# Az Európai Unió C 158/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 158 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. április 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 158

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. április 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2022/C 158/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2022/C 158/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2022/C 158/02 | C-526/21. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-211/21. sz., Vervloet és Vervloet-Mulder kontra AREB ügyben 2021. június 25-én hozott végzése ellen Antonius Maria Vervloet és Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2022/C 158/03 | C-721/21. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2021. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eco Advocacy CLG kontra An Bord Pleanála | 2 |
| 2022/C 158/04 | C-825/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Belgium) által 2021. december 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège | 3 |
| 2022/C 158/05 | C-6/22. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2022. január 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M.B., U.B., M.B. kontra X S.A. | 4 |
| 2022/C 158/06 | C-9/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NJ, OZ kontra An Bord Pleanála, Ireland, Attorney General | 5 |
| 2022/C 158/07 | C-24/22. sz. ügy: A Rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Hollandia) által 2022. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PR Pet BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven | 6 |
| 2022/C 158/08 | C-52/22. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2022. január 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BF kontra Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau | 6 |
| 2022/C 158/09 | C-80/22. sz. ügy: A Tribunale ordinario di Bologna (Olaszország) által 2022. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BU kontra Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino | 7 |
| | Törvényszék |
| 2022/C 158/10 | T-31/22. sz. ügy: 2022. január 11-én benyújtott kereset – Perez Lopes Pargana Calado kontra Bíróság | 9 |
| 2022/C 158/11 | T-53/22. sz. ügy: 2022. január 28-án benyújtott kereset – Collard kontra Parlament és ID | 10 |
| 2022/C 158/12 | T-54/22. sz. ügy: 2022. január 28-án benyújtott kereset – Rivière kontra Parlament és ID | 10 |
| 2022/C 158/13 | T-56/22. sz. ügy: 2022. január 26-án benyújtott kereset – Egyesült Királyság kontra Bizottság | 11 |
| 2022/C 158/14 | T-85/22. sz. ügy: 2022. február 16-án benyújtott kereset – Korporaciya Masternet kontra EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER) | 11 |
| 2022/C 158/15 | T-104/22. sz. ügy: 2022. február 25-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság | 12 |
| 2022/C 158/16 | T-109/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Schneider kontra EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania) | 13 |
| 2022/C 158/17 | T-110/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Kremer kontra Bizottság | 14 |
| 2022/C 158/18 | T-111/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Baert kontra Bizottság | 15 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2022/C 158/02

C-526/21. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-211/21. sz., Vervloet és Vervloet-Mulder kontra AREB ügyben 2021. június 25-én hozott végzése ellen Antonius Maria Vervloet és Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés

2

2022/C 158/03

C-721/21. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2021. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eco Advocacy CLG kontra An Bord Pleanála

2

2022/C 158/04

C-825/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Belgium) által 2021. december 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège

3

2022/C 158/05

C-6/22. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2022. január 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M.B., U.B., M.B. kontra X S.A.

4

2022/C 158/06

C-9/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NJ, OZ kontra An Bord Pleanála, Ireland, Attorney General

5

2022/C 158/07

C-24/22. sz. ügy: A Rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Hollandia) által 2022. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PR Pet BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

6

2022/C 158/08

C-52/22. sz. ügy: A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2022. január 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BF kontra Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

6

2022/C 158/09

C-80/22. sz. ügy: A Tribunale ordinario di Bologna (Olaszország) által 2022. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BU kontra Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

7

Törvényszék

2022/C 158/10

T-31/22. sz. ügy: 2022. január 11-én benyújtott kereset – Perez Lopes Pargana Calado kontra Bíróság

9

2022/C 158/11

T-53/22. sz. ügy: 2022. január 28-án benyújtott kereset – Collard kontra Parlament és ID

10

2022/C 158/12

T-54/22. sz. ügy: 2022. január 28-án benyújtott kereset – Rivière kontra Parlament és ID

