse nähtavust ja avatust ning võtab meetmeid, et meelitada ühisettevõtete tegevuses ja meetmetes osalema uusi tulijaid, eelkõige VKEsid, ülikoole, teadusasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone, tagades samal ajal üldsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusa kontrolli; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ka)

ka)

toetab ühisettevõtete tegevuse nähtavust ja avatust ning võtab meetmeid, et meelitada ühisettevõtete tegevuses ja meetmetes osalema uusi tulijaid, eelkõige VKEsid, ülikoole, teadusasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone, tagades samal ajal üldsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusa kontrolli;

toetab ühisettevõtete tegevuse nähtavust ja avatust ning võtab meetmeid, et meelitada ühisettevõtete tegevuses ja meetmetes osalema uusi tulijaid, eelkõige VKEsid, ülikoole, teadusasutusi ja kodanikuühiskonna organisatsioone, tagades samal ajal üldsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusa kontrolli;

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt m a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt m a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ma) | võtab asjakohaseid ja parandusmeetmeid, mis põhinevad komisjoni poolt artikli 171 sätete kohaselt läbi viidud vahehindamise tulemustel ja Euroopa Kontrollikoja iga-aastase auditi tulemustel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ma)

ma)

võtab asjakohaseid ja parandusmeetmeid, mis põhinevad komisjoni poolt artikli 171 sätete kohaselt läbi viidud vahehindamise tulemustel ja Euroopa Kontrollikoja iga-aastase auditi tulemustel;

võtab asjakohaseid ja parandusmeetmeid, mis põhinevad komisjoni poolt artikli 171 sätete kohaselt läbi viidud vahehindamise tulemustel ja Euroopa Kontrollikoja iga-aastase auditi tulemustel;

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt n

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | hindab iga-aastast konsolideeritud tegevusaruannet, sealhulgas kulusid ja eelarvevahendeid, mis on eraldatud koos muude Euroopa partnerlustega korraldatavate ühiste projektikonkursside jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(n)

hindab iga-aastast konsolideeritud tegevusaruannet, sealhulgas kulusid ja eelarvevahendeid, mis on eraldatud koos muude Euroopa partnerlustega korraldatavate ühiste projektikonkursside jaoks;

| n) | hindab
  ja toetab
  iga-aastast konsolideeritud tegevusaruannet, sealhulgas kulusid ja eelarvevahendeid, mis on eraldatud koos muude Euroopa partnerlustega korraldatavate ühiste projektikonkursside jaoks; |
| --- | --- |

n)

hindab
  ja toetab
  iga-aastast konsolideeritud tegevusaruannet, sealhulgas kulusid ja eelarvevahendeid, mis on eraldatud koos muude Euroopa partnerlustega korraldatavate ühiste projektikonkursside jaoks;

ja toetab

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt s

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt s

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (s) | kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(s)

kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja;

| s) | kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja
  pärast vajaduse korral teadusliku nõuandeorganiga konsulteerimist
  ; |
| --- | --- |

s)

kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja
  pärast vajaduse korral teadusliku nõuandeorganiga konsulteerimist
  ;

pärast vajaduse korral teadusliku nõuandeorganiga konsulteerimist

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt u

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt u

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (u) | võtab vastu eeskirjad, mis käsitlevad riikide ekspertide lähetamist ühisettevõttesse või praktikantide kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(u)

võtab vastu eeskirjad, mis käsitlevad riikide ekspertide lähetamist ühisettevõttesse või praktikantide kasutamist;

| u) | võtab vastu eeskirjad, mis käsitlevad riikide ekspertide lähetamist
  (sealhulgas nende tasustamist)
  ühisettevõttesse või praktikantide kasutamist; |
| --- | --- |

u)

võtab vastu eeskirjad, mis käsitlevad riikide ekspertide lähetamist
  (sealhulgas nende tasustamist)
  ühisettevõttesse või praktikantide kasutamist;

(sealhulgas nende tasustamist)

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt w

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt w

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (w) | esitab
  vajaduse korral komisjonile
  taotluse
  muuta käesolevat määrust
  , kui ühisettevõtte liige on teinud sellise ettepaneku
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(w)

esitab
  vajaduse korral komisjonile
  taotluse
  muuta käesolevat määrust
  , kui ühisettevõtte liige on teinud sellise ettepaneku
  ;

esitab

taotluse

, kui ühisettevõtte liige on teinud sellise ettepaneku

| w) | kogub ja esitab
  vajaduse korral komisjonile
  taotlused
  muuta käesolevat määrust; |
| --- | --- |

w)

kogub ja esitab
  vajaduse korral komisjonile
  taotlused
  muuta käesolevat määrust;

kogub ja esitab

taotlused

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt y

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt y

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (y) | võtab
  2022.
   aasta
  lõpuks tegevdirektori soovituse alusel
  vastu kava ühisettevõttele programmi „Euroopa horisont“ vahendite eraldamise järkjärgulise lõpetamise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(y)

võtab
  2022.
   aasta
  lõpuks tegevdirektori soovituse alusel
  vastu kava ühisettevõttele programmi „Euroopa horisont“ vahendite eraldamise järkjärgulise lõpetamise kohta;

2022.

lõpuks tegevdirektori soovituse alusel

| y) | võtab
  tegevdirektori soovitusel hiljemalt üks
  aasta
  pärast programmi „Euroopa horisont“ vahehindamist, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 52 lõikes 2, ja hiljemalt 2025. aastal
  vastu kava ühisettevõttele programmi „Euroopa horisont“ vahendite eraldamise järkjärgulise lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

y)

võtab
  tegevdirektori soovitusel hiljemalt üks
  aasta
  pärast programmi „Euroopa horisont“ vahehindamist, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 52 lõikes 2, ja hiljemalt 2025. aastal
  vastu kava ühisettevõttele programmi „Euroopa horisont“ vahendite eraldamise järkjärgulise lõpetamise kohta;

tegevdirektori soovitusel hiljemalt üks

pärast programmi „Euroopa horisont“ vahehindamist, millele on osutatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 52 lõikes 2, ja hiljemalt 2025. aastal

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tegevdirektori nimetab pädevuse ja
  oskuste
  põhjal ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust, milles austatakse soolise tasakaalu põhimõtet. | 1.   Tegevdirektori nimetab pädevuse
  , oskuste
  ja
  asjakohaste kogemuste
  põhjal ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat
  osalemiskutset ning sellele järgnevat
  valikumenetlust, milles austatakse
  tipptaseme ning
  soolise
  ja geograafilise
  tasakaalu põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tegevdirektori nimetab pädevuse ja
  oskuste
  põhjal ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust, milles austatakse soolise tasakaalu põhimõtet.

1.   Tegevdirektori nimetab pädevuse
  , oskuste
  ja
  asjakohaste kogemuste
  põhjal ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat
  osalemiskutset ning sellele järgnevat
  valikumenetlust, milles austatakse
  tipptaseme ning
  soolise
  ja geograafilise
  tasakaalu põhimõtet.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon esitab tegevdirektori kandidaatide nimekirja pärast konsulteerimist ühisettevõtte muude liikmetega kui liit. Selle konsulteerimise jaoks nimetavad ühisettevõtte muud liikmed kui liit ühisel kokkuleppel oma esindajad ja juhatuse nimel tegutseva vaatleja. | 2.   Komisjon esitab tegevdirektori kandidaatide nimekirja pärast konsulteerimist ühisettevõtte muude liikmetega kui liit.
  Kandidaatide nimekirjas peab olema vähemalt 50 % eri soost kandidaate. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et tagada tasakaalustatud sooline esindatus.
  Selle konsulteerimise jaoks nimetavad ühisettevõtte muud liikmed kui liit ühisel kokkuleppel oma esindajad ja juhatuse nimel tegutseva vaatleja. |
| | Valikumenetluse läbiviimisel järgib komisjon kõrgeimaid läbipaistvuse standardeid, sealhulgas annab kandidaatidele selge ajakava ja asjakohase teabe ning avalikustab iga ühisettevõtte kandidaatide nimekirja ja tulemused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon esitab tegevdirektori kandidaatide nimekirja pärast konsulteerimist ühisettevõtte muude liikmetega kui liit. Selle konsulteerimise jaoks nimetavad ühisettevõtte muud liikmed kui liit ühisel kokkuleppel oma esindajad ja juhatuse nimel tegutseva vaatleja.

2.   Komisjon esitab tegevdirektori kandidaatide nimekirja pärast konsulteerimist ühisettevõtte muude liikmetega kui liit.
  Kandidaatide nimekirjas peab olema vähemalt 50 % eri soost kandidaate. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et tagada tasakaalustatud sooline esindatus.
  Selle konsulteerimise jaoks nimetavad ühisettevõtte muud liikmed kui liit ühisel kokkuleppel oma esindajad ja juhatuse nimel tegutseva vaatleja.

Valikumenetluse läbiviimisel järgib komisjon kõrgeimaid läbipaistvuse standardeid, sealhulgas annab kandidaatidele selge ajakava ja asjakohase teabe ning avalikustab iga ühisettevõtte kandidaatide nimekirja ja tulemused.

Valikumenetluse läbiviimisel järgib komisjon kõrgeimaid läbipaistvuse standardeid, sealhulgas annab kandidaatidele selge ajakava ja asjakohase teabe ning avalikustab iga ühisettevõtte kandidaatide nimekirja ja tulemused.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne ametisse nimetamist allkirjastab valitud tegevdirektor avalduse huvide konflikti puudumise kohta ning majanduslike huvide deklaratsiooni, mis hõlmab vähemalt ametit (ametikohti) viie aasta jooksul enne tööleasumist ühisettevõttes ning liikmesust äriühingute, valitsusväliste organisatsioonide, ühenduste või muude seaduslikult asutatud organite juhatustes või komiteedes kõnealuse ajavahemiku jooksul. Nii avaldus huvide konflikti puudumise kohta kui ka majanduslike huvide deklaratsioon tehakse ühisettevõtte veebisaidil hõlpsasti kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne ametisse nimetamist allkirjastab valitud tegevdirektor avalduse huvide konflikti puudumise kohta ning majanduslike huvide deklaratsiooni, mis hõlmab vähemalt ametit (ametikohti) viie aasta jooksul enne tööleasumist ühisettevõttes ning liikmesust äriühingute, valitsusväliste organisatsioonide, ühenduste või muude seaduslikult asutatud organite juhatustes või komiteedes kõnealuse ajavahemiku jooksul. Nii avaldus huvide konflikti puudumise kohta kui ka majanduslike huvide deklaratsioon tehakse ühisettevõtte veebisaidil hõlpsasti kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4

Artikkel 17 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon pärast konsulteerimist muude liikmetega kui liit tegevdirektori töö tulemuslikkust ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja eesmärke. | 4.   Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon pärast konsulteerimist muude liikmetega kui liit tegevdirektori töö tulemuslikkust ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja eesmärke
  , sealhulgas käesoleva määruse artikli 16 punktis i sätestatud tulemuslikkuse põhinäitajate hindamise kaudu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon pärast konsulteerimist muude liikmetega kui liit tegevdirektori töö tulemuslikkust ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja eesmärke.

4.   Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon pärast konsulteerimist muude liikmetega kui liit tegevdirektori töö tulemuslikkust ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja eesmärke
  , sealhulgas käesoleva määruse artikli 16 punktis i sätestatud tulemuslikkuse põhinäitajate hindamise kaudu
  .

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt c

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi ja vastavad kuluprognoosid strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi ja vastavad kuluprognoosid strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks;

| c) | koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi
  , mis põhineb partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel,
  ja vastavad kuluprognoosid strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte tööprogrammi
  , mis põhineb partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel,
  ja vastavad kuluprognoosid strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks;

, mis põhineb partnerite, sealhulgas erasektori, teadusringkondade, liikmesriikide esindajate ja vastava ühisettevõtte valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel,

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt f a (uus)

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | jälgib, kuidas rakendatakse meetmeid uute tulijate, eelkõige VKEde, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ligimeelitamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

jälgib, kuidas rakendatakse meetmeid uute tulijate, eelkõige VKEde, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ligimeelitamiseks;

jälgib, kuidas rakendatakse meetmeid uute tulijate, eelkõige VKEde, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ligimeelitamiseks;

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt n

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | viib
  ellu ühisettevõtte
  kommunikatsioonipoliitikat
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(n)

viib
  ellu ühisettevõtte
  kommunikatsioonipoliitikat
  ;

viib

kommunikatsioonipoliitikat

| n) | töötab välja ja viib
  ellu ühisettevõtte
  kodaniku- ja VKE-sõbralikku teabevahetuspoliitikat
  ; |
| --- | --- |

n)

töötab välja ja viib
  ellu ühisettevõtte
  kodaniku- ja VKE-sõbralikku teabevahetuspoliitikat
  ;

töötab välja ja viib

kodaniku- ja VKE-sõbralikku teabevahetuspoliitikat

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt q

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt q

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (q) | kaitseb liidu finantshuve, kohaldades pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmeid, teeb selleks tõhusaid kontrolle, nõuab õigusnormide rikkumise tuvastamise korral tagasi alusetult väljamakstud summad ning kohaldab asjakohasel juhul tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(q)

kaitseb liidu finantshuve, kohaldades pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmeid, teeb selleks tõhusaid kontrolle, nõuab õigusnormide rikkumise tuvastamise korral tagasi alusetult väljamakstud summad ning kohaldab asjakohasel juhul tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;

| q) | kaitseb liidu
  ja muude liikmete kui liidu
  finantshuve, kohaldades pettuse
  , huvide konfliktide
  , korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmeid, teeb selleks tõhusaid kontrolle, nõuab õigusnormide rikkumise tuvastamise korral tagasi alusetult väljamakstud summad ning kohaldab asjakohasel juhul tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi; |
| --- | --- |

q)

kaitseb liidu
  ja muude liikmete kui liidu
  finantshuve, kohaldades pettuse
  , huvide konfliktide
  , korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmeid, teeb selleks tõhusaid kontrolle, nõuab õigusnormide rikkumise tuvastamise korral tagasi alusetult väljamakstud summad ning kohaldab asjakohasel juhul tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;

ja muude liikmete kui liidu

, huvide konfliktide

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 6 – punkt b

Artikkel 18 – lõige 6 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juhib ühisettevõtte tööprogrammi rakendamist kogu rakendamistsükli jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juhib ühisettevõtte tööprogrammi rakendamist kogu rakendamistsükli jooksul;

| b) | juhib ühisettevõtte tööprogrammi rakendamist kogu rakendamistsükli jooksul
  ning tagab tööprogrammi ja selle muudatuste avalikustamise
  ; |
| --- | --- |

b)

juhib ühisettevõtte tööprogrammi rakendamist kogu rakendamistsükli jooksul
  ning tagab tööprogrammi ja selle muudatuste avalikustamise
  ;

ning tagab tööprogrammi ja selle muudatuste avalikustamise

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 6 – punkt c

Artikkel 18 – lõige 6 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pakub ühisettevõtte liikmetele ja organitele kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pakub ühisettevõtte liikmetele ja organitele kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmisel;

| c) | pakub ühisettevõtte liikmetele ja organitele
  õigeaegselt
  kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

c)

pakub ühisettevõtte liikmetele ja organitele
  õigeaegselt
  kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmisel;

õigeaegselt

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Ühisettevõte
  küsib sõltumatut teaduslikku nõu | 1.   
  Kui käesoleva määruse teises osas ei ole sätestatud teisiti,
  küsib
  ühisettevõte
  sõltumatut teaduslikku
  nõu teaduslikult nõuandeorganilt, mille ta loob vastavalt käesoleva määruse teise osa ja käesoleva artikli sätetega. Vajaduse korral võivad ühisettevõtted konkreetsetes küsimustes küsida välisekspertidelt nõu sihtotstarbelise taotlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Ühisettevõte
  küsib sõltumatut teaduslikku nõu

1.   
  Kui käesoleva määruse teises osas ei ole sätestatud teisiti,
  küsib
  ühisettevõte
  sõltumatut teaduslikku
  nõu teaduslikult nõuandeorganilt, mille ta loob vastavalt käesoleva määruse teise osa ja käesoleva artikli sätetega. Vajaduse korral võivad ühisettevõtted konkreetsetes küsimustes küsida välisekspertidelt nõu sihtotstarbelise taotlusega.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teaduslikult nõuandeorganilt, mille ta loob vastavalt teise osa asjakohastele sätetele ja koosõlas käesoleva artikliga, või selle liikmetelt ja/või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

teaduslikult nõuandeorganilt, mille ta loob vastavalt teise osa asjakohastele sätetele ja koosõlas käesoleva artikliga, või selle liikmetelt ja/või

teaduslikult nõuandeorganilt, mille ta loob vastavalt teise osa asjakohastele sätetele ja koosõlas käesoleva artikliga, või selle liikmetelt ja/või

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | konkreetsetes küsimustes välisekspertidelt ühisettevõtte juhatuse sihtotstarbelise taotlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

konkreetsetes küsimustes välisekspertidelt ühisettevõtte juhatuse sihtotstarbelise taotlusega.

konkreetsetes küsimustes välisekspertidelt ühisettevõtte juhatuse sihtotstarbelise taotlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad teadusliku nõu andmise ülesannet osaliselt täita ühisettevõtte muud liikmed kui liit, tingimusel et puudub huvide konflikt. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad teadusliku nõu andmise ülesannet osaliselt täita ühisettevõtte muud liikmed kui liit, tingimusel et puudub huvide konflikt.

Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad teadusliku nõu andmise ülesannet osaliselt täita ühisettevõtte muud liikmed kui liit, tingimusel et puudub huvide konflikt.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teadusliku nõuandeorgani liikmete seas tuleb tagada ühisettevõtte tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatus, sealhulgas sooline tasakaal. Teadusliku nõuandeorgani liikmetel kollektiivselt peab olema asjaomases tehnilises valdkonnas vajalik pädevus ja vajalikud eksperditeadmised, et esitada ühisettevõttele teaduspõhiseid soovitusi, võttes arvesse selliste soovituste sotsiaal-majanduslikku
  mõju
  ja ühisettevõtte eesmärke. | 2.   Teadusliku nõuandeorgani liikmete seas tuleb tagada ühisettevõtte tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatus, sealhulgas
  tipptase ning
  sooline tasakaal
  ja geograafiline mitmekesisus
  . Teadusliku nõuandeorgani liikmetel kollektiivselt peab olema asjaomases tehnilises valdkonnas vajalik pädevus ja vajalikud eksperditeadmised, et esitada ühisettevõttele teaduspõhiseid soovitusi, võttes arvesse selliste soovituste
  kliima-, keskkonna- ning
  sotsiaal-majanduslikku mõju
  , sealhulgas mõju konkurentsivõimele ja tehnoloogilisele suveräänsusele,
  ja ühisettevõtte eesmärke
  ning ühisettevõtte tehtud teadusuuringute mõju sooküsimustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teadusliku nõuandeorgani liikmete seas tuleb tagada ühisettevõtte tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatus, sealhulgas sooline tasakaal. Teadusliku nõuandeorgani liikmetel kollektiivselt peab olema asjaomases tehnilises valdkonnas vajalik pädevus ja vajalikud eksperditeadmised, et esitada ühisettevõttele teaduspõhiseid soovitusi, võttes arvesse selliste soovituste sotsiaal-majanduslikku
  mõju
  ja ühisettevõtte eesmärke.

2.   Teadusliku nõuandeorgani liikmete seas tuleb tagada ühisettevõtte tegevusvaldkondade ekspertide tasakaalustatud esindatus, sealhulgas
  tipptase ning
  sooline tasakaal
  ja geograafiline mitmekesisus
  . Teadusliku nõuandeorgani liikmetel kollektiivselt peab olema asjaomases tehnilises valdkonnas vajalik pädevus ja vajalikud eksperditeadmised, et esitada ühisettevõttele teaduspõhiseid soovitusi, võttes arvesse selliste soovituste
  kliima-, keskkonna- ning
  sotsiaal-majanduslikku mõju
  , sealhulgas mõju konkurentsivõimele ja tehnoloogilisele suveräänsusele,
  ja ühisettevõtte eesmärke
  ning ühisettevõtte tehtud teadusuuringute mõju sooküsimustele
  .

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja menetluse teadusliku nõuandeorgani koosseisu valimiseks ning nimetab ametisse selle liikmed
  . Asjakohasel juhul võtab juhatus arvesse riikide esindajate rühma pakutavaid võimalikke kandidaate. | 4.   Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja menetluse teadusliku nõuandeorgani koosseisu valimiseks
  , mis põhineb läbipaistvatel ja avatud osalemiskutsetel,
  ning nimetab ametisse selle liikmed
  maksimaalselt neljaks aastaks, mida võib ühe korra pikendada
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja menetluse teadusliku nõuandeorgani koosseisu valimiseks ning nimetab ametisse selle liikmed
  . Asjakohasel juhul võtab juhatus arvesse riikide esindajate rühma pakutavaid võimalikke kandidaate.

4.   Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja menetluse teadusliku nõuandeorgani koosseisu valimiseks
  , mis põhineb läbipaistvatel ja avatud osalemiskutsetel,
  ning nimetab ametisse selle liikmed
  maksimaalselt neljaks aastaks, mida võib ühe korra pikendada
  .

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 6

Artikkel 19 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Teadusliku nõuandeorgani koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja need kutsub kokku esimees. Esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid. Teaduslik nõuandeorgan võtab vastu oma töökorra. | 6.   Teadusliku nõuandeorgani koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja need kutsub kokku esimees. Esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid. Teaduslik nõuandeorgan võtab vastu oma töökorra
  , sealhulgas meetmed huvide konflikti vältimiseks otsustusprotsessis
  .
  Koosolekute päevakord, osalejad ja protokoll avaldatakse õigeaegselt ühisettevõtte veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Teadusliku nõuandeorgani koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja need kutsub kokku esimees. Esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid. Teaduslik nõuandeorgan võtab vastu oma töökorra.

6.   Teadusliku nõuandeorgani koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ja need kutsub kokku esimees. Esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid. Teaduslik nõuandeorgan võtab vastu oma töökorra
  , sealhulgas meetmed huvide konflikti vältimiseks otsustusprotsessis
  .
  Koosolekute päevakord, osalejad ja protokoll avaldatakse õigeaegselt ühisettevõtte veebisaidil.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt a

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | annab nõu selle kohta, millistele teaduslikele prioriteetidele keskenduda
  tööprogrammides, kooskõlas
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni
  kavaga ning
  programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

annab nõu selle kohta, millistele teaduslikele prioriteetidele keskenduda
  tööprogrammides, kooskõlas
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni
  kavaga ning
  programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega;

tööprogrammides, kooskõlas

kavaga ning

| a) | annab nõu selle kohta, millistele teaduslikele prioriteetidele keskenduda strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni
  kavas ja seotud tööprogrammides, kooskõlas
  programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega; |
| --- | --- |

a)

annab nõu selle kohta, millistele teaduslikele prioriteetidele keskenduda strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni
  kavas ja seotud tööprogrammides, kooskõlas
  programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega;

kavas ja seotud tööprogrammides, kooskõlas

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt d

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | annab juhatuse taotlusel sõltumatut nõu ja teeb teaduslikke analüüse konkreetsetes küsimustes, eriti seoses seotud sektorites toimuva arenguga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

annab juhatuse taotlusel sõltumatut nõu ja teeb teaduslikke analüüse konkreetsetes küsimustes, eriti seoses seotud sektorites toimuva arenguga;

| d) | annab juhatuse taotlusel sõltumatut nõu ja teeb teaduslikke analüüse konkreetsetes küsimustes, eriti seoses seotud sektorites toimuva arenguga
  ning ühisettevõtte tegevuse võimaliku mõjuga keskkonnale, ühiskonnale ja kliimale
  ; |
| --- | --- |

d)

annab juhatuse taotlusel sõltumatut nõu ja teeb teaduslikke analüüse konkreetsetes küsimustes, eriti seoses seotud sektorites toimuva arenguga
  ning ühisettevõtte tegevuse võimaliku mõjuga keskkonnale, ühiskonnale ja kliimale
  ;

ning ühisettevõtte tegevuse võimaliku mõjuga keskkonnale, ühiskonnale ja kliimale

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt f a (uus)

Artikkel 19 – lõige 7 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | hindab võimalike assotsieerunud liikmete ning panustavate partnerite taotlusi ja nõustab selles küsimuses juhatust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

hindab võimalike assotsieerunud liikmete ning panustavate partnerite taotlusi ja nõustab selles küsimuses juhatust;

hindab võimalike assotsieerunud liikmete ning panustavate partnerite taotlusi ja nõustab selles küsimuses juhatust;

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 8

Artikkel 19 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Pärast teadusliku nõuandeorgani igat koosolekut esitab nõuandeorgani esimees juhatusele aruande, kus on antud ülevaade nõuandeorgani ja selle liikmete arvamustest koosolekul arutatud teemadel. | 8.   Pärast teadusliku nõuandeorgani igat koosolekut esitab nõuandeorgani esimees juhatusele aruande, kus on antud ülevaade nõuandeorgani ja selle liikmete arvamustest koosolekul arutatud teemadel.
  Aruanne tehakse võimalikult suures ulatuses ühisettevõtte veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Pärast teadusliku nõuandeorgani igat koosolekut esitab nõuandeorgani esimees juhatusele aruande, kus on antud ülevaade nõuandeorgani ja selle liikmete arvamustest koosolekul arutatud teemadel.

8.   Pärast teadusliku nõuandeorgani igat koosolekut esitab nõuandeorgani esimees juhatusele aruande, kus on antud ülevaade nõuandeorgani ja selle liikmete arvamustest koosolekul arutatud teemadel.
  Aruanne tehakse võimalikult suures ulatuses ühisettevõtte veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 9 a (uus)

Artikkel 19 – lõige 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Juhatus teavitab teaduslikku nõuandeorganit põhjendamatu viivituseta tema soovituste või ettepanekute suhtes võetud järelmeetmetest või põhjendab, miks soovituste või ettepanekute suhtes järelmeetmeid ei võetud, ning teeb need üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a.
     
  Juhatus teavitab teaduslikku nõuandeorganit põhjendamatu viivituseta tema soovituste või ettepanekute suhtes võetud järelmeetmetest või põhjendab, miks soovituste või ettepanekute suhtes järelmeetmeid ei võetud, ning teeb need üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 5

Artikkel 20 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu asjakohaste föderaalsete või piirkondlike ametiasutuste esindajaid, VKEde
  ühenduste
  esindajaid ja ühisettevõtte muude organite esindajaid. | 5.   Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu asjakohaste föderaalsete või piirkondlike ametiasutuste esindajaid, VKEde
  ja tööstusühenduste esindajaid, kodanikuühiskonna organisatsioonide
  esindajaid ja ühisettevõtte muude organite esindajaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu asjakohaste föderaalsete või piirkondlike ametiasutuste esindajaid, VKEde
  ühenduste
  esindajaid ja ühisettevõtte muude organite esindajaid.

5.   Riikide esindajate rühma esimees võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena muid isikuid, eelkõige liidu asjakohaste föderaalsete või piirkondlike ametiasutuste esindajaid, VKEde
  ja tööstusühenduste esindajaid, kodanikuühiskonna organisatsioonide
  esindajaid ja ühisettevõtte muude organite esindajaid.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 6

Artikkel 20 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Riikide esindajate rühma koosolekute päevakord edastatakse piisavalt varakult, et tagada iga liikmesriigi ja assotsieerunud riigi asjakohane esindatus. Päevakord edastatakse teavitamise eesmärgil ka juhatusele. | 6.   Riikide esindajate rühma koosolekute päevakord edastatakse piisavalt varakult, et tagada iga liikmesriigi ja assotsieerunud riigi asjakohane esindatus. Päevakord edastatakse teavitamise eesmärgil
  õigeaegselt
  ka juhatusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Riikide esindajate rühma koosolekute päevakord edastatakse piisavalt varakult, et tagada iga liikmesriigi ja assotsieerunud riigi asjakohane esindatus. Päevakord edastatakse teavitamise eesmärgil ka juhatusele.

6.   Riikide esindajate rühma koosolekute päevakord edastatakse piisavalt varakult, et tagada iga liikmesriigi ja assotsieerunud riigi asjakohane esindatus. Päevakord edastatakse teavitamise eesmärgil
  õigeaegselt
  ka juhatusele.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt b

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | strateegilise suuna ajakohastamine kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega ning muude liidu ja liikmesriikide rahastamisvahenditega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

strateegilise suuna ajakohastamine kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega ning muude liidu ja liikmesriikide rahastamisvahenditega;

| b) | strateegilise suuna ajakohastamine kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega
  , liidu üldise poliitika ja eesmärkidega
  ning muude liidu ja liikmesriikide rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

b)

strateegilise suuna ajakohastamine kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimisega
  , liidu üldise poliitika ja eesmärkidega
  ning muude liidu ja liikmesriikide rahastamisvahenditega;

, liidu üldise poliitika ja eesmärkidega

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt e

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | VKEde kaasamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

VKEde kaasamine.

| e) | VKEde
  ja idufirmade, nende äriliitude, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  kaasamine
  ning uute tulijate osalemise edendamiseks võetud meetmed
  . |
| --- | --- |

e)

VKEde
  ja idufirmade, nende äriliitude, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  kaasamine
  ning uute tulijate osalemise edendamiseks võetud meetmed
  .

ja idufirmade, nende äriliitude, ülikoolide, teadusasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide

ning uute tulijate osalemise edendamiseks võetud meetmed

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt e a (uus)

Artikkel 20 – lõige 7 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | ühisettevõtte tegevuse võimalik mõju keskkonnale ja kliimale ning selle ühiskondlik lisaväärtus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

ühisettevõtte tegevuse võimalik mõju keskkonnale ja kliimale ning selle ühiskondlik lisaväärtus.

ühisettevõtte tegevuse võimalik mõju keskkonnale ja kliimale ning selle ühiskondlik lisaväärtus.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 8 – punkt a

Artikkel 20 – lõige 8 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | asjakohaste riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade, sealhulgas asjakohase tehnoloogia ja asjakohaste uuenduslike lahenduste kasutuselevõtuks võetud või kavandatavate meetmete kindlaksmääramine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

asjakohaste riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade, sealhulgas asjakohase tehnoloogia ja asjakohaste uuenduslike lahenduste kasutuselevõtuks võetud või kavandatavate meetmete kindlaksmääramine;

| a) | asjakohaste riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade, sealhulgas asjakohase tehnoloogia ja asjakohaste uuenduslike lahenduste
  arendamiseks ja
  kasutuselevõtuks
  ning turuletoomiseks ja kasutuselevõtuks ühiskonnas
  võetud või kavandatavate meetmete
  , nt ühisettevõtete koordineeritud projektikonkursid ning nende teadus- ja arendustegevuse ning investeerimisprogrammid,
  kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsiooniprogrammide staatus ning võimalike koostöövaldkondade, sealhulgas asjakohase tehnoloogia ja asjakohaste uuenduslike lahenduste
  arendamiseks ja
  kasutuselevõtuks
  ning turuletoomiseks ja kasutuselevõtuks ühiskonnas
  võetud või kavandatavate meetmete
  , nt ühisettevõtete koordineeritud projektikonkursid ning nende teadus- ja arendustegevuse ning investeerimisprogrammid,
  kindlaksmääramine;

arendamiseks ja

ning turuletoomiseks ja kasutuselevõtuks ühiskonnas

, nt ühisettevõtete koordineeritud projektikonkursid ning nende teadus- ja arendustegevuse ning investeerimisprogrammid,

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 9

Artikkel 20 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Riikide esindajate rühm esitab iga kalendriaasta lõpus aruande, milles on kirjeldatud ühisettevõtte tegevusvaldkondi hõlmavat riiklikku või piirkondlikku poliitikat ning määratud kindlaks konkreetsed viisid, kuidas teha koostööd ühisettevõtte rahastatavate meetmete elluviimisel. | 9.   Riikide esindajate rühm esitab iga kalendriaasta lõpus aruande, milles on kirjeldatud ühisettevõtte tegevusvaldkondi hõlmavat riiklikku või piirkondlikku poliitikat ning määratud kindlaks konkreetsed viisid, kuidas teha koostööd ühisettevõtte rahastatavate meetmete elluviimisel.
  Aruanne tehakse avalikkusele kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Riikide esindajate rühm esitab iga kalendriaasta lõpus aruande, milles on kirjeldatud ühisettevõtte tegevusvaldkondi hõlmavat riiklikku või piirkondlikku poliitikat ning määratud kindlaks konkreetsed viisid, kuidas teha koostööd ühisettevõtte rahastatavate meetmete elluviimisel.

9.   Riikide esindajate rühm esitab iga kalendriaasta lõpus aruande, milles on kirjeldatud ühisettevõtte tegevusvaldkondi hõlmavat riiklikku või piirkondlikku poliitikat ning määratud kindlaks konkreetsed viisid, kuidas teha koostööd ühisettevõtte rahastatavate meetmete elluviimisel.
  Aruanne tehakse avalikkusele kättesaadavaks ühisettevõtte veebisaidil.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 13 a (uus)

Artikkel 20 – lõige 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Riikide esindajate rühm järgib oma ülesannete täitmisel artiklites 31 ja 40 sätestatud konfidentsiaalsust ja huvide konflikte käsitlevaid eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a.
     
  Riikide esindajate rühm järgib oma ülesannete täitmisel artiklites 31 ja 40 sätestatud konfidentsiaalsust ja huvide konflikte käsitlevaid eeskirju.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sidusrühmade rühm on avatud kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas ühisettevõtte valdkonnas tegutsevatele organiseeritud rühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. | 2.   Sidusrühmade rühm on avatud kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas ühisettevõtte valdkonnas tegutsevatele organiseeritud rühmadele
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sidusrühmade rühm on avatud kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas ühisettevõtte valdkonnas tegutsevatele organiseeritud rühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele.

2.   Sidusrühmade rühm on avatud kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele, sealhulgas ühisettevõtte valdkonnas tegutsevatele organiseeritud rühmadele
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Juhatus kehtestab sidusrühmade rühma moodustamiseks konkreetsed kriteeriumid ja valikumenetluse ning püüab tagada, et selle koosseis oleks sooliselt tasakaalustatud, geograafiliselt mitmekesine, ning esindaks erinevaid sektoreid ja tausta. Asjakohasel juhul võtab juhatus arvesse riikide esindajate rühma pakutavaid võimalikke kandidaate. Tuleb tagada, et sidusrühmade rühm on pidevalt avatud uutele liikmetele, keda tuleks vahehindamise käigus hinnata ja kellega tuleks vajaduse korral ühendust võtta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Juhatus kehtestab sidusrühmade rühma moodustamiseks konkreetsed kriteeriumid ja valikumenetluse ning püüab tagada, et selle koosseis oleks sooliselt tasakaalustatud, geograafiliselt mitmekesine, ning esindaks erinevaid sektoreid ja tausta. Asjakohasel juhul võtab juhatus arvesse riikide esindajate rühma pakutavaid võimalikke kandidaate. Tuleb tagada, et sidusrühmade rühm on pidevalt avatud uutele liikmetele, keda tuleks vahehindamise käigus hinnata ja kellega tuleks vajaduse korral ühendust võtta.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 3

Artikkel 21 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sidusrühmade rühma teavitatakse korrapäraselt ühisettevõtte tegevusest ja rühma kutsutakse üles esitama märkusi ühisettevõtte kavandatavate algatuste kohta. | 3.   Sidusrühmade rühma teavitatakse korrapäraselt ühisettevõtte tegevusest ja rühma kutsutakse üles esitama märkusi ühisettevõtte kavandatavate algatuste kohta
  kas kutse alusel või omal algatusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sidusrühmade rühma teavitatakse korrapäraselt ühisettevõtte tegevusest ja rühma kutsutakse üles esitama märkusi ühisettevõtte kavandatavate algatuste kohta.

3.   Sidusrühmade rühma teavitatakse korrapäraselt ühisettevõtte tegevusest ja rühma kutsutakse üles esitama märkusi ühisettevõtte kavandatavate algatuste kohta
  kas kutse alusel või omal algatusel
  .

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 4

Artikkel 21 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Sidusrühmade rühma koosolekud kutsub kokku tegevdirektor. | 4.   Sidusrühmade rühma koosolekud kutsub
  vähemalt kord aastas
  kokku tegevdirektor. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Sidusrühmade rühma koosolekud kutsub kokku tegevdirektor.

4.   Sidusrühmade rühma koosolekud kutsub
  vähemalt kord aastas
  kokku tegevdirektor.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 5

Artikkel 21 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tegevdirektor võib soovitada juhatusel konsulteerida konkreetsetes küsimustes sidusrühmade rühmaga. Sellise konsulteerimise korral esitatakse juhatusele pärast sidusrühmade rühmas toimunud asjakohast arutelu aruanne. | 5.   Tegevdirektor võib soovitada juhatusel konsulteerida konkreetsetes küsimustes sidusrühmade rühmaga. Sellise konsulteerimise korral esitatakse juhatusele pärast sidusrühmade rühmas toimunud asjakohast arutelu aruanne
  ning see tehakse avalikkusele kättesaadavaks asjaomase ühisettevõtte veebisaidil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tegevdirektor võib soovitada juhatusel konsulteerida konkreetsetes küsimustes sidusrühmade rühmaga. Sellise konsulteerimise korral esitatakse juhatusele pärast sidusrühmade rühmas toimunud asjakohast arutelu aruanne.

5.   Tegevdirektor võib soovitada juhatusel konsulteerida konkreetsetes küsimustes sidusrühmade rühmaga. Sellise konsulteerimise korral esitatakse juhatusele pärast sidusrühmade rühmas toimunud asjakohast arutelu aruanne
  ning see tehakse avalikkusele kättesaadavaks asjaomase ühisettevõtte veebisaidil
  .

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 21 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Sidusrühmade rühm järgib oma ülesannete täitmisel artiklites 31 ja 40 sätestatud konfidentsiaalsust ja huvide konflikte käsitlevaid eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Sidusrühmade rühm järgib oma ülesannete täitmisel artiklites 31 ja 40 sätestatud konfidentsiaalsust ja huvide konflikte käsitlevaid eeskirju.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 17 lõikega 2 ja erandina sama määruse artiklist 34 võivad ühisettevõtted kohaldada liidu rahastamise suhtes ühe meetme piires eri tagasimaksmise määrasid olenevalt osaleja ja meetme liigist. Tagasimaksmise määrad esitatakse tööprogrammis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli 17 lõikega 2 ja erandina sama määruse artiklist 34 võivad ühisettevõtted kohaldada liidu rahastamise suhtes ühe meetme piires eri tagasimaksmise määrasid olenevalt osaleja ja meetme liigist. Tagasimaksmise määrad esitatakse tööprogrammis.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tööprogramm võetakse vastu selle rakendamisele eelneva aasta lõpuks. Tööprogramm avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ja edastatakse teavitamise eesmärgil
  asjaomaste klastrite programmikomiteele
  , et toetada koordineerimist programmi „Euroopa horisont“ üldise strateegiaga. | 2.   Tööprogramm võetakse vastu selle rakendamisele eelneva aasta lõpuks. Tööprogramm avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil
  , programmi „Euroopa horisont“ veebisaidil
  ja
  ühises e-andmebaasis ning
  edastatakse teavitamise eesmärgil
  klastrite programmikomitee asjaomasele koosseisule
  , et toetada koordineerimist programmi „Euroopa horisont“ üldise strateegiaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tööprogramm võetakse vastu selle rakendamisele eelneva aasta lõpuks. Tööprogramm avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil ja edastatakse teavitamise eesmärgil
  asjaomaste klastrite programmikomiteele
  , et toetada koordineerimist programmi „Euroopa horisont“ üldise strateegiaga.