10

2022/C 158/13

T-56/22. sz. ügy: 2022. január 26-án benyújtott kereset – Egyesült Királyság kontra Bizottság

11

2022/C 158/14

T-85/22. sz. ügy: 2022. február 16-án benyújtott kereset – Korporaciya Masternet kontra EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER)

11

2022/C 158/15

T-104/22. sz. ügy: 2022. február 25-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság

12

2022/C 158/16

T-109/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Schneider kontra EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania)

13

2022/C 158/17

T-110/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Kremer kontra Bizottság

14

2022/C 158/18

T-111/22. sz. ügy: 2022. február 28-án benyújtott kereset – Baert kontra Bizottság

15

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2022/C 158/01)

Utolsó kiadvány

HL C 148., 2022.4.4.

Korábbi közzétételek

HL C 138., 2022.3.28.

HL C 128., 2022.3.21.

HL C 119., 2022.3.14.

HL C 109., 2022.3.7.

HL C 95., 2022.2.28.

HL C 84., 2022.2.21.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/2

---

A Törvényszék (első tanács) T-211/21. sz., Vervloet és Vervloet-Mulder kontra AREB ügyben 2021. június 25-én hozott végzése ellen Antonius Maria Vervloet és Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés

(C-526/21. sz. ügy)

(2022/C 158/02)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Fellebbezők: Antonius Maria Vervloet, Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder (képviselő: P. Van der Veld advocaat)

A másik fél az eljárásban: Agència Estatal de Resolució d’Entitats Bancàries (AREB)

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. március 1-jén hozott végzésével a fellebbezést nyilvánvalóan elfogadhatatlannak nyilvánította, és akként határozott, hogy Antonius Maria Vervloet és Cornelia Wilhelmina Vervloet-Mulder maguk viselik saját költségeiket.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/2

---

A High Court (Írország) által 2021. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eco Advocacy CLG kontra An Bord Pleanála

(C-721/21. sz. ügy)

(2022/C 158/03)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court

Az alapeljárás felei

Felperes: Eco Advocacy CLG

Alperes: An Bord Pleanála

Érdekelt fél: Keegan Land Holdings

Egyéb felek: An Taisce – The National Trust for Ireland, ClientEarth AISBL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| i) | Az uniós jog elsőbbségének és/vagy a jóhiszemű együttműködésnek az általános elvéből – akár általánosságban, akár a környezetvédelmi jog sajátos összefüggésében – következik-e az, hogy ha valamely fél közigazgatási határozat érvényességének vitatása céljából keresetet indít konkrét uniós jogi aktusra való, akár kifejezett, akár hallgatólagos hivatkozással, de nem határozza meg pontosan, hogy a jogi aktus mely rendelkezéseit vagy pontosan mely értelmezést sértették meg, az a nemzeti bíróság, amely előtt eljárás indul köteles vagy jogosult megvizsgálni a keresetet függetlenül attól, hogy a nemzeti eljárásjog értelmében a fél az írásbeli beadványában köteles konkrétan megjelölni a szóban forgó jogsértéseket? |
| --- | --- |

i)

Az uniós jog elsőbbségének és/vagy a jóhiszemű együttműködésnek az általános elvéből – akár általánosságban, akár a környezetvédelmi jog sajátos összefüggésében – következik-e az, hogy ha valamely fél közigazgatási határozat érvényességének vitatása céljából keresetet indít konkrét uniós jogi aktusra való, akár kifejezett, akár hallgatólagos hivatkozással, de nem határozza meg pontosan, hogy a jogi aktus mely rendelkezéseit vagy pontosan mely értelmezést sértették meg, az a nemzeti bíróság, amely előtt eljárás indul köteles vagy jogosult megvizsgálni a keresetet függetlenül attól, hogy a nemzeti eljárásjog értelmében a fél az írásbeli beadványában köteles konkrétan megjelölni a szóban forgó jogsértéseket?