2.   Tööprogramm võetakse vastu selle rakendamisele eelneva aasta lõpuks. Tööprogramm avaldatakse ühisettevõtte veebisaidil
  , programmi „Euroopa horisont“ veebisaidil
  ja
  ühises e-andmebaasis ning
  edastatakse teavitamise eesmärgil
  klastrite programmikomitee asjaomasele koosseisule
  , et toetada koordineerimist programmi „Euroopa horisont“ üldise strateegiaga.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 5

Artikkel 23 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu rahalist panust, mis on ette nähtud liidu eelarvega. | 5.   Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu rahalist panust, mis on ette nähtud liidu eelarvega
  , ja muude liikmete kui liidu rahalist ja mitterahalist panust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu rahalist panust, mis on ette nähtud liidu eelarvega.

5.   Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu rahalist panust, mis on ette nähtud liidu eelarvega
  , ja muude liikmete kui liidu rahalist ja mitterahalist panust
  .

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tegevdirektor esitab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega juhatusele iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande oma ülesannete täitmise kohta. | 1.   Tegevdirektor esitab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega juhatusele iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande oma ülesannete täitmise kohta.
  Konsolideeritud iga-aastane tegevusaruanne avaldatakse õigeaegselt ühisettevõtte veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tegevdirektor esitab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega juhatusele iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande oma ülesannete täitmise kohta.

1.   Tegevdirektor esitab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega juhatusele iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande oma ülesannete täitmise kohta.
  Konsolideeritud iga-aastane tegevusaruanne avaldatakse õigeaegselt ühisettevõtte veebisaidil.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | esitatud ettepanekud, sealhulgas jaotumine eri liiki osalejate (sh VKEd) ja riikide kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

esitatud ettepanekud, sealhulgas jaotumine eri liiki osalejate (sh VKEd) ja riikide kaupa;

| b) | esitatud ettepanekud, sealhulgas jaotumine eri liiki osalejate (sh VKEd) ja riikide kaupa
  , märkides ära uute tulijate protsendi
  ; |
| --- | --- |

b)

esitatud ettepanekud, sealhulgas jaotumine eri liiki osalejate (sh VKEd) ja riikide kaupa
  , märkides ära uute tulijate protsendi
  ;

, märkides ära uute tulijate protsendi

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | koostöö muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas ühised projektikonkursid, samuti ühisettevõtte tegevuse ning riiklike või piirkondlike algatuste ja tegevuspõhimõtete vaheline koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

koostöö muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas ühised projektikonkursid, samuti ühisettevõtte tegevuse ning riiklike või piirkondlike algatuste ja tegevuspõhimõtete vaheline koostoime.

| e) | koostöö muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas ühised projektikonkursid, samuti ühisettevõtte tegevuse ning
  muude liidu programmide ja
  riiklike või piirkondlike algatuste ja tegevuspõhimõtete vaheline koostoime. |
| --- | --- |

e)

koostöö muude Euroopa partnerlustega, sealhulgas ühised projektikonkursid, samuti ühisettevõtte tegevuse ning
  muude liidu programmide ja
  riiklike või piirkondlike algatuste ja tegevuspõhimõtete vaheline koostoime.

muude liidu programmide ja

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | mõõdetavate oodatavate tulemuste, väljundite ja vahe-eesmärkide rakendamise edusammud kindlaksmääratud aja jooksul, nagu on sätestatud strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas ning ühisettevõtte tööprogrammis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

mõõdetavate oodatavate tulemuste, väljundite ja vahe-eesmärkide rakendamise edusammud kindlaksmääratud aja jooksul, nagu on sätestatud strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas ning ühisettevõtte tööprogrammis;

mõõdetavate oodatavate tulemuste, väljundite ja vahe-eesmärkide rakendamise edusammud kindlaksmääratud aja jooksul, nagu on sätestatud strateegilises teadusuuringute ja innovatsiooni kavas ning ühisettevõtte tööprogrammis;

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e b (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | muude liikmete kui liidu rahalise panuse ja tegelikult antud liidu rahalise toetuse summad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

muude liikmete kui liidu rahalise panuse ja tegelikult antud liidu rahalise toetuse summad;

muude liikmete kui liidu rahalise panuse ja tegelikult antud liidu rahalise toetuse summad;

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e c (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ec) | ühisettevõtte panus Euroopa oskuste tegevuskava meetmetesse, eelkõige nendesse, mille eesmärk on arendada oskusi rohe- ja digiülemineku toetamiseks ning loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu suurendamiseks ühisettevõtte vastavates töövaldkondades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ec)

ec)

ühisettevõtte panus Euroopa oskuste tegevuskava meetmetesse, eelkõige nendesse, mille eesmärk on arendada oskusi rohe- ja digiülemineku toetamiseks ning loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu suurendamiseks ühisettevõtte vastavates töövaldkondades;

ühisettevõtte panus Euroopa oskuste tegevuskava meetmetesse, eelkõige nendesse, mille eesmärk on arendada oskusi rohe- ja digiülemineku toetamiseks ning loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu suurendamiseks ühisettevõtte vastavates töövaldkondades;

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e d (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ed) | kõik soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud meetmed, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on kaotada teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas sooline ebavõrdsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ed)

ed)

kõik soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud meetmed, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on kaotada teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas sooline ebavõrdsus.

kõik soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seotud meetmed, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on kaotada teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas sooline ebavõrdsus.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Muud liikmed kui liit lepivad
  kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega
  kokku, kuidas antav ühine panus nende vahel jaotub. | 2.   Muud liikmed kui liit lepivad kokku, kuidas antav ühine panus nende vahel jaotub. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Muud liikmed kui liit lepivad
  kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglitega
  kokku, kuidas antav ühine panus nende vahel jaotub.

2.   Muud liikmed kui liit lepivad kokku, kuidas antav ühine panus nende vahel jaotub.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui otsustatakse selle üle, kuidas jagada oma ühispanust ühisettevõttesse, tegutsevad muud liikmed kui liit kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega, ilma et sellega kehtestataks koormavaid tingimusi VKEdele, kelle osalemist ühisettevõttes toetavad ka soodsad tingimused, milles võetakse arvesse nende suurust ja nende piiratumat läbirääkimispositsiooni kogu väärtusahelas võrreldes suuremate turuosalistega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui otsustatakse selle üle, kuidas jagada oma ühispanust ühisettevõttesse, tegutsevad muud liikmed kui liit kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega, ilma et sellega kehtestataks koormavaid tingimusi VKEdele, kelle osalemist ühisettevõttes toetavad ka soodsad tingimused, milles võetakse arvesse nende suurust ja nende piiratumat läbirääkimispositsiooni kogu väärtusahelas võrreldes suuremate turuosalistega.

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 6

Artikkel 26 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui ühisettevõtte muu liige kui liit ei täida oma rahalise panusega seotud kohustusi, teavitab tegevdirektor teda kirjalikult ja määrab selle puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui asjaomane muu liige kui liit ei ole selleks tähtajaks oma kohustusi ikka veel täitnud, teavitab tegevdirektor võimalike meetmete võtmist silmas pidades komisjoni ja asjaomast liiget, et ta on kaotanud kooskõlas artikli 11 lõikega 9 juhatuses hääleõiguse. | 6.   Kui ühisettevõtte muu liige kui liit ei täida oma rahalise panusega seotud kohustusi, teavitab tegevdirektor teda kirjalikult ja määrab selle puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui asjaomane muu liige kui liit ei ole selleks tähtajaks oma kohustusi ikka veel täitnud, teavitab tegevdirektor võimalike meetmete võtmist silmas pidades komisjoni ja
  osalevaid riike ning
  asjaomast liiget, et ta on kaotanud kooskõlas artikli 11 lõikega 9 juhatuses hääleõiguse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui ühisettevõtte muu liige kui liit ei täida oma rahalise panusega seotud kohustusi, teavitab tegevdirektor teda kirjalikult ja määrab selle puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui asjaomane muu liige kui liit ei ole selleks tähtajaks oma kohustusi ikka veel täitnud, teavitab tegevdirektor võimalike meetmete võtmist silmas pidades komisjoni ja asjaomast liiget, et ta on kaotanud kooskõlas artikli 11 lõikega 9 juhatuses hääleõiguse.

6.   Kui ühisettevõtte muu liige kui liit ei täida oma rahalise panusega seotud kohustusi, teavitab tegevdirektor teda kirjalikult ja määrab selle puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui asjaomane muu liige kui liit ei ole selleks tähtajaks oma kohustusi ikka veel täitnud, teavitab tegevdirektor võimalike meetmete võtmist silmas pidades komisjoni ja
  osalevaid riike ning
  asjaomast liiget, et ta on kaotanud kooskõlas artikli 11 lõikega 9 juhatuses hääleõiguse.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 4

Artikkel 28 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kokkulepped, otsused ja lepingud sätteid, millega antakse komisjonile,
  vastavale
  ühisettevõttele, kontrollikojale, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi. | 4.   Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kokkulepped, otsused ja lepingud sätteid, millega antakse komisjonile,
  asjaomasele
  ühisettevõttele, kontrollikojale, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kokkulepped, otsused ja lepingud sätteid, millega antakse komisjonile,
  vastavale
  ühisettevõttele, kontrollikojale, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kokkulepped, otsused ja lepingud sätteid, millega antakse komisjonile,
  asjaomasele
  ühisettevõttele, kontrollikojale, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile sõnaselgelt õigus teha vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja uurimisi
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  .

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõik 1

Artikkel 29 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid tehakse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikliga 48] osana programmi „Euroopa horisont“ kaudsetest meetmetest, eelkõige järgides kõnealuse määruse [artikli 48 lõikes 2] osutatud auditistrateegiat. | Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid tehakse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikliga 48] osana programmi „Euroopa horisont“ kaudsetest meetmetest, eelkõige järgides kõnealuse määruse [artikli 48 lõikes 2] osutatud auditistrateegiat
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid tehakse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikliga 48] osana programmi „Euroopa horisont“ kaudsetest meetmetest, eelkõige järgides kõnealuse määruse [artikli 48 lõikes 2] osutatud auditistrateegiat.

Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid tehakse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikliga 48] osana programmi „Euroopa horisont“ kaudsetest meetmetest, eelkõige järgides kõnealuse määruse [artikli 48 lõikes 2] osutatud auditistrateegiat
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  .

, suurendamata ühisettevõtte halduskoormust

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1

Artikkel 30 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. | 1.   Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes
  ja ta võtab meetmeid ühisettevõtte halduskoormuse vähendamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.

1.   Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes
  ja ta võtab meetmeid ühisettevõtte halduskoormuse vähendamiseks
  .

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühisettevõte annab liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on seotud tema rahastatavate kaudsete meetmetega. Selline teave hõlmab ühisettevõtte kaudsetes meetmetes osalevate toetusesaajate tulemusi ning mis tahes muud teavet, mida peetakse vajalikuks liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. Sellist juurdepääsuõigust on võimalik kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt
  ning
  see peab olema kooskõlas kohaldatavate konfidentsiaalsuseeskirjadega. | 1.   Ühisettevõte annab liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on seotud tema rahastatavate kaudsete meetmetega. Selline teave hõlmab ühisettevõtte kaudsetes meetmetes osalevate toetusesaajate tulemusi ning mis tahes muud teavet, mida peetakse vajalikuks liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. Sellist juurdepääsuõigust on võimalik kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt
  , selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid IT-turvalisuse ja infoturbestandardeid,
  see peab olema kooskõlas
  vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning isikuandmete kaitse ja
  kohaldatavate konfidentsiaalsuseeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühisettevõte annab liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on seotud tema rahastatavate kaudsete meetmetega. Selline teave hõlmab ühisettevõtte kaudsetes meetmetes osalevate toetusesaajate tulemusi ning mis tahes muud teavet, mida peetakse vajalikuks liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. Sellist juurdepääsuõigust on võimalik kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt
  ning
  see peab olema kooskõlas kohaldatavate konfidentsiaalsuseeskirjadega.

1.   Ühisettevõte annab liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele juurdepääsu kogu teabele, mis on seotud tema rahastatavate kaudsete meetmetega. Selline teave hõlmab ühisettevõtte kaudsetes meetmetes osalevate toetusesaajate tulemusi ning mis tahes muud teavet, mida peetakse vajalikuks liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks. Sellist juurdepääsuõigust on võimalik kasutada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt
  , selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid IT-turvalisuse ja infoturbestandardeid,
  see peab olema kooskõlas
  vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning isikuandmete kaitse ja
  kohaldatavate konfidentsiaalsuseeskirjadega.

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks edastab ühisettevõte komisjonile teabe, mis on esitatud laekunud ettepanekutes. | 2.   Liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks edastab ühisettevõte komisjonile teabe, mis on esitatud laekunud ettepanekutes.
  Kõik asjakohased andmed, mis on seotud ühisettevõtete esitatud projektidega, kantakse ühtsesse programmi „Euroopa horisont“ andmebaasi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks edastab ühisettevõte komisjonile teabe, mis on esitatud laekunud ettepanekutes.

2.   Liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks edastab ühisettevõte komisjonile teabe, mis on esitatud laekunud ettepanekutes.
  Kõik asjakohased andmed, mis on seotud ühisettevõtete esitatud projektidega, kantakse ühtsesse programmi „Euroopa horisont“ andmebaasi.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 2

Artikkel 35 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus,
  milles
  näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega. | 2.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus
  ja selles kajastuvad asjakohaselt nende ametikohtade arv ja palgaastmed
  ,
  mida on vaja valdkonnas töölevõtmise kõrgeimate standardite tagamiseks, ning selles
  näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega
  ja võttes arvesse soolise tasakaalu põhimõtet
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus,
  milles
  näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega.

2.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus
  ja selles kajastuvad asjakohaselt nende ametikohtade arv ja palgaastmed
  ,
  mida on vaja valdkonnas töölevõtmise kõrgeimate standardite tagamiseks, ning selles
  näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega
  ja võttes arvesse soolise tasakaalu põhimõtet
  .

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 1

Artikkel 40 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühisettevõte ning tema organid ja töötajad väldivad oma tegevuses huvide konflikti. | 1.   Ühisettevõte ning tema organid
  , liikmed
  ja töötajad väldivad
  ühisettevõtte tegevusega seotud otsustusprotsessis ja
  oma tegevuses huvide konflikti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühisettevõte ning tema organid ja töötajad väldivad oma tegevuses huvide konflikti.

1.   Ühisettevõte ning tema organid
  , liikmed
  ja töötajad väldivad
  ühisettevõtte tegevusega seotud otsustusprotsessis ja
  oma tegevuses huvide konflikti.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2

Artikkel 40 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juhatus võtab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglite ja personalieeskirjadega vastu eeskirjad ühisettevõtte töötajate, oma liikmete ning muude juhatuses või ühisettevõtte teistes organites või rühmades tegutsevate isikute huvide konfliktide ärahoidmiseks ja lahendamiseks. | 2.   Juhatus võtab kooskõlas
  käesoleva määruse,
  ühisettevõtte finantsreeglite ja personalieeskirjadega vastu eeskirjad ühisettevõtte töötajate, oma liikmete ning muude juhatuses või ühisettevõtte teistes organites või rühmades tegutsevate isikute huvide konfliktide ärahoidmiseks ja lahendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Juhatus võtab kooskõlas ühisettevõtte finantsreeglite ja personalieeskirjadega vastu eeskirjad ühisettevõtte töötajate, oma liikmete ning muude juhatuses või ühisettevõtte teistes organites või rühmades tegutsevate isikute huvide konfliktide ärahoidmiseks ja lahendamiseks.

2.   Juhatus võtab kooskõlas
  käesoleva määruse,
  ühisettevõtte finantsreeglite ja personalieeskirjadega vastu eeskirjad ühisettevõtte töötajate, oma liikmete ning muude juhatuses või ühisettevõtte teistes organites või rühmades tegutsevate isikute huvide konfliktide ärahoidmiseks ja lahendamiseks.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 40 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Teadusliku nõuandeorgani liikmed ja tegevdirektorid avaldavad kogu oma ametialase tegevuse, kõigi finantshuvide ja huvide konfliktide deklaratsiooni ning ajakohastavad seda. Need deklaratsioonid sisaldavad ka teavet nende kuulumise kohta erinevatesse juhatustesse ja komiteedesse ning teavet mis tahes avaliku sektori osaluse kohta, kui see võib avaldada mõju avalikule poliitikale või kui see osalus annab isikule võimaluse märkimisväärselt mõjutada äriühingu või partnerluse tegevust. Tegevdirektoritel on selline erialane taust, mis näitab, et neil on kogemused asjaomase ühisettevõtte jaoks olulises tegevusvaldkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Teadusliku nõuandeorgani liikmed ja tegevdirektorid avaldavad kogu oma ametialase tegevuse, kõigi finantshuvide ja huvide konfliktide deklaratsiooni ning ajakohastavad seda. Need deklaratsioonid sisaldavad ka teavet nende kuulumise kohta erinevatesse juhatustesse ja komiteedesse ning teavet mis tahes avaliku sektori osaluse kohta, kui see võib avaldada mõju avalikule poliitikale või kui see osalus annab isikule võimaluse märkimisväärselt mõjutada äriühingu või partnerluse tegevust. Tegevdirektoritel on selline erialane taust, mis näitab, et neil on kogemused asjaomase ühisettevõtte jaoks olulises tegevusvaldkonnas.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 4

Artikkel 43 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõpetamismenetluse ajal kasutatakse ühisettevõtte vara ühisettevõtte kohustuste ja ühisettevõtte tegevuse lõpetamisega seotud kulude katmiseks. Ülejääk jagatakse tegevuse lõpetamise ajaks alles jäänud ühisettevõtte liikmete vahel proportsionaalselt nende rahalise panusega ühisettevõttesse. Iga selline liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi
  liidu üldeelarvesse
  . | 4.   Lõpetamismenetluse ajal kasutatakse ühisettevõtte vara ühisettevõtte kohustuste ja ühisettevõtte tegevuse lõpetamisega seotud kulude katmiseks. Ülejääk jagatakse tegevuse lõpetamise ajaks alles jäänud ühisettevõtte liikmete vahel proportsionaalselt nende rahalise panusega ühisettevõttesse. Iga selline liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi
  programmi „Euroopa horisont“ eelarvesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõpetamismenetluse ajal kasutatakse ühisettevõtte vara ühisettevõtte kohustuste ja ühisettevõtte tegevuse lõpetamisega seotud kulude katmiseks. Ülejääk jagatakse tegevuse lõpetamise ajaks alles jäänud ühisettevõtte liikmete vahel proportsionaalselt nende rahalise panusega ühisettevõttesse. Iga selline liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi
  liidu üldeelarvesse
  .

4.   Lõpetamismenetluse ajal kasutatakse ühisettevõtte vara ühisettevõtte kohustuste ja ühisettevõtte tegevuse lõpetamisega seotud kulude katmiseks. Ülejääk jagatakse tegevuse lõpetamise ajaks alles jäänud ühisettevõtte liikmete vahel proportsionaalselt nende rahalise panusega ühisettevõttesse. Iga selline liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi
  programmi „Euroopa horisont“ eelarvesse
  .

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kiirendada innovatsiooniprotsessi
  ja
  bioressursipõhiste uuenduslike lahenduste väljatöötamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kiirendada innovatsiooniprotsessi
  ja
  bioressursipõhiste uuenduslike lahenduste väljatöötamist;

ja

| a) | kiirendada
  teadus- ja
  innovatsiooniprotsessi
  ning kestlike
  bioressursipõhiste uuenduslike lahenduste väljatöötamist; |
| --- | --- |

a)

kiirendada
  teadus- ja
  innovatsiooniprotsessi
  ning kestlike
  bioressursipõhiste uuenduslike lahenduste väljatöötamist;

teadus- ja

ning kestlike

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kiirendada olemasolevate väljakujunenud ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutuselevõttu turul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kiirendada olemasolevate väljakujunenud ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutuselevõttu turul;

| b) | kiirendada olemasolevate
  kestlike
  väljakujunenud ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutuselevõttu turul; |
| --- | --- |

b)

kiirendada olemasolevate
  kestlike
  väljakujunenud ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutuselevõttu turul;

kestlike

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 44 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagada bioressursipõhiste tööstussüsteemide hea keskkonnatoime. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagada bioressursipõhiste tööstussüsteemide hea keskkonnatoime.

| c) | tagada bioressursipõhiste
  kestlike
  tööstussüsteemide hea keskkonnatoime. |
| --- | --- |

c)

tagada bioressursipõhiste
  kestlike
  tööstussüsteemide hea keskkonnatoime.

kestlike

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | süvendada valdkonnaülest teadus- ja uuendustegevust, et bioteaduste ja teiste teadusvaldkondade areng aitaks välja töötada ja esile tuua kestlikke bioressursipõhiseid lahendusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

süvendada valdkonnaülest teadus- ja uuendustegevust, et bioteaduste ja teiste teadusvaldkondade areng aitaks välja töötada ja esile tuua kestlikke bioressursipõhiseid lahendusi;

| a) | süvendada valdkonnaülest teadus- ja uuendustegevust, et bioteaduste ja teiste teadusvaldkondade areng aitaks välja töötada ja esile tuua
  majanduslikult ja sotsiaalselt
  kestlikke
  ning keskkonnasäästlikke
  bioressursipõhiseid lahendusi; |
| --- | --- |

a)

süvendada valdkonnaülest teadus- ja uuendustegevust, et bioteaduste ja teiste teadusvaldkondade areng aitaks välja töötada ja esile tuua
  majanduslikult ja sotsiaalselt
  kestlikke
  ning keskkonnasäästlikke
  bioressursipõhiseid lahendusi;

majanduslikult ja sotsiaalselt

ning keskkonnasäästlikke

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suurendada ja lõimida liidu sidusrühmade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et kasutada ära biomajanduse kohalikud võimalused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suurendada ja lõimida liidu sidusrühmade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et kasutada ära biomajanduse kohalikud võimalused;

| b) | suurendada ja lõimida liidu sidusrühmade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et kasutada ära biomajanduse kohalikud võimalused
  kooskõlas liidu kliima-, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

b)

suurendada ja lõimida liidu sidusrühmade teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et kasutada ära biomajanduse kohalikud võimalused
  kooskõlas liidu kliima-, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega
  ;

kooskõlas liidu kliima-, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et lahendada keskkonnaprobleeme ja töötada välja
  kestlikumad
  bioressursipõhised uuendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et lahendada keskkonnaprobleeme ja töötada välja
  kestlikumad
  bioressursipõhised uuendused;

kestlikumad

| c) | suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et lahendada
  majanduslikke, sotsiaalseid ja
  keskkonnaprobleeme ja töötada välja
  kestlikud
  bioressursipõhised uuendused; |
| --- | --- |

c)

suurendada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust, et lahendada
  majanduslikke, sotsiaalseid ja
  keskkonnaprobleeme ja töötada välja
  kestlikud
  bioressursipõhised uuendused;

majanduslikke, sotsiaalseid ja

kestlikud

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | aidata leida lahendusi, milles kasutatakse negatiivsete heitkoguste tehnoloogiaid ja lähenemisviise ning süsiniku sidumist looduslikes süsteemides, ning mis toovad keskkonnale muud kasu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

aidata leida lahendusi, milles kasutatakse negatiivsete heitkoguste tehnoloogiaid ja lähenemisviise ning süsiniku sidumist looduslikes süsteemides, ning mis toovad keskkonnale muud kasu;

aidata leida lahendusi, milles kasutatakse negatiivsete heitkoguste tehnoloogiaid ja lähenemisviise ning süsiniku sidumist looduslikes süsteemides, ning mis toovad keskkonnale muud kasu;

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tugevdada bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprotsesside lõimimist liidu tööstuse väärtusahelatesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tugevdada bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprotsesside lõimimist liidu tööstuse väärtusahelatesse;

| d) | tugevdada bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprotsesside lõimimist liidu tööstuse väärtusahelatesse
  , edendades samal ajal ka suuremat kestlikkust ja ringlust
  ; |
| --- | --- |

d)

tugevdada bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprotsesside lõimimist liidu tööstuse väärtusahelatesse
  , edendades samal ajal ka suuremat kestlikkust ja ringlust
  ;

, edendades samal ajal ka suuremat kestlikkust ja ringlust

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | vähendada bioressursipõhiste ettevõtete ja projektide teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seotud riski; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

vähendada bioressursipõhiste ettevõtete ja projektide teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seotud riski;

| e) | vähendada
  kestlike
  bioressursipõhiste ettevõtete ja projektide teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seotud riski; |
| --- | --- |

e)

vähendada
  kestlike
  bioressursipõhiste ettevõtete ja projektide teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seotud riski;

kestlike

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 44 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | tagada, et bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprojektide väljatöötamisel ja elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

tagada, et bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprojektide väljatöötamisel ja elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi.

| f) | tagada, et bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprojektide väljatöötamisel ja elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi
  ja võimaliku negatiivse mõju leevendamist, et aidata kaasa liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele
  . |
| --- | --- |

f)

tagada, et bioressursipõhiste teadus- ja innovatsiooniprojektide väljatöötamisel ja elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi
  ja võimaliku negatiivse mõju leevendamist, et aidata kaasa liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele
  .

ja võimaliku negatiivse mõju leevendamist, et aidata kaasa liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | toetab mitut valdkonda hõlmavaid ja suurt mõju avaldavaid teadus- ja innovatsiooniprojekte, mis soodustavad biotoorainel põhineva tööstuse innovatsiooni, et saavutada bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

toetab mitut valdkonda hõlmavaid ja suurt mõju avaldavaid teadus- ja innovatsiooniprojekte, mis soodustavad biotoorainel põhineva tööstuse innovatsiooni, et saavutada bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte eesmärgid;

| c) | toetab mitut valdkonda hõlmavaid ja suurt mõju avaldavaid teadus- ja innovatsiooniprojekte, mis soodustavad biotoorainel põhineva tööstuse innovatsiooni
  ja kestlikkust
  , et saavutada bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte eesmärgid
  kooskõlas liidu kliima- ja energiaeesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

c)

toetab mitut valdkonda hõlmavaid ja suurt mõju avaldavaid teadus- ja innovatsiooniprojekte, mis soodustavad biotoorainel põhineva tööstuse innovatsiooni
  ja kestlikkust
  , et saavutada bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte eesmärgid
  kooskõlas liidu kliima- ja energiaeesmärkidega
  ;

ja kestlikkust

kooskõlas liidu kliima- ja energiaeesmärkidega

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | suurendab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevust terves innovatsiooniahelas, madalatest tehnoloogia valmidusastmetest kõrgeteni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

suurendab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevust terves innovatsiooniahelas, madalatest tehnoloogia valmidusastmetest kõrgeteni;

| d) | suurendab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevust terves innovatsiooniahelas, madalatest tehnoloogia valmidusastmetest kõrgeteni
  ning leevendab selle võimalikku negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

d)

suurendab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevust terves innovatsiooniahelas, madalatest tehnoloogia valmidusastmetest kõrgeteni
  ning leevendab selle võimalikku negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju;

ning leevendab selle võimalikku negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju;

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kaasab projektitegevusse teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejaid maapiirkondadest, rannikualadelt, linnadest ja piirkondadest, kelle potentsiaali biotoorainel põhineva tööstuse väljatöötamiseks ei ole veel ära kasutatud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

kaasab projektitegevusse teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejaid maapiirkondadest, rannikualadelt, linnadest ja piirkondadest, kelle potentsiaali biotoorainel põhineva tööstuse väljatöötamiseks ei ole veel ära kasutatud;

| e) | kaasab projektitegevusse teadusuuringutes ja innovatsioonis
  erinevatel geograafilistel tasanditel
  osalejaid maapiirkondadest, rannikualadelt, linnadest ja piirkondadest, kelle potentsiaali
  kestliku
  biotoorainel põhineva tööstuse väljatöötamiseks ei ole veel ära kasutatud; |
| --- | --- |

e)

kaasab projektitegevusse teadusuuringutes ja innovatsioonis
  erinevatel geograafilistel tasanditel
  osalejaid maapiirkondadest, rannikualadelt, linnadest ja piirkondadest, kelle potentsiaali
  kestliku
  biotoorainel põhineva tööstuse väljatöötamiseks ei ole veel ära kasutatud;

erinevatel geograafilistel tasanditel

kestliku

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | toetab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte raames teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejate ning tööstuse sidusrühmade vahelist suhtlust ja koostööd, et suurendada teadlikkust kiiresti arenevate teadmiste ja tehnoloogia kohta ning hõlbustada sektoriülest koostööd ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutamist turul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

toetab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte raames teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejate ning tööstuse sidusrühmade vahelist suhtlust ja koostööd, et suurendada teadlikkust kiiresti arenevate teadmiste ja tehnoloogia kohta ning hõlbustada sektoriülest koostööd ja uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutamist turul;

| g) | toetab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte raames teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejate ning tööstuse sidusrühmade
  , sealhulgas VKEde, primaarsektori väikeorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  vahelist suhtlust ja koostööd, et suurendada teadlikkust kiiresti arenevate teadmiste ja tehnoloogia kohta ning hõlbustada sektoriülest koostööd ja
  kestlike
  uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutamist turul; |
| --- | --- |

g)

toetab bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte raames teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejate ning tööstuse sidusrühmade
  , sealhulgas VKEde, primaarsektori väikeorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  vahelist suhtlust ja koostööd, et suurendada teadlikkust kiiresti arenevate teadmiste ja tehnoloogia kohta ning hõlbustada sektoriülest koostööd ja
  kestlike
  uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste kasutamist turul;

, sealhulgas VKEde, primaarsektori väikeorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide

kestlike

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt h

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | kaasab riiklikke ja piirkondlikke asutusi, kes suudavad luua soodsamaid tingimusi bioressursipõhiste uuenduste kasutamiseks turul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

kaasab riiklikke ja piirkondlikke asutusi, kes suudavad luua soodsamaid tingimusi bioressursipõhiste uuenduste kasutamiseks turul;

| h) | kaasab riiklikke ja piirkondlikke asutusi, kes suudavad luua soodsamaid tingimusi
  kestlike
  bioressursipõhiste uuenduste kasutamiseks turul; |
| --- | --- |

h)

kaasab riiklikke ja piirkondlikke asutusi, kes suudavad luua soodsamaid tingimusi
  kestlike
  bioressursipõhiste uuenduste kasutamiseks turul;

kestlike

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt j

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | teavitab poliitikakujundajaid
  ,
  tööstust, vabaühendusi
  ja
  tarbijaid üldiselt
  uuenduslikest bioressursipõhistest lahendustest ja julgustab neid kasutama. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j)

teavitab poliitikakujundajaid
  ,
  tööstust, vabaühendusi
  ja
  tarbijaid üldiselt
  uuenduslikest bioressursipõhistest lahendustest ja julgustab neid kasutama.

teavitab poliitikakujundajaid

tööstust, vabaühendusi

tarbijaid üldiselt

| j) | avaldab oma järeldused ja tulemused läbipaistval ja kättesaadaval viisil
  ,
  sealhulgas oma sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta liidus
  ja
  kolmandates riikides, ning teavitab kestlikest
  uuenduslikest bioressursipõhistest lahendustest ja julgustab neid kasutama. |
| --- | --- |

j)

avaldab oma järeldused ja tulemused läbipaistval ja kättesaadaval viisil
  ,
  sealhulgas oma sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta liidus
  ja
  kolmandates riikides, ning teavitab kestlikest
  uuenduslikest bioressursipõhistest lahendustest ja julgustab neid kasutama.

avaldab oma järeldused ja tulemused läbipaistval ja kättesaadaval viisil

sealhulgas oma sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta liidus

kolmandates riikides, ning teavitab kestlikest

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium, mis on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus alalise asukohaga Belgias Brüsselis ja mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium, mis on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus alalise asukohaga Belgias Brüsselis ja mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttega;

tingimusteta

| b) | biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium, mis on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus alalise asukohaga Belgias Brüsselis ja mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ; |
| --- | --- |

b)

biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium, mis on Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus alalise asukohaga Belgias Brüsselis ja mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ;

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 49 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium esitab või selle koosseisu kuuluvad või sellega seotud üksused
  esitavad igal aastal ettepaneku lisategevuse kohta, hoolimata juhatuse artikli 16 lõike 2 punkti l kohasest õigusest otsustada lisategevuse kava üle ning kooskõlas artikli 2 punktidega 9 ja 10. Lisategevus on bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte projektide ja tegevusega otseselt seotud tegevus, sealhulgas eelkõige: | 1.   
  Muud liikmed kui liit
  esitavad igal aastal ettepaneku lisategevuse kohta, hoolimata juhatuse artikli 16 lõike 2 punkti l kohasest õigusest otsustada lisategevuse kava üle ning kooskõlas artikli 2 punktidega 9 ja 10. Lisategevus on bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte projektide ja tegevusega otseselt seotud tegevus, sealhulgas eelkõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium esitab või selle koosseisu kuuluvad või sellega seotud üksused
  esitavad igal aastal ettepaneku lisategevuse kohta, hoolimata juhatuse artikli 16 lõike 2 punkti l kohasest õigusest otsustada lisategevuse kava üle ning kooskõlas artikli 2 punktidega 9 ja 10. Lisategevus on bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte projektide ja tegevusega otseselt seotud tegevus, sealhulgas eelkõige:

1.   
  Muud liikmed kui liit
  esitavad igal aastal ettepaneku lisategevuse kohta, hoolimata juhatuse artikli 16 lõike 2 punkti l kohasest õigusest otsustada lisategevuse kava üle ning kooskõlas artikli 2 punktidega 9 ja 10. Lisategevus on bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõtte projektide ja tegevusega otseselt seotud tegevus, sealhulgas eelkõige:

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | investeeringud uude innovatiivsesse ja kestlikusse tootmisettevõttesse või juhtalgatusse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

investeeringud uude innovatiivsesse ja kestlikusse tootmisettevõttesse või juhtalgatusse;

| b) | investeeringud uude innovatiivsesse ja kestlikusse tootmisettevõttesse või juhtalgatusse
  , sealhulgas katse- ja uuenduslikku näidistehasesse
  ; |
| --- | --- |

b)

investeeringud uude innovatiivsesse ja kestlikusse tootmisettevõttesse või juhtalgatusse
  , sealhulgas katse- ja uuenduslikku näidistehasesse
  ;

, sealhulgas katse- ja uuenduslikku näidistehasesse

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | teabe
  vahetamine ja levitamine ning teadlikkuse suurendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

teabe
  vahetamine ja levitamine ning teadlikkuse suurendamine.

teabe

| e) | VKEde ja üldsuse hulgas teabe
  vahetamine ja levitamine ning teadlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

e)

VKEde ja üldsuse hulgas teabe
  vahetamine ja levitamine ning teadlikkuse suurendamine.

VKEde ja üldsuse hulgas teabe

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 2

Artikkel 52 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juhatus valib oma esimehe kaheks aastaks. | 2.   Juhatus valib oma
  liikmete hulgast
  esimehe kaheks aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Juhatus valib oma esimehe kaheks aastaks.

2.   Juhatus valib oma
  liikmete hulgast
  esimehe kaheks aastaks.

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 4

Artikkel 52 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Peale lõikes 
  2
  osutatud koosolekute korraldab juhatus vähemalt kord aastas ka strateegilise koosoleku, mille peamine eesmärk on teha kindlaks kestliku biotoorainel põhineva tööstuse probleemid ja võimalused ning anda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttele täiendav strateegiline suund. | 4.   Peale lõikes 
  3
  osutatud koosolekute korraldab juhatus vähemalt kord aastas ka strateegilise koosoleku, mille peamine eesmärk on teha kindlaks kestliku biotoorainel põhineva tööstuse probleemid ja võimalused ning anda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttele täiendav strateegiline suund
  , eelkõige seoses osalejate kogu potentsiaali ärakasutamisega kogu Euroopas
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Peale lõikes 
  2
  osutatud koosolekute korraldab juhatus vähemalt kord aastas ka strateegilise koosoleku, mille peamine eesmärk on teha kindlaks kestliku biotoorainel põhineva tööstuse probleemid ja võimalused ning anda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttele täiendav strateegiline suund.

4.   Peale lõikes 
  3
  osutatud koosolekute korraldab juhatus vähemalt kord aastas ka strateegilise koosoleku, mille peamine eesmärk on teha kindlaks kestliku biotoorainel põhineva tööstuse probleemid ja võimalused ning anda bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa ühisettevõttele täiendav strateegiline suund
  , eelkõige seoses osalejate kogu potentsiaali ärakasutamisega kogu Euroopas
  .

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 5

Artikkel 52 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Strateegilisele koosolekule kutsutakse ka teisi juhtivate Euroopa bioressursipõhiste ettevõtete tegevjuhte või otsustusõigusega juhte ja
  komisjon
  .
  Vaatlejateks võib kutsuda
  riikide esindajate rühma, teaduskomitee ja kasutuselevõtu rühma esimehed. | 5.   Strateegilisele koosolekule kutsutakse ka teisi juhtivate Euroopa bioressursipõhiste ettevõtete tegevjuhte või otsustusõigusega juhte
  , komisjon, ning vajaduse korral sõltumatuid väliseksperte
  ja
  muid asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonnast ja teadusringkondadest
  .
  Alalisteks vaatlejateks kutsutakse
  riikide esindajate rühma, teaduskomitee ja kasutuselevõtu rühma esimehed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Strateegilisele koosolekule kutsutakse ka teisi juhtivate Euroopa bioressursipõhiste ettevõtete tegevjuhte või otsustusõigusega juhte ja
  komisjon
  .
  Vaatlejateks võib kutsuda
  riikide esindajate rühma, teaduskomitee ja kasutuselevõtu rühma esimehed.

5.   Strateegilisele koosolekule kutsutakse ka teisi juhtivate Euroopa bioressursipõhiste ettevõtete tegevjuhte või otsustusõigusega juhte
  , komisjon, ning vajaduse korral sõltumatuid väliseksperte
  ja
  muid asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonnast ja teadusringkondadest
  .
  Alalisteks vaatlejateks kutsutakse
  riikide esindajate rühma, teaduskomitee ja kasutuselevõtu rühma esimehed.

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõik 3

Artikkel 53 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Teaduskomitee esimees valitakse kaheks aastaks. | 3.   Teaduskomitee esimees valitakse
  selle liikmete hulgast
  kaheks aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Teaduskomitee esimees valitakse kaheks aastaks.

3.   Teaduskomitee esimees valitakse
  selle liikmete hulgast
  kaheks aastaks.

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 4

Artikkel 53 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teaduskomitee loob nõuetekohase profiiliga liikmetest koosneva rakkerühma, et aidata tagada piisavat tähelepanu tööprogrammi kõigile kestlikkusega seotud aspektidele.
  Võimaluse korral hõlmavad
  teaduskomitee tööprogrammi käsitlevad nõuanded ringluse, keskkonnasäästlikkuse
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja suurendamise aspekte ning laiemaid bioressursipõhiste süsteemide kestlikkuse ja seotud väärtusahelate aspekte. | 4.   Teaduskomitee loob nõuetekohase profiiliga liikmetest koosneva rakkerühma, et aidata tagada piisavat tähelepanu tööprogrammi kõigile kestlikkusega seotud aspektidele. Teaduskomitee tööprogrammi käsitlevad nõuanded
  hõlmavad loodusressursside piiratud kättesaadavuse,
  ringluse, keskkonnasäästlikkuse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja suurendamise
  , maa, pinnase ja veekvaliteediga seotud
  aspekte ning laiemaid
  sotsiaalse ja kliimamõju ning
  bioressursipõhiste süsteemide kestlikkuse ja seotud väärtusahelate aspekte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teaduskomitee loob nõuetekohase profiiliga liikmetest koosneva rakkerühma, et aidata tagada piisavat tähelepanu tööprogrammi kõigile kestlikkusega seotud aspektidele.
  Võimaluse korral hõlmavad
  teaduskomitee tööprogrammi käsitlevad nõuanded ringluse, keskkonnasäästlikkuse
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja suurendamise aspekte ning laiemaid bioressursipõhiste süsteemide kestlikkuse ja seotud väärtusahelate aspekte.

4.   Teaduskomitee loob nõuetekohase profiiliga liikmetest koosneva rakkerühma, et aidata tagada piisavat tähelepanu tööprogrammi kõigile kestlikkusega seotud aspektidele. Teaduskomitee tööprogrammi käsitlevad nõuanded
  hõlmavad loodusressursside piiratud kättesaadavuse,
  ringluse, keskkonnasäästlikkuse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja suurendamise
  , maa, pinnase ja veekvaliteediga seotud
  aspekte ning laiemaid
  sotsiaalse ja kliimamõju ning
  bioressursipõhiste süsteemide kestlikkuse ja seotud väärtusahelate aspekte.

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

Artikkel 54 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 21 kohaselt luuakse üks või mitu kasutuselevõtu rühma. Kasutuselevõtu rühmade ülesanne on nõustada juhatust biopõhise innovatsiooni turul kasutamise küsimustes ja soodustada kestlike biopõhiste lahenduste kasutuselevõttu. | 1.   Artikli 21 kohaselt luuakse üks või mitu kasutuselevõtu rühma. Kasutuselevõtu rühmade ülesanne on nõustada juhatust
  kestliku
  biopõhise innovatsiooni turul kasutamise küsimustes ja soodustada kestlike biopõhiste lahenduste kasutuselevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 21 kohaselt luuakse üks või mitu kasutuselevõtu rühma. Kasutuselevõtu rühmade ülesanne on nõustada juhatust biopõhise innovatsiooni turul kasutamise küsimustes ja soodustada kestlike biopõhiste lahenduste kasutuselevõttu.

1.   Artikli 21 kohaselt luuakse üks või mitu kasutuselevõtu rühma. Kasutuselevõtu rühmade ülesanne on nõustada juhatust
  kestliku
  biopõhise innovatsiooni turul kasutamise küsimustes ja soodustada kestlike biopõhiste lahenduste kasutuselevõttu.

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kasutuselevõtu rühmade koosseis tagab asjakohase teemavaldkonna ja biopõhise innovatsiooni sidusrühmade esindatuse. Iga sidusrühm peale biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi liikmete ja nende koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste võib väljendada oma huvi saada kasutuselevõtu rühma liikmeks. Juhatus määrab kasutuselevõtu rühmade suuruse ja koosseisu, nende liikmete volituste kestuse ja pikendamise võimaluse ning valib nende liikmed. Liikmete nimekiri on avalikkusele kättesaadav. | 2.   Kasutuselevõtu rühmade koosseis tagab asjakohase teemavaldkonna ja biopõhise innovatsiooni sidusrühmade esindatuse. Iga sidusrühm peale biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi liikmete ja nende koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste võib väljendada oma huvi saada kasutuselevõtu rühma liikmeks
  , tagades VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindatuse. Kasutuselevõtu rühmade koosseisuga püütakse saavutada sidusrühmade võimalikult laialdane esindatus, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse.
  Juhatus määrab kasutuselevõtu rühmade suuruse ja koosseisu, nende liikmete volituste kestuse ja pikendamise võimaluse ning valib nende liikmed
  kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21
  . Liikmete nimekiri on avalikkusele kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kasutuselevõtu rühmade koosseis tagab asjakohase teemavaldkonna ja biopõhise innovatsiooni sidusrühmade esindatuse. Iga sidusrühm peale biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi liikmete ja nende koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste võib väljendada oma huvi saada kasutuselevõtu rühma liikmeks. Juhatus määrab kasutuselevõtu rühmade suuruse ja koosseisu, nende liikmete volituste kestuse ja pikendamise võimaluse ning valib nende liikmed. Liikmete nimekiri on avalikkusele kättesaadav.

2.   Kasutuselevõtu rühmade koosseis tagab asjakohase teemavaldkonna ja biopõhise innovatsiooni sidusrühmade esindatuse. Iga sidusrühm peale biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi liikmete ja nende koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste võib väljendada oma huvi saada kasutuselevõtu rühma liikmeks
  , tagades VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindatuse. Kasutuselevõtu rühmade koosseisuga püütakse saavutada sidusrühmade võimalikult laialdane esindatus, kelle hulka kuuluvad primaarsektor (põllumajandus, vesiviljelus, kalandus ja metsandus) ning jäätmete, jääkide ja kõrvalsaaduste tootjad, piirkondlikud ametiasutused ja investorid, et vältida turutõrkeid ja mittekestlikke bioressursipõhiseid protsesse.
  Juhatus määrab kasutuselevõtu rühmade suuruse ja koosseisu, nende liikmete volituste kestuse ja pikendamise võimaluse ning valib nende liikmed
  kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21
  . Liikmete nimekiri on avalikkusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3

Artikkel 54 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kasutuselevõtu rühmade füüsilised või virtuaalsed koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Esimesel koosolekul võtavad kasutuselevõtu rühmad vastu oma kodukorra. Kodukorra peab heaks kiitma juhatus. Kasutuselevõtu rühmade erakorralised koosolekud kutsutakse kokku juhatuse nõudmisel. Juhatus võib nõuda täiendavate isikute osalemist erakorralistel koosolekutel.
  Nendel erakorralistel koosolekutel
  osalejate nimekiri on avalikkusele
  kättesaadav
  . | 3.   Kasutuselevõtu rühmade füüsilised või virtuaalsed koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Esimesel koosolekul võtavad kasutuselevõtu rühmad vastu oma kodukorra. Kodukorra peab heaks kiitma juhatus. Kasutuselevõtu rühmade erakorralised koosolekud kutsutakse kokku juhatuse nõudmisel. Juhatus võib nõuda täiendavate isikute osalemist erakorralistel koosolekutel.
  Nende erakorraliste koosolekute päevakord, protokoll ja
  osalejate nimekiri on avalikkusele
  kättesaadavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kasutuselevõtu rühmade füüsilised või virtuaalsed koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Esimesel koosolekul võtavad kasutuselevõtu rühmad vastu oma kodukorra. Kodukorra peab heaks kiitma juhatus. Kasutuselevõtu rühmade erakorralised koosolekud kutsutakse kokku juhatuse nõudmisel. Juhatus võib nõuda täiendavate isikute osalemist erakorralistel koosolekutel.
  Nendel erakorralistel koosolekutel
  osalejate nimekiri on avalikkusele
  kättesaadav
  .

3.   Kasutuselevõtu rühmade füüsilised või virtuaalsed koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Esimesel koosolekul võtavad kasutuselevõtu rühmad vastu oma kodukorra. Kodukorra peab heaks kiitma juhatus. Kasutuselevõtu rühmade erakorralised koosolekud kutsutakse kokku juhatuse nõudmisel. Juhatus võib nõuda täiendavate isikute osalemist erakorralistel koosolekutel.
  Nende erakorraliste koosolekute päevakord, protokoll ja
  osalejate nimekiri on avalikkusele
  kättesaadavad
  .

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 5

Artikkel 54 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Juhatuse nõudmisel esitavad kasutuselevõtu rühmad soovitusi biopõhise innovatsiooni kasutuselevõtuga seotud küsimustes. Kasutuselevõtu rühmad võivad igal ajal esitada juhatusele soovitusi ka omal algatusel. | 5.   Juhatuse nõudmisel esitavad kasutuselevõtu rühmad soovitusi
  kestliku
  biopõhise innovatsiooni kasutuselevõtuga seotud küsimustes. Kasutuselevõtu rühmad võivad igal ajal esitada juhatusele soovitusi ka omal algatusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Juhatuse nõudmisel esitavad kasutuselevõtu rühmad soovitusi biopõhise innovatsiooni kasutuselevõtuga seotud küsimustes. Kasutuselevõtu rühmad võivad igal ajal esitada juhatusele soovitusi ka omal algatusel.

5.   Juhatuse nõudmisel esitavad kasutuselevõtu rühmad soovitusi
  kestliku
  biopõhise innovatsiooni kasutuselevõtuga seotud küsimustes. Kasutuselevõtu rühmad võivad igal ajal esitada juhatusele soovitusi ka omal algatusel.

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aidata vähendada lennunduse ökoloogilist jalajälge kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamise abil, et võtta see võimalikult kiiresti kasutusele, aidates seeläbi märkimisväärselt kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe (47) üldiste eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning liikumisega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aidata vähendada lennunduse ökoloogilist jalajälge kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamise abil, et võtta see võimalikult kiiresti kasutusele, aidates seeläbi märkimisväärselt kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe (47) üldiste eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning liikumisega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas;

47

| a) | aidata vähendada lennunduse ökoloogilist jalajälge kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamise abil, et võtta see võimalikult kiiresti kasutusele, aidates seeläbi märkimisväärselt kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe (47) üldiste eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning liikumisega
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas; |
| --- | --- |

a)

aidata vähendada lennunduse ökoloogilist jalajälge kliimaneutraalse lennundustehnoloogia väljatöötamise abil, et võtta see võimalikult kiiresti kasutusele, aidates seeläbi märkimisväärselt kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe (47) üldiste eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning liikumisega
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas;

47

hiljemalt

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagada, et lennundusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevus aitab kaasa liidu lennundussektori kestlikule konkurentsivõimele maailmas, ning kindlustada, et kliimaneutraalne lennundustehnoloogia vastab asjakohastele lennundusohutuse nõuetele (48) ja lennundus on endiselt turvaline, usaldusväärne, kulutõhus ja toimiv reisijate- ja kaubaveo liik; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagada, et lennundusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevus aitab kaasa liidu lennundussektori kestlikule konkurentsivõimele maailmas, ning kindlustada, et kliimaneutraalne lennundustehnoloogia vastab asjakohastele lennundusohutuse nõuetele (48) ja lennundus on endiselt turvaline, usaldusväärne, kulutõhus ja toimiv reisijate- ja kaubaveo liik;

48

| b) | tagada, et lennundusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevus aitab kaasa liidu lennundussektori kestlikule konkurentsivõimele maailmas, ning kindlustada, et kliimaneutraalne lennundustehnoloogia vastab asjakohastele lennundusohutuse nõuetele (48) ja lennundus on endiselt
  konkurentsivõimeline,
  turvaline, usaldusväärne
  , kestlik, taskukohane
  , kulutõhus ja toimiv reisijate- ja kaubaveo liik; |
| --- | --- |

b)

tagada, et lennundusega seotud teadus- ja innovatsioonitegevus aitab kaasa liidu lennundussektori kestlikule konkurentsivõimele maailmas, ning kindlustada, et kliimaneutraalne lennundustehnoloogia vastab asjakohastele lennundusohutuse nõuetele (48) ja lennundus on endiselt
  konkurentsivõimeline,
  turvaline, usaldusväärne
  , kestlik, taskukohane
  , kulutõhus ja toimiv reisijate- ja kaubaveo liik;

48

konkurentsivõimeline,

, kestlik, taskukohane

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kaasata ja tutvustada murrangulist ja uuenduslikku õhusõidukitehnoloogiat, millega suudetakse 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 30 % võrreldes sellega, mida võimaldab 2020. aasta tipptehnoloogia, sillutades samal ajal teed 2050. aastaks saavutatavale kliimaneutraalsele lennundusele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kaasata ja tutvustada murrangulist ja uuenduslikku õhusõidukitehnoloogiat, millega suudetakse 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 30 % võrreldes sellega, mida võimaldab 2020. aasta tipptehnoloogia, sillutades samal ajal teed 2050. aastaks saavutatavale kliimaneutraalsele lennundusele;

| a) | kaasata ja tutvustada murrangulist ja uuenduslikku õhusõidukitehnoloogiat, millega suudetakse 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet
  , sealhulgas muu kui CO2-ga seotud mõju,
  vähemalt 30 % võrreldes sellega, mida võimaldab 2020. aasta tipptehnoloogia, sillutades samal ajal teed 2050. aastaks saavutatavale kliimaneutraalsele lennundusele; |
| --- | --- |

a)

kaasata ja tutvustada murrangulist ja uuenduslikku õhusõidukitehnoloogiat, millega suudetakse 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet
  , sealhulgas muu kui CO2-ga seotud mõju,
  vähemalt 30 % võrreldes sellega, mida võimaldab 2020. aasta tipptehnoloogia, sillutades samal ajal teed 2050. aastaks saavutatavale kliimaneutraalsele lennundusele;

, sealhulgas muu kui CO2

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagada, et uuenduslike lahenduste tehnoloogiline ja potentsiaalne tootmisvalmidus toetaks murranguliste uute toodete ja teenuste loomist 2035. aastaks eesmärgiga vahetada 2050. aastaks välja 75 % õhusõidukipargist ning töötada välja uuenduslik, usaldusväärne, turvaline ja kulutõhus Euroopa lennundussüsteem, mis on võimeline saavutama 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagada, et uuenduslike lahenduste tehnoloogiline ja potentsiaalne tootmisvalmidus toetaks murranguliste uute toodete ja teenuste loomist 2035. aastaks eesmärgiga vahetada 2050. aastaks välja 75 % õhusõidukipargist ning töötada välja uuenduslik, usaldusväärne, turvaline ja kulutõhus Euroopa lennundussüsteem, mis on võimeline saavutama 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgi;

| b) | tagada, et uuenduslike lahenduste tehnoloogiline ja potentsiaalne tootmisvalmidus toetaks murranguliste uute toodete ja teenuste loomist 2035. aastaks eesmärgiga vahetada 2050. aastaks välja 75 % õhusõidukipargist ning töötada välja uuenduslik, usaldusväärne, turvaline ja kulutõhus Euroopa lennundussüsteem, mis on võimeline saavutama
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgi; |
| --- | --- |

b)

tagada, et uuenduslike lahenduste tehnoloogiline ja potentsiaalne tootmisvalmidus toetaks murranguliste uute toodete ja teenuste loomist 2035. aastaks eesmärgiga vahetada 2050. aastaks välja 75 % õhusõidukipargist ning töötada välja uuenduslik, usaldusväärne, turvaline ja kulutõhus Euroopa lennundussüsteem, mis on võimeline saavutama
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgi;

hiljemalt

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | laiendada ja toetada kliimaneutraalsete lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelate lõimimist, mis hõlmaks akadeemilisi ringkondi, teadusorganisatsioone, tööstust ja
  VKEsid
  , kasutades ära ka koosmõju teiste riiklike ja Euroopaga seotud programmidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

laiendada ja toetada kliimaneutraalsete lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelate lõimimist, mis hõlmaks akadeemilisi ringkondi, teadusorganisatsioone, tööstust ja
  VKEsid
  , kasutades ära ka koosmõju teiste riiklike ja Euroopaga seotud programmidega.

VKEsid

| c) | laiendada ja toetada kliimaneutraalsete lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelate lõimimist, mis hõlmaks akadeemilisi ringkondi, teadusorganisatsioone, tööstust
  , VKEsid
  ja
  idufirmasid ning kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid
  , kasutades ära ka koosmõju teiste riiklike ja Euroopaga seotud programmidega
  ning toetades tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu kogu väärtusahelas; |
| --- | --- |

c)

laiendada ja toetada kliimaneutraalsete lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelate lõimimist, mis hõlmaks akadeemilisi ringkondi, teadusorganisatsioone, tööstust
  , VKEsid
  ja
  idufirmasid ning kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid
  , kasutades ära ka koosmõju teiste riiklike ja Euroopaga seotud programmidega
  ning toetades tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu kogu väärtusahelas;

, VKEsid

idufirmasid ning kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid

ning toetades tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu kogu väärtusahelas;

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | edendada kvaliteetseid töökohti lennundussektoris ning majanduskasvu taastamist ja loomist, võttes arvesse selle erilist tähtsust liidu majandusliku ja sotsiaalse taastumise ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

edendada kvaliteetseid töökohti lennundussektoris ning majanduskasvu taastamist ja loomist, võttes arvesse selle erilist tähtsust liidu majandusliku ja sotsiaalse taastumise ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast.

edendada kvaliteetseid töökohti lennundussektoris ning majanduskasvu taastamist ja loomist, võttes arvesse selle erilist tähtsust liidu majandusliku ja sotsiaalse taastumise ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise seisukohast.

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | avaldab asjakohastel veebisaitidel kogu teabe, mis on vajalik keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtet käsitlevate ettepanekute koostamiseks ja esitamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

avaldab asjakohastel veebisaitidel kogu teabe, mis on vajalik keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtet käsitlevate ettepanekute koostamiseks ja esitamiseks;

| a) | avaldab asjakohastel veebisaitidel
  läbipaistvalt ja kasutajasõbralikult
  kogu teabe, mis on vajalik keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtet käsitlevate ettepanekute koostamiseks ja esitamiseks; |
| --- | --- |

a)

avaldab asjakohastel veebisaitidel
  läbipaistvalt ja kasutajasõbralikult
  kogu teabe, mis on vajalik keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtet käsitlevate ettepanekute koostamiseks ja esitamiseks;

läbipaistvalt ja kasutajasõbralikult

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | jälgib ja hindab tehnoloogia arengut liikumisel artiklis 55 sätestatud üldiste ja erieesmärkide täitmise suunas ning hõlbustab täielikku juurdepääsu andmetele ja teabele, et oleks võimalik sõltumatult jälgida
  komisjoni otsese järelevalve all
  tehtavate lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni mõju; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

jälgib ja hindab tehnoloogia arengut liikumisel artiklis 55 sätestatud üldiste ja erieesmärkide täitmise suunas ning hõlbustab täielikku juurdepääsu andmetele ja teabele, et oleks võimalik sõltumatult jälgida
  komisjoni otsese järelevalve all
  tehtavate lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni mõju;

komisjoni otsese järelevalve all

| b) | jälgib ja hindab tehnoloogia arengut liikumisel artiklis 55 sätestatud üldiste ja erieesmärkide täitmise suunas ning hõlbustab täielikku juurdepääsu andmetele ja teabele, et oleks võimalik sõltumatult jälgida tehtavate lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni mõju; |
| --- | --- |

b)

jälgib ja hindab tehnoloogia arengut liikumisel artiklis 55 sätestatud üldiste ja erieesmärkide täitmise suunas ning hõlbustab täielikku juurdepääsu andmetele ja teabele, et oleks võimalik sõltumatult jälgida tehtavate lennundusalaste teadusuuringute ja innovatsiooni mõju;

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | komisjoni soovi korral aitab komisjonil koordineerida selliste normide ja standardite kehtestamist ja väljatöötamist, mis toetavad keskkonnahoidliku lennunduse lahenduste kasutamist turul, eelkõige korraldab ta uuringuid ja simulatsioone ning annab tehnikaalast nõu, võttes seejuures arvesse vajadust kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

komisjoni soovi korral aitab komisjonil koordineerida selliste normide ja standardite kehtestamist ja väljatöötamist, mis toetavad keskkonnahoidliku lennunduse lahenduste kasutamist turul, eelkõige korraldab ta uuringuid ja simulatsioone ning annab tehnikaalast nõu, võttes seejuures arvesse vajadust kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid.

| c) | komisjoni soovi korral
  annab tagasisidet ja
  aitab komisjonil koordineerida selliste normide ja standardite kehtestamist ja väljatöötamist, mis toetavad keskkonnahoidliku lennunduse lahenduste kasutamist turul, eelkõige korraldab ta uuringuid ja simulatsioone ning annab tehnikaalast nõu, võttes seejuures arvesse vajadust kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid; |
| --- | --- |

c)

komisjoni soovi korral
  annab tagasisidet ja
  aitab komisjonil koordineerida selliste normide ja standardite kehtestamist ja väljatöötamist, mis toetavad keskkonnahoidliku lennunduse lahenduste kasutamist turul, eelkõige korraldab ta uuringuid ja simulatsioone ning annab tehnikaalast nõu, võttes seejuures arvesse vajadust kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid;

annab tagasisidet ja

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | töötab välja mehhanismid, et suurendada koordineerimist ja kooskõla keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevuse ja riiklike majanduse elavdamise kavade rakendamise vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

töötab välja mehhanismid, et suurendada koordineerimist ja kooskõla keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevuse ja riiklike majanduse elavdamise kavade rakendamise vahel;

töötab välja mehhanismid, et suurendada koordineerimist ja kooskõla keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevuse ja riiklike majanduse elavdamise kavade rakendamise vahel;

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c b (uus)

Artikkel 56 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | edendab koordineerimist riiklike teadus- ja innovatsiooniprogrammidega, mis võimaldab varasema koostöö kava ja teatava tegevuse ühist rakendamist, et saavutada teadusprogrammide sünkroniseerimise maksimaalne võimendav mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

edendab koordineerimist riiklike teadus- ja innovatsiooniprogrammidega, mis võimaldab varasema koostöö kava ja teatava tegevuse ühist rakendamist, et saavutada teadusprogrammide sünkroniseerimise maksimaalne võimendav mõju.

edendab koordineerimist riiklike teadus- ja innovatsiooniprogrammidega, mis võimaldab varasema koostöö kava ja teatava tegevuse ühist rakendamist, et saavutada teadusprogrammide sünkroniseerimise maksimaalne võimendav mõju.

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | I lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

I lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttega;

tingimusteta

| b) | I lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttega
  , kelle liikmesus tugineb õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud mitterahalise panuse kohustuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ; |
| --- | --- |

b)

I lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttega
  , kelle liikmesus tugineb õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud mitterahalise panuse kohustuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ;

, kelle liikmesus tugineb õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud mitterahalise panuse kohustuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | keskkonnahoidliku lennunduse
  ühisettevõtte
  kaudsete meetmetega hõlmatud tegevus
  , mida ei
  rahastata selliste kaudsete meetmete raames
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

keskkonnahoidliku lennunduse
  ühisettevõtte
  kaudsete meetmetega hõlmatud tegevus
  , mida ei
  rahastata selliste kaudsete meetmete raames
  ;

keskkonnahoidliku lennunduse

kaudsete meetmetega hõlmatud tegevus

rahastata selliste kaudsete meetmete raames

| a) | tegevus, mis hõlmab kogu seda osa
  ühisettevõtte
  tööprogrammi täita aitavatest keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte projektidest
  , mida ei
  rahasta liit
  ; |
| --- | --- |

a)

tegevus, mis hõlmab kogu seda osa
  ühisettevõtte
  tööprogrammi täita aitavatest keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte projektidest
  , mida ei
  rahasta liit
  ;

tegevus, mis hõlmab kogu seda osa

tööprogrammi täita aitavatest keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte projektidest

rahasta liit

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekte täiendavad erasektori teadus- ja innovatsiooniprojektid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekte täiendavad erasektori teadus- ja innovatsiooniprojektid;

| d) | teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekte täiendavad erasektori teadus- ja innovatsiooniprojektid
  ning tegevus, mis aitab kaasa sektoripõhiste oskuste kasutuselevõtule kogu väärtusahelas
  ; |
| --- | --- |

d)

teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekte täiendavad erasektori teadus- ja innovatsiooniprojektid
  ning tegevus, mis aitab kaasa sektoripõhiste oskuste kasutuselevõtule kogu väärtusahelas
  ;

ning tegevus, mis aitab kaasa sektoripõhiste oskuste kasutuselevõtule kogu väärtusahelas

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 61 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ
  ;

nõuandev organ

| d) | Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslik nõuandeorgan
  ; |
| --- | --- |

d)

Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslik nõuandeorgan
  ;

teaduslik nõuandeorgan

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 62 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | muude liikmete kui liidu
  üheksa
  esindajat, kelle on valinud endi hulgast asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed, tagades lennunduse väärtusahela, näiteks õhusõidukite
  koostajate
  , mootorite tootjate ja seadmete valmistajate tasakaalustatud esindatuse. Juhatus kehtestab oma kodukorras rotatsiooninõude, mille alusel määratakse kohti muudele liikmetele kui liit. Valitavate esindajate hulka kuulub vähemalt
  üks
  Euroopa VKEde esindaja, üks teadusorganisatsioonide esindaja ja üks akadeemiliste asutuste esindaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

muude liikmete kui liidu
  üheksa
  esindajat, kelle on valinud endi hulgast asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed, tagades lennunduse väärtusahela, näiteks õhusõidukite
  koostajate
  , mootorite tootjate ja seadmete valmistajate tasakaalustatud esindatuse. Juhatus kehtestab oma kodukorras rotatsiooninõude, mille alusel määratakse kohti muudele liikmetele kui liit. Valitavate esindajate hulka kuulub vähemalt
  üks
  Euroopa VKEde esindaja, üks teadusorganisatsioonide esindaja ja üks akadeemiliste asutuste esindaja.

üheksa

koostajate

üks

| b) | muude liikmete kui liidu
  kaksteist
  esindajat, kelle on valinud endi hulgast asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed, tagades lennunduse väärtusahela, näiteks õhusõidukite
  tootjate
  , mootorite tootjate ja seadmete valmistajate tasakaalustatud esindatuse. Juhatus kehtestab oma kodukorras rotatsiooninõude, mille alusel määratakse kohti muudele liikmetele kui liit
  , võttes arvesse soolist tasakaalu
  . Valitavate esindajate hulka kuulub vähemalt
  kaks
  Euroopa VKEde
  esindajat, üks assotsieerunud liikmete
  esindaja, üks teadusorganisatsioonide esindaja ja üks akadeemiliste asutuste esindaja. |
| --- | --- |

b)

muude liikmete kui liidu
  kaksteist
  esindajat, kelle on valinud endi hulgast asutajaliikmed ja assotsieerunud liikmed, tagades lennunduse väärtusahela, näiteks õhusõidukite
  tootjate
  , mootorite tootjate ja seadmete valmistajate tasakaalustatud esindatuse. Juhatus kehtestab oma kodukorras rotatsiooninõude, mille alusel määratakse kohti muudele liikmetele kui liit
  , võttes arvesse soolist tasakaalu
  . Valitavate esindajate hulka kuulub vähemalt
  kaks
  Euroopa VKEde
  esindajat, üks assotsieerunud liikmete
  esindaja, üks teadusorganisatsioonide esindaja ja üks akadeemiliste asutuste esindaja.

kaksteist

tootjate

, võttes arvesse soolist tasakaalu

kaks

esindajat, üks assotsieerunud liikmete

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 64 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | edendab tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul, et saavutada
  rohelise kokkuleppe eesmärgid ja tagada
  ühisettevõtte artiklis 55 nimetatud
  erieesmärkide saavutamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

edendab tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul, et saavutada
  rohelise kokkuleppe eesmärgid ja tagada
  ühisettevõtte artiklis 55 nimetatud
  erieesmärkide saavutamine
  ;

rohelise kokkuleppe eesmärgid ja tagada

erieesmärkide saavutamine

| b) | edendab tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul, et saavutada ühisettevõtte artiklis 55 nimetatud
  erieesmärgid kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

b)

edendab tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul, et saavutada ühisettevõtte artiklis 55 nimetatud
  erieesmärgid kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega
  ;

erieesmärgid kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 64 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juhatus otsustab programmi rakendamise ja keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte eesmärkide täitmise üle, sealhulgas: | 2.   Juhatus otsustab programmi rakendamise ja keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte eesmärkide täitmise üle
  ning hindab seda
  , sealhulgas: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Juhatus otsustab programmi rakendamise ja keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte eesmärkide täitmise üle, sealhulgas:

2.   Juhatus otsustab programmi rakendamise ja keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte eesmärkide täitmise üle
  ning hindab seda
  , sealhulgas:

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 64 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ja selle võimalikud muudatused ning tööprogramm, kaasa arvatud avatud projektikonkursid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ja selle võimalikud muudatused ning tööprogramm, kaasa arvatud avatud projektikonkursid;

| a) | teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ja selle võimalikud muudatused ning tööprogramm, kaasa arvatud avatud projektikonkursid
  , pärast konsulteerimist keskkonnahoidliku lennunduse teadusliku nõuandeorganiga
  ; |
| --- | --- |

a)

teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ja selle võimalikud muudatused ning tööprogramm, kaasa arvatud avatud projektikonkursid
  , pärast konsulteerimist keskkonnahoidliku lennunduse teadusliku nõuandeorganiga
  ;

, pärast konsulteerimist keskkonnahoidliku lennunduse teadusliku nõuandeorganiga

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 64 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | keskkonnahoidliku lennunduse konkursside, kaasa arvatud avatud projektikonkursside strateegiline mitmeaastane kavandamine ja nende kooskõlastamine programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide, seotud tööprogrammide ning tehniliste prioriteetide ja teadustegevusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

keskkonnahoidliku lennunduse konkursside, kaasa arvatud avatud projektikonkursside strateegiline mitmeaastane kavandamine ja nende kooskõlastamine programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide, seotud tööprogrammide ning tehniliste prioriteetide ja teadustegevusega;

| b) | keskkonnahoidliku lennunduse konkursside, kaasa arvatud avatud projektikonkursside strateegiline mitmeaastane kavandamine ja nende kooskõlastamine
  liidu üldiste prioriteetide ja eesmärkidega ning
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide, seotud tööprogrammide ning tehniliste prioriteetide ja teadustegevusega; |
| --- | --- |

b)

keskkonnahoidliku lennunduse konkursside, kaasa arvatud avatud projektikonkursside strateegiline mitmeaastane kavandamine ja nende kooskõlastamine
  liidu üldiste prioriteetide ja eesmärkidega ning
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide, seotud tööprogrammide ning tehniliste prioriteetide ja teadustegevusega;

liidu üldiste prioriteetide ja eesmärkidega ning

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | asjakohane arv
  komisjoni
  esindajaid
  ja liidu
  organeid
  , vastavalt juhatuses liitu esindavate isikute otsusele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

asjakohane arv
  komisjoni
  esindajaid
  ja liidu
  organeid
  , vastavalt juhatuses liitu esindavate isikute otsusele;

asjakohane arv

esindajaid

organeid

| a) | kaks
  komisjoni
  esindajat
  ja liidu
  organid
  , vastavalt juhatuses liitu esindavate isikute otsusele; |
| --- | --- |

a)

kaks
  komisjoni
  esindajat
  ja liidu
  organid
  , vastavalt juhatuses liitu esindavate isikute otsusele;

kaks

esindajat

organid

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kaks
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte juhtivat esindajat, kelle on delegeerinud tegevdirektor; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kaks
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte juhtivat esindajat, kelle on delegeerinud tegevdirektor;

kaks

| c) | vaatlejatena kaks
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte juhtivat esindajat, kelle on delegeerinud tegevdirektor; |
| --- | --- |

c)

vaatlejatena kaks
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte juhtivat esindajat, kelle on delegeerinud tegevdirektor;

vaatlejatena kaks

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 5

Artikkel 65 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tehniline komitee
  töötab välja
  programmi
  tehnoloogilise
  tegevuskava ja
  strateegia ning hoiab neid ajakohastena
  . Komitee esitab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte teadustegevuse, tehnilise strateegia ja teadusuuringute tegevuskava ulatuse ja kavandamise kohta ettepaneku ja asjakohasel juhul valmistab selle ette juhatuses vastuvõtmiseks. Nendes viidatud tegevuse jälgimiseks võidakse delegeerida juhatuse liige. | 5.   Tehniline komitee
  ajakohastab ja arendab
  programmi
  tehnoloogilist
  tegevuskava ja
  strateegiat vastavalt tehnilisele arengule
  . Komitee esitab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte teadustegevuse, tehnilise strateegia ja teadusuuringute tegevuskava ulatuse ja kavandamise kohta ettepaneku ja asjakohasel juhul valmistab selle ette juhatuses vastuvõtmiseks. Nendes viidatud tegevuse jälgimiseks võidakse delegeerida juhatuse liige. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tehniline komitee
  töötab välja
  programmi
  tehnoloogilise
  tegevuskava ja
  strateegia ning hoiab neid ajakohastena
  . Komitee esitab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte teadustegevuse, tehnilise strateegia ja teadusuuringute tegevuskava ulatuse ja kavandamise kohta ettepaneku ja asjakohasel juhul valmistab selle ette juhatuses vastuvõtmiseks. Nendes viidatud tegevuse jälgimiseks võidakse delegeerida juhatuse liige.

5.   Tehniline komitee
  ajakohastab ja arendab
  programmi
  tehnoloogilist
  tegevuskava ja
  strateegiat vastavalt tehnilisele arengule
  . Komitee esitab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte teadustegevuse, tehnilise strateegia ja teadusuuringute tegevuskava ulatuse ja kavandamise kohta ettepaneku ja asjakohasel juhul valmistab selle ette juhatuses vastuvõtmiseks. Nendes viidatud tegevuse jälgimiseks võidakse delegeerida juhatuse liige.

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt a

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | koostab ettepanekud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava muutmiseks, et juhatus saaks seda arutada ja teha lõpliku otsuse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

koostab ettepanekud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava muutmiseks, et juhatus saaks seda arutada ja teha lõpliku otsuse;

| a) | koostab
  sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal
  ettepanekud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava muutmiseks, et juhatus saaks seda arutada ja teha lõpliku otsuse; |
| --- | --- |

a)

koostab
  sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal
  ettepanekud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava muutmiseks, et juhatus saaks seda arutada ja teha lõpliku otsuse;

sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt b

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | koostab ettepanekud tööprogrammi kaasatavate tehniliste prioriteetide ja teadustegevuse, sealhulgas avatud projektikonkursside uurimisteemade kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

koostab ettepanekud tööprogrammi kaasatavate tehniliste prioriteetide ja teadustegevuse, sealhulgas avatud projektikonkursside uurimisteemade kohta;

| b) | koostab
  sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal
  ettepanekud tööprogrammi kaasatavate tehniliste prioriteetide ja teadustegevuse, sealhulgas avatud projektikonkursside uurimisteemade kohta; |
| --- | --- |

b)

koostab
  sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal
  ettepanekud tööprogrammi kaasatavate tehniliste prioriteetide ja teadustegevuse, sealhulgas avatud projektikonkursside uurimisteemade kohta;

sidusrühmadega peetud ulatusliku dialoogi põhjal

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt d

Artikkel 65 – lõige 6 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | esitab juhatusele arutamiseks ja lõplikuks otsustamiseks ettepanekud programmi tehnilise ulatuse muutmise või optimeerimise kohta, et
  kooskõlastada
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  töökava ja eesmärgid üldiselt programmiga
  „Euroopa horisont“ ning teiste Euroopa partnerlusega seotud tööprogrammidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

esitab juhatusele arutamiseks ja lõplikuks otsustamiseks ettepanekud programmi tehnilise ulatuse muutmise või optimeerimise kohta, et
  kooskõlastada
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  töökava ja eesmärgid üldiselt programmiga
  „Euroopa horisont“ ning teiste Euroopa partnerlusega seotud tööprogrammidega;

kooskõlastada

töökava ja eesmärgid üldiselt programmiga

| d) | esitab juhatusele arutamiseks ja lõplikuks otsustamiseks
  , lähtudes sõltumatutest tulemuslikkuse hindamistest ja programmi võimaliku mõju analüüsist,
  ettepanekud
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning
  programmi tehnilise ulatuse muutmise või optimeerimise kohta, et
  säilitada tööprogrammi kooskõla
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  eesmärkidega, programmi
  „Euroopa horisont“
  üldeesmärkidega
  ning teiste Euroopa partnerlusega seotud tööprogrammidega; |
| --- | --- |

d)

esitab juhatusele arutamiseks ja lõplikuks otsustamiseks
  , lähtudes sõltumatutest tulemuslikkuse hindamistest ja programmi võimaliku mõju analüüsist,
  ettepanekud
  strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning
  programmi tehnilise ulatuse muutmise või optimeerimise kohta, et
  säilitada tööprogrammi kooskõla
  keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  eesmärkidega, programmi
  „Euroopa horisont“
  üldeesmärkidega
  ning teiste Euroopa partnerlusega seotud tööprogrammidega;

, lähtudes sõltumatutest tulemuslikkuse hindamistest ja programmi võimaliku mõju analüüsist,

strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava ning

säilitada tööprogrammi kooskõla

eesmärkidega, programmi

üldeesmärkidega

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 66 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevdirektor ka järgmisi ülesandeid: | Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevdirektor
  juhatuse juhendamisel ja juhtimisel
  ka järgmisi ülesandeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevdirektor ka järgmisi ülesandeid:

Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte tegevdirektor
  juhatuse juhendamisel ja juhtimisel
  ka järgmisi ülesandeid:

juhatuse juhendamisel ja juhtimisel

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | aitab komisjonil koordineerida
  tehnilise komitee nõuannete kohaselt keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  tegevust
  ja programmi „Euroopa horisont“
  asjakohast
  teadus- ja
  innovatsioonitegevust
  , et vältida kattuvusi ja toetada koostoimet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

aitab komisjonil koordineerida
  tehnilise komitee nõuannete kohaselt keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  tegevust
  ja programmi „Euroopa horisont“
  asjakohast
  teadus- ja
  innovatsioonitegevust
  , et vältida kattuvusi ja toetada koostoimet;

aitab komisjonil koordineerida

tegevust

asjakohast

innovatsioonitegevust

| d) | vastutab tihedas koostöös komisjoniga ja
  tehnilise komitee nõuannete kohaselt keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  tegevuse
  ja programmi „Euroopa horisont“
  asjakohase
  teadus- ja
  innovatsioonitegevuse koordineerimise eest eesmärgiga neid juhtida ja rakendada
  , et vältida kattuvusi ja toetada koostoimet
  , ning asjakohaste tegevusmehhanismide kindlaksmääramise eest, et ühendada teaduskoostöö teemad ja neist tulenevad strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektid
  ; |
| --- | --- |

d)

vastutab tihedas koostöös komisjoniga ja
  tehnilise komitee nõuannete kohaselt keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  tegevuse
  ja programmi „Euroopa horisont“
  asjakohase
  teadus- ja
  innovatsioonitegevuse koordineerimise eest eesmärgiga neid juhtida ja rakendada
  , et vältida kattuvusi ja toetada koostoimet
  , ning asjakohaste tegevusmehhanismide kindlaksmääramise eest, et ühendada teaduskoostöö teemad ja neist tulenevad strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektid
  ;

vastutab tihedas koostöös komisjoniga ja

tegevuse

asjakohase

innovatsioonitegevuse koordineerimise eest eesmärgiga neid juhtida ja rakendada

, ning asjakohaste tegevusmehhanismide kindlaksmääramise eest, et ühendada teaduskoostöö teemad ja neist tulenevad strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektid

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | tagab, et ühisettevõte annab täieliku juurdepääsu andmetele ja teabele, et
  komisjoni otsesel juhtimisel
  sõltumatult jälgida lennundusvaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni mõju, ning võtab asjakohased vajalikud meetmed, et tagada selle protsessi sõltumatus keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttest, näiteks avalike hangete, sõltumatute hindamiste, läbivaatamiste või ühekordsete analüüside abil. Kord aastas esitatakse juhatusele programmi seire- ja hindamisaruanne; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

tagab, et ühisettevõte annab täieliku juurdepääsu andmetele ja teabele, et
  komisjoni otsesel juhtimisel
  sõltumatult jälgida lennundusvaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni mõju, ning võtab asjakohased vajalikud meetmed, et tagada selle protsessi sõltumatus keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttest, näiteks avalike hangete, sõltumatute hindamiste, läbivaatamiste või ühekordsete analüüside abil. Kord aastas esitatakse juhatusele programmi seire- ja hindamisaruanne;

komisjoni otsesel juhtimisel

| g) | tagab, et ühisettevõte annab täieliku juurdepääsu andmetele ja teabele, et sõltumatult jälgida lennundusvaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni mõju, ning võtab asjakohased vajalikud meetmed, et tagada selle protsessi sõltumatus keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttest, näiteks avalike hangete, sõltumatute hindamiste, läbivaatamiste või ühekordsete analüüside abil
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  . Kord aastas esitatakse juhatusele programmi seire- ja hindamisaruanne; |
| --- | --- |

g)

tagab, et ühisettevõte annab täieliku juurdepääsu andmetele ja teabele, et sõltumatult jälgida lennundusvaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni mõju, ning võtab asjakohased vajalikud meetmed, et tagada selle protsessi sõltumatus keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõttest, näiteks avalike hangete, sõltumatute hindamiste, läbivaatamiste või ühekordsete analüüside abil
  , suurendamata ühisettevõtte halduskoormust
  . Kord aastas esitatakse juhatusele programmi seire- ja hindamisaruanne;

, suurendamata ühisettevõtte halduskoormust

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – pealkiri

Artikkel 68 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ | Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslik nõuandeorgan |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ

nõuandev organ

Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslik nõuandeorgan

teaduslik nõuandeorgan

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 1

Artikkel 68 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ on keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  teaduslik nõuandeorgan
  , mis
  luuakse artikli 19
  lõike 1 punkti a
  kohaselt. | 1.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse teaduslik nõuandeorgan luuakse artikli 19 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandev organ on keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte
  teaduslik nõuandeorgan
  , mis
  luuakse artikli 19
  lõike 1 punkti a
  kohaselt.