| ii) | Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 2011/92 KHV-irányelv (1) 4. cikkének (2), (3), (4) és/vagy (5) bekezdéséből, és/vagy III. mellékletéből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat környezeti hatásvizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten, egyenként és/vagy konkrétan meg kell jelölnie, hogy pontosan mely dokumentumok tartalmazzák az erre vonatkozó indokait? |
| --- | --- |

ii)

Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 2011/92 KHV-irányelv (1) 4. cikkének (2), (3), (4) és/vagy (5) bekezdéséből, és/vagy III. mellékletéből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat környezeti hatásvizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten, egyenként és/vagy konkrétan meg kell jelölnie, hogy pontosan mely dokumentumok tartalmazzák az erre vonatkozó indokait?

| iii) | Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 2011/92 KHV-irányelv 4. cikkének (2), (3), (4) és/vagy (5) bekezdéséből, és/vagy III. mellékletéből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat környezeti hatásvizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten rögzítenie kell a KHV-irányelv III. melléklete minden egyes címsorának és alcímének figyelembevételét annyiban, amennyiben e címsorok és alcímek relevánsak lehetnek a fejlesztés szempontjából? |
| --- | --- |

iii)

Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 2011/92 KHV-irányelv 4. cikkének (2), (3), (4) és/vagy (5) bekezdéséből, és/vagy III. mellékletéből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat környezeti hatásvizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten rögzítenie kell a KHV-irányelv III. melléklete minden egyes címsorának és alcímének figyelembevételét annyiban, amennyiben e címsorok és alcímek relevánsak lehetnek a fejlesztés szempontjából?

| iv) | Úgy kell-e értelmezni a 92/43/EGK irányelv (2) 6. ci[kké]nek (3) bekezdését, hogy– azon elv alkalmazása szempontjából, amely szerint annak meghatározása céljából, hogy szükséges-e a valamely terv vagy projekt által az érintett területre gyakorolt káros hatások későbbi megfelelő vizsgálata, az előzetes vizsgálat szakaszában nem vehetők figyelembe a terv vagy projekt által a szóban forgó területre gyakorolt káros hatások elkerülését vagy csökkentését célzó intézkedések – valamely tagállam illetékes hatósága a tervnek vagy projektnek a szennyezőanyagok eltávolítását magában foglaló jellemzőit, amelyek az európai területre gyakorolt káros hatásokat csökkenthetik, figyelembe veheti pusztán amiatt, hogy e jellemzők nem kárenyhítési intézkedések, még ha az említett hatással is járnak, és azokat a terv az érintett európai területre esetlegesen gyakorolt hatástól függetlenül, általános jellemzőkként is tartalmazta volna? |
| --- | --- |

iv)

Úgy kell-e értelmezni a 92/43/EGK irányelv (2) 6. ci[kké]nek (3) bekezdését, hogy– azon elv alkalmazása szempontjából, amely szerint annak meghatározása céljából, hogy szükséges-e a valamely terv vagy projekt által az érintett területre gyakorolt káros hatások későbbi megfelelő vizsgálata, az előzetes vizsgálat szakaszában nem vehetők figyelembe a terv vagy projekt által a szóban forgó területre gyakorolt káros hatások elkerülését vagy csökkentését célzó intézkedések – valamely tagállam illetékes hatósága a tervnek vagy projektnek a szennyezőanyagok eltávolítását magában foglaló jellemzőit, amelyek az európai területre gyakorolt káros hatásokat csökkenthetik, figyelembe veheti pusztán amiatt, hogy e jellemzők nem kárenyhítési intézkedések, még ha az említett hatással is járnak, és azokat a terv az érintett európai területre esetlegesen gyakorolt hatástól függetlenül, általános jellemzőkként is tartalmazta volna?