1.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse teaduslik nõuandeorgan luuakse artikli 19 kohaselt.

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 2

Artikkel 68 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandval organil
  on kuni 15 alalist liiget. | 2.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslikul nõuandeorganil
  on kuni 15 alalist liiget
  , kes ei ole ühegi teise keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte alla kuuluva organi liikmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  nõuandval organil
  on kuni 15 alalist liiget.

2.   Euroopa keskkonnahoidliku lennunduse
  teaduslikul nõuandeorganil
  on kuni 15 alalist liiget
  , kes ei ole ühegi teise keskkonnahoidliku lennunduse ühisettevõtte alla kuuluva organi liikmed
  .

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 3

Artikkel 68 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa lennunduse
  nõuandva organi
  esimees valitakse kaheks aastaks. | 3.   Euroopa
  keskkonnahoidliku
  lennunduse
  teadusliku nõuandeorgani
  esimees valitakse kaheks aastaks
  selle alaliste liikmete hulgast
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa lennunduse
  nõuandva organi
  esimees valitakse kaheks aastaks.

3.   Euroopa
  keskkonnahoidliku
  lennunduse
  teadusliku nõuandeorgani
  esimees valitakse kaheks aastaks
  selle alaliste liikmete hulgast
  .

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 4

Artikkel 68 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Euroopa lennunduse
  nõuandva organi
  üks alaline liige on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) esindaja. | 4.   Euroopa
  keskkonnahoidliku
  lennunduse
  teadusliku nõuandeorgani
  üks alaline liige on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) esindaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Euroopa lennunduse
  nõuandva organi
  üks alaline liige on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) esindaja.

4.   Euroopa
  keskkonnahoidliku
  lennunduse
  teadusliku nõuandeorgani
  üks alaline liige on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) esindaja.

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 68 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Lennundusvaldkonnas peab olema vähemalt üks keskkonna- ja kliimateaduste valdkonna teadusekspert. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Lennundusvaldkonnas peab olema vähemalt üks keskkonna- ja kliimateaduste valdkonna teadusekspert.

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aidata kaasa 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas (51)

  ja
  Euroopa rohelises kokkuleppes (52) sätestatud eesmärkide täitmisele, seades ELi sihid kõrgemale
  , nii et
  kasvuhoonegaaside
  heidet vähendataks
  2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 55 % ning 2050. aastaks
  saavutataks kliimaneutraalsus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aidata kaasa 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas (51)

  ja
  Euroopa rohelises kokkuleppes (52) sätestatud eesmärkide täitmisele, seades ELi sihid kõrgemale
  , nii et
  kasvuhoonegaaside
  heidet vähendataks
  2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 55 % ning 2050. aastaks
  saavutataks kliimaneutraalsus
  ;

51

ja

52

, nii et

heidet vähendataks

saavutataks kliimaneutraalsus

| a) | aidata kaasa 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas (51), Euroopa rohelises kokkuleppes (52)

  ja Euroopa kliimamääruses
  sätestatud eesmärkide täitmisele, seades ELi sihid kõrgemale
  seoses energiasäästuga ja taastuvate energiaallikate kasutamise laiendamisega ning samuti
  kasvuhoonegaaside
  heitkoguste vähendamisega
  2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 55 % ning
  kliimaneutraalsuse saavutamisega hiljemalt
  2050. aastaks; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa 2030. aasta kliimaeesmärgi kavas (51), Euroopa rohelises kokkuleppes (52)

  ja Euroopa kliimamääruses
  sätestatud eesmärkide täitmisele, seades ELi sihid kõrgemale
  seoses energiasäästuga ja taastuvate energiaallikate kasutamise laiendamisega ning samuti
  kasvuhoonegaaside
  heitkoguste vähendamisega
  2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 55 % ning
  kliimaneutraalsuse saavutamisega hiljemalt
  2050. aastaks;

51

52

ja Euroopa kliimamääruses

seoses energiasäästuga ja taastuvate energiaallikate kasutamise laiendamisega ning samuti

heitkoguste vähendamisega

kliimaneutraalsuse saavutamisega hiljemalt

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | aidata rakendada Euroopa Komisjoni 2020. aasta kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiat (53); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

aidata rakendada Euroopa Komisjoni 2020. aasta kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiat (53);

53

| b) | aidata rakendada Euroopa Komisjoni 2020. aasta kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiat (53)

  , ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiat ja Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa vesinikustrateegia kohta
  ; |
| --- | --- |

b)

aidata rakendada Euroopa Komisjoni 2020. aasta kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiat (53)

  , ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiat ja Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa vesinikustrateegia kohta
  ;

53

, ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiat ja Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa vesinikustrateegia kohta

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tugevdada
  liidu saastevaba vesiniku
  väärtusahelat
  , et toetada
  uuenduslike, konkurentsivõimeliste
  ja
  eelkõige kaasatud VKEde loodud
  saastevabade lahenduste turule sisenemist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tugevdada
  liidu saastevaba vesiniku
  väärtusahelat
  , et toetada
  uuenduslike, konkurentsivõimeliste
  ja
  eelkõige kaasatud VKEde loodud
  saastevabade lahenduste turule sisenemist;

tugevdada

väärtusahelat

uuenduslike, konkurentsivõimeliste

eelkõige kaasatud VKEde loodud

| c) | arendada ja tugevdada
  liidu saastevaba vesiniku
  väärtusahela juhtpositsiooni ja konkurentsivõimet
  , et toetada
  eelkõige kaasatud VKEsid
  ja
  idufirmasid ning kiirendada uuenduslike konkurentsivõimeliste
  saastevabade
  ja energiatõhusate
  lahenduste
  teadus- ja arendustegevust ning
  turule sisenemist; |
| --- | --- |

c)

arendada ja tugevdada
  liidu saastevaba vesiniku
  väärtusahela juhtpositsiooni ja konkurentsivõimet
  , et toetada
  eelkõige kaasatud VKEsid
  ja
  idufirmasid ning kiirendada uuenduslike konkurentsivõimeliste
  saastevabade
  ja energiatõhusate
  lahenduste
  teadus- ja arendustegevust ning
  turule sisenemist;

arendada ja tugevdada

väärtusahela juhtpositsiooni ja konkurentsivõimet

eelkõige kaasatud VKEsid

idufirmasid ning kiirendada uuenduslike konkurentsivõimeliste

ja energiatõhusate

teadus- ja arendustegevust ning

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | luua stiimuleid saastevaba vesiniku tootmisele, jaotamisele, hoiustamisele ja lõppkasutusele keskenduvate kasutusviiside arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

luua stiimuleid saastevaba vesiniku tootmisele, jaotamisele, hoiustamisele ja lõppkasutusele keskenduvate kasutusviiside arendamiseks.

| d) | luua stiimuleid saastevaba vesiniku tootmisele, jaotamisele
  , transpordile
  , hoiustamisele ja lõppkasutusele keskenduvate kasutusviiside arendamiseks. |
| --- | --- |

d)

luua stiimuleid saastevaba vesiniku tootmisele, jaotamisele
  , transpordile
  , hoiustamisele ja lõppkasutusele keskenduvate kasutusviiside arendamiseks.

, transpordile

Muudatusettepanek 286

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | kiirendada teadus- ja innovatsioonitegevust taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

kiirendada teadus- ja innovatsioonitegevust taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmiseks;

kiirendada teadus- ja innovatsioonitegevust taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmiseks;

Muudatusettepanek 287

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu suurendada saastevaba vesiniku lahenduste, sealhulgas liidus välja arendatud tootmis-, jaotamis-, hoiustamis- ja lõppkasutusviiside kulutõhusust, usaldusväärsust ja kogust ning parandada nende kvaliteeti, näiteks tõhusamad ja odavamad elektrolüüsiseadmed vesiniku tootmiseks
  ning
  odavam
  transport
  ja tööstusrakendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu suurendada saastevaba vesiniku lahenduste, sealhulgas liidus välja arendatud tootmis-, jaotamis-, hoiustamis- ja lõppkasutusviiside kulutõhusust, usaldusväärsust ja kogust ning parandada nende kvaliteeti, näiteks tõhusamad ja odavamad elektrolüüsiseadmed vesiniku tootmiseks
  ning
  odavam
  transport
  ja tööstusrakendused;

ning

transport

| a) | teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu suurendada saastevaba vesiniku lahenduste, sealhulgas liidus välja arendatud tootmis-, jaotamis-
  , transpordi-
  , hoiustamis- ja lõppkasutusviiside kulutõhusust,
  taskukohasust,
  usaldusväärsust ja kogust ning parandada nende kvaliteeti, näiteks tõhusamad ja odavamad elektrolüüsiseadmed vesiniku tootmiseks
  , energia- ja muundamiskadude vähendamine,
  odavam
  lennu-, mere- ja raskeveokitransport
  ja tööstusrakendused
  ning uuenduslikud ja saastevabad vesinikutehnoloogiad, samuti vesiniku tootmise, transpordi ja säilitamise ohutust ja kättesaadavust
  ; |
| --- | --- |

a)

teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu suurendada saastevaba vesiniku lahenduste, sealhulgas liidus välja arendatud tootmis-, jaotamis-
  , transpordi-
  , hoiustamis- ja lõppkasutusviiside kulutõhusust,
  taskukohasust,
  usaldusväärsust ja kogust ning parandada nende kvaliteeti, näiteks tõhusamad ja odavamad elektrolüüsiseadmed vesiniku tootmiseks
  , energia- ja muundamiskadude vähendamine,
  odavam
  lennu-, mere- ja raskeveokitransport
  ja tööstusrakendused
  ning uuenduslikud ja saastevabad vesinikutehnoloogiad, samuti vesiniku tootmise, transpordi ja säilitamise ohutust ja kättesaadavust
  ;

, transpordi-

taskukohasust,

, energia- ja muundamiskadude vähendamine,

lennu-, mere- ja raskeveokitransport

ning uuenduslikud ja saastevabad vesinikutehnoloogiad, samuti vesiniku tootmise, transpordi ja säilitamise ohutust ja kättesaadavust

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suurendada liidu vesiniku väärtusahela teadus- ja tööstusvaldkonna esindajate teadmisi ja suutlikkust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suurendada liidu vesiniku väärtusahela teadus- ja tööstusvaldkonna esindajate teadmisi ja suutlikkust;

| b) | suurendada liidu vesiniku väärtusahela teadus- ja tööstusvaldkonna esindajate teadmisi ja suutlikkust
  , toetades samal ajal tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu
  ; |
| --- | --- |

b)

suurendada liidu vesiniku väärtusahela teadus- ja tööstusvaldkonna esindajate teadmisi ja suutlikkust
  , toetades samal ajal tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu
  ;

, toetades samal ajal tööstusega seotud oskuste kasutuselevõttu

Muudatusettepanek 289

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tutvustada saastevaba vesiniku lahendusi, et need võetaks kasutusele kohalikul, piirkondlikul ja liidu tasandil, käsitledes taastuvenergia tootmist, jaotamist, salvestamist ja kasutamist
  transpordis
  ja energiamahukates tööstusharudes ning muid kasutusviise; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tutvustada saastevaba vesiniku lahendusi, et need võetaks kasutusele kohalikul, piirkondlikul ja liidu tasandil, käsitledes taastuvenergia tootmist, jaotamist, salvestamist ja kasutamist
  transpordis
  ja energiamahukates tööstusharudes ning muid kasutusviise;

transpordis

| c) | tutvustada saastevaba vesiniku lahendusi, et need võetaks kasutusele kohalikul, piirkondlikul ja liidu tasandil, käsitledes taastuvenergia tootmist, jaotamist,
  transporti,
  salvestamist
  , negatiivsel heitel põhinevaid tehnoloogiaid
  ja kasutamist
  sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu lennu-, mere-
  ja
  raskeveokitransport,
  energiamahukates tööstusharudes ning muid kasutusviise; |
| --- | --- |

c)

tutvustada saastevaba vesiniku lahendusi, et need võetaks kasutusele kohalikul, piirkondlikul ja liidu tasandil, käsitledes taastuvenergia tootmist, jaotamist,
  transporti,
  salvestamist
  , negatiivsel heitel põhinevaid tehnoloogiaid
  ja kasutamist
  sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu lennu-, mere-
  ja
  raskeveokitransport,
  energiamahukates tööstusharudes ning muid kasutusviise;

transporti,

, negatiivsel heitel põhinevaid tehnoloogiaid

sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu lennu-, mere-

raskeveokitransport,

Muudatusettepanek 290

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | suurendada uuenduslikke investeeringuid lõppkasutussektoritesse, pöörates erilist tähelepanu transpordisektorile, et toetada murrangulisi lahendusi ja tehnoloogiaid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

suurendada uuenduslikke investeeringuid lõppkasutussektoritesse, pöörates erilist tähelepanu transpordisektorile, et toetada murrangulisi lahendusi ja tehnoloogiaid;

suurendada uuenduslikke investeeringuid lõppkasutussektoritesse, pöörates erilist tähelepanu transpordisektorile, et toetada murrangulisi lahendusi ja tehnoloogiaid;

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 71 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Suurendada saastevaba vesiniku lahenduste valdkonnas üldsuse ja üksikisiku teadlikkust, heakskiitu ja nende lahenduste kasutuselevõttu, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ kuuluvate teiste Euroopa partnerlustega
  tehtava koostöö kaudu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Suurendada saastevaba vesiniku lahenduste valdkonnas üldsuse ja üksikisiku teadlikkust, heakskiitu ja nende lahenduste kasutuselevõttu, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ kuuluvate teiste Euroopa partnerlustega
  tehtava koostöö kaudu
  .

tehtava koostöö kaudu

| d) | suurendada saastevaba vesiniku lahenduste
  ja taristu
  valdkonnas üldsuse ja üksikisiku teadlikkust, heakskiitu ja nende lahenduste kasutuselevõttu, eelkõige
  koostöö kaudu
  programmi „Euroopa horisont“ kuuluvate teiste Euroopa partnerlustega
  ning selliste algatustega nagu Euroopa saastevaba vesiniku liit, ning eesmärgiga aidata parandada ELi ohutus- ja tehnilisi standardeid, mis suurendavad seonduva tehnoloogia ja rakenduste ohutust ja ohutut käitamist
  . |
| --- | --- |

d)

suurendada saastevaba vesiniku lahenduste
  ja taristu
  valdkonnas üldsuse ja üksikisiku teadlikkust, heakskiitu ja nende lahenduste kasutuselevõttu, eelkõige
  koostöö kaudu
  programmi „Euroopa horisont“ kuuluvate teiste Euroopa partnerlustega
  ning selliste algatustega nagu Euroopa saastevaba vesiniku liit, ning eesmärgiga aidata parandada ELi ohutus- ja tehnilisi standardeid, mis suurendavad seonduva tehnoloogia ja rakenduste ohutust ja ohutut käitamist
  .

ja taristu

koostöö kaudu

ning selliste algatustega nagu Euroopa saastevaba vesiniku liit, ning eesmärgiga aidata parandada ELi ohutus- ja tehnilisi standardeid, mis suurendavad seonduva tehnoloogia ja rakenduste ohutust ja ohutut käitamist

Muudatusettepanek 292

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hindab ja jälgib tehnoloogia arengut ning turule sisenemist takistavaid tehnoloogilisi, majanduslikke
  ja
  sotsiaalseid tegureid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

hindab ja jälgib tehnoloogia arengut ning turule sisenemist takistavaid tehnoloogilisi, majanduslikke
  ja
  sotsiaalseid tegureid;

ja

| a) | hindab ja jälgib tehnoloogia arengut
  , vajaliku taristuga seotud edusamme
  ning turule sisenemist takistavaid tehnoloogilisi, majanduslikke
  , regulatiivseid,
  sotsiaalseid
  ja ökoloogilisi
  tegureid
  , samuti mõju keskkonnale
  ; |
| --- | --- |

a)

hindab ja jälgib tehnoloogia arengut
  , vajaliku taristuga seotud edusamme
  ning turule sisenemist takistavaid tehnoloogilisi, majanduslikke
  , regulatiivseid,
  sotsiaalseid
  ja ökoloogilisi
  tegureid
  , samuti mõju keskkonnale
  ;

, vajaliku taristuga seotud edusamme

, regulatiivseid,

ja ökoloogilisi

, samuti mõju keskkonnale

Muudatusettepanek 293

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | aitab komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata komisjoni poliitilise juhendamise ja järelevalve all välja töötada õigusnorme ja standardeid, et kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid ning toetada siseturul ja maailmas asendatavust, koostalitlust ja kaubandust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

aitab komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata komisjoni poliitilise juhendamise ja järelevalve all välja töötada õigusnorme ja standardeid, et kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid ning toetada siseturul ja maailmas asendatavust, koostalitlust ja kaubandust;

| b) | aitab komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata komisjoni poliitilise juhendamise ja järelevalve all välja töötada õigusnorme ja standardeid, et kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid
  , eelkõige VKEde ja idufirmade jaoks, minimeerida keskkonna-, kliima- ja sotsiaalset mõju, sealhulgas kolmandates riikides,
  ning toetada siseturul ja maailmas
  läbipaistvust,
  asendatavust, koostalitlust ja kaubandust; |
| --- | --- |

b)

aitab komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata komisjoni poliitilise juhendamise ja järelevalve all välja töötada õigusnorme ja standardeid, et kõrvaldada turule sisenemist takistavad tegurid
  , eelkõige VKEde ja idufirmade jaoks, minimeerida keskkonna-, kliima- ja sotsiaalset mõju, sealhulgas kolmandates riikides,
  ning toetada siseturul ja maailmas
  läbipaistvust,
  asendatavust, koostalitlust ja kaubandust;

, eelkõige VKEde ja idufirmade jaoks, minimeerida keskkonna-, kliima- ja sotsiaalset mõju, sealhulgas kolmandates riikides,

läbipaistvust,

Muudatusettepanek 294

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 72 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | toetab
  komisjoni selle rahvusvahelistes vesinikustrateegiaga seotud algatustes, näiteks vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE), innovatsioonimissioon ja saastevaba energia alase ministrite tasandi vesiniku algatus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

toetab
  komisjoni selle rahvusvahelistes vesinikustrateegiaga seotud algatustes, näiteks vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE), innovatsioonimissioon ja saastevaba energia alase ministrite tasandi vesiniku algatus.

toetab

| c) | komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata toetab ja pakub
  komisjoni
  poliitiliste suuniste ja järelevalve raames komisjonile tehnilist oskusteavet, sealhulgas kohtumistel,
  selle rahvusvahelistes vesinikustrateegiaga seotud algatustes, näiteks vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE), innovatsioonimissioon ja saastevaba energia alase ministrite tasandi vesiniku algatus. |
| --- | --- |

c)

komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata toetab ja pakub
  komisjoni
  poliitiliste suuniste ja järelevalve raames komisjonile tehnilist oskusteavet, sealhulgas kohtumistel,
  selle rahvusvahelistes vesinikustrateegiaga seotud algatustes, näiteks vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE), innovatsioonimissioon ja saastevaba energia alase ministrite tasandi vesiniku algatus.

komisjoni poliitilistest eelisõigustest olenemata toetab ja pakub

poliitiliste suuniste ja järelevalve raames komisjonile tehnilist oskusteavet, sealhulgas kohtumistel,

Muudatusettepanek 295

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Hydrogen Europe AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 890 025 478), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „tööstusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Hydrogen Europe AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 890 025 478), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „tööstusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega;

| b) | Hydrogen Europe AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 890 025 478), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „tööstusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  ; |
| --- | --- |

b)

Hydrogen Europe AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 890 025 478), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „tööstusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  ;

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 296

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Hydrogen Europe Research AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 0897 679 372), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „teadusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

Hydrogen Europe Research AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 0897 679 372), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „teadusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega.

tingimusteta

| c) | Hydrogen Europe Research AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 0897 679 372), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „teadusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  . |
| --- | --- |

c)

Hydrogen Europe Research AISBL, Belgia õiguse alusel loodud mittetulundusühendus (registrikood: 0897 679 372), alalise asukohaga Belgias Brüsselis (edaspidi „teadusrühmitus“), kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda saastevaba vesiniku ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  .

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 297

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 73 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | assotsieerunud liikmed, kes on valitud juhatuse otsuse alusel kooskõlas artikliga 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

assotsieerunud liikmed, kes on valitud juhatuse otsuse alusel kooskõlas artikliga 7.

assotsieerunud liikmed, kes on valitud juhatuse otsuse alusel kooskõlas artikliga 7.

Muudatusettepanek 298

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 76 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 11 lõike 1 punkti b tähenduses võib lisategevus hõlmata tegevust, mis on otseselt seotud saastevaba vesiniku ühisettevõtte tegevusega ja
  aitab
  täita
  selle
  eesmärke, sealhulgas: | 1.   Artikli 11 lõike 1 punkti b tähenduses võib lisategevus hõlmata tegevust, mis on otseselt seotud saastevaba vesiniku ühisettevõtte tegevusega
  , millel on selge seos teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni strateegilise kavaga, mida rahastatakse riiklikest või piirkondlikest programmidest ning mis aitavad
  täita
  ühisettevõtte
  eesmärke, sealhulgas: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 11 lõike 1 punkti b tähenduses võib lisategevus hõlmata tegevust, mis on otseselt seotud saastevaba vesiniku ühisettevõtte tegevusega ja
  aitab
  täita
  selle
  eesmärke, sealhulgas:

1.   Artikli 11 lõike 1 punkti b tähenduses võib lisategevus hõlmata tegevust, mis on otseselt seotud saastevaba vesiniku ühisettevõtte tegevusega
  , millel on selge seos teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni strateegilise kavaga, mida rahastatakse riiklikest või piirkondlikest programmidest ning mis aitavad
  täita
  ühisettevõtte
  eesmärke, sealhulgas:

Muudatusettepanek 299

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 76 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | vesinikutehnoloogia
  ja ohutusmeetmete kohta teadlikkuse suurendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

vesinikutehnoloogia
  ja ohutusmeetmete kohta teadlikkuse suurendamine;

vesinikutehnoloogia

| e) | saastevabade vesinikutehnoloogiate
  ja ohutusmeetmete kohta teadlikkuse suurendamine
  , sealhulgas kogu väärtusahelas
  ; |
| --- | --- |

e)

saastevabade vesinikutehnoloogiate
  ja ohutusmeetmete kohta teadlikkuse suurendamine
  , sealhulgas kogu väärtusahelas
  ;

saastevabade vesinikutehnoloogiate

, sealhulgas kogu väärtusahelas

Muudatusettepanek 300

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 77 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | sõltumatu teadusnõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

sõltumatu teadusnõukogu.

sõltumatu teadusnõukogu.

Muudatusettepanek 301

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 78 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kuus tööstusrühmituse Hydrogen Europe esindajat, võttes arvesse geograafilist,
  soolist
  ja
  valdkondlikku esindatust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kuus tööstusrühmituse Hydrogen Europe esindajat, võttes arvesse geograafilist,
  soolist
  ja
  valdkondlikku esindatust
  ;

soolist

valdkondlikku esindatust

| b) | kuus tööstusrühmituse Hydrogen Europe esindajat, võttes arvesse geograafilist
  ja soolist jaotust
  ,
  kes esindavad väärtusahela erinevaid osi ja kellest vähemalt üks on VKEst
  ja
  üks kodanikuühiskonna organisatsioonist
  ; |
| --- | --- |

b)

kuus tööstusrühmituse Hydrogen Europe esindajat, võttes arvesse geograafilist
  ja soolist jaotust
  ,
  kes esindavad väärtusahela erinevaid osi ja kellest vähemalt üks on VKEst
  ja
  üks kodanikuühiskonna organisatsioonist
  ;

ja soolist jaotust

kes esindavad väärtusahela erinevaid osi ja kellest vähemalt üks on VKEst

üks kodanikuühiskonna organisatsioonist

Muudatusettepanek 302

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aitab luua koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega, eelkõige sellistega, mis toetavad saastevaba vesiniku kasutamise valdkonnas teadus- ja innovatsioonilahenduste kasutuselevõttu, taristut, haridust ja piirkondlikku arengut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aitab luua koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega, eelkõige sellistega, mis toetavad saastevaba vesiniku kasutamise valdkonnas teadus- ja innovatsioonilahenduste kasutuselevõttu, taristut, haridust ja piirkondlikku arengut;

| a) | aitab luua koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega, eelkõige sellistega, mis toetavad saastevaba vesiniku kasutamise valdkonnas teadus- ja innovatsioonilahenduste kasutuselevõttu, taristut, haridust ja piirkondlikku arengut
  , pöörates erilist tähelepanu sektoritele, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu mõned tööstusharud, lennu-, mere- ja raskeveokitransport
  ; |
| --- | --- |

a)

aitab luua koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega, eelkõige sellistega, mis toetavad saastevaba vesiniku kasutamise valdkonnas teadus- ja innovatsioonilahenduste kasutuselevõttu, taristut, haridust ja piirkondlikku arengut
  , pöörates erilist tähelepanu sektoritele, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu mõned tööstusharud, lennu-, mere- ja raskeveokitransport
  ;

, pöörates erilist tähelepanu sektoritele, kus on heitkoguseid vähendada raske, nagu mõned tööstusharud, lennu-, mere- ja raskeveokitransport

Muudatusettepanek 303

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | annab artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 16 lõike 1 kohaselt strateegilise suuna, millest lähtuda koostöö tegemisel teiste Euroopa partnerlustega, sealhulgas partnerlustega, mille eesmärk on heiteta maantee- ja veetransport, Euroopa raudtee, keskkonnahoidlik lennundus, planeeti säästev töötlemine ja saastevaba teras, kooskõlas nende vastavate teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste tegevuskavade või muu samaväärse dokumendiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

annab artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 16 lõike 1 kohaselt strateegilise suuna, millest lähtuda koostöö tegemisel teiste Euroopa partnerlustega, sealhulgas partnerlustega, mille eesmärk on heiteta maantee- ja veetransport, Euroopa raudtee, keskkonnahoidlik lennundus, planeeti säästev töötlemine ja saastevaba teras, kooskõlas nende vastavate teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste tegevuskavade või muu samaväärse dokumendiga;

| b) | annab artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 16 lõike 1 kohaselt strateegilise suuna, millest lähtuda koostöö tegemisel teiste Euroopa partnerlustega, sealhulgas partnerlustega, mille eesmärk on heiteta maantee- ja veetransport, Euroopa raudtee, keskkonnahoidlik lennundus, planeeti säästev töötlemine ja saastevaba teras, kooskõlas nende vastavate teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste tegevuskavade
  ning ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiaga ja energiatõhususe, elektrifitseerimise ja taastuvate energiaallikatega seotud algatustega
  või muu samaväärse dokumendiga; |
| --- | --- |

b)

annab artikli 5 lõike 2 punkti b ja artikli 16 lõike 1 kohaselt strateegilise suuna, millest lähtuda koostöö tegemisel teiste Euroopa partnerlustega, sealhulgas partnerlustega, mille eesmärk on heiteta maantee- ja veetransport, Euroopa raudtee, keskkonnahoidlik lennundus, planeeti säästev töötlemine ja saastevaba teras, kooskõlas nende vastavate teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste tegevuskavade
  ning ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiaga ja energiatõhususe, elektrifitseerimise ja taastuvate energiaallikatega seotud algatustega
  või muu samaväärse dokumendiga;

ning ELi energiasüsteemi integreerimise strateegiaga ja energiatõhususe, elektrifitseerimise ja taastuvate energiaallikatega seotud algatustega

Muudatusettepanek 304

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 80 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ergutab
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  eesmärke teenivate tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ergutab
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  eesmärke teenivate tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul
  .

ergutab

eesmärke teenivate tehnoloogia ja lahenduste kasutuselevõttu turul

| c) | ergutada kestlike tehnoloogiate ja lahenduste kasutuselevõttu turul kooskõlas
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  eesmärkidega ning edendada Euroopa saastevaba vesiniku ökosüsteemi
  . |
| --- | --- |

c)

ergutada kestlike tehnoloogiate ja lahenduste kasutuselevõttu turul kooskõlas
  Euroopa rohelise kokkuleppe
  eesmärkidega ning edendada Euroopa saastevaba vesiniku ökosüsteemi
  .

ergutada kestlike tehnoloogiate ja lahenduste kasutuselevõttu turul kooskõlas

eesmärkidega ning edendada Euroopa saastevaba vesiniku ökosüsteemi

Muudatusettepanek 305

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teeb ettepanekuid tegevuse kohta, mis soodustab koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teeb ettepanekuid tegevuse kohta, mis soodustab koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega;

| a) | teeb ettepanekuid tegevuse kohta, mis soodustab koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega
  , ning viib sellist tegevust koos asjaomaste osalejatega ellu
  ; |
| --- | --- |

a)

teeb ettepanekuid tegevuse kohta, mis soodustab koostoimet liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi asjakohase tegevuse ja programmidega
  , ning viib sellist tegevust koos asjaomaste osalejatega ellu
  ;

, ning viib sellist tegevust koos asjaomaste osalejatega ellu

Muudatusettepanek 306

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetab teisi vesinikuga seotud liidu algatusi,
  kui selle kiidab heaks juhatus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetab teisi vesinikuga seotud liidu algatusi,
  kui selle kiidab heaks juhatus
  ;

kui selle kiidab heaks juhatus

| b) | toetab teisi vesinikuga seotud liidu algatusi,
  sh vesiniku liit ja üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid
  ; |
| --- | --- |

b)

toetab teisi vesinikuga seotud liidu algatusi,
  sh vesiniku liit ja üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid
  ;

sh vesiniku liit ja üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid

Muudatusettepanek 307

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kutsub igal aastal kokku Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi, mis toimub
  võimaluse korral
  koos ja paralleelselt saastevaba vesiniku liidu Euroopa vesinikufoorumiga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kutsub igal aastal kokku Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi, mis toimub
  võimaluse korral
  koos ja paralleelselt saastevaba vesiniku liidu Euroopa vesinikufoorumiga.

võimaluse korral

| c) | kutsub igal aastal kokku Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi, mis toimub koos ja paralleelselt saastevaba vesiniku liidu Euroopa vesinikufoorumiga. |
| --- | --- |

c)

kutsub igal aastal kokku Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi, mis toimub koos ja paralleelselt saastevaba vesiniku liidu Euroopa vesinikufoorumiga.

Muudatusettepanek 308

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2

Artikkel 82 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sidusrühmade rühm koosneb kogu liidus saastevaba vesinikku tootvate, jaotavate, hoiustavate, vajavate või kasutavate sektorite esindajatest, sealhulgas teiste asjaomaste Euroopa partnerluste esindajad ja projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ (piirkondlike ökosüsteemide (nn vesinikuorgude) partnerlus) esindajad. | 2.   Sidusrühmade rühm koosneb kogu liidus saastevaba vesinikku tootvate, jaotavate,
  transportivate,
  hoiustavate, vajavate või kasutavate sektorite esindajatest, sealhulgas teiste asjaomaste Euroopa partnerluste esindajad ja projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ (piirkondlike ökosüsteemide (nn vesinikuorgude) partnerlus)
  esindajad ning taastuvelektri sektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadusringkondade
  esindajad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sidusrühmade rühm koosneb kogu liidus saastevaba vesinikku tootvate, jaotavate, hoiustavate, vajavate või kasutavate sektorite esindajatest, sealhulgas teiste asjaomaste Euroopa partnerluste esindajad ja projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ (piirkondlike ökosüsteemide (nn vesinikuorgude) partnerlus) esindajad.

2.   Sidusrühmade rühm koosneb kogu liidus saastevaba vesinikku tootvate, jaotavate,
  transportivate,
  hoiustavate, vajavate või kasutavate sektorite esindajatest, sealhulgas teiste asjaomaste Euroopa partnerluste esindajad ja projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ (piirkondlike ökosüsteemide (nn vesinikuorgude) partnerlus)
  esindajad ning taastuvelektri sektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadusringkondade
  esindajad.

Muudatusettepanek 309

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | jagada teavet saastevaba vesiniku ühisettevõtte käsitletavate strateegiliste ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises tegevuskavas või muus samaväärses dokumendis ning seotud üksikasjalikes tehnoloogilistes tegevuskavades, võttes nõuetekohaselt arvesse
  lähedaste sektorite arengut
  ja
  vajadusi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

jagada teavet saastevaba vesiniku ühisettevõtte käsitletavate strateegiliste ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises tegevuskavas või muus samaväärses dokumendis ning seotud üksikasjalikes tehnoloogilistes tegevuskavades, võttes nõuetekohaselt arvesse
  lähedaste sektorite arengut
  ja
  vajadusi
  ;

lähedaste sektorite arengut

vajadusi

| a) | jagada teavet saastevaba vesiniku ühisettevõtte käsitletavate strateegiliste
  , taristu-
  ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises tegevuskavas või muus samaväärses dokumendis ning seotud üksikasjalikes tehnoloogilistes tegevuskavades, võttes nõuetekohaselt arvesse
  arengut ja vajadusi lähedastes sektorites, näiteks sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, sh mõned tööstusharud, lennu-, mere-
  ja
  raskeveokitransport
  ; |
| --- | --- |

a)

jagada teavet saastevaba vesiniku ühisettevõtte käsitletavate strateegiliste
  , taristu-
  ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises tegevuskavas või muus samaväärses dokumendis ning seotud üksikasjalikes tehnoloogilistes tegevuskavades, võttes nõuetekohaselt arvesse
  arengut ja vajadusi lähedastes sektorites, näiteks sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, sh mõned tööstusharud, lennu-, mere-
  ja
  raskeveokitransport
  ;

, taristu-

arengut ja vajadusi lähedastes sektorites, näiteks sektorites, kus on heitkoguseid vähendada raske, sh mõned tööstusharud, lennu-, mere-

raskeveokitransport

Muudatusettepanek 310

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks saastevaba vesiniku ühisettevõtte ja lähedaste sektorite või muude lisaväärtusega koostoimet võimaldavate sektorite vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks saastevaba vesiniku ühisettevõtte ja lähedaste sektorite või muude lisaväärtusega koostoimet võimaldavate sektorite vahel;

| b) | esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks saastevaba vesiniku ühisettevõtte ja lähedaste sektorite või muude lisaväärtusega koostoimet võimaldavate sektorite vahel
  , võttes eelkõige arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja energiasüsteemide integreerimist
  ; |
| --- | --- |

b)

esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks saastevaba vesiniku ühisettevõtte ja lähedaste sektorite või muude lisaväärtusega koostoimet võimaldavate sektorite vahel
  , võttes eelkõige arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja energiasüsteemide integreerimist
  ;

, võttes eelkõige arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja energiasüsteemide integreerimist

Muudatusettepanek 311

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt c

Artikkel 82 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pakkuda sisendteavet saastevaba vesiniku liidu iga-aastase Euroopa vesinikufoorumi jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pakkuda sisendteavet saastevaba vesiniku liidu iga-aastase Euroopa vesinikufoorumi jaoks.

| c) | pakkuda sisendteavet saastevaba vesiniku liidu iga-aastase
  Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi ja
  Euroopa vesinikufoorumi jaoks. |
| --- | --- |

c)

pakkuda sisendteavet saastevaba vesiniku liidu iga-aastase
  Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi ja
  Euroopa vesinikufoorumi jaoks.

Euroopa saastevaba vesiniku partnerluse foorumi ja

Muudatusettepanek 312

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 a (uus)

Artikkel 82 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 82a




  Teadusnõukogu





  1.
     
  Saastevaba vesiniku ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 77 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.






  2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.






  3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu saastevaba vesiniku ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.






  4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 82a

Teadusnõukogu

1.
     
  Saastevaba vesiniku ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 77 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.

2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.

3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu saastevaba vesiniku ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.

4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega.

Muudatusettepanek 313

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 83 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagada kiire üleminek atraktiivsemale, kasutajasõbralikumale, konkurentsivõimelisemale, taskukohasemale, tõhusamale ja säästvamale Euroopa raudteesüsteemile, mis kuulub laiemasse liikuvussüsteemi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagada kiire üleminek atraktiivsemale, kasutajasõbralikumale, konkurentsivõimelisemale, taskukohasemale, tõhusamale ja säästvamale Euroopa raudteesüsteemile, mis kuulub laiemasse liikuvussüsteemi;

| b) | tagada kiire üleminek
  ohutumale,
  atraktiivsemale, kasutajasõbralikumale, konkurentsivõimelisemale, taskukohasemale, tõhusamale
  , kaasavamale, digitaalsemale
  ja säästvamale Euroopa raudteesüsteemile, mis kuulub laiemasse liikuvussüsteemi; |
| --- | --- |

b)

tagada kiire üleminek
  ohutumale,
  atraktiivsemale, kasutajasõbralikumale, konkurentsivõimelisemale, taskukohasemale, tõhusamale
  , kaasavamale, digitaalsemale
  ja säästvamale Euroopa raudteesüsteemile, mis kuulub laiemasse liikuvussüsteemi;

ohutumale,

, kaasavamale, digitaalsemale

Muudatusettepanek 314

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | saavutada integreeritud süsteemina kavandatud Euroopa raudteevõrk, kõrvaldades koostalitlust takistavad tegurid ja pakkudes täielikku integreeritust tagavaid lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, veeremit, taristut ja teenuseid, ning leida parimad lahendused reisijate ja ettevõtjate vajadustele, kiirendades uuenduslike lahenduste omaksvõtmist, et toetada ühtset Euroopa raudteepiirkonda, seejuures suurendades raudteetranspordi läbilaskevõimet ja usaldusväärsust ning vähendades selle maksumust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

saavutada integreeritud süsteemina kavandatud Euroopa raudteevõrk, kõrvaldades koostalitlust takistavad tegurid ja pakkudes täielikku integreeritust tagavaid lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, veeremit, taristut ja teenuseid, ning leida parimad lahendused reisijate ja ettevõtjate vajadustele, kiirendades uuenduslike lahenduste omaksvõtmist, et toetada ühtset Euroopa raudteepiirkonda, seejuures suurendades raudteetranspordi läbilaskevõimet ja usaldusväärsust ning vähendades selle maksumust;

| a) | saavutada integreeritud süsteemina kavandatud Euroopa raudteevõrk, kõrvaldades koostalitlust takistavad tegurid ja pakkudes täielikku integreeritust tagavaid lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, veeremit, taristut ja teenuseid,
  sh otsepileteid,
  ning leida parimad lahendused reisijate
  , raudteetöötajate
  ja ettevõtjate vajadustele
  ning õigustele
  , kiirendades uuenduslike lahenduste omaksvõtmist, et toetada ühtset Euroopa raudteepiirkonda, seejuures suurendades raudteetranspordi läbilaskevõimet ja usaldusväärsust ning vähendades selle maksumust; |
| --- | --- |

a)

saavutada integreeritud süsteemina kavandatud Euroopa raudteevõrk, kõrvaldades koostalitlust takistavad tegurid ja pakkudes täielikku integreeritust tagavaid lahendusi, mis hõlmavad liikluskorraldust, veeremit, taristut ja teenuseid,
  sh otsepileteid,
  ning leida parimad lahendused reisijate
  , raudteetöötajate
  ja ettevõtjate vajadustele
  ning õigustele
  , kiirendades uuenduslike lahenduste omaksvõtmist, et toetada ühtset Euroopa raudteepiirkonda, seejuures suurendades raudteetranspordi läbilaskevõimet ja usaldusväärsust ning vähendades selle maksumust;

sh otsepileteid,

, raudteetöötajate

ning õigustele

Muudatusettepanek 315

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | töötada oma süsteemisamba kaudu välja ühtne talitluskontseptsioon ja toimiv süsteemi ülesehitus integreeritud Euroopa raudtee liikluskorraldus-, juhtimis-, kontrolli- ja signaalimissüsteemi jaoks, kaasa arvatud automaatne rongiliikluskorraldus, mis tagab, et teadusuuringute ja innovatsiooniga keskendutakse kliendi vajadustele, mis on ühiselt kokku lepitud ja milles ollakse ühel arvamusel, ning käitamisvajadused on kohandatavad vastavalt arengule; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

töötada oma süsteemisamba kaudu välja ühtne talitluskontseptsioon ja toimiv süsteemi ülesehitus integreeritud Euroopa raudtee liikluskorraldus-, juhtimis-, kontrolli- ja signaalimissüsteemi jaoks, kaasa arvatud automaatne rongiliikluskorraldus, mis tagab, et teadusuuringute ja innovatsiooniga keskendutakse kliendi vajadustele, mis on ühiselt kokku lepitud ja milles ollakse ühel arvamusel, ning käitamisvajadused on kohandatavad vastavalt arengule;

| c) | töötada oma süsteemisamba kaudu välja ühtne talitluskontseptsioon ja toimiv süsteemi ülesehitus integreeritud Euroopa raudtee liikluskorraldus-, juhtimis-, kontrolli- ja signaalimissüsteemi jaoks, kaasa arvatud automaatne rongiliikluskorraldus, mis tagab, et teadusuuringute ja innovatsiooniga keskendutakse kliendi vajadustele, mis on ühiselt kokku lepitud ja milles ollakse ühel arvamusel, ning käitamisvajadused on kohandatavad vastavalt arengule;
  Euroopa raudteeliikluse integreeritud haldamise ühtne kontseptsioon ja funktsionaalne arhitektuur on koostalitlusvõimelised kogu raudteevõrgus (üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T põhi- ja üldvõrk, põhiliinid ja piirkondlikud liinid, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku). |
| --- | --- |

c)

töötada oma süsteemisamba kaudu välja ühtne talitluskontseptsioon ja toimiv süsteemi ülesehitus integreeritud Euroopa raudtee liikluskorraldus-, juhtimis-, kontrolli- ja signaalimissüsteemi jaoks, kaasa arvatud automaatne rongiliikluskorraldus, mis tagab, et teadusuuringute ja innovatsiooniga keskendutakse kliendi vajadustele, mis on ühiselt kokku lepitud ja milles ollakse ühel arvamusel, ning käitamisvajadused on kohandatavad vastavalt arengule;
  Euroopa raudteeliikluse integreeritud haldamise ühtne kontseptsioon ja funktsionaalne arhitektuur on koostalitlusvõimelised kogu raudteevõrgus (üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T põhi- ja üldvõrk, põhiliinid ja piirkondlikud liinid, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku).

Euroopa raudteeliikluse integreeritud haldamise ühtne kontseptsioon ja funktsionaalne arhitektuur on koostalitlusvõimelised kogu raudteevõrgus (üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T põhi- ja üldvõrk, põhiliinid ja piirkondlikud liinid, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku).

Muudatusettepanek 316

Muudatusettepanek 316

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | arendada näidisprojekte huvitatud liikmesriikides, sealhulgas sellistes liikmesriikides, kelle territooriumil raudteesüsteemi praegu ei ole; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

arendada näidisprojekte huvitatud liikmesriikides, sealhulgas sellistes liikmesriikides, kelle territooriumil raudteesüsteemi praegu ei ole;

| e) | arendada näidisprojekte huvitatud liikmesriikides, sealhulgas sellistes liikmesriikides, kelle territooriumil raudteesüsteemi praegu ei ole;
  sellised projektid, sealhulgas ulatuslikud tutvustusprojektid, hõlmavad liitu nii laialdaselt kui võimalik, läbipaistvalt ja geograafiliselt tasakaalustatud viisil; |
| --- | --- |

e)

arendada näidisprojekte huvitatud liikmesriikides, sealhulgas sellistes liikmesriikides, kelle territooriumil raudteesüsteemi praegu ei ole;
  sellised projektid, sealhulgas ulatuslikud tutvustusprojektid, hõlmavad liitu nii laialdaselt kui võimalik, läbipaistvalt ja geograafiliselt tasakaalustatud viisil;

sellised projektid, sealhulgas ulatuslikud tutvustusprojektid, hõlmavad liitu nii laialdaselt kui võimalik, läbipaistvalt ja geograafiliselt tasakaalustatud viisil;

Muudatusettepanek 317

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | toetada tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise Euroopa raudteesektori väljaarendamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

toetada tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise Euroopa raudteesektori väljaarendamist.

| f) | toetada tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise Euroopa raudteesektori väljaarendamist
  , millel on tugev tarneahel ja väga innovatiivne ökosüsteem, sealhulgas kõrgtehnoloogilised VKEd
  . |
| --- | --- |

f)

toetada tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise Euroopa raudteesektori väljaarendamist
  , millel on tugev tarneahel ja väga innovatiivne ökosüsteem, sealhulgas kõrgtehnoloogilised VKEd
  .

, millel on tugev tarneahel ja väga innovatiivne ökosüsteem, sealhulgas kõrgtehnoloogilised VKEd

Muudatusettepanek 318

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f a (uus)

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | aidata kaasa tõkete kõrvaldamisele, mis praegu takistavad raudteetranspordi täielikku kaasavust, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

aidata kaasa tõkete kõrvaldamisele, mis praegu takistavad raudteetranspordi täielikku kaasavust, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele;

aidata kaasa tõkete kõrvaldamisele, mis praegu takistavad raudteetranspordi täielikku kaasavust, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele;

Muudatusettepanek 319

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f b (uus)

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | töötada välja järgmise põlvkonna rööbaste ehitustehnoloogia, mis hõlmab kõiki komponente alates aluskonstruktsioonist kuni rööbaste ja pealisehitiseni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fb)

fb)

töötada välja järgmise põlvkonna rööbaste ehitustehnoloogia, mis hõlmab kõiki komponente alates aluskonstruktsioonist kuni rööbaste ja pealisehitiseni;

töötada välja järgmise põlvkonna rööbaste ehitustehnoloogia, mis hõlmab kõiki komponente alates aluskonstruktsioonist kuni rööbaste ja pealisehitiseni;

Muudatusettepanek 320

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f c (uus)

Artikkel 83 – lõige 2 – punkt f c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | toetada innovaatiliste lahenduste väljatöötamist, mis on kasulikud rongireisijatele, sealhulgas hõredalt ja väheasustatud piirkondades elavatele inimestele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fc)

fc)

toetada innovaatiliste lahenduste väljatöötamist, mis on kasulikud rongireisijatele, sealhulgas hõredalt ja väheasustatud piirkondades elavatele inimestele.

toetada innovaatiliste lahenduste väljatöötamist, mis on kasulikud rongireisijatele, sealhulgas hõredalt ja väheasustatud piirkondades elavatele inimestele.

Muudatusettepanek 321

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 1

Artikkel 84 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peale artiklis 5 sätestatud ülesannete koostab Euroopa raudtee ühisettevõte koos komisjoniga üldkava ja esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks; kava töötatakse välja koostöös kõigi asjaomaste raudteesüsteemi ja raudteesektori tarnetööstuse sidusrühmadega. | 1.   Peale artiklis 5 sätestatud ülesannete koostab Euroopa raudtee ühisettevõte koos komisjoniga üldkava ja esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks; kava töötatakse välja koostöös kõigi asjaomaste raudteesüsteemi ja raudteesektori tarnetööstuse sidusrühmadega
  , sealhulgas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peale artiklis 5 sätestatud ülesannete koostab Euroopa raudtee ühisettevõte koos komisjoniga üldkava ja esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks; kava töötatakse välja koostöös kõigi asjaomaste raudteesüsteemi ja raudteesektori tarnetööstuse sidusrühmadega.

1.   Peale artiklis 5 sätestatud ülesannete koostab Euroopa raudtee ühisettevõte koos komisjoniga üldkava ja esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks; kava töötatakse välja koostöös kõigi asjaomaste raudteesüsteemi ja raudteesektori tarnetööstuse sidusrühmadega
  , sealhulgas kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil
  .

Muudatusettepanek 322

Muudatusettepanek 322

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 5 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 84 – lõige 5 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | töötada oma süsteemisamba raames välja süsteemkäsitlus, mis ühendab raudteetööstust, raudteeveo-ettevõtjaid ja teisi raudteesektori avaliku ja erasektori sidusrühmi, sealhulgas kliente
  – näiteks
  reisijad
  , kaubasaatjad ja töötajad –
  esindavaid organeid, ning väljaspool traditsioonilist raudteesektorit tegutsevaid asjaomaseid isikuid. Süsteemkäsitlus hõlmab: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

töötada oma süsteemisamba raames välja süsteemkäsitlus, mis ühendab raudteetööstust, raudteeveo-ettevõtjaid ja teisi raudteesektori avaliku ja erasektori sidusrühmi, sealhulgas kliente
  – näiteks
  reisijad
  , kaubasaatjad ja töötajad –
  esindavaid organeid, ning väljaspool traditsioonilist raudteesektorit tegutsevaid asjaomaseid isikuid. Süsteemkäsitlus hõlmab:

– näiteks

, kaubasaatjad ja töötajad –

| a) | töötada oma süsteemisamba raames välja
  koostalitlusvõimeline
  süsteemkäsitlus, mis ühendab raudteetööstust, raudteeveo-ettevõtjaid ja teisi raudteesektori avaliku ja erasektori sidusrühmi, sealhulgas
  liikmesriikide esindajaid ning
  kliente
  (nagu
  reisijad
  ja kaubad), samuti töötajaid
  esindavaid organeid, ning
  muid
  väljaspool traditsioonilist raudteesektorit tegutsevaid asjaomaseid isikuid. Süsteemkäsitlus hõlmab: |
| --- | --- |

a)

töötada oma süsteemisamba raames välja
  koostalitlusvõimeline
  süsteemkäsitlus, mis ühendab raudteetööstust, raudteeveo-ettevõtjaid ja teisi raudteesektori avaliku ja erasektori sidusrühmi, sealhulgas
  liikmesriikide esindajaid ning
  kliente
  (nagu
  reisijad
  ja kaubad), samuti töötajaid
  esindavaid organeid, ning
  muid
  väljaspool traditsioonilist raudteesektorit tegutsevaid asjaomaseid isikuid. Süsteemkäsitlus hõlmab:

koostalitlusvõimeline

liikmesriikide esindajaid ning

(nagu

ja kaubad), samuti töötajaid

muid

Muudatusettepanek 323

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 5 – punkt a – alapunkt iv

Artikkel 84 – lõige 5 – punkt a – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | teiste transpordiliikidega loodud vajalike liideste hindamise ja kontrolli tagamist, eriti kauba- ja reisijavoogude puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

teiste transpordiliikidega loodud vajalike liideste hindamise ja kontrolli tagamist, eriti kauba- ja reisijavoogude puhul;

| iv. | teiste transpordiliikidega
  ning linna ja piirkondlike raudteesüsteemidega
  loodud vajalike liideste hindamise ja kontrolli tagamist, eriti kauba- ja reisijavoogude puhul; |
| --- | --- |

iv.

teiste transpordiliikidega
  ning linna ja piirkondlike raudteesüsteemidega
  loodud vajalike liideste hindamise ja kontrolli tagamist, eriti kauba- ja reisijavoogude puhul;

ning linna ja piirkondlike raudteesüsteemidega

Muudatusettepanek 324

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 85 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | II lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühisettevõttega tingimusteta ühineda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

II lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühisettevõttega tingimusteta ühineda;

| b) | II lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühisettevõttega tingimusteta ühineda
  , tuginedes õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud kohustuste vahel; ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides; |
| --- | --- |

b)

II lisas nimetatud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühisettevõttega tingimusteta ühineda
  , tuginedes õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud kohustuste vahel; ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides;

, tuginedes õiglasele tasakaalule saadud liidu rahaliste vahendite ja võetud kohustuste vahel; ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides;

Muudatusettepanek 325

Muudatusettepanek 325

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 85 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Erandina artikli 7 lõikest 2 tuleb programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigis asutatud mis tahes õigussubjekti liikmeks saamise taotluse hindamisel proportsionaalselt suurendada programmi „Euroopa horisont“ liidu toetust Euroopa raudtee ühisettevõttele vastava riigi toetustega, mis on seotud programmiga „Euroopa horisont“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Erandina artikli 7 lõikest 2 tuleb programmiga „Euroopa horisont“ assotsieerunud riigis asutatud mis tahes õigussubjekti liikmeks saamise taotluse hindamisel proportsionaalselt suurendada programmi „Euroopa horisont“ liidu toetust Euroopa raudtee ühisettevõttele vastava riigi toetustega, mis on seotud programmiga „Euroopa horisont“.

Muudatusettepanek 326

Muudatusettepanek 326

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 88 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ühisettevõtte Shift2Rail raames rahastatava tegevuse tulemuste kasutuselevõtt, edasine kasutamine, tutvustamistegevus ja standardimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ühisettevõtte Shift2Rail raames rahastatava tegevuse tulemuste kasutuselevõtt, edasine kasutamine, tutvustamistegevus ja standardimine.

| d) | ühisettevõtte Shift2Rail raames rahastatava tegevuse tulemuste kasutuselevõtt
  ja selle tegevuse elluviimine, sealhulgas koostalitluse tehnilise kirjelduse ajakohastamine
  , edasine kasutamine, tutvustamistegevus ja standardimine; |
| --- | --- |

d)

ühisettevõtte Shift2Rail raames rahastatava tegevuse tulemuste kasutuselevõtt
  ja selle tegevuse elluviimine, sealhulgas koostalitluse tehnilise kirjelduse ajakohastamine
  , edasine kasutamine, tutvustamistegevus ja standardimine;

ja selle tegevuse elluviimine, sealhulgas koostalitluse tehnilise kirjelduse ajakohastamine

Muudatusettepanek 327

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 88 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | Euroopa loaandmis- ja sertifitseerimistegevus, mis on seotud Euroopa raudtee ühisettevõtte projektidest või varasematest algatustest pärinevate Euroopa raudteelahendustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

Euroopa loaandmis- ja sertifitseerimistegevus, mis on seotud Euroopa raudtee ühisettevõtte projektidest või varasematest algatustest pärinevate Euroopa raudteelahendustega.

Euroopa loaandmis- ja sertifitseerimistegevus, mis on seotud Euroopa raudtee ühisettevõtte projektidest või varasematest algatustest pärinevate Euroopa raudteelahendustega.

Muudatusettepanek 328

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 – punkt e a (uus)

Artikkel 89 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | teadusnõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

teadusnõukogu.

teadusnõukogu.

Muudatusettepanek 329

Muudatusettepanek 329

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2

Artikkel 89 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Euroopa raudtee ühisettevõte võib ka luua teadusliku juhtrühma või küsida teadusalast nõu sõltumatutelt akadeemilistelt ekspertidelt või ühistelt teaduslikelt nõuandeorganitelt. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Euroopa raudtee ühisettevõte võib ka luua teadusliku juhtrühma või küsida teadusalast nõu sõltumatutelt akadeemilistelt ekspertidelt või ühistelt teaduslikelt nõuandeorganitelt.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 330

Muudatusettepanek 330

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 2

Artikkel 91 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Riikide esindajate rühma esimees
  või
  aseesimees kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel alalise vaatlejana ning tal on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid tal ei ole hääleõigust. Euroopa Liidu Raudteeameti ja Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel vaatlejatena ja neil on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid neil ei ole hääleõigust. | 2.   Riikide esindajate rühma esimees
  ja
  aseesimees kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel alalise vaatlejana ning tal on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid tal ei ole hääleõigust. Euroopa Liidu Raudteeameti ja Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel vaatlejatena ja neil on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid neil ei ole hääleõigust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Riikide esindajate rühma esimees
  või
  aseesimees kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel alalise vaatlejana ning tal on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid tal ei ole hääleõigust. Euroopa Liidu Raudteeameti ja Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel vaatlejatena ja neil on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid neil ei ole hääleõigust.

2.   Riikide esindajate rühma esimees
  ja
  aseesimees kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel alalise vaatlejana ning tal on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid tal ei ole hääleõigust. Euroopa Liidu Raudteeameti ja Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel vaatlejatena ja neil on õigus juhatuse aruteludes osaleda, kuid neil ei ole hääleõigust.

Muudatusettepanek 331

Muudatusettepanek 331

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 91 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Artikli 15 lõike 2 kohaselt kuulub liidule juhatuses 50 % hääleõigusest ja liidu hääleõigus on jagamatu. Ülejäänud hääleõigus jagatakse teiste juhatuse liikmete vahel proportsionaalselt nende esindatavate liikmete panusega Euroopa raudtee ühisettevõtte rahalistesse vahenditesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Artikli 15 lõike 2 kohaselt kuulub liidule juhatuses 50 % hääleõigusest ja liidu hääleõigus on jagamatu. Ülejäänud hääleõigus jagatakse teiste juhatuse liikmete vahel proportsionaalselt nende esindatavate liikmete panusega Euroopa raudtee ühisettevõtte rahalistesse vahenditesse.

Muudatusettepanek 332

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 92 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 92 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | võtab vastu süsteemisamba tööprogrammid, sealhulgas eelarve, ja nende muudatused, lähtudes süsteemisamba juhtrühma soovitustest ja tegevdirektori ettepanekutest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

võtab vastu süsteemisamba tööprogrammid, sealhulgas eelarve, ja nende muudatused, lähtudes süsteemisamba juhtrühma soovitustest ja tegevdirektori ettepanekutest.

| b) | võtab vastu süsteemisamba tööprogrammid, sealhulgas eelarve, ja nende muudatused, lähtudes süsteemisamba juhtrühma
  ning ühisettevõtte nõuandvate organite
  soovitustest ja tegevdirektori ettepanekutest. |
| --- | --- |

b)

võtab vastu süsteemisamba tööprogrammid, sealhulgas eelarve, ja nende muudatused, lähtudes süsteemisamba juhtrühma
  ning ühisettevõtte nõuandvate organite
  soovitustest ja tegevdirektori ettepanekutest.

ning ühisettevõtte nõuandvate organite

Muudatusettepanek 333

Muudatusettepanek 333

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 93 – lõige 1

Artikkel 93 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Süsteemisamba juhtrühma koosseisu kuuluvad komisjoni esindajad, raudtee- ja liikuvussektori ja asjaomaste organisatsioonide esindajad, Euroopa raudtee ühisettevõtte tegevdirektor ning Euroopa Liidu Raudteeameti esindajad. Rühma koosseisu üle teeb lõpliku otsuse komisjon. Põhjendatud juhtudel võib komisjon kutsuda täiendavaid valdkonna eksperte ja sidusrühmi osalema süsteemisamba juhtrühma koosolekutel vaatlejatena. | 1.   Süsteemisamba juhtrühma koosseisu kuuluvad komisjoni esindajad, raudtee- ja liikuvussektori ja asjaomaste organisatsioonide esindajad, Euroopa raudtee ühisettevõtte tegevdirektor ning Euroopa Liidu Raudteeameti esindajad. Rühma koosseisu üle teeb lõpliku otsuse komisjon
  , võttes nõuetekohaselt arvesse ka soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust
  . Põhjendatud juhtudel võib komisjon kutsuda täiendavaid valdkonna eksperte ja sidusrühmi osalema süsteemisamba juhtrühma koosolekutel vaatlejatena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Süsteemisamba juhtrühma koosseisu kuuluvad komisjoni esindajad, raudtee- ja liikuvussektori ja asjaomaste organisatsioonide esindajad, Euroopa raudtee ühisettevõtte tegevdirektor ning Euroopa Liidu Raudteeameti esindajad. Rühma koosseisu üle teeb lõpliku otsuse komisjon. Põhjendatud juhtudel võib komisjon kutsuda täiendavaid valdkonna eksperte ja sidusrühmi osalema süsteemisamba juhtrühma koosolekutel vaatlejatena.

1.   Süsteemisamba juhtrühma koosseisu kuuluvad komisjoni esindajad, raudtee- ja liikuvussektori ja asjaomaste organisatsioonide esindajad, Euroopa raudtee ühisettevõtte tegevdirektor ning Euroopa Liidu Raudteeameti esindajad. Rühma koosseisu üle teeb lõpliku otsuse komisjon
  , võttes nõuetekohaselt arvesse ka soolist tasakaalu ja geograafilist mitmekesisust
  . Põhjendatud juhtudel võib komisjon kutsuda täiendavaid valdkonna eksperte ja sidusrühmi osalema süsteemisamba juhtrühma koosolekutel vaatlejatena.

Muudatusettepanek 334

Muudatusettepanek 334

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 2

Artikkel 94 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kasutuselevõtu rühm on avatud kõigile samadele sidusrühmadele nagu süsteemisamba juhtrühm. Juhatus valib kasutuselevõtu rühma liikmed ja määrab eelkõige kasutuselevõtu rühma suuruse ja koosseisu, selle liikmete volituste kestuse ja pikendamise tingimused. Kasutuselevõtu rühma koosseis tagab keskendumise asjakohasele teemavaldkonnale ja esindatuse. Liikmete nimekiri avaldatakse Euroopa raudtee ühisettevõtte veebisaidil. | 2.   Kasutuselevõtu rühm on avatud kõigile samadele sidusrühmadele nagu süsteemisamba juhtrühm. Juhatus valib kasutuselevõtu rühma liikmed ja määrab eelkõige kasutuselevõtu rühma suuruse ja koosseisu, selle liikmete volituste kestuse ja pikendamise tingimused. Kasutuselevõtu rühma koosseis tagab keskendumise asjakohasele teemavaldkonnale ja esindatuse
  , sealhulgas lõppkasutajate ja reisijate ühendused ning töötajate esindajad
  . Liikmete nimekiri avaldatakse Euroopa raudtee ühisettevõtte veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kasutuselevõtu rühm on avatud kõigile samadele sidusrühmadele nagu süsteemisamba juhtrühm. Juhatus valib kasutuselevõtu rühma liikmed ja määrab eelkõige kasutuselevõtu rühma suuruse ja koosseisu, selle liikmete volituste kestuse ja pikendamise tingimused. Kasutuselevõtu rühma koosseis tagab keskendumise asjakohasele teemavaldkonnale ja esindatuse. Liikmete nimekiri avaldatakse Euroopa raudtee ühisettevõtte veebisaidil.

2.   Kasutuselevõtu rühm on avatud kõigile samadele sidusrühmadele nagu süsteemisamba juhtrühm. Juhatus valib kasutuselevõtu rühma liikmed ja määrab eelkõige kasutuselevõtu rühma suuruse ja koosseisu, selle liikmete volituste kestuse ja pikendamise tingimused. Kasutuselevõtu rühma koosseis tagab keskendumise asjakohasele teemavaldkonnale ja esindatuse
  , sealhulgas lõppkasutajate ja reisijate ühendused ning töötajate esindajad
  . Liikmete nimekiri avaldatakse Euroopa raudtee ühisettevõtte veebisaidil.

Muudatusettepanek 335

Muudatusettepanek 335

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 a (uus)

Artikkel 96 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 96a




  Teadusnõukogu





  1.
     
  Euroopa raudtee ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 89 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.






  2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.






  3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu Euroopa raudtee ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.






  4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 96a

Teadusnõukogu

1.
     
  Euroopa raudtee ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 89 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.

2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.

3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu Euroopa raudtee ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.

4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega.

Muudatusettepanek 336

Muudatusettepanek 336

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 97 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vähendada nakkushaiguste põhjustatavat sotsiaal-majanduslikku koormust Sahara-taguses Aafrikas, toetades uue või täiustatud tervisetehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vähendada nakkushaiguste põhjustatavat sotsiaal-majanduslikku koormust Sahara-taguses Aafrikas, toetades uue või täiustatud tervisetehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu;

| a) | vähendada nakkushaiguste
  ning eriti vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste
  põhjustatavat sotsiaal-majanduslikku koormust Sahara-taguses Aafrikas, toetades uue või täiustatud tervisetehnoloogia
  , diagnoosimise ja ravi
  väljatöötamist ja kasutuselevõttu
  , mis on taskukohane, kättesaadav ja sobib madala sissetulekuga piirkondadesse
  ; |
| --- | --- |

a)

vähendada nakkushaiguste
  ning eriti vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste
  põhjustatavat sotsiaal-majanduslikku koormust Sahara-taguses Aafrikas, toetades uue või täiustatud tervisetehnoloogia
  , diagnoosimise ja ravi
  väljatöötamist ja kasutuselevõttu
  , mis on taskukohane, kättesaadav ja sobib madala sissetulekuga piirkondadesse
  ;

ning eriti vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste

, diagnoosimise ja ravi

, mis on taskukohane, kättesaadav ja sobib madala sissetulekuga piirkondadesse

Muudatusettepanek 337

Muudatusettepanek 337

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 97 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tugevdada Sahara-taguses Aafrikas nakkushaiguste tõrjumiseks teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning riiklikke terviseuuringute süsteeme; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tugevdada Sahara-taguses Aafrikas nakkushaiguste tõrjumiseks teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning riiklikke terviseuuringute süsteeme;

| b) | tugevdada
  ja laiendada
  Sahara-taguses Aafrikas nakkushaiguste tõrjumiseks teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning riiklikke terviseuuringute süsteeme; |
| --- | --- |

b)

tugevdada
  ja laiendada
  Sahara-taguses Aafrikas nakkushaiguste tõrjumiseks teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning riiklikke terviseuuringute süsteeme;

ja laiendada

Muudatusettepanek 338

Muudatusettepanek 338

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 97 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | suurendada Aafrika juhtimisel elluviidavate projektide osakaalu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

suurendada Aafrika juhtimisel elluviidavate projektide osakaalu;

suurendada Aafrika juhtimisel elluviidavate projektide osakaalu;

Muudatusettepanek 339

Muudatusettepanek 339

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 98 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | edendab koostoimet, koostööd ja ühismeetmeid Euroopa Arengufondi ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga, eelkõige suutlikkuse suurendamiseks ning rajatiste ja taristu jagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

edendab koostoimet, koostööd ja ühismeetmeid Euroopa Arengufondi ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga, eelkõige suutlikkuse suurendamiseks ning rajatiste ja taristu jagamiseks.

edendab koostoimet, koostööd ja ühismeetmeid Euroopa Arengufondi ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga, eelkõige suutlikkuse suurendamiseks ning rajatiste ja taristu jagamiseks.

Muudatusettepanek 340

Muudatusettepanek 340

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 99 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 99 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | EDCTP ühendus, Madalmaade õiguse alusel loodud mittetulundusühendus, mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõttega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

EDCTP ühendus, Madalmaade õiguse alusel loodud mittetulundusühendus, mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõttega.

| b) | EDCTP ühendus, Madalmaade õiguse alusel loodud mittetulundusühendus, mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  . |
| --- | --- |

b)

EDCTP ühendus, Madalmaade õiguse alusel loodud mittetulundusühendus, mis saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  .

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 341

Muudatusettepanek 341

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 102 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate üksuste tegevus, mis on kooskõlastatud EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate teiste üksuste sarnase tegevusega ja mida juhitakse sõltumatult riiklike rahastamiseeskirjade kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate üksuste tegevus, mis on kooskõlastatud EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate teiste üksuste sarnase tegevusega ja mida juhitakse sõltumatult riiklike rahastamiseeskirjade kohaselt;

| a) | EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate üksuste tegevus, mis on
  selgelt
  kooskõlastatud
  , koordineeritud või ühiselt kavandatud
  EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate teiste üksuste sarnase tegevusega ja mida juhitakse sõltumatult riiklike rahastamiseeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

a)

EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate üksuste tegevus, mis on
  selgelt
  kooskõlastatud
  , koordineeritud või ühiselt kavandatud
  EDCTP ühenduse koosseisu kuuluvate teiste üksuste sarnase tegevusega ja mida juhitakse sõltumatult riiklike rahastamiseeskirjade kohaselt;

selgelt

, koordineeritud või ühiselt kavandatud

Muudatusettepanek 342

Muudatusettepanek 342

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 106 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Teaduskomitee moodustatakse vastavalt artiklile 19 ja sidusrühmad on selles esindatud tasakaalustatult lähtudes geograafilisest, temaatilisest ja soolisest vaatepunktist, eelkõige on tagatud Aafrika eksperditeadmiste kaasamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Teaduskomitee moodustatakse vastavalt artiklile 19 ja sidusrühmad on selles esindatud tasakaalustatult lähtudes geograafilisest, temaatilisest ja soolisest vaatepunktist, eelkõige on tagatud Aafrika eksperditeadmiste kaasamine.

Muudatusettepanek 343

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 106 – lõige 2 – punkt j a (uus)

Artikkel 106 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | hinnata ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttesse panustavate partnerite taotlusi ning anda juhatusele nõu taotluste tagasilükkamise või vastuvõtmise ning igasuguse võimaliku koostöö ulatuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

hinnata ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttesse panustavate partnerite taotlusi ning anda juhatusele nõu taotluste tagasilükkamise või vastuvõtmise ning igasuguse võimaliku koostöö ulatuse kohta.

hinnata ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttesse panustavate partnerite taotlusi ning anda juhatusele nõu taotluste tagasilükkamise või vastuvõtmise ning igasuguse võimaliku koostöö ulatuse kohta.

Muudatusettepanek 344

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõik - 1 (uus)

Artikkel 107 – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1. | Sidusrühmade rühmas on sidusrühmad esindatud tasakaalustatult lähtudes geograafilisest, temaatilisest ja soolisest vaatepunktist, eelkõige on tagatud Aafrika eksperditeadmiste kaasamine, ning selle eesmärk on edendada kodanikuühiskonna, eelkõige nende valitsusväliste organisatsioonide liikmesus ja kaasamine, kes tegelevad vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustest enim mõjutatud kogukondadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.

-1.

Sidusrühmade rühmas on sidusrühmad esindatud tasakaalustatult lähtudes geograafilisest, temaatilisest ja soolisest vaatepunktist, eelkõige on tagatud Aafrika eksperditeadmiste kaasamine, ning selle eesmärk on edendada kodanikuühiskonna, eelkõige nende valitsusväliste organisatsioonide liikmesus ja kaasamine, kes tegelevad vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaigustest enim mõjutatud kogukondadega.

Muudatusettepanek 345

Muudatusettepanek 345

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 107 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peale artiklis 21 sätestatud ülesannete on sidusrühmade rühmal ka järgmised ülesanded: | 2.
     Peale artiklis 21 sätestatud ülesannete on sidusrühmade rühmal ka järgmised ülesanded: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Peale artiklis 21 sätestatud ülesannete on sidusrühmade rühmal ka järgmised ülesanded:

2.
     Peale artiklis 21 sätestatud ülesannete on sidusrühmade rühmal ka järgmised ülesanded:

Muudatusettepanek 346

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – pealkiri

Artikkel 111 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koostöö Euroopa
  Ravimiameti ning
  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega | Koostöö
  Aafrika ja
  Euroopa
  Ravimiametitega,
  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega
  ning teiste asjaomaste asutuste ja organisatsioonidega |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Koostöö Euroopa
  Ravimiameti ning
  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega

Ravimiameti ning

Koostöö
  Aafrika ja
  Euroopa
  Ravimiametitega,
  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega
  ning teiste asjaomaste asutuste ja organisatsioonidega

Aafrika ja

Ravimiametitega,

ning teiste asjaomaste asutuste ja organisatsioonidega

Muudatusettepanek 347

Muudatusettepanek 347

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõik 1

Artikkel 111 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte tagab tiheda koostöö Euroopa Ravimiameti ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega. | Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte tagab tiheda koostöö Euroopa Ravimiameti ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega
  , samuti asjaomaste Aafrika asutuste ja organisatsioonidega, sealhulgas haiguste tõrje ja ennetamise Aafrika keskuste, Aafrika Liidu piirkondlike majandusühenduste, Aafrika Liidu arenguagentuuri ja Aafrika Teaduste Akadeemiaga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte tagab tiheda koostöö Euroopa Ravimiameti ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega.

Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte tagab tiheda koostöö Euroopa Ravimiameti ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega
  , samuti asjaomaste Aafrika asutuste ja organisatsioonidega, sealhulgas haiguste tõrje ja ennetamise Aafrika keskuste, Aafrika Liidu piirkondlike majandusühenduste, Aafrika Liidu arenguagentuuri ja Aafrika Teaduste Akadeemiaga
  .

, samuti asjaomaste Aafrika asutuste ja organisatsioonidega, sealhulgas haiguste tõrje ja ennetamise Aafrika keskuste, Aafrika Liidu piirkondlike majandusühenduste, Aafrika Liidu arenguagentuuri ja Aafrika Teaduste Akadeemiaga

Muudatusettepanek 348

Muudatusettepanek 348

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112 – lõik 1

Artikkel 112 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad tagavad, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis
  asjakohasel juhul
  konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid täiendavaid kasutamiskohustusi. | Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad tagavad, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele
  ja haavatavatele elanikkonnarühmadele ning laiale üldsusele
  kättesaadavad
  ja taskukohased, eelkõige madala sissetulekuga piirkondades,
  õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid täiendavaid kasutamiskohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad tagavad, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis
  asjakohasel juhul
  konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid täiendavaid kasutamiskohustusi.

asjakohasel juhul

Ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad tagavad, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele
  ja haavatavatele elanikkonnarühmadele ning laiale üldsusele
  kättesaadavad
  ja taskukohased, eelkõige madala sissetulekuga piirkondades,
  õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid täiendavaid kasutamiskohustusi.

ja haavatavatele elanikkonnarühmadele ning laiale üldsusele

ja taskukohased, eelkõige madala sissetulekuga piirkondades,

Muudatusettepanek 349

Muudatusettepanek 349

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 113 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | soodustada sellise ohutu, tõhusa, inimesekeskse ja kulutõhusa innovatsiooni väljatöötamist, mis täidab rahva strateegilisi tervisealaseid rahuldamata vajadusi, näidates vähemalt viie näite varal tervishoiutoodete või -teenuste integreerimise teostatavust, sealhulgas tervishoiusüsteemides kasutamise sobivust. Seotud projektides tuleks käsitleda liidu elanikkonda mõjutavate haiguste ennetamist, diagnoosimist, ravi ja/või tõrjumist, sealhulgas
  panust
  Euroopa vähktõvevastase võitluse
  kavasse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

soodustada sellise ohutu, tõhusa, inimesekeskse ja kulutõhusa innovatsiooni väljatöötamist, mis täidab rahva strateegilisi tervisealaseid rahuldamata vajadusi, näidates vähemalt viie näite varal tervishoiutoodete või -teenuste integreerimise teostatavust, sealhulgas tervishoiusüsteemides kasutamise sobivust. Seotud projektides tuleks käsitleda liidu elanikkonda mõjutavate haiguste ennetamist, diagnoosimist, ravi ja/või tõrjumist, sealhulgas
  panust
  Euroopa vähktõvevastase võitluse
  kavasse;

panust

kavasse;

| b) | soodustada sellise ohutu, tõhusa, inimesekeskse
  , patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohase
  ja kulutõhusa innovatsiooni
  , toodete ja ravi
  väljatöötamist, mis täidab rahva strateegilisi tervisealaseid rahuldamata vajadusi, näidates vähemalt viie näite varal tervishoiutoodete või -teenuste integreerimise teostatavust, sealhulgas tervishoiusüsteemides kasutamise sobivust. Seotud projektides tuleks käsitleda liidu elanikkonda mõjutavate haiguste
  seiret,
  ennetamist, diagnoosimist, ravi ja/või tõrjumist, sealhulgas
  vähivastast võitlust koostoimes
  Euroopa vähktõvevastase võitluse
  kavaga, ning toetust Euroopa Vähiinstituudi ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise Euroopa terviseühtsuse tegevuskava loomisele. |
| --- | --- |

b)

soodustada sellise ohutu, tõhusa, inimesekeskse
  , patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohase
  ja kulutõhusa innovatsiooni
  , toodete ja ravi
  väljatöötamist, mis täidab rahva strateegilisi tervisealaseid rahuldamata vajadusi, näidates vähemalt viie näite varal tervishoiutoodete või -teenuste integreerimise teostatavust, sealhulgas tervishoiusüsteemides kasutamise sobivust. Seotud projektides tuleks käsitleda liidu elanikkonda mõjutavate haiguste
  seiret,
  ennetamist, diagnoosimist, ravi ja/või tõrjumist, sealhulgas
  vähivastast võitlust koostoimes
  Euroopa vähktõvevastase võitluse
  kavaga, ning toetust Euroopa Vähiinstituudi ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise Euroopa terviseühtsuse tegevuskava loomisele.

, patsientidele ja tervishoiusüsteemidele taskukohase

, toodete ja ravi

seiret,

vähivastast võitlust koostoimes

kavaga, ning toetust Euroopa Vähiinstituudi ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise Euroopa terviseühtsuse tegevuskava loomisele.

Muudatusettepanek 350

Muudatusettepanek 350

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 113 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | hoogustada valdkondadevahelist innovatsiooni maailmas konkurentsivõimelise Euroopa tervishoiusektori nimel ja aidata täita Euroopa uue tööstusstrateegia ja Euroopa ravimistrateegia eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

hoogustada valdkondadevahelist innovatsiooni maailmas konkurentsivõimelise Euroopa tervishoiusektori nimel ja aidata täita Euroopa uue tööstusstrateegia ja Euroopa ravimistrateegia eesmärgid.

| c) | hoogustada valdkondadevahelist innovatsiooni maailmas konkurentsivõimelise Euroopa tervishoiusektori nimel ja aidata täita Euroopa uue tööstusstrateegia
  , sealhulgas selle ajakohastud versiooni,
  ja Euroopa ravimistrateegia eesmärgid. |
| --- | --- |

c)

hoogustada valdkondadevahelist innovatsiooni maailmas konkurentsivõimelise Euroopa tervishoiusektori nimel ja aidata täita Euroopa uue tööstusstrateegia
  , sealhulgas selle ajakohastud versiooni,
  ja Euroopa ravimistrateegia eesmärgid.