| v) | Úgy kell-e értelmezni a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdését, hogy amennyiben valamely tagállam illetékes hatósága a szakértői szervek által megfogalmazott kérdések vagy aggályok ellenére az előzetes vizsgálat szakaszában arra jut, hogy nincs szükség megfelelő vizsgálatra, olyan kifejezett és részletes indokolást kell adnia, amely minden észszerű tudományos kételyt eloszlat az érintett európai területen tervezett munkálatok hatásait illetően, és amely kifejezetten és egyenként eloszlatja a nyilvánosságnak a döntéshozatali folyamatban való részvétele során e téren felmerülő kétségeket? |
| --- | --- |

v)

Úgy kell-e értelmezni a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdését, hogy amennyiben valamely tagállam illetékes hatósága a szakértői szervek által megfogalmazott kérdések vagy aggályok ellenére az előzetes vizsgálat szakaszában arra jut, hogy nincs szükség megfelelő vizsgálatra, olyan kifejezett és részletes indokolást kell adnia, amely minden észszerű tudományos kételyt eloszlat az érintett európai területen tervezett munkálatok hatásait illetően, és amely kifejezetten és egyenként eloszlatja a nyilvánosságnak a döntéshozatali folyamatban való részvétele során e téren felmerülő kétségeket?

| vi) | Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 92/43 élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdéséből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat megfelelő vizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten, egyenként és/vagy konkrétan meg kell jelölnie, hogy pontosan mely dokumentumok tartalmazzák az erre vonatkozó indokait? |
| --- | --- |

vi)

Amennyiben az első kérdésre adott válasz igenlő, következik-e a 92/43 élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdéséből, és/vagy ezen irányelvnek a jogbiztonság elvével és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében szereplő elvvel összefüggésben való értelmezéséből, hogy amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy nem folytat megfelelő vizsgálati eljárást a fejlesztés engedélyezésére irányuló valamely javaslatot illetően, kifejezetten, egyenként és/vagy konkrétan meg kell jelölnie, hogy pontosan mely dokumentumok tartalmazzák az erre vonatkozó indokait?

---

(1)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.).

(2)  A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/3

---

A Cour de cassation (Belgium) által 2021. december 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège

(C-825/21. sz. ügy)

(2022/C 158/04)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: UP

Alperes: Centre public d’action sociale de Liège

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. és 8. cikkével az a belső jogi szabály, amely szerint az egészségügyi okokra alapított, a fent említett szempontokat figyelembe véve elfogadhatónak minősülő tartózkodási engedély iránti kérelem vizsgálata során tartózkodási jogot biztosító engedély megadása azzal a következménnyel jár, hogy a harmadik országbeli állampolgár e kérelem vizsgálata során – még ha átmenetileg és visszavonható jelleggel is – jogosult a tagállam területén tartózkodni, és hogy ezen engedély megadása ennélfogva magában foglalja az azzal összeegyeztethetetlen, korábban a menekültügyi eljárás keretében elfogadott kiutasítási határozat hallgatólagos visszavonását

---

(1)  A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 348., 98. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/4

---

A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2022. január 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M.B., U.B., M.B. kontra X S.A.

(C-6/22. sz. ügy)

(2022/C 158/05)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: M.B., U.B., M.B.

Alperes: X S.A.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvnek (1) a fogyasztóknak az eladókkal vagy a szolgáltatókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekkel szembeni védelmére irányuló célkitűzése fényében megalapozott-e az az értelmezés, amely szerint, ha a bíróság az irányelv szabályainak alkalmazása során megállapítja valamely szerződés érvénytelenségét, ezen irányelv alkalmazása, és ezzel együtt a fogyasztó védelme is megszűnik, aminek következtében a fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató közötti elszámolás szabályait az érvénytelen szerződés elszámolására alkalmazandó nemzeti kötelmi jogi rendelkezésekben kell keresni? |
| --- | --- |