, sealhulgas selle ajakohastud versiooni,

Muudatusettepanek 351

Muudatusettepanek 351

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aidata paremini mõista
  tervise
  ja haigustega seotud prioriteetsete
  valdkondade määravaid tegureid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aidata paremini mõista
  tervise
  ja haigustega seotud prioriteetsete
  valdkondade määravaid tegureid
  ;

tervise

valdkondade määravaid tegureid

| a) | aidata paremini mõista
  määravaid tegureid, mis on seotud tervisega, täitmata ravivajadustega, hädaolukorraks valmisolekuga, nakkus-
  ja
  harvikhaigustega, sealhulgas sotsiaalmajanduslike ja keskkonnateguritega, mis mõjutavad inimese tervislikku seisundit, ning
  haigustega seotud prioriteetsete
  valdkondadega
  ; |
| --- | --- |

a)

aidata paremini mõista
  määravaid tegureid, mis on seotud tervisega, täitmata ravivajadustega, hädaolukorraks valmisolekuga, nakkus-
  ja
  harvikhaigustega, sealhulgas sotsiaalmajanduslike ja keskkonnateguritega, mis mõjutavad inimese tervislikku seisundit, ning
  haigustega seotud prioriteetsete
  valdkondadega
  ;

määravaid tegureid, mis on seotud tervisega, täitmata ravivajadustega, hädaolukorraks valmisolekuga, nakkus-

harvikhaigustega, sealhulgas sotsiaalmajanduslike ja keskkonnateguritega, mis mõjutavad inimese tervislikku seisundit, ning

valdkondadega

Muudatusettepanek 352

Muudatusettepanek 352

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | lõimida killustatud terviseuuringute ja innovatsiooni alased jõupingutused, tuua selleks kokku tervishoiusektori harud ja muud sidusrühmad ning keskenduda rahvatervise rahuldamata vajadustele, et võimaldada välja töötada vahendeid, andmeid, platvorme, tehnoloogiat ja protsesse haiguste paremaks prognoosimiseks, ennetamiseks, tõkestamiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks ja tõrjumiseks, täites lõppkasutajate vajadused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

lõimida killustatud terviseuuringute ja innovatsiooni alased jõupingutused, tuua selleks kokku tervishoiusektori harud ja muud sidusrühmad ning keskenduda rahvatervise rahuldamata vajadustele, et võimaldada välja töötada vahendeid, andmeid, platvorme, tehnoloogiat ja protsesse haiguste paremaks prognoosimiseks, ennetamiseks, tõkestamiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks ja tõrjumiseks, täites lõppkasutajate vajadused;

| b) | lõimida killustatud terviseuuringute ja innovatsiooni alased jõupingutused, tuua selleks kokku tervishoiusektori harud ja muud sidusrühmad ning keskenduda rahvatervise rahuldamata vajadustele, et võimaldada välja töötada vahendeid, andmeid, platvorme, tehnoloogiat ja protsesse haiguste paremaks prognoosimiseks, ennetamiseks, tõkestamiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks ja tõrjumiseks, täites
  patsientide ja
  lõppkasutajate vajadused
  , ning ületada täitmata ravivajadustega seotud turutõrked
  ; |
| --- | --- |

b)

lõimida killustatud terviseuuringute ja innovatsiooni alased jõupingutused, tuua selleks kokku tervishoiusektori harud ja muud sidusrühmad ning keskenduda rahvatervise rahuldamata vajadustele, et võimaldada välja töötada vahendeid, andmeid, platvorme, tehnoloogiat ja protsesse haiguste paremaks prognoosimiseks, ennetamiseks, tõkestamiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks ja tõrjumiseks, täites
  patsientide ja
  lõppkasutajate vajadused
  , ning ületada täitmata ravivajadustega seotud turutõrked
  ;

patsientide ja

, ning ületada täitmata ravivajadustega seotud turutõrked

Muudatusettepanek 353

Muudatusettepanek 353

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kasutada ära digitaliseerimise ja andmevahetuse täit potentsiaali tervishoius; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kasutada ära digitaliseerimise ja andmevahetuse täit potentsiaali tervishoius;

| d) | kasutada ära digitaliseerimise ja andmevahetuse täit potentsiaali tervishoius
  , rakendades koostoimet selliste algatustega nagu Euroopa terviseandmete ruum, järgides samal ajal andmekaitse põhimõtteid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725

   (1a); |
| --- | --- |

d)

kasutada ära digitaliseerimise ja andmevahetuse täit potentsiaali tervishoius
  , rakendades koostoimet selliste algatustega nagu Euroopa terviseandmete ruum, järgides samal ajal andmekaitse põhimõtteid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725

   (1a);

, rakendades koostoimet selliste algatustega nagu Euroopa terviseandmete ruum, järgides samal ajal andmekaitse põhimõtteid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725

1a

Muudatusettepanek 354

Muudatusettepanek 354

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 113 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | tõhustada Euroopa teadusuuringuid harvikhaiguste valdkonnas ja arendada koostoimet teiste programmi „Euroopa horisont“ algatustega selles valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

tõhustada Euroopa teadusuuringuid harvikhaiguste valdkonnas ja arendada koostoimet teiste programmi „Euroopa horisont“ algatustega selles valdkonnas.

tõhustada Euroopa teadusuuringuid harvikhaiguste valdkonnas ja arendada koostoimet teiste programmi „Euroopa horisont“ algatustega selles valdkonnas.

Muudatusettepanek 355

Muudatusettepanek 355

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | edendab tihedat ja pikaajalist koostööd liidu, teiste liikmete, panustavate partnerite ja muude tervishoius tegutsevate sidusrühmade, näiteks muude asjaomaste tööstusharude, tervishoiuasutuste (nagu reguleerivad asutused, tervishoiutehnoloogia hindamise organid ja maksjad), patsientide organisatsioonide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate ning akadeemiliste ringkondade vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

edendab tihedat ja pikaajalist koostööd liidu, teiste liikmete, panustavate partnerite ja muude tervishoius tegutsevate sidusrühmade, näiteks muude asjaomaste tööstusharude, tervishoiuasutuste (nagu reguleerivad asutused, tervishoiutehnoloogia hindamise organid ja maksjad), patsientide organisatsioonide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate ning akadeemiliste ringkondade vahel;

| a) | edendab tihedat ja pikaajalist koostööd liidu, teiste liikmete, panustavate partnerite ja muude tervishoius tegutsevate sidusrühmade, näiteks muude asjaomaste tööstusharude, tervishoiuasutuste (nagu reguleerivad asutused, tervishoiutehnoloogia hindamise organid ja maksjad), patsientide organisatsioonide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate ning akadeemiliste ringkondade
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  vahel; |
| --- | --- |

a)

edendab tihedat ja pikaajalist koostööd liidu, teiste liikmete, panustavate partnerite ja muude tervishoius tegutsevate sidusrühmade, näiteks muude asjaomaste tööstusharude, tervishoiuasutuste (nagu reguleerivad asutused, tervishoiutehnoloogia hindamise organid ja maksjad), patsientide organisatsioonide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate ning akadeemiliste ringkondade
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  vahel;

ja kodanikuühiskonna organisatsioonide

Muudatusettepanek 356

Muudatusettepanek 356

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagab, et kõigil sidusrühmadel on võimalus teha ettepanekuid tulevaste projektikonkursside valdkondade kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagab, et kõigil sidusrühmadel on võimalus teha ettepanekuid tulevaste projektikonkursside valdkondade kohta;

| c) | tagab, et kõigil sidusrühmadel on võimalus teha ettepanekuid tulevaste projektikonkursside valdkondade kohta
  , tuginedes sisulistele regulaarsetele avalikele konsultatsioonidele ja sidusrühmade foorumi iga-aastase kohtumise korraldamisele
  ; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõigil sidusrühmadel on võimalus teha ettepanekuid tulevaste projektikonkursside valdkondade kohta
  , tuginedes sisulistele regulaarsetele avalikele konsultatsioonidele ja sidusrühmade foorumi iga-aastase kohtumise korraldamisele
  ;

, tuginedes sisulistele regulaarsetele avalikele konsultatsioonidele ja sidusrühmade foorumi iga-aastase kohtumise korraldamisele

Muudatusettepanek 357

Muudatusettepanek 357

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | tagab, et toetusesaajad järgivad juurdepääsu, tulemuslikkuse, taskukohasuse ja kättesaadavuse põhimõtteid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

tagab, et toetusesaajad järgivad juurdepääsu, tulemuslikkuse, taskukohasuse ja kättesaadavuse põhimõtteid;

tagab, et toetusesaajad järgivad juurdepääsu, tulemuslikkuse, taskukohasuse ja kättesaadavuse põhimõtteid;

Muudatusettepanek 358

Muudatusettepanek 358

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | vaatab korrapäraselt üle uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava ning kohandab seda vajaduse korral, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut või esilekerkivaid rahvatervise vajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

vaatab korrapäraselt üle uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava ning kohandab seda vajaduse korral, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut või esilekerkivaid rahvatervise vajadusi;

| d) | vaatab
  koostöös tervishoiutöötajate ja patsientide ühendustega ning innovatsioonikomisjoniga
  korrapäraselt üle uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava ning kohandab seda vajaduse korral, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut või esilekerkivaid rahvatervise vajadusi; |
| --- | --- |

d)

vaatab
  koostöös tervishoiutöötajate ja patsientide ühendustega ning innovatsioonikomisjoniga
  korrapäraselt üle uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava ning kohandab seda vajaduse korral, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut või esilekerkivaid rahvatervise vajadusi;

koostöös tervishoiutöötajate ja patsientide ühendustega ning innovatsioonikomisjoniga

Muudatusettepanek 359

Muudatusettepanek 359

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | avaldab teavet projektide kohta, sealhulgas osalevad üksused, uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahalise panuse summa ja eraldatud mitterahaline panus osaleja kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

avaldab teavet projektide kohta, sealhulgas osalevad üksused, uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahalise panuse summa ja eraldatud mitterahaline panus osaleja kohta;

| e) | avaldab
  aegsasti
  teavet projektide kohta, sealhulgas osalevad üksused, uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahalise panuse summa ja eraldatud mitterahaline panus osaleja kohta; |
| --- | --- |

e)

avaldab
  aegsasti
  teavet projektide kohta, sealhulgas osalevad üksused, uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahalise panuse summa ja eraldatud mitterahaline panus osaleja kohta;

aegsasti

Muudatusettepanek 360

Muudatusettepanek 360

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | korraldab korrapärase teavitustegevuse, sealhulgas vähemalt kord aastas kohtumise huvirühmade ja sidusrühmadega, et tagada uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse avatus ja läbipaistvus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

korraldab korrapärase teavitustegevuse, sealhulgas vähemalt kord aastas kohtumise huvirühmade ja sidusrühmadega, et tagada uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse avatus ja läbipaistvus;

| f) | korraldab korrapärase teavitustegevuse, sealhulgas vähemalt kord aastas kohtumise huvirühmade ja sidusrühmadega, et tagada uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse
  kaasavus,
  avatus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

f)

korraldab korrapärase teavitustegevuse, sealhulgas vähemalt kord aastas kohtumise huvirühmade ja sidusrühmadega, et tagada uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse
  kaasavus,
  avatus ja läbipaistvus;

kaasavus,

Muudatusettepanek 361

Muudatusettepanek 361

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 115 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 115 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | radioloogia, elektromeditsiini ja tervishoiu IT-sektori Euroopa koordinatsioonikomitee (COCIR), Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

radioloogia, elektromeditsiini ja tervishoiu IT-sektori Euroopa koordinatsioonikomitee (COCIR), Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõttega;

| b) | radioloogia, elektromeditsiini ja tervishoiu IT-sektori Euroopa koordinatsioonikomitee (COCIR), Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ; |
| --- | --- |

b)

radioloogia, elektromeditsiini ja tervishoiu IT-sektori Euroopa koordinatsioonikomitee (COCIR), Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit, EuropaBio, MedTech Europe, VaccinesEurope, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides
  ;

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjaomastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 362

Muudatusettepanek 362

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 117 – lõige 5

Artikkel 117 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Muudes kui programmiga „Euroopa Horisont“ assotsieerunud kolmandates riikides kaudsete meetmete raames tehtud kulud
  on
  põhjendatud ja
  vastavad
  artiklis 113 sätestatud eesmärkidele. Need ei tohi ületada 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks muude liikmete kui liidu ja osalevate partnerite tehtud mitterahalisest panusest. Tegevuskulude katteks tehtud mitterahaliseks panuseks ei loeta kulusid, mis ületavad 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisest panusest. | 5.   Muudes kui programmiga „Euroopa Horisont“ assotsieerunud kolmandates riikides kaudsete meetmete raames tehtud kulud
  peavad olema
  põhjendatud ja
  vastama
  artiklis 113 sätestatud eesmärkidele
  ning omama liidule positiivset välismõju
  . Need ei tohi ületada 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks muude liikmete kui liidu ja osalevate partnerite tehtud mitterahalisest panusest. Tegevuskulude katteks tehtud mitterahaliseks panuseks ei loeta kulusid, mis ületavad 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisest panusest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Muudes kui programmiga „Euroopa Horisont“ assotsieerunud kolmandates riikides kaudsete meetmete raames tehtud kulud
  on
  põhjendatud ja
  vastavad
  artiklis 113 sätestatud eesmärkidele. Need ei tohi ületada 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks muude liikmete kui liidu ja osalevate partnerite tehtud mitterahalisest panusest. Tegevuskulude katteks tehtud mitterahaliseks panuseks ei loeta kulusid, mis ületavad 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisest panusest.

5.   Muudes kui programmiga „Euroopa Horisont“ assotsieerunud kolmandates riikides kaudsete meetmete raames tehtud kulud
  peavad olema
  põhjendatud ja
  vastama
  artiklis 113 sätestatud eesmärkidele
  ning omama liidule positiivset välismõju
  . Need ei tohi ületada 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks muude liikmete kui liidu ja osalevate partnerite tehtud mitterahalisest panusest. Tegevuskulude katteks tehtud mitterahaliseks panuseks ei loeta kulusid, mis ületavad 20 % uuendusliku tervishoiu algatuse programmi tasandil tegevuskulude katteks tehtud mitterahalisest panusest.

Muudatusettepanek 363

Muudatusettepanek 363

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 118 – lõige 2

Artikkel 118 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asjakohasel juhul hõlmavad projektitaotlused nendega seotud lisategevuse
  kava
  . Sellise projektipõhise lisategevusega seotud kulud tuleb teha taotluse esitamise kuupäevast kuni
  kahe
  aasta jooksul pärast kaudse meetme lõppkuupäeva. | 2.   Asjakohasel juhul hõlmavad projektitaotlused
  kava
  nendega seotud lisategevuse
  kvantifitseerimiseks
  . Sellise projektipõhise lisategevusega seotud kulud tuleb teha taotluse esitamise kuupäevast kuni
  kolme
  aasta jooksul pärast kaudse meetme lõppkuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asjakohasel juhul hõlmavad projektitaotlused nendega seotud lisategevuse
  kava
  . Sellise projektipõhise lisategevusega seotud kulud tuleb teha taotluse esitamise kuupäevast kuni
  kahe
  aasta jooksul pärast kaudse meetme lõppkuupäeva.

2.   Asjakohasel juhul hõlmavad projektitaotlused
  kava
  nendega seotud lisategevuse
  kvantifitseerimiseks
  . Sellise projektipõhise lisategevusega seotud kulud tuleb teha taotluse esitamise kuupäevast kuni
  kolme
  aasta jooksul pärast kaudse meetme lõppkuupäeva.

Muudatusettepanek 364

Muudatusettepanek 364

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 119 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 119 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | sõltumatu teadusnõukogu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

sõltumatu teadusnõukogu;

sõltumatu teadusnõukogu;

Muudatusettepanek 365

Muudatusettepanek 365

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 1

Artikkel 122 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Innovatsioonikomisjon nõustab juhatust
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud küsimustes
  kooskõlas artikliga 19
  . | 1.   
  Artiklis 19 osutatud teadusnõukogu arvamuste põhjal võib innovatsioonikomisjon anda juhatusele täiendavat nõu
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud küsimustes
  ning muudes strateegilistes küsimustes
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Innovatsioonikomisjon nõustab juhatust
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud küsimustes
  kooskõlas artikliga 19
  .

1.   
  Artiklis 19 osutatud teadusnõukogu arvamuste põhjal võib innovatsioonikomisjon anda juhatusele täiendavat nõu
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud küsimustes
  ning muudes strateegilistes küsimustes
  .

Muudatusettepanek 366

Muudatusettepanek 366

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 122 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Innovatsioonikomisjoni kuuluvad järgmised
  alalised
  liikmed: | 2.   Innovatsioonikomisjoni kuuluvad järgmised liikmed: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Innovatsioonikomisjoni kuuluvad järgmised
  alalised
  liikmed:

2.   Innovatsioonikomisjoni kuuluvad järgmised liikmed:

Muudatusettepanek 367

Muudatusettepanek 367

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 122 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kaks
  teadusringkondade esindajat
  , kelle nimetab juhatus artikli 19 lõike 4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kaks
  teadusringkondade esindajat
  , kelle nimetab juhatus artikli 19 lõike 4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi
  ;

kaks

, kelle nimetab juhatus artikli 19 lõike 4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi

| d) | neli
  teadusringkondade esindajat; |
| --- | --- |

d)

neli
  teadusringkondade esindajat;

neli

Muudatusettepanek 368

Muudatusettepanek 368

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 122 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kuni kuus alalist liiget
  , kelle nimetab juhatus artikli 19
  lõike
   4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi
  , tagades eelkõige tervishoiu sidusrühmade asjakohase esindatuse, hõlmates eriti avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

kuni kuus alalist liiget
  , kelle nimetab juhatus artikli 19
  lõike
   4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi
  , tagades eelkõige tervishoiu sidusrühmade asjakohase esindatuse, hõlmates eriti avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid
  ;

kuni kuus alalist liiget

lõike

, tagades eelkõige tervishoiu sidusrühmade asjakohase esindatuse, hõlmates eriti avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid

| e) | kuus tervishoiuga seotud sidusrühmade esindajat, hõlmates eelkõige avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid
  , kelle nimetab juhatus artikli 19
  lõigete 2 ja
  4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi; |
| --- | --- |

e)

kuus tervishoiuga seotud sidusrühmade esindajat, hõlmates eelkõige avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid
  , kelle nimetab juhatus artikli 19
  lõigete 2 ja
  4 kohaselt pärast avatud valikuprotsessi;

kuus tervishoiuga seotud sidusrühmade esindajat, hõlmates eelkõige avalikku sektorit, patsiente ja üldiselt lõppkasutajaid

lõigete 2 ja

Muudatusettepanek 369

Muudatusettepanek 369

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 122 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed võivad asjakohasel juhul konkreetsete teemade arutamiseks nimetada ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed. Kokku võivad nad iga koosoleku jaoks nimetada kuni kuus ajutist liiget. | Innovatsioonikomisjoni liikmed võivad asjakohasel juhul konkreetsete teemade arutamiseks nimetada ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed. Kokku võivad nad iga koosoleku jaoks nimetada kuni kuus ajutist liiget. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed võivad asjakohasel juhul konkreetsete teemade arutamiseks nimetada ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed. Kokku võivad nad iga koosoleku jaoks nimetada kuni kuus ajutist liiget.

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad

Innovatsioonikomisjoni liikmed võivad asjakohasel juhul konkreetsete teemade arutamiseks nimetada ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed. Kokku võivad nad iga koosoleku jaoks nimetada kuni kuus ajutist liiget.

Muudatusettepanek 370

Muudatusettepanek 370

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3 – lõik 3

Artikkel 122 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed nimetavad ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed konsensuse alusel kindlaks ajavahemikuks. Nad edastavad oma otsused programmibüroole ja teistele alalistele liikmetele. | Innovatsioonikomisjoni liikmed nimetavad ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed konsensuse alusel kindlaks ajavahemikuks. Nad edastavad oma otsused programmibüroole ja teistele alalistele liikmetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed nimetavad ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed konsensuse alusel kindlaks ajavahemikuks. Nad edastavad oma otsused programmibüroole ja teistele alalistele liikmetele.

Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad

Innovatsioonikomisjoni liikmed nimetavad ajutised innovatsioonikomisjoni liikmed konsensuse alusel kindlaks ajavahemikuks. Nad edastavad oma otsused programmibüroole ja teistele alalistele liikmetele.

Muudatusettepanek 371

Muudatusettepanek 371

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 122 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innovatsioonikomisjoni abistab sõltumatu teadusnõukogu, eelkõige seoses nõuannetega uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärkidega seotud teaduslike, strateegiliste ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Innovatsioonikomisjoni abistab sõltumatu teadusnõukogu, eelkõige seoses nõuannetega uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte eesmärkidega seotud teaduslike, strateegiliste ja tehnoloogiliste prioriteetide kohta.

Muudatusettepanek 372

Muudatusettepanek 372

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt a

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teadusprioriteedid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teadusprioriteedid;

| a) | teadusprioriteedid
  , mis põhinevad sõltumatu teadusnõukogu saadud nõuannetel
  ; |
| --- | --- |

a)

teadusprioriteedid
  , mis põhinevad sõltumatu teadusnõukogu saadud nõuannetel
  ;

, mis põhinevad sõltumatu teadusnõukogu saadud nõuannetel

Muudatusettepanek 373

Muudatusettepanek 373

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt e

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | koostoime loomine programmi „Euroopa horisont“ muu tegevusega, sealhulgas teiste Euroopa partnerlustega ning muude liidu ja riiklike rahastamisprogrammidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

koostoime loomine programmi „Euroopa horisont“ muu tegevusega, sealhulgas teiste Euroopa partnerlustega ning muude liidu ja riiklike rahastamisprogrammidega.

| e) | koostoime loomine programmi „Euroopa horisont“ muu tegevusega, sealhulgas teiste Euroopa partnerlustega
  ja missioonidega, eriti ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttega,
  ning muude liidu ja riiklike rahastamisprogrammidega. |
| --- | --- |

e)

koostoime loomine programmi „Euroopa horisont“ muu tegevusega, sealhulgas teiste Euroopa partnerlustega
  ja missioonidega, eriti ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttega,
  ning muude liidu ja riiklike rahastamisprogrammidega.

ja missioonidega, eriti ülemaailmse tervisealgatuse ühisettevõttega,

Muudatusettepanek 374

Muudatusettepanek 374

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt e a (uus)

Artikkel 122 – lõige 4 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | projektitulemuste ühiskondlik kasutuselevõtt, kättesaadavus ja taskukohasus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

projektitulemuste ühiskondlik kasutuselevõtt, kättesaadavus ja taskukohasus;

projektitulemuste ühiskondlik kasutuselevõtt, kättesaadavus ja taskukohasus;

Muudatusettepanek 375

Muudatusettepanek 375

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 5

Artikkel 122 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Innovatsioonikomisjoni
  esimees on tegevdirektor
  . Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib
  tegevdirektor
  nimetada enda asemel innovatsioonikomisjoni esimeheks
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte programmibüroo kogenud liikme
  . | 5.   Innovatsioonikomisjoni
  alalised esindajad valivad oma liikmete hulgast esimehe vastavalt artikli 19 lõikele 5
  . Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib
  innovatsioonikomisjoni esimees erandkorras
  nimetada enda asemel innovatsioonikomisjoni esimeheks
  mõne muu innovatsioonikomisjoni liikme teadusringkonna esindajate hulgast
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Innovatsioonikomisjoni
  esimees on tegevdirektor
  . Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib
  tegevdirektor
  nimetada enda asemel innovatsioonikomisjoni esimeheks
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte programmibüroo kogenud liikme
  .

5.   Innovatsioonikomisjoni
  alalised esindajad valivad oma liikmete hulgast esimehe vastavalt artikli 19 lõikele 5
  . Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib
  innovatsioonikomisjoni esimees erandkorras
  nimetada enda asemel innovatsioonikomisjoni esimeheks
  mõne muu innovatsioonikomisjoni liikme teadusringkonna esindajate hulgast
  .

Muudatusettepanek 376

Muudatusettepanek 376

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 6

Artikkel 122 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 19 lõikes 8 osutatud aruande osana võtavad
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed pärast arutelu kõigi koosolekul osalevate innovatsioonikomisjoni liikmetega konsensuse alusel vastu ettepanekuid lõikes 4 osutatud küsimustes. Kui konsensust ei saavutata, teavitab esimees olukorrast juhatust. Iga innovatsioonikomisjoni liige võib aruandes väljendada eriarvamust. | 6.   Artikli 19 lõikes 8 osutatud aruande osana võtavad innovatsioonikomisjoni liikmed pärast arutelu kõigi koosolekul osalevate innovatsioonikomisjoni liikmetega konsensuse alusel vastu ettepanekuid lõikes 4 osutatud küsimustes. Kui konsensust ei saavutata, teavitab esimees olukorrast juhatust. Iga innovatsioonikomisjoni liige võib aruandes väljendada eriarvamust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 19 lõikes 8 osutatud aruande osana võtavad
  uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte liikmeid esindavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed pärast arutelu kõigi koosolekul osalevate innovatsioonikomisjoni liikmetega konsensuse alusel vastu ettepanekuid lõikes 4 osutatud küsimustes. Kui konsensust ei saavutata, teavitab esimees olukorrast juhatust. Iga innovatsioonikomisjoni liige võib aruandes väljendada eriarvamust.

6.   Artikli 19 lõikes 8 osutatud aruande osana võtavad innovatsioonikomisjoni liikmed pärast arutelu kõigi koosolekul osalevate innovatsioonikomisjoni liikmetega konsensuse alusel vastu ettepanekuid lõikes 4 osutatud küsimustes. Kui konsensust ei saavutata, teavitab esimees olukorrast juhatust. Iga innovatsioonikomisjoni liige võib aruandes väljendada eriarvamust.

Muudatusettepanek 377

Muudatusettepanek 377

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 7

Artikkel 122 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Innovatsioonikomisjon peab korralisi koosolekuid vähemalt kaks korda aastas. Innovatsioonikomisjon võib pidada erakorralisi koosolekuid Euroopa Komisjoni esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete või muid liikmeid kui liitu esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete
  enamuse
  nõudmisel. | 7.   Innovatsioonikomisjon peab korralisi koosolekuid vähemalt kaks korda aastas. Innovatsioonikomisjon võib pidada erakorralisi koosolekuid Euroopa Komisjoni esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete või
  vähemalt ühe neljandiku
  muid liikmeid kui liitu esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete nõudmisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Innovatsioonikomisjon peab korralisi koosolekuid vähemalt kaks korda aastas. Innovatsioonikomisjon võib pidada erakorralisi koosolekuid Euroopa Komisjoni esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete või muid liikmeid kui liitu esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete
  enamuse
  nõudmisel.

7.   Innovatsioonikomisjon peab korralisi koosolekuid vähemalt kaks korda aastas. Innovatsioonikomisjon võib pidada erakorralisi koosolekuid Euroopa Komisjoni esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete või
  vähemalt ühe neljandiku
  muid liikmeid kui liitu esindavate innovatsioonikomisjoni liikmete nõudmisel.

Muudatusettepanek 378

Muudatusettepanek 378

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 8

Artikkel 122 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   
  Enne koosolekuid
  vahetavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed
  asjakohast teavet ja arutavad mõtteid sobivas vormis. Nad kooskõlastavad oma tegevust vajadust mööda teiste nõuandvate rühmade tegevusega. | 8.   
  Innovatsioonikomisjoni liikmed
  vahetavad asjakohast teavet ja arutavad mõtteid
  enne koosolekuid
  sobivas vormis. Nad kooskõlastavad oma tegevust vajadust mööda teiste nõuandvate rühmade tegevusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   
  Enne koosolekuid
  vahetavad
  innovatsioonikomisjoni liikmed
  asjakohast teavet ja arutavad mõtteid sobivas vormis. Nad kooskõlastavad oma tegevust vajadust mööda teiste nõuandvate rühmade tegevusega.

8.   
  Innovatsioonikomisjoni liikmed
  vahetavad asjakohast teavet ja arutavad mõtteid
  enne koosolekuid
  sobivas vormis. Nad kooskõlastavad oma tegevust vajadust mööda teiste nõuandvate rühmade tegevusega.

Muudatusettepanek 379

Muudatusettepanek 379

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 122 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Innovatsioonikomisjoni liikmed nimetatakse ametisse nende pädevuse ja asjatundlikkuse alusel, et tagada ühisettevõttele teadus- ja tervishoiuvajadustel põhinevate soovituste andmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Innovatsioonikomisjoni liikmed nimetatakse ametisse nende pädevuse ja asjatundlikkuse alusel, et tagada ühisettevõttele teadus- ja tervishoiuvajadustel põhinevate soovituste andmine.

Muudatusettepanek 380

Muudatusettepanek 380

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 – lõige 8 b (uus)

Artikkel 122 – lõige 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Sidusrühmade rühm korraldab korrapäraselt avalikke konsultatsioone, sealhulgas kavandatud algatuste kohta, edendab rahvusvahelist koostööd, soodustab teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamist ning tugevdab koostööd ja koostoimet muude liidu ja ülemaailmsete algatustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8b.
     
  Sidusrühmade rühm korraldab korrapäraselt avalikke konsultatsioone, sealhulgas kavandatud algatuste kohta, edendab rahvusvahelist koostööd, soodustab teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kasutamist ning tugevdab koostööd ja koostoimet muude liidu ja ülemaailmsete algatustega.

Muudatusettepanek 381

Muudatusettepanek 381

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 122 a (uus)

Artikkel 122 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 122a |
| | Sõltumatu teadusnõukogu |
| | Peale artiklis 19 sätestatud ülesannete on sõltumatul teadusnõukogul ka järgmised ülesanded: |
| | a) | jagada teavet uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte käsitletavate teaduslike, strateegiliste, tehnoloogiliste ja innovatsioonilaste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas ja sellele järgnevates tööprogrammides või muudes samaväärsetes dokumentides, ning võttes arvesse lähedaste sektorite vajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 122a

Artikkel 122a

Sõltumatu teadusnõukogu

Sõltumatu teadusnõukogu

Peale artiklis 19 sätestatud ülesannete on sõltumatul teadusnõukogul ka järgmised ülesanded:

Peale artiklis 19 sätestatud ülesannete on sõltumatul teadusnõukogul ka järgmised ülesanded:

a)

a)

jagada teavet uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte käsitletavate teaduslike, strateegiliste, tehnoloogiliste ja innovatsioonilaste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas ja sellele järgnevates tööprogrammides või muudes samaväärsetes dokumentides, ning võttes arvesse lähedaste sektorite vajadusi;

jagada teavet uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte käsitletavate teaduslike, strateegiliste, tehnoloogiliste ja innovatsioonilaste prioriteetide kohta, mis on sätestatud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas ja sellele järgnevates tööprogrammides või muudes samaväärsetes dokumentides, ning võttes arvesse lähedaste sektorite vajadusi;

| b) | esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte ning lisaväärtusega koostoimet võimaldavate programmide, poliitika ja sektorite vahel; |
| --- | --- |

b)

b)

esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte ning lisaväärtusega koostoimet võimaldavate programmide, poliitika ja sektorite vahel;

esitada soovitusi konkreetse koostoime loomiseks uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte ning lisaväärtusega koostoimet võimaldavate programmide, poliitika ja sektorite vahel;

| c) | anda juhatusele nõu teaduse tipptaseme edendamise strateegiate kohta; |
| --- | --- |

c)

c)

anda juhatusele nõu teaduse tipptaseme edendamise strateegiate kohta;

anda juhatusele nõu teaduse tipptaseme edendamise strateegiate kohta;

| d) | jagada teavet innovatsioonikomisjoniga. |
| --- | --- |

d)

d)

jagada teavet innovatsioonikomisjoniga.

jagada teavet innovatsioonikomisjoniga.

Sõltumatu teadusnõukogu koosneb kaheksast sõltumatust esindajast, kes nimetatakse ametisse pärast avalikku valikumenetlust vastavalt artikli 19 lõikele 4. Sõltumatu teadusnõukogu koosseis on sooliselt tasakaalustatud ja geograafiliselt mitmekesine.

Sõltumatu teadusnõukogu koosneb kaheksast sõltumatust esindajast, kes nimetatakse ametisse pärast avalikku valikumenetlust vastavalt artikli 19 lõikele 4. Sõltumatu teadusnõukogu koosseis on sooliselt tasakaalustatud ja geograafiliselt mitmekesine.

Sõltumatu teadusnõukogu võtab vastu oma kodukorra.

Sõltumatu teadusnõukogu võtab vastu oma kodukorra.

Muudatusettepanek 382

Muudatusettepanek 382

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 1

Artikkel 123 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse tähenduses on rahvatervise rahuldamata vajadus määratletud kui
  vajadus
  , mida tervishoiusüsteemid praegu ei täida kättesaadavuse või juurdepääsu puudumise tõttu, näiteks kui puudub haiguse rahuldav diagnoosi-, ennetus- või raviviis või kui inimeste juurdepääs tervishoiule on piiratud kalliduse, tervishoiuasutuse kauguse või ooteaja tõttu. Inimesekeskne tervishoid tähendab tervishoiu käsitlust, milles lähtutakse teadlikult üksikisiku, hooldaja, pere ja kogukonna vaatenurgast ning neid peetakse nende vajaduste ja eelistuste, mitte konkreetsete haiguste järgi korraldatud tervishoiusüsteemi osalejateks ja kasutajateks. | 1.   Käesoleva määruse tähenduses on rahvatervise rahuldamata vajadus määratletud kui
  tervishoiuvajadus
  , mida tervishoiusüsteemid praegu ei täida kättesaadavuse
  , taskukohasuse
  või juurdepääsu puudumise tõttu, näiteks kui puudub
  konkreetse rahvatervise probleemi (nii nakkushaiguse kui ka mittenakkava
  haiguse
  ) või tervisliku seisundi toimiv, tõhus ja
  rahuldav diagnoosi-, ennetus- või raviviis või kui inimeste juurdepääs tervishoiule on piiratud kalliduse,
  sealhulgas omaosaluse,
  tervishoiuasutuse kauguse või ooteaja tõttu.
  Rahvatervise rahuldamata vajaduse määratluses võetakse arvesse ka probleeme, mis on loetletud hiljutistes usaldusväärsete allikate aruannetes, nagu Euroopa ametid ja asutused ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), pöörates erilist tähelepanu WHO Euroopa piirkondliku büroo välja töötatud näitajatele ja prioriteetsete ravimite nimekirjale.
  Inimesekeskne tervishoid tähendab tervishoiu käsitlust, milles lähtutakse teadlikult üksikisiku, hooldaja, pere ja kogukonna vaatenurgast ning neid peetakse nende vajaduste ja eelistuste, mitte konkreetsete haiguste järgi korraldatud tervishoiusüsteemi osalejateks ja kasutajateks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse tähenduses on rahvatervise rahuldamata vajadus määratletud kui
  vajadus
  , mida tervishoiusüsteemid praegu ei täida kättesaadavuse või juurdepääsu puudumise tõttu, näiteks kui puudub haiguse rahuldav diagnoosi-, ennetus- või raviviis või kui inimeste juurdepääs tervishoiule on piiratud kalliduse, tervishoiuasutuse kauguse või ooteaja tõttu. Inimesekeskne tervishoid tähendab tervishoiu käsitlust, milles lähtutakse teadlikult üksikisiku, hooldaja, pere ja kogukonna vaatenurgast ning neid peetakse nende vajaduste ja eelistuste, mitte konkreetsete haiguste järgi korraldatud tervishoiusüsteemi osalejateks ja kasutajateks.

1.   Käesoleva määruse tähenduses on rahvatervise rahuldamata vajadus määratletud kui
  tervishoiuvajadus
  , mida tervishoiusüsteemid praegu ei täida kättesaadavuse
  , taskukohasuse
  või juurdepääsu puudumise tõttu, näiteks kui puudub
  konkreetse rahvatervise probleemi (nii nakkushaiguse kui ka mittenakkava
  haiguse
  ) või tervisliku seisundi toimiv, tõhus ja
  rahuldav diagnoosi-, ennetus- või raviviis või kui inimeste juurdepääs tervishoiule on piiratud kalliduse,
  sealhulgas omaosaluse,
  tervishoiuasutuse kauguse või ooteaja tõttu.
  Rahvatervise rahuldamata vajaduse määratluses võetakse arvesse ka probleeme, mis on loetletud hiljutistes usaldusväärsete allikate aruannetes, nagu Euroopa ametid ja asutused ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), pöörates erilist tähelepanu WHO Euroopa piirkondliku büroo välja töötatud näitajatele ja prioriteetsete ravimite nimekirjale.
  Inimesekeskne tervishoid tähendab tervishoiu käsitlust, milles lähtutakse teadlikult üksikisiku, hooldaja, pere ja kogukonna vaatenurgast ning neid peetakse nende vajaduste ja eelistuste, mitte konkreetsete haiguste järgi korraldatud tervishoiusüsteemi osalejateks ja kasutajateks.

Muudatusettepanek 383

Muudatusettepanek 383

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 2

Artikkel 123 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavad kaudsed meetmed võivad hõlmata kliinilisi uuringuid, mille puhul sihtvaldkond või kasutusnäidustus vastab rahvatervise rahuldamata vajadusele, mis kahjustab või ohustab
  märkimisväärselt
  liidu elanikkonda. | 2.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavad kaudsed meetmed võivad hõlmata kliinilisi uuringuid, mille puhul sihtvaldkond või kasutusnäidustus vastab rahvatervise rahuldamata vajadusele, mis kahjustab või ohustab liidu elanikkonda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavad kaudsed meetmed võivad hõlmata kliinilisi uuringuid, mille puhul sihtvaldkond või kasutusnäidustus vastab rahvatervise rahuldamata vajadusele, mis kahjustab või ohustab
  märkimisväärselt
  liidu elanikkonda.

2.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavad kaudsed meetmed võivad hõlmata kliinilisi uuringuid, mille puhul sihtvaldkond või kasutusnäidustus vastab rahvatervise rahuldamata vajadusele, mis kahjustab või ohustab liidu elanikkonda.

Muudatusettepanek 384

Muudatusettepanek 384

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 123 – lõige 3

Artikkel 123 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad peavad tagama, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis asjakohasel juhul
  konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid
  täiendavaid kasutamiskohustusi. | 3.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad peavad tagama, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on
  taskukohased ja
  üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis asjakohasel juhul
  eelnevalt, kas meede on määratud meede, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid
  täiendavaid kasutamiskohustusi
  , ning see märgitakse ära konkursi- või pakkumiskutses
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad peavad tagama, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis asjakohasel juhul
  konkreetsetele kaudsetele meetmetele kohaldatavaid
  täiendavaid kasutamiskohustusi.

3.   Uuendusliku tervishoiu algatuse ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalejad peavad tagama, et täielikult või osaliselt kaudse meetme tulemuste põhjal välja töötatud tooted ja teenused on
  taskukohased ja
  üldsusele kättesaadavad õiglastel ja mõistlikel tingimustel. Selleks täpsustatakse tööprogrammis asjakohasel juhul
  eelnevalt, kas meede on määratud meede, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid
  täiendavaid kasutamiskohustusi
  , ning see märgitakse ära konkursi- või pakkumiskutses
  .

Muudatusettepanek 385

Muudatusettepanek 385

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 124 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada liidu avatud tehnoloogia alast sõltumatust elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas, et toetada vertikaalsete tööstusharude ja kogu majanduse tulevasi vajadusi. Üldine eesmärk on aidata kahekordistada 2030. aastaks elektroonikakomponentide ja -süsteemide projekteerimise ja tootmise väärtust Euroopas kooskõlas liidu osakaaluga toodete ja teenuste valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada liidu avatud tehnoloogia alast sõltumatust elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas, et toetada vertikaalsete tööstusharude ja kogu majanduse tulevasi vajadusi. Üldine eesmärk on aidata kahekordistada 2030. aastaks elektroonikakomponentide ja -süsteemide projekteerimise ja tootmise väärtust Euroopas kooskõlas liidu osakaaluga toodete ja teenuste valdkonnas;

| a) | suurendada liidu avatud tehnoloogia alast sõltumatust
  ja vastupidavust
  elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas, et toetada vertikaalsete tööstusharude ja kogu majanduse tulevasi vajadusi. Üldine eesmärk on aidata kahekordistada 2030. aastaks elektroonikakomponentide ja -süsteemide projekteerimise ja tootmise väärtust Euroopas kooskõlas liidu osakaaluga toodete ja teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

suurendada liidu avatud tehnoloogia alast sõltumatust
  ja vastupidavust
  elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonnas, et toetada vertikaalsete tööstusharude ja kogu majanduse tulevasi vajadusi. Üldine eesmärk on aidata kahekordistada 2030. aastaks elektroonikakomponentide ja -süsteemide projekteerimise ja tootmise väärtust Euroopas kooskõlas liidu osakaaluga toodete ja teenuste valdkonnas;

ja vastupidavust

Muudatusettepanek 386

Muudatusettepanek 386

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 124 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagada, et komponendi- ja süsteemitehnoloogia aitab lahendada Euroopa sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme. Siht on saavutada kooskõla liidu
  energiatõhususpoliitikaga
  ja
  aidata vähendada 2030. aastaks energiatarbimist 32,5  %
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagada, et komponendi- ja süsteemitehnoloogia aitab lahendada Euroopa sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme. Siht on saavutada kooskõla liidu
  energiatõhususpoliitikaga
  ja
  aidata vähendada 2030. aastaks energiatarbimist 32,5  %
  .

energiatõhususpoliitikaga

aidata vähendada 2030. aastaks energiatarbimist 32,5  %

| c) | tagada, et komponendi- ja süsteemitehnoloogia aitab lahendada Euroopa sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme
  , sealhulgas ressursitõhusust
  . Siht on saavutada kooskõla liidu
  energiatõhususe
  ja
  ringmajanduse poliitikaga, sealhulgas ökodisaini põhimõtetega
  . |
| --- | --- |

c)

tagada, et komponendi- ja süsteemitehnoloogia aitab lahendada Euroopa sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme
  , sealhulgas ressursitõhusust
  . Siht on saavutada kooskõla liidu
  energiatõhususe
  ja
  ringmajanduse poliitikaga, sealhulgas ökodisaini põhimõtetega
  .

, sealhulgas ressursitõhusust

energiatõhususe

ringmajanduse poliitikaga, sealhulgas ökodisaini põhimõtetega

Muudatusettepanek 387

Muudatusettepanek 387

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tekitada
  Euroopas strateegilistes rakendusvaldkondades projekteerimis- ja tootmissuutlikkus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tekitada
  Euroopas strateegilistes rakendusvaldkondades projekteerimis- ja tootmissuutlikkus;

tekitada

| a) | toetada teadust ja innovatsiooni, et tekitada
  Euroopas strateegilistes rakendusvaldkondades projekteerimis- ja tootmissuutlikkus; |
| --- | --- |

a)

toetada teadust ja innovatsiooni, et tekitada
  Euroopas strateegilistes rakendusvaldkondades projekteerimis- ja tootmissuutlikkus;

toetada teadust ja innovatsiooni, et tekitada

Muudatusettepanek 388

Muudatusettepanek 388

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | luua suuri ja väikeseid projekte hõlmav tasakaalus portfell, millega toetatakse teadusuuringutes käsitletava tehnoloogia kiiret rakendamist tööstuses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

luua suuri ja väikeseid projekte hõlmav tasakaalus portfell, millega toetatakse teadusuuringutes käsitletava tehnoloogia kiiret rakendamist tööstuses;

| b) | luua suuri ja väikeseid projekte hõlmav tasakaalus portfell, millega toetatakse teadusuuringutes käsitletava tehnoloogia kiiret rakendamist tööstuses
  , sealhulgas VKEdes
  ; |
| --- | --- |

b)

luua suuri ja väikeseid projekte hõlmav tasakaalus portfell, millega toetatakse teadusuuringutes käsitletava tehnoloogia kiiret rakendamist tööstuses
  , sealhulgas VKEdes
  ;

, sealhulgas VKEdes

Muudatusettepanek 389

Muudatusettepanek 389

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | luua kogu liitu hõlmav dünaamiline ökosüsteem, mis põhineb digitaalsetel väärtusahelatel ja on uutele tulijatele hõlpsamini kättesaadav; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

luua kogu liitu hõlmav dünaamiline ökosüsteem, mis põhineb digitaalsetel väärtusahelatel ja on uutele tulijatele hõlpsamini kättesaadav;

| c) | luua kogu liitu hõlmav dünaamiline ökosüsteem, mis põhineb digitaalsetel väärtusahelatel ja on uutele tulijatele hõlpsamini kättesaadav
  , sh idufirmadele ja VKEdele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ; |
| --- | --- |

c)

luua kogu liitu hõlmav dünaamiline ökosüsteem, mis põhineb digitaalsetel väärtusahelatel ja on uutele tulijatele hõlpsamini kättesaadav
  , sh idufirmadele ja VKEdele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  ;

, sh idufirmadele ja VKEdele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele

Muudatusettepanek 390

Muudatusettepanek 390

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (märts 2021) seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud pooljuhtide, IKT spetsialistide ja ärimudelite digitaliseerimisega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (märts 2021) seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud pooljuhtide, IKT spetsialistide ja ärimudelite digitaliseerimisega;

aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (märts 2021) seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud pooljuhtide, IKT spetsialistide ja ärimudelite digitaliseerimisega;

Muudatusettepanek 391

Muudatusettepanek 391

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tõhustada komponenttehnoloogiat, mis tagab Euroopa elutähtsate taristute ja sektorite turvalisuse, usaldusväärsuse ja energiatõhususe; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tõhustada komponenttehnoloogiat, mis tagab Euroopa elutähtsate taristute ja sektorite turvalisuse, usaldusväärsuse ja energiatõhususe;

| d) | tõhustada komponenttehnoloogiat, mis tagab Euroopa elutähtsate taristute ja sektorite turvalisuse, usaldusväärsuse
  , tulemuslikkuse
  ja energiatõhususe; |
| --- | --- |

d)

tõhustada komponenttehnoloogiat, mis tagab Euroopa elutähtsate taristute ja sektorite turvalisuse, usaldusväärsuse
  , tulemuslikkuse
  ja energiatõhususe;

, tulemuslikkuse

Muudatusettepanek 392

Muudatusettepanek 392

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 124 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | siduda omavahel algatuse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ning ELi poliitika, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

siduda omavahel algatuse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ning ELi poliitika, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus.

| f) | siduda omavahel algatuse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ning ELi poliitika, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus
  , sealhulgas avatud lähtekoodiga lahenduste kaudu
  . |
| --- | --- |

f)

siduda omavahel algatuse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiline tegevuskava ning ELi poliitika, et elektroonikakomponentide ja -süsteemide tehnoloogia panus oleks tõhus
  , sealhulgas avatud lähtekoodiga lahenduste kaudu
  .

, sealhulgas avatud lähtekoodiga lahenduste kaudu

Muudatusettepanek 393

Muudatusettepanek 393

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 126 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | erasektorist pärit liikmed, kelleks on järgmised tööstusühendused
  ja
  nende koosseisu
  kuuluvad üksused
  : AENEAS, mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Prantsusmaal Pariisis; ARTEMIS (ARTEMISIA), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud tööstusühendus registrijärgse asukohaga Madalmaades Eindhovenis; EPoSS e.V., mis on Saksamaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Saksamaal Berliinis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

erasektorist pärit liikmed, kelleks on järgmised tööstusühendused
  ja
  nende koosseisu
  kuuluvad üksused
  : AENEAS, mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Prantsusmaal Pariisis; ARTEMIS (ARTEMISIA), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud tööstusühendus registrijärgse asukohaga Madalmaades Eindhovenis; EPoSS e.V., mis on Saksamaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Saksamaal Berliinis.

ja

kuuluvad üksused

| b) | erasektorist pärit liikmed, kelleks on järgmised tööstusühendused
  , mis esindavad
  nende koosseisu
  kuuluvaid üksusi
  : AENEAS, mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Prantsusmaal Pariisis; ARTEMIS (ARTEMISIA), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud tööstusühendus registrijärgse asukohaga Madalmaades Eindhovenis; EPoSS e.V., mis on Saksamaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Saksamaal Berliinis. |
| --- | --- |

b)

erasektorist pärit liikmed, kelleks on järgmised tööstusühendused
  , mis esindavad
  nende koosseisu
  kuuluvaid üksusi
  : AENEAS, mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Prantsusmaal Pariisis; ARTEMIS (ARTEMISIA), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud tööstusühendus registrijärgse asukohaga Madalmaades Eindhovenis; EPoSS e.V., mis on Saksamaa õiguse alusel asutatud ühendus registrijärgse asukohaga Saksamaal Berliinis.

, mis esindavad

kuuluvaid üksusi

Muudatusettepanek 394

Muudatusettepanek 394

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 126 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 126 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | assotsieerunud liikmed, kes valitakse kooskõlas artikliga 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

assotsieerunud liikmed, kes valitakse kooskõlas artikliga 7.

assotsieerunud liikmed, kes valitakse kooskõlas artikliga 7.

Muudatusettepanek 395

Muudatusettepanek 395

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 1

Artikkel 128 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttes osalevad riigid annavad artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kogupanuse, mis on
  vähemalt sama suur kui
  artiklis 127 osutatud liidu
  panus
  tegevuskuludesse. | 1.   Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttes osalevad riigid annavad artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kogupanuse, mis on
  proportsionaalne
  artiklis 127 osutatud liidu
  panusega
  tegevuskuludesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttes osalevad riigid annavad artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kogupanuse, mis on
  vähemalt sama suur kui
  artiklis 127 osutatud liidu
  panus
  tegevuskuludesse.

1.   Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttes osalevad riigid annavad artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kogupanuse, mis on
  proportsionaalne
  artiklis 127 osutatud liidu
  panusega
  tegevuskuludesse.

Muudatusettepanek 396

Muudatusettepanek 396

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 128 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Erasektorist pärit liikmed lepivad artikli 26 lõike 2 kohaselt omavahel kokku, kuidas jagada antavat ühist panust nii peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte tegevuskulude kui ka halduskulude osas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Erasektorist pärit liikmed lepivad artikli 26 lõike 2 kohaselt omavahel kokku, kuidas jagada antavat ühist panust nii peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte tegevuskulude kui ka halduskulude osas.

Muudatusettepanek 397

Muudatusettepanek 397

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 4

Artikkel 128 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõikes 1 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 4 kindlaks määratud panustest. Lõikes 2 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 1 kindlaks määratud panustest
  , sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis a kindlaks määratud vähemalt 2 489 074 000  euro suurune summa
  . Lõikes 3 osutatud panus koosneb artikli 11 lõike 1 punktis c kindlaks määratud panustest. | 4.   Lõikes 1 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 4 kindlaks määratud panustest. Lõikes 2 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 1 kindlaks määratud panustest. Lõikes 3 osutatud panus koosneb artikli 11 lõike 1 punktis c kindlaks määratud panustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõikes 1 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 4 kindlaks määratud panustest. Lõikes 2 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 1 kindlaks määratud panustest
  , sealhulgas artikli 11 lõike 1 punktis a kindlaks määratud vähemalt 2 489 074 000  euro suurune summa
  . Lõikes 3 osutatud panus koosneb artikli 11 lõike 1 punktis c kindlaks määratud panustest.

4.   Lõikes 1 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 4 kindlaks määratud panustest. Lõikes 2 osutatud panus koosneb artikli 11 lõikes 1 kindlaks määratud panustest. Lõikes 3 osutatud panus koosneb artikli 11 lõike 1 punktis c kindlaks määratud panustest.

Muudatusettepanek 398

Muudatusettepanek 398

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 128 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 128 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Igal osaleval riigil on vetoõigus kõigis küsimustes, mis on seotud tema enda poolt ühisettevõttele antava riikliku rahalise panuse kasutamisega, lähtudes strateegilistest prioriteetidest ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudest. Põhjendus peab olema avalikult kättesaadav, et tagada vetoõiguse kasutamine läbipaistval, põhjendatud ja proportsionaalsel viisil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Igal osaleval riigil on vetoõigus kõigis küsimustes, mis on seotud tema enda poolt ühisettevõttele antava riikliku rahalise panuse kasutamisega, lähtudes strateegilistest prioriteetidest ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudest. Põhjendus peab olema avalikult kättesaadav, et tagada vetoõiguse kasutamine läbipaistval, põhjendatud ja proportsionaalsel viisil.

Muudatusettepanek 399

Muudatusettepanek 399

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 129

Artikkel 129

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 129 | välja jäetud |
| Osalevate riikide panus | |
| 1.
     
  Iga osalev riik volitab peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtet kasutama ühisettevõtte sõlmitavate toetuslepingute kaudu oma panust nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks, kes asuvad selles osalevas riigis. Samuti usaldavad nad peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele oma panuste maksmise meetmetes osalejatele. Nad täpsustavad kaudsetele meetmetele eraldatava summa. | |
| 2.
     
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte kaudsest meetmest abi saajad sõlmivad peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttega üheainsa toetuslepingu. Täpsemad toetuslepingu reeglid, sealhulgas intellektuaalomandi õigustega seotud raamistik, peavad vastama programmi „Euroopa horisont“ reeglitele. | |
| 3.
     
  Osalevad riigid võtavad endale panuste kogusumma tasumise kohustuse õiguslikult siduvate lepingutega, mis sõlmitakse iga osaleva riigi määratud isikute ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte vahel. Need lepingud sõlmitakse enne tööprogrammi vastuvõtmist. | |
| 4.
     
  Juhatus võtab asjaomaste teadusuuringute ja innovatsiooni kulude eelarvestuse vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse lõikes 3 nimetatud lepinguid, et tagada peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eelarve tasakaal. | |
| 5.
     
  Tegevdirektor esitab juhatusele lõikes 3 nimetatud lepingud, mis tõendavad asjakohase teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud kulude eelarvestust. | |
| 6.
     
  Muu osalevate riikide ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte koostöö kord ning lõikes 1 nimetatud panustega seotud kulukohustuste võtmise kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse iga osaleva riigi määratud isikute ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte vahel. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 129

Artikkel 129

välja jäetud

välja jäetud

Osalevate riikide panus

Osalevate riikide panus

1.
     
  Iga osalev riik volitab peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtet kasutama ühisettevõtte sõlmitavate toetuslepingute kaudu oma panust nende kaudsetes meetmetes osalejate heaks, kes asuvad selles osalevas riigis. Samuti usaldavad nad peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele oma panuste maksmise meetmetes osalejatele. Nad täpsustavad kaudsetele meetmetele eraldatava summa.

2.
     
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte kaudsest meetmest abi saajad sõlmivad peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttega üheainsa toetuslepingu. Täpsemad toetuslepingu reeglid, sealhulgas intellektuaalomandi õigustega seotud raamistik, peavad vastama programmi „Euroopa horisont“ reeglitele.

3.
     
  Osalevad riigid võtavad endale panuste kogusumma tasumise kohustuse õiguslikult siduvate lepingutega, mis sõlmitakse iga osaleva riigi määratud isikute ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte vahel. Need lepingud sõlmitakse enne tööprogrammi vastuvõtmist.

4.
     
  Juhatus võtab asjaomaste teadusuuringute ja innovatsiooni kulude eelarvestuse vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse lõikes 3 nimetatud lepinguid, et tagada peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eelarve tasakaal.

5.
     
  Tegevdirektor esitab juhatusele lõikes 3 nimetatud lepingud, mis tõendavad asjakohase teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud kulude eelarvestust.

6.
     
  Muu osalevate riikide ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte koostöö kord ning lõikes 1 nimetatud panustega seotud kulukohustuste võtmise kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse iga osaleva riigi määratud isikute ja peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte vahel.

Muudatusettepanek 400

Muudatusettepanek 400

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | erainvesteering
  , mille eesmärk on rakendada tööstuses peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte ja ühisettevõtte ECSEL projektide tulemusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

erainvesteering
  , mille eesmärk on rakendada tööstuses peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte ja ühisettevõtte ECSEL projektide tulemusi;

erainvesteering

| a) | investeeringud
  , mille eesmärk on rakendada tööstuses peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte ja ühisettevõtte ECSEL projektide tulemusi; |
| --- | --- |

a)

investeeringud
  , mille eesmärk on rakendada tööstuses peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte ja ühisettevõtte ECSEL projektide tulemusi;

investeeringud

Muudatusettepanek 401

Muudatusettepanek 401

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid mikroelektroonika valdkonnas ja võimalikud järgnevad projektid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid mikroelektroonika valdkonnas ja võimalikud järgnevad projektid;

üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid mikroelektroonika valdkonnas ja võimalikud järgnevad projektid;

Muudatusettepanek 402

Muudatusettepanek 402

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | tegevus tehnoloogia kasutajate ja pakkujate koostööd toetava ökosüsteemi arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

tegevus tehnoloogia kasutajate ja pakkujate koostööd toetava ökosüsteemi arendamiseks.

| e) | tegevus tehnoloogia kasutajate ja pakkujate
  ning samuti juhtalgatuse projektidega
  koostööd toetava ökosüsteemi arendamiseks. |
| --- | --- |

e)

tegevus tehnoloogia kasutajate ja pakkujate
  ning samuti juhtalgatuse projektidega
  koostööd toetava ökosüsteemi arendamiseks.

ning samuti juhtalgatuse projektidega

Muudatusettepanek 403

Muudatusettepanek 403

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 130 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | teabevahetus ja teabe levitamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

teabevahetus ja teabe levitamine.

teabevahetus ja teabe levitamine.

Muudatusettepanek 404

Muudatusettepanek 404

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 131 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 131 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | teadusnõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

teadusnõukogu.

teadusnõukogu.

Muudatusettepanek 405

Muudatusettepanek 405

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 136 – lõige 5

Artikkel 136 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Esimees võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid, VKEde ühenduste esindajaid
  ja
  peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte teiste organite esindajaid. | 5.   Esimees võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid, VKEde ühenduste
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  esindajaid
  ning
  peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte teiste organite esindajaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Esimees võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid, VKEde ühenduste esindajaid
  ja
  peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte teiste organite esindajaid.

5.   Esimees võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena teisi isikuid, eelkõige liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid, VKEde ühenduste
  ja kodanikuühiskonna organisatsioonide
  esindajaid
  ning
  peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte teiste organite esindajaid.

Muudatusettepanek 406

Muudatusettepanek 406

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 139 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 139 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Erasektorist pärit liikmete nõukogu võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide valitud liikmeid. Neile antakse kõik asjakohased dokumendid ja nad võivad osaleda aruteludes ilma hääleõiguseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Erasektorist pärit liikmete nõukogu võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide valitud liikmeid. Neile antakse kõik asjakohased dokumendid ja nad võivad osaleda aruteludes ilma hääleõiguseta.

Muudatusettepanek 407

Muudatusettepanek 407

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 140 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 140 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | koostada
  teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekt ja seda regulaarselt ajakohastada, et täita artiklis 4 ja artiklis 124 sätestatud peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eesmärgid, võttes arvesse ametiasutuste antud teavet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

koostada
  teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekt ja seda regulaarselt ajakohastada, et täita artiklis 4 ja artiklis 124 sätestatud peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eesmärgid, võttes arvesse ametiasutuste antud teavet;

koostada

| a) | töötada välja oma panus, sealhulgas avaliku konsultatsiooni kaudu, et koostada
  teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekt ja seda regulaarselt ajakohastada, et täita artiklis 4 ja artiklis 124 sätestatud peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eesmärgid, võttes arvesse ametiasutuste
  ja nõuandva sidusrühmade foorumi
  antud teavet; |
| --- | --- |

a)

töötada välja oma panus, sealhulgas avaliku konsultatsiooni kaudu, et koostada
  teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projekt ja seda regulaarselt ajakohastada, et täita artiklis 4 ja artiklis 124 sätestatud peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte eesmärgid, võttes arvesse ametiasutuste
  ja nõuandva sidusrühmade foorumi
  antud teavet;

töötada välja oma panus, sealhulgas avaliku konsultatsiooni kaudu, et koostada

ja nõuandva sidusrühmade foorumi

Muudatusettepanek 408

Muudatusettepanek 408

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 140 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 140 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | korraldada
  nõuandev sidusrühmade foorum, mis on avatud kõikidele peamistest digitehnoloogiatest huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid konkreetse aasta teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projektist ning koguda selle kohta tagasisidet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

korraldada
  nõuandev sidusrühmade foorum, mis on avatud kõikidele peamistest digitehnoloogiatest huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid konkreetse aasta teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projektist ning koguda selle kohta tagasisidet;

korraldada

| c) | ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, korraldada
  nõuandev sidusrühmade foorum, mis on avatud kõikidele peamistest digitehnoloogiatest huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele,
  eelkõige VKEde ühendustele ja esindajatele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele,
  et teavitada neid konkreetse aasta teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projektist
  ja tööprogrammist
  ning koguda selle kohta
  teavet ja
  tagasisidet; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, korraldada
  nõuandev sidusrühmade foorum, mis on avatud kõikidele peamistest digitehnoloogiatest huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele,
  eelkõige VKEde ühendustele ja esindajatele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele,
  et teavitada neid konkreetse aasta teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise tegevuskava projektist
  ja tööprogrammist
  ning koguda selle kohta
  teavet ja
  tagasisidet;

ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, korraldada

eelkõige VKEde ühendustele ja esindajatele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele,

ja tööprogrammist

teavet ja

Muudatusettepanek 409

Muudatusettepanek 409

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 140 a (uus)

Artikkel 140 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 140a




  Teadusnõukogu





  1.
     
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 131 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.






  2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.






  3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.






  4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 140a

Teadusnõukogu

1.
     
  Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 131 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et küsida teadusalast nõu sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.

2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.

3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.

4.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu teeb koostööd programmi „Euroopa horisont“ raames loodud asjaomaste nõuandvate organitega.

Muudatusettepanek 410

Muudatusettepanek 410

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust liidu lennuliikluse korraldamise sektoris, muutes selle vastupidavamaks ja kergemini kohandatavaks liiklusmahu kõikumise korral, võimaldades samas kõigi õhusõidukite sujuvat toimimist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust liidu lennuliikluse korraldamise sektoris, muutes selle vastupidavamaks ja kergemini kohandatavaks liiklusmahu kõikumise korral, võimaldades samas kõigi õhusõidukite sujuvat toimimist;

| a) | tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust liidu lennuliikluse korraldamise sektoris, muutes selle vastupidavamaks ja kergemini kohandatavaks liiklusmahu kõikumise korral, võimaldades samas kõigi õhusõidukite sujuvat toimimist
  kõigis Euroopa piirkondades, sh lennujaamades, kus on erinevad lennuliikluse korraldamise tingimused
  ; |
| --- | --- |

a)

tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust liidu lennuliikluse korraldamise sektoris, muutes selle vastupidavamaks ja kergemini kohandatavaks liiklusmahu kõikumise korral, võimaldades samas kõigi õhusõidukite sujuvat toimimist
  kõigis Euroopa piirkondades, sh lennujaamades, kus on erinevad lennuliikluse korraldamise tingimused
  ;

kõigis Euroopa piirkondades, sh lennujaamades, kus on erinevad lennuliikluse korraldamise tingimused

Muudatusettepanek 411

Muudatusettepanek 411

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tugevdada – innovatsiooni abil
  – mehitatud ja mehitamata õhusõidukite
  konkurentsivõimet liidus ja lennuliikluse korraldamise teenuste turge, et toetada liidu majanduskasvu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tugevdada – innovatsiooni abil
  – mehitatud ja mehitamata õhusõidukite
  konkurentsivõimet liidus ja lennuliikluse korraldamise teenuste turge, et toetada liidu majanduskasvu;

– mehitatud ja mehitamata õhusõidukite

| b) | tugevdada innovatsiooni abil
  õhutranspordi
  konkurentsivõimet liidus ja lennuliikluse korraldamise teenuste turge, et toetada liidu majanduskasvu; |
| --- | --- |

b)

tugevdada innovatsiooni abil
  õhutranspordi
  konkurentsivõimet liidus ja lennuliikluse korraldamise teenuste turge, et toetada liidu majanduskasvu;

õhutranspordi

Muudatusettepanek 412

Muudatusettepanek 412

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 142 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | töötada välja uuenduslikud lahendused ja kiirendada nende kasutuselevõttu turul, et luua ühtne Euroopa taevas kui kõige tõhusam ja keskkonnasäästlikum õhuruum maailmas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

töötada välja uuenduslikud lahendused ja kiirendada nende kasutuselevõttu turul, et luua ühtne Euroopa taevas kui kõige tõhusam ja keskkonnasäästlikum õhuruum maailmas.

| c) | töötada välja uuenduslikud lahendused ja kiirendada nende kasutuselevõttu turul, et luua ühtne Euroopa taevas kui kõige
  ohutum,
  tõhusam ja keskkonnasäästlikum õhuruum maailmas
  , aidates vähendada õhu- ja mürasaastet
  . |
| --- | --- |

c)

töötada välja uuenduslikud lahendused ja kiirendada nende kasutuselevõttu turul, et luua ühtne Euroopa taevas kui kõige
  ohutum,
  tõhusam ja keskkonnasäästlikum õhuruum maailmas
  , aidates vähendada õhu- ja mürasaastet
  .

ohutum,

, aidates vähendada õhu- ja mürasaastet

Muudatusettepanek 413

Muudatusettepanek 413

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 142 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 142 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | koordineerida liidu lennuliikluse ajakohasema korraldamise jõupingutuste prioriseerimist ja kavandamist, lähtudes lennuliikluse korraldamise sidusrühmade vahelisest konsensuslikust protsessist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

koordineerida liidu lennuliikluse ajakohasema korraldamise jõupingutuste prioriseerimist ja kavandamist, lähtudes lennuliikluse korraldamise sidusrühmade vahelisest konsensuslikust protsessist;

| e) | koordineerida liidu lennuliikluse ajakohasema korraldamise jõupingutuste prioriseerimist ja kavandamist, lähtudes lennuliikluse korraldamise sidusrühmade vahelisest konsensuslikust protsessist
  ning keskendudes lisaks üksikute lendude tõhususe parandamisele ka üldise läbilaskevõime pidevale kohandamisele vastavalt tehnoloogia arengule
  ; |
| --- | --- |

e)

koordineerida liidu lennuliikluse ajakohasema korraldamise jõupingutuste prioriseerimist ja kavandamist, lähtudes lennuliikluse korraldamise sidusrühmade vahelisest konsensuslikust protsessist
  ning keskendudes lisaks üksikute lendude tõhususe parandamisele ka üldise läbilaskevõime pidevale kohandamisele vastavalt tehnoloogia arengule
  ;

ning keskendudes lisaks üksikute lendude tõhususe parandamisele ka üldise läbilaskevõime pidevale kohandamisele vastavalt tehnoloogia arengule

Muudatusettepanek 414

Muudatusettepanek 414

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 144 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 144 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (EUROCONTROL), keda esindab tema amet ja kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (EUROCONTROL), keda esindab tema amet ja kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega;

| b) | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (EUROCONTROL), keda esindab tema amet ja kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  ; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (EUROCONTROL), keda esindab tema amet ja kes saab liikmeks, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  ;

, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 415

Muudatusettepanek 415

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 144 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 144 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | käesoleva määruse III lisas loetletud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

käesoleva määruse III lisas loetletud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest
  tingimusteta
  ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega;

tingimusteta

| c) | käesoleva määruse III lisas loetletud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega
  , mis põhineb õiglasel tasakaalul saadud liidu rahaliste vahendite ja eraldatud mitterahalise panuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides; |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse III lisas loetletud asutajaliikmed, kui nad on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest ühineda Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõttega
  , mis põhineb õiglasel tasakaalul saadud liidu rahaliste vahendite ja eraldatud mitterahalise panuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides;

, mis põhineb õiglasel tasakaalul saadud liidu rahaliste vahendite ja eraldatud mitterahalise panuse vahel, ilma et see piiraks teiste liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides;

Muudatusettepanek 416

Muudatusettepanek 416

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 146 – lõige 1

Artikkel 146 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte erasektorist pärit liikmed maksavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kokku vähemalt 500 000 000  euro suuruse summa, sealhulgas kuni 25 000 000  eurot halduskuludeks. | 1.   Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte erasektorist pärit liikmed maksavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel
  ühiselt
  maksta artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kokku vähemalt 500 000 000  euro suuruse summa, sealhulgas kuni 25 000 000  eurot halduskuludeks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte erasektorist pärit liikmed maksavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kokku vähemalt 500 000 000  euro suuruse summa, sealhulgas kuni 25 000 000  eurot halduskuludeks.

1.   Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte erasektorist pärit liikmed maksavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel
  ühiselt
  maksta artiklis 3 sätestatud ajavahemikus kokku vähemalt 500 000 000  euro suuruse summa, sealhulgas kuni 25 000 000  eurot halduskuludeks.

Muudatusettepanek 417

Muudatusettepanek 417

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 150 – lõige 2 – punkt g

Artikkel 150 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil:

| g) | asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja,
  kellel on ka spetsiifilised keskkonna- ja kliimaalased eksperditeadmised ja
  kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil: |
| --- | --- |

g)

asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja,
  kellel on ka spetsiifilised keskkonna- ja kliimaalased eksperditeadmised ja
  kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil:

kellel on ka spetsiifilised keskkonna- ja kliimaalased eksperditeadmised ja

Muudatusettepanek 418

Muudatusettepanek 418

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 150 – lõige 2 – punkt j a (uus)

Artikkel 150 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindaja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindaja;

asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindaja;

Muudatusettepanek 419

Muudatusettepanek 419

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 152 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 152 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte tegevdirektor järgmisi ülesandeid: | Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte tegevdirektor
  juhatuse juhendamisel
  järgmisi ülesandeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte tegevdirektor järgmisi ülesandeid:

Peale artiklis 18 sätestatud ülesannete täidab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) arendava kolmanda ühisettevõtte tegevdirektor
  juhatuse juhendamisel
  järgmisi ülesandeid:

juhatuse juhendamisel

Muudatusettepanek 420

Muudatusettepanek 420

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 153 – lõige 2

Artikkel 153 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teaduskomiteel on kuni 15 alalist liiget. | 2.   Teaduskomiteel on kuni 15 alalist liiget
  , tagades samal ajal kliima- ja keskkonnaekspertide kohaloleku
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teaduskomiteel on kuni 15 alalist liiget.

2.   Teaduskomiteel on kuni 15 alalist liiget
  , tagades samal ajal kliima- ja keskkonnaekspertide kohaloleku
  .

Muudatusettepanek 421

Muudatusettepanek 421

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada Euroopa tehnoloogilist suveräänsust tulevaste nutivõrkude ja -teenuste valdkonnas, tugevdades veelgi sektori praeguseid tugevaid külgi ja laiendades tegevusulatust 5G ühenduvuselt üldisemale strateegilisele väärtusahelale, sealhulgas pilvepõhiste teenuste pakkumine, komponendid ja seadmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada Euroopa tehnoloogilist suveräänsust tulevaste nutivõrkude ja -teenuste valdkonnas, tugevdades veelgi sektori praeguseid tugevaid külgi ja laiendades tegevusulatust 5G ühenduvuselt üldisemale strateegilisele väärtusahelale, sealhulgas pilvepõhiste teenuste pakkumine, komponendid ja seadmed;

| a) | suurendada Euroopa
  küberturvalisust, vastupidavust ning
  tehnoloogilist suveräänsust tulevaste nutivõrkude ja -teenuste valdkonnas, tugevdades veelgi sektori praeguseid tugevaid külgi ja laiendades tegevusulatust 5G ühenduvuselt üldisemale strateegilisele väärtusahelale, sealhulgas pilvepõhiste teenuste pakkumine, komponendid ja seadmed; |
| --- | --- |

a)

suurendada Euroopa
  küberturvalisust, vastupidavust ning
  tehnoloogilist suveräänsust tulevaste nutivõrkude ja -teenuste valdkonnas, tugevdades veelgi sektori praeguseid tugevaid külgi ja laiendades tegevusulatust 5G ühenduvuselt üldisemale strateegilisele väärtusahelale, sealhulgas pilvepõhiste teenuste pakkumine, komponendid ja seadmed;

küberturvalisust, vastupidavust ning

Muudatusettepanek 422

Muudatusettepanek 422

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kooskõlastada suurema hulga sektori osalejate strateegilised tegevuskavad, hõlmates mitte ainult telekommunikatsiooni valdkonda, vaid ka asjade interneti, pilve, komponentide ja seadmete valdkonna osalejaid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kooskõlastada suurema hulga sektori osalejate strateegilised tegevuskavad, hõlmates mitte ainult telekommunikatsiooni valdkonda, vaid ka asjade interneti, pilve, komponentide ja seadmete valdkonna osalejaid;

| b) | kooskõlastada suurema hulga sektori osalejate strateegilised tegevuskavad, hõlmates mitte ainult telekommunikatsiooni valdkonda, vaid ka asjade interneti, pilve,
  sama valdkonna VKEde ja idufirmade ning
  komponentide ja seadmete valdkonna osalejaid; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastada suurema hulga sektori osalejate strateegilised tegevuskavad, hõlmates mitte ainult telekommunikatsiooni valdkonda, vaid ka asjade interneti, pilve,
  sama valdkonna VKEde ja idufirmade ning
  komponentide ja seadmete valdkonna osalejaid;

sama valdkonna VKEde ja idufirmade ning

Muudatusettepanek 423

Muudatusettepanek 423

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tõsta Euroopa tipptehnoloogia ja -teaduse taset, et aidata Euroopal asuda 2030. aastaks juhtima 6G-süsteemide kujundamist ja valdamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tõsta Euroopa tipptehnoloogia ja -teaduse taset, et aidata Euroopal asuda 2030. aastaks juhtima 6G-süsteemide kujundamist ja valdamist;

| c) | tõsta Euroopa tipptehnoloogia ja -teaduse taset, et aidata Euroopal asuda 2030. aastaks juhtima 6G-süsteemide
  ja muude asjakohaste uute kommunikatsioonitehnoloogiate
  kujundamist ja valdamist; |
| --- | --- |

c)

tõsta Euroopa tipptehnoloogia ja -teaduse taset, et aidata Euroopal asuda 2030. aastaks juhtima 6G-süsteemide
  ja muude asjakohaste uute kommunikatsioonitehnoloogiate
  kujundamist ja valdamist;

ja muude asjakohaste uute kommunikatsioonitehnoloogiate

Muudatusettepanek 424

Muudatusettepanek 424

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | suurendada digitaristu kasutuselevõttu ja
  digilahenduste
  kasutamist Euroopa turgudel, eelkõige tagades nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte raames ja juhtimise all Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna strateegilise kooskõlastusmehhanismi ning koostoime Euroopa ühendamise rahastu teise etapiga ning programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

suurendada digitaristu kasutuselevõttu ja
  digilahenduste
  kasutamist Euroopa turgudel, eelkõige tagades nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte raames ja juhtimise all Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna strateegilise kooskõlastusmehhanismi ning koostoime Euroopa ühendamise rahastu teise etapiga ning programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“;

digilahenduste

| d) | suurendada digitaristu kasutuselevõttu ja
  digitoodete ja -tehnoloogiate
  kasutamist Euroopa turgudel, eelkõige tagades nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte raames ja juhtimise all Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna strateegilise kooskõlastusmehhanismi ning koostoime Euroopa ühendamise rahastu teise etapiga ning programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“; |
| --- | --- |

d)

suurendada digitaristu kasutuselevõttu ja
  digitoodete ja -tehnoloogiate
  kasutamist Euroopa turgudel, eelkõige tagades nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte raames ja juhtimise all Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna strateegilise kooskõlastusmehhanismi ning koostoime Euroopa ühendamise rahastu teise etapiga ning programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“;

digitoodete ja -tehnoloogiate

Muudatusettepanek 425

Muudatusettepanek 425

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | hõlbustada digitaalset innovatsiooni, et täita 2030. aastaks Euroopa turu vajadused ja avaliku poliitika nõuded, sealhulgas kõige rangemad vertikaalsete tööstusharude nõuded, samuti sotsiaalsed nõuded sellistes valdkondades nagu julgeolek, energiatõhusus ja elektromagnetväljad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

hõlbustada digitaalset innovatsiooni, et täita 2030. aastaks Euroopa turu vajadused ja avaliku poliitika nõuded, sealhulgas kõige rangemad vertikaalsete tööstusharude nõuded, samuti sotsiaalsed nõuded sellistes valdkondades nagu julgeolek, energiatõhusus ja elektromagnetväljad;

| f) | hõlbustada digitaalset innovatsiooni, et täita 2030. aastaks Euroopa turu vajadused ja avaliku poliitika nõuded, sealhulgas kõige rangemad vertikaalsete tööstusharude nõuded, samuti sotsiaalsed nõuded sellistes valdkondades nagu
  turvalisus,
  julgeolek, energiatõhusus ja elektromagnetväljad; |
| --- | --- |

f)

hõlbustada digitaalset innovatsiooni, et täita 2030. aastaks Euroopa turu vajadused ja avaliku poliitika nõuded, sealhulgas kõige rangemad vertikaalsete tööstusharude nõuded, samuti sotsiaalsed nõuded sellistes valdkondades nagu
  turvalisus,
  julgeolek, energiatõhusus ja elektromagnetväljad;

turvalisus,

Muudatusettepanek 426

Muudatusettepanek 426

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | edendada kõrgeimate 6G-innovatsioonistandardite väljatöötamist õiglasel, läbipaistval ja avatud moel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

edendada kõrgeimate 6G-innovatsioonistandardite väljatöötamist õiglasel, läbipaistval ja avatud moel;

edendada kõrgeimate 6G-innovatsioonistandardite väljatöötamist õiglasel, läbipaistval ja avatud moel;

Muudatusettepanek 427

Muudatusettepanek 427

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030“ seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud ühenduvuse, pilveteenuste ja IKT spetsialistidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030“ seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud ühenduvuse, pilveteenuste ja IKT spetsialistidega;

aidata kaasa komisjoni teatises „Digikompass 2030“ seatud eesmärkide saavutamisele, eriti neile eesmärkidele, mis on seotud ühenduvuse, pilveteenuste ja IKT spetsialistidega;

Muudatusettepanek 428

Muudatusettepanek 428

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt g b (uus)

Artikkel 159 – lõige 1 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | gb) | anda oma panus ühenduvuslõhe vähendamisse, mis mõjutab jätkuvalt Euroopa piirialasid, näiteks saari, äärepoolsemaid piirkondi ja ka hõredalt asustatud ja maapiirkondi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

gb)

gb)

anda oma panus ühenduvuslõhe vähendamisse, mis mõjutab jätkuvalt Euroopa piirialasid, näiteks saari, äärepoolsemaid piirkondi ja ka hõredalt asustatud ja maapiirkondi.

anda oma panus ühenduvuslõhe vähendamisse, mis mõjutab jätkuvalt Euroopa piirialasid, näiteks saari, äärepoolsemaid piirkondi ja ka hõredalt asustatud ja maapiirkondi.

Muudatusettepanek 429

Muudatusettepanek 429

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aidata välja töötada kõrgetasemelise kommunikatsiooni nõuetele vastavat tehnoloogiat, toetades samal ajal Euroopa tipptaset nutivõrkude ja -teenuste tehnoloogia ja struktuuride valdkonnas ning nende arendamist üleminekuks 6G-le, mis hõlmab vankumatuid Euroopa seisukohti standardite, nende rakendamiseks oluliste patentide ja põhinõuete kindlaksmääramise kohta, näiteks tulevase kõrgetasemeliste nutivõrgutehnoloogiate jaoks vajalikud sagedusalad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aidata välja töötada kõrgetasemelise kommunikatsiooni nõuetele vastavat tehnoloogiat, toetades samal ajal Euroopa tipptaset nutivõrkude ja -teenuste tehnoloogia ja struktuuride valdkonnas ning nende arendamist üleminekuks 6G-le, mis hõlmab vankumatuid Euroopa seisukohti standardite, nende rakendamiseks oluliste patentide ja põhinõuete kindlaksmääramise kohta, näiteks tulevase kõrgetasemeliste nutivõrgutehnoloogiate jaoks vajalikud sagedusalad;

| a) | aidata välja töötada kõrgetasemelise kommunikatsiooni nõuetele vastavat tehnoloogiat, toetades samal ajal Euroopa tipptaset nutivõrkude ja -teenuste tehnoloogia ja struktuuride valdkonnas ning nende arendamist üleminekuks 6G-le
  ning uutele asjakohastele kommunikatsioonitehnoloogiatele
  , mis hõlmab vankumatuid Euroopa seisukohti standardite, nende rakendamiseks oluliste patentide ja põhinõuete kindlaksmääramise kohta, näiteks tulevase kõrgetasemeliste nutivõrgutehnoloogiate jaoks vajalikud sagedusalad; |
| --- | --- |

a)

aidata välja töötada kõrgetasemelise kommunikatsiooni nõuetele vastavat tehnoloogiat, toetades samal ajal Euroopa tipptaset nutivõrkude ja -teenuste tehnoloogia ja struktuuride valdkonnas ning nende arendamist üleminekuks 6G-le
  ning uutele asjakohastele kommunikatsioonitehnoloogiatele
  , mis hõlmab vankumatuid Euroopa seisukohti standardite, nende rakendamiseks oluliste patentide ja põhinõuete kindlaksmääramise kohta, näiteks tulevase kõrgetasemeliste nutivõrgutehnoloogiate jaoks vajalikud sagedusalad;

ning uutele asjakohastele kommunikatsioonitehnoloogiatele

Muudatusettepanek 430

Muudatusettepanek 430

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | tugevdada liidu tööstuse asukohta maailma nutivõrkude ja -teenuste väärtusahelas, milleks tuleb saavutada kriitiline mass avalikust ja erasektorist pärit osalejaid, eelkõige suurendades tarkvara ja asjade interneti valdkonna osalejate panust, võimendades riiklikke algatusi ning toetades uute osalejate tulekut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

tugevdada liidu tööstuse asukohta maailma nutivõrkude ja -teenuste väärtusahelas, milleks tuleb saavutada kriitiline mass avalikust ja erasektorist pärit osalejaid, eelkõige suurendades tarkvara ja asjade interneti valdkonna osalejate panust, võimendades riiklikke algatusi ning toetades uute osalejate tulekut;

| e) | tugevdada liidu tööstuse
  , eelkõige VKEde
  asukohta maailma nutivõrkude ja -teenuste väärtusahelas, milleks tuleb saavutada kriitiline mass avalikust ja erasektorist pärit osalejaid, eelkõige suurendades tarkvara ja asjade interneti valdkonna osalejate panust, võimendades riiklikke algatusi ning toetades uute osalejate tulekut; |
| --- | --- |

e)

tugevdada liidu tööstuse
  , eelkõige VKEde
  asukohta maailma nutivõrkude ja -teenuste väärtusahelas, milleks tuleb saavutada kriitiline mass avalikust ja erasektorist pärit osalejaid, eelkõige suurendades tarkvara ja asjade interneti valdkonna osalejate panust, võimendades riiklikke algatusi ning toetades uute osalejate tulekut;

, eelkõige VKEde

Muudatusettepanek 431

Muudatusettepanek 431

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 159 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | toetada eetika- ja julgeolekunõuete järgimist, lisades need teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilistesse tegevuskavadesse, ning anda asjakohast abi liidu õigusloome protsessis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

toetada eetika- ja julgeolekunõuete järgimist, lisades need teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilistesse tegevuskavadesse, ning anda asjakohast abi liidu õigusloome protsessis;

| f) | toetada eetika- ja julgeolekunõuete
  , eelkõige lõimprivaatsuse ja -turbe
  järgimist, lisades need teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilistesse tegevuskavadesse, ning anda asjakohast abi liidu õigusloome protsessis; |
| --- | --- |

f)

toetada eetika- ja julgeolekunõuete
  , eelkõige lõimprivaatsuse ja -turbe
  järgimist, lisades need teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilistesse tegevuskavadesse, ning anda asjakohast abi liidu õigusloome protsessis;

, eelkõige lõimprivaatsuse ja -turbe

Muudatusettepanek 432

Muudatusettepanek 432

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | aitab täita liidu teiste nutivõrkude ja -teenuste valdkonna programmide, näiteks Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi ja programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ tööprogramme; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

aitab täita liidu teiste nutivõrkude ja -teenuste valdkonna programmide, näiteks Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi ja programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ tööprogramme;

| a) | aitab
  taotluse korral
  täita liidu teiste nutivõrkude ja -teenuste valdkonna programmide, näiteks Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi ja programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ tööprogramme; |
| --- | --- |

a)

aitab
  taotluse korral
  täita liidu teiste nutivõrkude ja -teenuste valdkonna programmide, näiteks Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi ja programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ tööprogramme;

taotluse korral

Muudatusettepanek 433

Muudatusettepanek 433

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | koordineerib
  koostöös komisjoni ja asjaomaste pädevate rahastajatega liidu nutivõrkude ja -teenuste valdkonna katse- ja kasutuselevõtualgatusi, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavad üleeuroopalised 5G-koridorid Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi raames; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

koordineerib
  koostöös komisjoni ja asjaomaste pädevate rahastajatega liidu nutivõrkude ja -teenuste valdkonna katse- ja kasutuselevõtualgatusi, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavad üleeuroopalised 5G-koridorid Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi raames;

koordineerib

| b) | hõlbustab
  koostöös komisjoni ja asjaomaste pädevate rahastajatega liidu nutivõrkude ja -teenuste valdkonna katse- ja kasutuselevõtualgatusi, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavad üleeuroopalised 5G-koridorid Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi raames; |
| --- | --- |

b)

hõlbustab
  koostöös komisjoni ja asjaomaste pädevate rahastajatega liidu nutivõrkude ja -teenuste valdkonna katse- ja kasutuselevõtualgatusi, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavad üleeuroopalised 5G-koridorid Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi raames;

hõlbustab

Muudatusettepanek 434

Muudatusettepanek 434

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 160 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | koostöös sidusrühmadega töötab välja
  ja koordineerib
  ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavate üleeuroopaliste 5G-koridoride strateegilisi kasutuselevõtu kavu. Need kavad on Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi perioodi hõlmavad programmidokumendid, milles määratakse kindlaks ühine visioon 5G-põhiste ökosüsteemide väljatöötamiseks, selle aluseks olevad nõuded võrkudele ja teenustele, kasutuselevõtu eesmärgid ja tegevuskavad ning võimalikud koostöömudelid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

koostöös sidusrühmadega töötab välja
  ja koordineerib
  ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavate üleeuroopaliste 5G-koridoride strateegilisi kasutuselevõtu kavu. Need kavad on Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi perioodi hõlmavad programmidokumendid, milles määratakse kindlaks ühine visioon 5G-põhiste ökosüsteemide väljatöötamiseks, selle aluseks olevad nõuded võrkudele ja teenustele, kasutuselevõtu eesmärgid ja tegevuskavad ning võimalikud koostöömudelid.

ja koordineerib

| d) | koostöös sidusrühmadega töötab välja ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavate üleeuroopaliste 5G-koridoride strateegilisi kasutuselevõtu kavu
  ja annab nende kohta tagasisidet
  . Need kavad on Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi perioodi hõlmavad
  soovituslikud
  programmidokumendid, milles määratakse kindlaks ühine visioon 5G-põhiste ökosüsteemide väljatöötamiseks, selle aluseks olevad nõuded võrkudele ja teenustele, kasutuselevõtu eesmärgid ja tegevuskavad ning võimalikud koostöömudelid. |
| --- | --- |

d)

koostöös sidusrühmadega töötab välja ühendatud ja automatiseeritud liikuvust tagavate üleeuroopaliste 5G-koridoride strateegilisi kasutuselevõtu kavu
  ja annab nende kohta tagasisidet
  . Need kavad on Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi perioodi hõlmavad
  soovituslikud
  programmidokumendid, milles määratakse kindlaks ühine visioon 5G-põhiste ökosüsteemide väljatöötamiseks, selle aluseks olevad nõuded võrkudele ja teenustele, kasutuselevõtu eesmärgid ja tegevuskavad ning võimalikud koostöömudelid.

ja annab nende kohta tagasisidet

soovituslikud

Muudatusettepanek 435

Muudatusettepanek 435

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 161 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 161 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | 5G-taristu ühendus, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõttega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

5G-taristu ühendus, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõttega.

| b) | 5G-taristu ühendus, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  . |
| --- | --- |

b)

5G-taristu ühendus, kui ta on teatanud kinnituskirjaga oma otsusest tingimusteta ühineda nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõttega
  , ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides
  .

, ilma et see piiraks liikmete, eelkõige VKEde õigusi, mis on sätestatud käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides

Muudatusettepanek 436

Muudatusettepanek 436

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hargnenud teadus- ja arendustegevus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

hargnenud teadus- ja arendustegevus;

| a) | hargnenud teadus- ja arendustegevus
  , sh avatud lähtekoodi tarkvara ja tehnoloogia valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

a)

hargnenud teadus- ja arendustegevus
  , sh avatud lähtekoodi tarkvara ja tehnoloogia valdkonnas
  ;

, sh avatud lähtekoodi tarkvara ja tehnoloogia valdkonnas

Muudatusettepanek 437

Muudatusettepanek 437

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | osalemine standardimises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

osalemine standardimises;

| b) | osalemine standardimises
  , sh avatud standardite puhul
  ; |
| --- | --- |

b)

osalemine standardimises
  , sh avatud standardite puhul
  ;

, sh avatud standardite puhul

Muudatusettepanek 438

Muudatusettepanek 438

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | osalemine 5G taristu ühenduse ning nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte valdkonna muu sidusrühmade grupi või ühenduse
  tegevuses
  , mida ei rahastata liidu toetuse raames; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

osalemine 5G taristu ühenduse ning nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte valdkonna muu sidusrühmade grupi või ühenduse
  tegevuses
  , mida ei rahastata liidu toetuse raames;

tegevuses

| e) | osalemine 5G taristu ühenduse ning nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte valdkonna muu sidusrühmade grupi või ühenduse
  teadus-, arendus- ja kasutuselevõtutegevuses
  , mida ei rahastata liidu toetuse raames; |
| --- | --- |

e)

osalemine 5G taristu ühenduse ning nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte valdkonna muu sidusrühmade grupi või ühenduse
  teadus-, arendus- ja kasutuselevõtutegevuses
  , mida ei rahastata liidu toetuse raames;

teadus-, arendus- ja kasutuselevõtutegevuses

Muudatusettepanek 439

Muudatusettepanek 439

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | tegevus ökosüsteemi arendamiseks, sealhulgas vertikaalsete tööstusharudega tehtava koostöö arendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

tegevus ökosüsteemi arendamiseks, sealhulgas vertikaalsete tööstusharudega tehtava koostöö arendamine;

| f) | tegevus ökosüsteemi arendamiseks, sealhulgas
  avatud, koostalitlevate ja koostoimeliste kommunikatsioonitehnoloogiate ja -võrkude ning
  vertikaalsete tööstusharudega tehtava koostöö arendamine; |
| --- | --- |

f)

tegevus ökosüsteemi arendamiseks, sealhulgas
  avatud, koostalitlevate ja koostoimeliste kommunikatsioonitehnoloogiate ja -võrkude ning
  vertikaalsete tööstusharudega tehtava koostöö arendamine;

avatud, koostalitlevate ja koostoimeliste kommunikatsioonitehnoloogiate ja -võrkude ning

Muudatusettepanek 440

Muudatusettepanek 440

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 164 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | tulemuste levitamine maailmas, et jõuda konsensuseni seoses toetatava tehnoloogiaga tulevaste standardite ettevalmistamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

tulemuste levitamine maailmas, et jõuda konsensuseni seoses toetatava tehnoloogiaga tulevaste standardite ettevalmistamisel;

| g) | tulemuste levitamine maailmas, et jõuda konsensuseni seoses toetatava tehnoloogiaga tulevaste standardite ettevalmistamisel
  , sealhulgas väärtusahela kaudu
  ; |
| --- | --- |

g)

tulemuste levitamine maailmas, et jõuda konsensuseni seoses toetatava tehnoloogiaga tulevaste standardite ettevalmistamisel
  , sealhulgas väärtusahela kaudu
  ;

, sealhulgas väärtusahela kaudu

Muudatusettepanek 441

Muudatusettepanek 441

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 165 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 165 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | teadusnõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

teadusnõukogu.

teadusnõukogu.

Muudatusettepanek 442

Muudatusettepanek 442

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi kestel võtab vastu strateegilisi kasutuselevõtu kavu ja vajaduse korral muudab neid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi kestel võtab vastu strateegilisi kasutuselevõtu kavu ja vajaduse korral muudab neid;

| a) | Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi kestel võtab vastu
  ühisettevõtte
  strateegilisi kasutuselevõtu kavu ja vajaduse korral muudab neid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaalvaldkonna programmi kestel võtab vastu
  ühisettevõtte
  strateegilisi kasutuselevõtu kavu ja vajaduse korral muudab neid;

ühisettevõtte

Muudatusettepanek 443

Muudatusettepanek 443

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagab, et nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte tegevuses võetakse alati arvesse liidu küberturbealaseid õigusakte ning liikmesriikide olemasolevaid ja tulevasi koordineeritud suuniseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagab, et nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte tegevuses võetakse alati arvesse liidu küberturbealaseid õigusakte ning liikmesriikide olemasolevaid ja tulevasi koordineeritud suuniseid;

| b) | tagab, et nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte
  igas
  tegevuses võetakse alati arvesse
  ja rakendatakse nõuetekohaselt
  liidu küberturbealaseid õigusakte ning liikmesriikide olemasolevaid ja tulevasi koordineeritud suuniseid; |
| --- | --- |

b)

tagab, et nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte
  igas
  tegevuses võetakse alati arvesse
  ja rakendatakse nõuetekohaselt
  liidu küberturbealaseid õigusakte ning liikmesriikide olemasolevaid ja tulevasi koordineeritud suuniseid;

igas

ja rakendatakse nõuetekohaselt

Muudatusettepanek 444

Muudatusettepanek 444

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 168 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | soodustab Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaal-, transpordi- ja energiavaldkonna koostoimet ja täiendavust, tehes kindlaks sekkumist nõudvad valdkonnad ja tööprogrammidesse panustamise vajaduse, ning toetab teiste asjaomaste liidu programmidega tekkivat koostoimet ja täiendavust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

soodustab Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaal-, transpordi- ja energiavaldkonna koostoimet ja täiendavust, tehes kindlaks sekkumist nõudvad valdkonnad ja tööprogrammidesse panustamise vajaduse, ning toetab teiste asjaomaste liidu programmidega tekkivat koostoimet ja täiendavust.

| c) | soodustab Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaal-, transpordi- ja energiavaldkonna koostoimet ja täiendavust, tehes kindlaks sekkumist nõudvad valdkonnad ja
  võimaliku
  tööprogrammidesse panustamise vajaduse, ning toetab teiste asjaomaste liidu programmidega tekkivat koostoimet ja täiendavust. |
| --- | --- |

c)

soodustab Euroopa ühendamise rahastu teise etapi (CEF2) digitaal-, transpordi- ja energiavaldkonna koostoimet ja täiendavust, tehes kindlaks sekkumist nõudvad valdkonnad ja
  võimaliku
  tööprogrammidesse panustamise vajaduse, ning toetab teiste asjaomaste liidu programmidega tekkivat koostoimet ja täiendavust.

võimaliku

Muudatusettepanek 445

Muudatusettepanek 445

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 169 a (uus)

Artikkel 169 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 169a




  Teadusnõukogu





  1.
     
  Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 165 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et saada teaduslikke nõuandeid sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.






  2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.






  3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 169a

Teadusnõukogu

1.
     
  Nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõte moodustab artiklites 19 ja 165 osutatud sõltumatu teadusnõukogu, et saada teaduslikke nõuandeid sõltumatutelt kõrgetasemelistelt akadeemilistelt ekspertidelt.

2.
     
  Sõltumatul teadusnõukogul on maksimaalselt 15 alalist liiget ja ta valib oma liikmete hulgast kaheks aastaks esimehe.

3.
     
  Sõltumatu teadusnõukogu võib anda nõu nutivõrkude ja -teenuste ühisettevõtte juhatuse ja ühisettevõtte teiste organite nõudmisel või omal algatusel.

Muudatusettepanek 446

Muudatusettepanek 446

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 1

Artikkel 171 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühisettevõtete tegevuse suhtes kohaldatakse pidevat järelevalvet ja see vaadatakse ühisettevõtete finantsreeglite kohaselt korrapäraselt läbi, et tagada võimalikult suur mõju, teaduse tipptase ja tõhusaim ressursikasutus. Järelevalve ja korrapäraste läbivaatamiste tulemusi kasutatakse Euroopa partnerluste järelevalves ja programmi „Euroopa horisont“ hindamiste alla kuuluvates ühisettevõtete hindamistes. | 1.   Ühisettevõtete tegevuse suhtes kohaldatakse pidevat järelevalvet ja see vaadatakse ühisettevõtete finantsreeglite kohaselt korrapäraselt läbi, et tagada võimalikult suur mõju, teaduse tipptase
  , ühiskondlik lisaväärtus ning mõjusaim
  ja tõhusaim ressursikasutus. Järelevalve ja korrapäraste läbivaatamiste tulemusi kasutatakse Euroopa partnerluste järelevalves ja programmi „Euroopa horisont“ hindamiste alla kuuluvates ühisettevõtete hindamistes.
  Selline järelevalve ja läbivaatamine ei suurenda ühisettevõtte ega selle abisaajate halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühisettevõtete tegevuse suhtes kohaldatakse pidevat järelevalvet ja see vaadatakse ühisettevõtete finantsreeglite kohaselt korrapäraselt läbi, et tagada võimalikult suur mõju, teaduse tipptase ja tõhusaim ressursikasutus. Järelevalve ja korrapäraste läbivaatamiste tulemusi kasutatakse Euroopa partnerluste järelevalves ja programmi „Euroopa horisont“ hindamiste alla kuuluvates ühisettevõtete hindamistes.

1.   Ühisettevõtete tegevuse suhtes kohaldatakse pidevat järelevalvet ja see vaadatakse ühisettevõtete finantsreeglite kohaselt korrapäraselt läbi, et tagada võimalikult suur mõju, teaduse tipptase
  , ühiskondlik lisaväärtus ning mõjusaim
  ja tõhusaim ressursikasutus. Järelevalve ja korrapäraste läbivaatamiste tulemusi kasutatakse Euroopa partnerluste järelevalves ja programmi „Euroopa horisont“ hindamiste alla kuuluvates ühisettevõtete hindamistes.
  Selline järelevalve ja läbivaatamine ei suurenda ühisettevõtte ega selle abisaajate halduskoormust.

Muudatusettepanek 447

Muudatusettepanek 447

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 171 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ühisettevõtted peaksid korraldama pideva järelevalve oma
  haldustegevuse
  üle ning vaatama programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 45] ja [III lisa] kohaselt ellu viidud projektide väljundid, tulemused ja mõju korrapäraselt läbi. Järelevalve hõlmab järgmist: | 2.   Ühisettevõtted peaksid korraldama pideva järelevalve oma
  haldus- ja rakendustegevuse
  üle ning vaatama programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 45] ja [III
  ja V
   lisa] kohaselt ellu viidud projektide väljundid, tulemused ja mõju korrapäraselt läbi. Järelevalve
  avalikustatakse õigeaegselt ja kokkuvõtlikult iga ühisettevõtte veebisaidil ning see
  hõlmab järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ühisettevõtted peaksid korraldama pideva järelevalve oma
  haldustegevuse
  üle ning vaatama programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 45] ja [III lisa] kohaselt ellu viidud projektide väljundid, tulemused ja mõju korrapäraselt läbi. Järelevalve hõlmab järgmist:

2.   Ühisettevõtted peaksid korraldama pideva järelevalve oma
  haldus- ja rakendustegevuse
  üle ning vaatama programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artikli 45] ja [III
  ja V
   lisa] kohaselt ellu viidud projektide väljundid, tulemused ja mõju korrapäraselt läbi. Järelevalve
  avalikustatakse õigeaegselt ja kokkuvõtlikult iga ühisettevõtte veebisaidil ning see
  hõlmab järgmist:

Muudatusettepanek 448

Muudatusettepanek 448

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teave sotsiaal- ja humanitaarteaduste mõju suurendamise taseme kohta, madalamate ja kõrgemate tehnoloogia valmidusastmete suhe koostööd nõudvates teadusuuringutes, edusammud riikide osalemise laiendamisel, konsortsiumide geograafiline koosseis koostööprojektides, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, Euroopa teadusuuringutes ja innovatsioonis koostöösuhteid soodustavad meetmed, hindamiste läbivaatamise kasutamine ja kaebuste arv ja tüübid, kliimaküsimuste peavoolustamine ja sellega seotud kulud, VKEde osalemine, erasektori osalemine, sooliselt võrdõiguslik osalemine rahastatavates meetmetes, hindamiskomisjonid, nõukogud ja nõuanderühmad, kaasrahastamise määr, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu vahenditest, toetuse saamiseni kuluv aeg, rahvusvahelise koostöö tase, kodanike kaasamine ja kodanikuühiskonna osalemine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teave sotsiaal- ja humanitaarteaduste mõju suurendamise taseme kohta, madalamate ja kõrgemate tehnoloogia valmidusastmete suhe koostööd nõudvates teadusuuringutes, edusammud riikide osalemise laiendamisel, konsortsiumide geograafiline koosseis koostööprojektides, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, Euroopa teadusuuringutes ja innovatsioonis koostöösuhteid soodustavad meetmed, hindamiste läbivaatamise kasutamine ja kaebuste arv ja tüübid, kliimaküsimuste peavoolustamine ja sellega seotud kulud, VKEde osalemine, erasektori osalemine, sooliselt võrdõiguslik osalemine rahastatavates meetmetes, hindamiskomisjonid, nõukogud ja nõuanderühmad, kaasrahastamise määr, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu vahenditest, toetuse saamiseni kuluv aeg, rahvusvahelise koostöö tase, kodanike kaasamine ja kodanikuühiskonna osalemine;

| b) | teave sotsiaal- ja humanitaarteaduste mõju suurendamise taseme kohta, madalamate ja kõrgemate tehnoloogia valmidusastmete suhe koostööd nõudvates teadusuuringutes, edusammud riikide osalemise laiendamisel, konsortsiumide geograafiline koosseis koostööprojektides, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, Euroopa teadusuuringutes ja innovatsioonis koostöösuhteid soodustavad meetmed, hindamiste läbivaatamise kasutamine ja kaebuste arv ja tüübid, kliimaküsimuste peavoolustamine ja sellega seotud kulud, VKEde osalemine, erasektori osalemine,
  soolise mõõtme integreerimine rahastatavate meetmete sisusse ja ka
  sooliselt võrdõiguslik osalemine rahastatavates meetmetes, hindamiskomisjonid, nõukogud ja nõuanderühmad, kaasrahastamise määr, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu vahenditest, toetuse saamiseni kuluv aeg, rahvusvahelise koostöö tase, kodanike kaasamine ja kodanikuühiskonna osalemine
  ning avatud juurdepääsu tavad
  ; |
| --- | --- |

b)

teave sotsiaal- ja humanitaarteaduste mõju suurendamise taseme kohta, madalamate ja kõrgemate tehnoloogia valmidusastmete suhe koostööd nõudvates teadusuuringutes, edusammud riikide osalemise laiendamisel, konsortsiumide geograafiline koosseis koostööprojektides, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, Euroopa teadusuuringutes ja innovatsioonis koostöösuhteid soodustavad meetmed, hindamiste läbivaatamise kasutamine ja kaebuste arv ja tüübid, kliimaküsimuste peavoolustamine ja sellega seotud kulud, VKEde osalemine, erasektori osalemine,
  soolise mõõtme integreerimine rahastatavate meetmete sisusse ja ka
  sooliselt võrdõiguslik osalemine rahastatavates meetmetes, hindamiskomisjonid, nõukogud ja nõuanderühmad, kaasrahastamise määr, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu vahenditest, toetuse saamiseni kuluv aeg, rahvusvahelise koostöö tase, kodanike kaasamine ja kodanikuühiskonna osalemine
  ning avatud juurdepääsu tavad
  ;

soolise mõõtme integreerimine rahastatavate meetmete sisusse ja ka

ning avatud juurdepääsu tavad

Muudatusettepanek 449

Muudatusettepanek 449

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | meetmed uute tulijate ligimeelitamiseks ja koostöövõrgustike laiendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

meetmed uute tulijate ligimeelitamiseks ja koostöövõrgustike laiendamiseks;

meetmed uute tulijate ligimeelitamiseks ja koostöövõrgustike laiendamiseks;

Muudatusettepanek 450

Muudatusettepanek 450

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt d b (uus)

Artikkel 171 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | kvantitatiivne ja kvalitatiivne võimendav mõju, eelkõige kulukohustustega seotud ja tegelikult antud rahalise ja mitterahalise panuse tase nii põhitegevuse kui ka lisategevuse puhul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

kvantitatiivne ja kvalitatiivne võimendav mõju, eelkõige kulukohustustega seotud ja tegelikult antud rahalise ja mitterahalise panuse tase nii põhitegevuse kui ka lisategevuse puhul.

kvantitatiivne ja kvalitatiivne võimendav mõju, eelkõige kulukohustustega seotud ja tegelikult antud rahalise ja mitterahalise panuse tase nii põhitegevuse kui ka lisategevuse puhul.

Muudatusettepanek 451

Muudatusettepanek 451

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 3

Artikkel 171 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ühisettevõtete hindamised toimuvad õigel ajal, et nende tulemusi oleks võimalik kasutada programmi „Euroopa horisont“ üldistes vahe- ja lõpphindamistes ning asjakohases otsustusprotsessis seoses programmiga „Euroopa horisont“, sellele järgneva programmiga ja muude teadusuuringute ja innovatsiooni seisukohast tähtsate algatustega, millele on viidatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47]. | 3.   Ühisettevõtete hindamised toimuvad õigel ajal, et nende tulemusi oleks võimalik kasutada programmi „Euroopa horisont“ üldistes vahe- ja lõpphindamistes ning asjakohases otsustusprotsessis seoses programmiga „Euroopa horisont“, sellele järgneva programmiga ja muude teadusuuringute ja innovatsiooni seisukohast tähtsate algatustega, millele on viidatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47].
  Sellised hindamised ei põhjusta täiendavat halduskoormust ühisettevõttele ega selle toetusesaajatele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ühisettevõtete hindamised toimuvad õigel ajal, et nende tulemusi oleks võimalik kasutada programmi „Euroopa horisont“ üldistes vahe- ja lõpphindamistes ning asjakohases otsustusprotsessis seoses programmiga „Euroopa horisont“, sellele järgneva programmiga ja muude teadusuuringute ja innovatsiooni seisukohast tähtsate algatustega, millele on viidatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47].

3.   Ühisettevõtete hindamised toimuvad õigel ajal, et nende tulemusi oleks võimalik kasutada programmi „Euroopa horisont“ üldistes vahe- ja lõpphindamistes ning asjakohases otsustusprotsessis seoses programmiga „Euroopa horisont“, sellele järgneva programmiga ja muude teadusuuringute ja innovatsiooni seisukohast tähtsate algatustega, millele on viidatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47].
  Sellised hindamised ei põhjusta täiendavat halduskoormust ühisettevõttele ega selle toetusesaajatele.

Muudatusettepanek 452

Muudatusettepanek 452

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 4

Artikkel 171 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Nagu on täpsustatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47], korraldab komisjon iga ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise ning nende tulemusi kasutatakse programmi „Euroopa horisont“ hindamistes. Hindamisel vaadeldakse, kuidas iga ühisettevõte täidab oma ülesandeid ja eesmärke, käsitletakse ühisettevõtte kogu tegevust ning hinnatakse asjaomase ühisettevõtte Euroopa lisaväärtust, tulemuslikkust, tõhusust, sealhulgas selle avatust ja läbipaistvust, tegevuse asjakohasust, sidusust ja vastastikust täiendavust asjakohase piirkondliku, riikliku ja liidu poliitikaga, sealhulgas koostoimet programmi „Euroopa horisont“ teiste osadega, nagu missioonid, klastrid või valdkondlikud või eriprogrammid. Hindamistes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil
  ja
  vajaduse korral hinnatakse
  nende raames
  artikli 174 lõigetes 3–9 osutatud algatuste pikaajalist mõju teadusele, ühiskonnale, majandusele ja tehnoloogiale. Asjakohasel juhul hinnatakse nende raames ka seda, milline on tulevaste meetmete puhul kõige tõhusam poliitilise sekkumise viis, ja kas iga ühisettevõtte koosseisu võimalik uuendamine on asjakohane ja sidus, arvestades üldisi poliitilisi prioriteete ning teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavat tegevust, sealhulgas ühisettevõtte positsiooni võrreldes teiste raamprogrammi kaudu toetatavate algatustega, eelkõige Euroopa partnerluste või missioonidega. Hindamistes võetakse ka nõuetekohaselt arvesse järkjärgulise lõpetamise kava, mille juhatus võtab vastu artikli 16 lõike 2 alapunkti y kohaselt. | 4.   Nagu on täpsustatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47], korraldab
  ja avaldab
  komisjon iga ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise ning nende tulemusi kasutatakse programmi „Euroopa horisont“ hindamistes. Hindamisel vaadeldakse, kuidas iga ühisettevõte täidab oma ülesandeid ja eesmärke, käsitletakse ühisettevõtte kogu tegevust ning hinnatakse asjaomase ühisettevõtte Euroopa lisaväärtust, tulemuslikkust, tõhusust, sealhulgas selle avatust ja läbipaistvust, tegevuse asjakohasust
  seoses liidu üldise poliitika ja eesmärkidega ning panust ühiskonna vajadustesse ja kasusse
  ,
  nende
  sidusust ja vastastikust täiendavust asjakohase piirkondliku, riikliku ja liidu poliitikaga, sealhulgas koostoimet
  muude partnerluste ja
  programmi „Euroopa horisont“ teiste osadega, nagu missioonid, klastrid või valdkondlikud või eriprogrammid. Hindamistes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil
  ning
  vajaduse korral hinnatakse
  ka programmi „Euroopa horisont“ määruse
  artikli 174 lõigetes 3–9
  ja V lisas
  osutatud algatuste pikaajalist mõju teadusele, ühiskonnale, majandusele ja tehnoloogiale. Asjakohasel juhul hinnatakse nende raames ka seda, milline on tulevaste meetmete puhul kõige tõhusam poliitilise sekkumise viis, ja kas iga ühisettevõtte koosseisu võimalik uuendamine on asjakohane ja sidus, arvestades üldisi poliitilisi prioriteete ning teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavat tegevust, sealhulgas ühisettevõtte positsiooni võrreldes teiste raamprogrammi kaudu toetatavate algatustega, eelkõige Euroopa partnerluste või missioonidega. Hindamistes võetakse ka nõuetekohaselt arvesse järkjärgulise lõpetamise kava, mille juhatus võtab vastu artikli 16 lõike 2 alapunkti y kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Nagu on täpsustatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47], korraldab komisjon iga ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise ning nende tulemusi kasutatakse programmi „Euroopa horisont“ hindamistes. Hindamisel vaadeldakse, kuidas iga ühisettevõte täidab oma ülesandeid ja eesmärke, käsitletakse ühisettevõtte kogu tegevust ning hinnatakse asjaomase ühisettevõtte Euroopa lisaväärtust, tulemuslikkust, tõhusust, sealhulgas selle avatust ja läbipaistvust, tegevuse asjakohasust, sidusust ja vastastikust täiendavust asjakohase piirkondliku, riikliku ja liidu poliitikaga, sealhulgas koostoimet programmi „Euroopa horisont“ teiste osadega, nagu missioonid, klastrid või valdkondlikud või eriprogrammid. Hindamistes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil
  ja
  vajaduse korral hinnatakse
  nende raames
  artikli 174 lõigetes 3–9 osutatud algatuste pikaajalist mõju teadusele, ühiskonnale, majandusele ja tehnoloogiale. Asjakohasel juhul hinnatakse nende raames ka seda, milline on tulevaste meetmete puhul kõige tõhusam poliitilise sekkumise viis, ja kas iga ühisettevõtte koosseisu võimalik uuendamine on asjakohane ja sidus, arvestades üldisi poliitilisi prioriteete ning teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavat tegevust, sealhulgas ühisettevõtte positsiooni võrreldes teiste raamprogrammi kaudu toetatavate algatustega, eelkõige Euroopa partnerluste või missioonidega. Hindamistes võetakse ka nõuetekohaselt arvesse järkjärgulise lõpetamise kava, mille juhatus võtab vastu artikli 16 lõike 2 alapunkti y kohaselt.

4.   Nagu on täpsustatud programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47], korraldab
  ja avaldab
  komisjon iga ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise ning nende tulemusi kasutatakse programmi „Euroopa horisont“ hindamistes. Hindamisel vaadeldakse, kuidas iga ühisettevõte täidab oma ülesandeid ja eesmärke, käsitletakse ühisettevõtte kogu tegevust ning hinnatakse asjaomase ühisettevõtte Euroopa lisaväärtust, tulemuslikkust, tõhusust, sealhulgas selle avatust ja läbipaistvust, tegevuse asjakohasust
  seoses liidu üldise poliitika ja eesmärkidega ning panust ühiskonna vajadustesse ja kasusse
  ,
  nende
  sidusust ja vastastikust täiendavust asjakohase piirkondliku, riikliku ja liidu poliitikaga, sealhulgas koostoimet
  muude partnerluste ja
  programmi „Euroopa horisont“ teiste osadega, nagu missioonid, klastrid või valdkondlikud või eriprogrammid. Hindamistes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil
  ning
  vajaduse korral hinnatakse
  ka programmi „Euroopa horisont“ määruse
  artikli 174 lõigetes 3–9
  ja V lisas
  osutatud algatuste pikaajalist mõju teadusele, ühiskonnale, majandusele ja tehnoloogiale. Asjakohasel juhul hinnatakse nende raames ka seda, milline on tulevaste meetmete puhul kõige tõhusam poliitilise sekkumise viis, ja kas iga ühisettevõtte koosseisu võimalik uuendamine on asjakohane ja sidus, arvestades üldisi poliitilisi prioriteete ning teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavat tegevust, sealhulgas ühisettevõtte positsiooni võrreldes teiste raamprogrammi kaudu toetatavate algatustega, eelkõige Euroopa partnerluste või missioonidega. Hindamistes võetakse ka nõuetekohaselt arvesse järkjärgulise lõpetamise kava, mille juhatus võtab vastu artikli 16 lõike 2 alapunkti y kohaselt.

Muudatusettepanek 453

Muudatusettepanek 453

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 6

Artikkel 171 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võib läbipaistva
  protsessi
  alusel valitud sõltumatute välisekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida ühisettevõtte edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Selliste lisahindamiste tegemisel uurib komisjon põhjalikult asjaomasele ühisettevõttele avalduvat haldusmõju. | 6.   Komisjon võib
  avatud ja
  läbipaistva
  osalemiskutse
  alusel valitud sõltumatute välisekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida ühisettevõtte edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Selliste lisahindamiste tegemisel uurib komisjon põhjalikult asjaomasele ühisettevõttele avalduvat haldusmõju
  ning püüab kõigiti vähendada halduskoormust ja tagada hindamisprotsessi lihtsuse ja täieliku läbipaistvuse. Kõik selles valdkonnas tehtavad hindamised peavad põhinema poliitikavalikute usaldusväärsel hindamisel juhtimise seisukohast, sealhulgas eelkõige võimalusel kehtestada piisavad kaitsemeetmed, et kõigis toimingutes oleks tagatud avalike huvide nõuetekohane järgimine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võib läbipaistva
  protsessi
  alusel valitud sõltumatute välisekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida ühisettevõtte edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Selliste lisahindamiste tegemisel uurib komisjon põhjalikult asjaomasele ühisettevõttele avalduvat haldusmõju.

6.   Komisjon võib
  avatud ja
  läbipaistva
  osalemiskutse
  alusel valitud sõltumatute välisekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida ühisettevõtte edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Selliste lisahindamiste tegemisel uurib komisjon põhjalikult asjaomasele ühisettevõttele avalduvat haldusmõju
  ning püüab kõigiti vähendada halduskoormust ja tagada hindamisprotsessi lihtsuse ja täieliku läbipaistvuse. Kõik selles valdkonnas tehtavad hindamised peavad põhinema poliitikavalikute usaldusväärsel hindamisel juhtimise seisukohast, sealhulgas eelkõige võimalusel kehtestada piisavad kaitsemeetmed, et kõigis toimingutes oleks tagatud avalike huvide nõuetekohane järgimine
  .

Muudatusettepanek 454

Muudatusettepanek 454

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 7 a (uus)

Artikkel 171 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Aruandlus peab olema kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ standardsete aruandlusnõuetega. Aruandlussüsteemide väljatöötamisse strateegilise koordineerimise protsessi raames kaasatakse ka liikmesriigid ja partnerluse esindajad, et tagada aruandluse ja järelevalve sünkroniseerimine ja kooskõlastamine, sealhulgas seoses andmete kogumise ja aruandluse ülesannete jagamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Aruandlus peab olema kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ standardsete aruandlusnõuetega. Aruandlussüsteemide väljatöötamisse strateegilise koordineerimise protsessi raames kaasatakse ka liikmesriigid ja partnerluse esindajad, et tagada aruandluse ja järelevalve sünkroniseerimine ja kooskõlastamine, sealhulgas seoses andmete kogumise ja aruandluse ülesannete jagamisega.

Muudatusettepanek 455

Muudatusettepanek 455

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 – lõige 9

Artikkel 171 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Komisjon edastab ühisettevõtete hindamiste tulemused, mis hõlmavad hindamisjäreldusi ja komisjoni tähelepanekuid, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47] osutatud programmi „Euroopa horisont“ hindamiste osana. | 9.   Komisjon
  avalikustab ja
  edastab ühisettevõtete hindamiste tulemused, mis hõlmavad hindamisjäreldusi ja komisjoni tähelepanekuid, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47] osutatud programmi „Euroopa horisont“ hindamiste osana. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Komisjon edastab ühisettevõtete hindamiste tulemused, mis hõlmavad hindamisjäreldusi ja komisjoni tähelepanekuid, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47] osutatud programmi „Euroopa horisont“ hindamiste osana.

9.   Komisjon
  avalikustab ja
  edastab ühisettevõtete hindamiste tulemused, mis hõlmavad hindamisjäreldusi ja komisjoni tähelepanekuid, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse [artiklis 47] osutatud programmi „Euroopa horisont“ hindamiste osana.

Muudatusettepanek 456

Muudatusettepanek 456

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 171 a (uus)

Artikkel 171 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 171a




  Aruandekohustus Euroopa kodanike ees




  Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud avalikustamisnõudeid, tehakse ühisettevõtete konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduv teave koos artiklile 171 vastavates aruannetes esitatud teabega üldisele avalikkusele veebi teel kasutajasõbralike vahendite, sealhulgas infograafikute ja kulude jälgimise süsteemide kaudu avalikult kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 171a

Aruandekohustus Euroopa kodanike ees

Ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud avalikustamisnõudeid, tehakse ühisettevõtete konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduv teave koos artiklile 171 vastavates aruannetes esitatud teabega üldisele avalikkusele veebi teel kasutajasõbralike vahendite, sealhulgas infograafikute ja kulude jälgimise süsteemide kaudu avalikult kättesaadavaks.

---

(10)  ELT [....].

10

(10)  ELT [....].

10

(1a)  

  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

1a

ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

11

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

11

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

(1b)  
  Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2093, 17. detsember 2020, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

1b

Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2020/2093, 17. detsember 2020, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

2

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et.

3

(4)  COM(2018)0673 final.

4

(5)  COM(2020)0380 final.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=ET.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et.

7

(8)  COM(2020)0381 final.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et.

3

(4)  COM(2018)0673 final.

4

(5)  COM(2020)0380 final.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=ET.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_et.

7

(8)  COM(2020)0381 final.

8

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(1a)  
  Vastuvõetud tekstid P9_TA(2021)0241

1a

Vastuvõetud tekstid P9_TA(2021)0241

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/
  EN
  /TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

EN

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/
  ET
  /TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

ET

(23)  Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“, 9.3.2020, JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Euroopa-vahktovevastase-voitluse-kava_et

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Euroopa-vahktovevastase-voitluse-kava_et

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(20200102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digituleviku kujundamine“, COM(2020)0067 final.

30

(30)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digituleviku kujundamine“, COM(2020)0067 final.

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).

31

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).

31

(32)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

32

(33)  Nõukogu otsus 2009/320/EÜ, millega kinnitatakse ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (ELT L 95, 9.4.2009, lk 41).

33

(32)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

32

(33)  Nõukogu otsus 2009/320/EÜ, millega kinnitatakse ühtse Euroopa taeva Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava (ELT L 95, 9.4.2009, lk 41).

33

(47)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, COM(2019)0640 final.

47

(47)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, COM(2019)0640 final.

47

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet.

48

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet.

48

(51)  COM(2020)0562 final.

51

(52)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, COM(2019)0640 final.

52

(51)  COM(2020)0562 final.

51

(52)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, COM(2019)0640 final.

52

(53)  COM(2020)0301 final. Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia.

53

(53)  COM(2020)0301 final. Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia.

53

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---