1)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvnek (1) a fogyasztóknak az eladókkal vagy a szolgáltatókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekkel szembeni védelmére irányuló célkitűzése fényében megalapozott-e az az értelmezés, amely szerint, ha a bíróság az irányelv szabályainak alkalmazása során megállapítja valamely szerződés érvénytelenségét, ezen irányelv alkalmazása, és ezzel együtt a fogyasztó védelme is megszűnik, aminek következtében a fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató közötti elszámolás szabályait az érvénytelen szerződés elszámolására alkalmazandó nemzeti kötelmi jogi rendelkezésekben kell keresni?

| 2) | A 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. és 7. cikke fényében, ha a bíróság megállapítja az adott szerződési feltétel jogellenességét, és e feltétel kihagyását követően a szerződés nem maradhat fenn, az így keletkezett hiányosságnak a felek általi, akaratuknak megfelelő rendelkezésekkel történő pótlására irányuló megegyezés, valamint diszpozitív rendelkezések hiányában a bíróságnak a fogyasztó akarata alapján kell-e megállapítania a szerződés érvénytelenségét, aki e bíróságtól a szerződés érvénytelenségének megállapítását kéri, vagy a bíróságnak a felek kérelmein túlterjeszkedve hivatalból kell-e vizsgálnia a fogyasztó vagyoni helyzetét annak megállapítása érdekében, hogy a szerződés érvénytelenségének megállapítása a fogyasztóra nézve nem jár-e különösen hátrányos következményekkel? |
| --- | --- |

2)

A 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. és 7. cikke fényében, ha a bíróság megállapítja az adott szerződési feltétel jogellenességét, és e feltétel kihagyását követően a szerződés nem maradhat fenn, az így keletkezett hiányosságnak a felek általi, akaratuknak megfelelő rendelkezésekkel történő pótlására irányuló megegyezés, valamint diszpozitív rendelkezések hiányában a bíróságnak a fogyasztó akarata alapján kell-e megállapítania a szerződés érvénytelenségét, aki e bíróságtól a szerződés érvénytelenségének megállapítását kéri, vagy a bíróságnak a felek kérelmein túlterjeszkedve hivatalból kell-e vizsgálnia a fogyasztó vagyoni helyzetét annak megállapítása érdekében, hogy a szerződés érvénytelenségének megállapítása a fogyasztóra nézve nem jár-e különösen hátrányos következményekkel?

| 3) | Lehetővé teszi-e a 93/13 irányelv 6. cikke az olyan értelmezést, amely szerint ha a bíróság arra a következtetésre jut, hogy a szerződés érvénytelenségének megállapítása különösen hátrányos következményekkel járna a fogyasztóra nézve, és a feleknek a meggyőzésükre irányuló erőfeszítések ellenére sem sikerül megállapodniuk a szerződés kiegészítéséről, a fogyasztó objektív értelemben vett érdekét szem előtt tartva a bíróság a szerződésnek a tisztességtelen feltételek „kihagyása” következtében keletkezett hiányosságát a nemzeti jog olyan rendelkezéseivel is kiegészítheti, amelyek nem a Bíróság C-260/18. sz. ítéletének értelmében vett diszpozitív, azaz a szerződés hiányosságára közvetlenül alkalmazandó rendelkezések, hanem a nemzeti jog azon konkrét rendelkezései, amelyeket a szóban forgó szerződésre csak értelemszerűen vagy analógia útján lehet alkalmazni, és amelyek a nemzeti kötelmi jog kötelező szabályait tükrözik? |
| --- | --- |

3)

Lehetővé teszi-e a 93/13 irányelv 6. cikke az olyan értelmezést, amely szerint ha a bíróság arra a következtetésre jut, hogy a szerződés érvénytelenségének megállapítása különösen hátrányos következményekkel járna a fogyasztóra nézve, és a feleknek a meggyőzésükre irányuló erőfeszítések ellenére sem sikerül megállapodniuk a szerződés kiegészítéséről, a fogyasztó objektív értelemben vett érdekét szem előtt tartva a bíróság a szerződésnek a tisztességtelen feltételek „kihagyása” következtében keletkezett hiányosságát a nemzeti jog olyan rendelkezéseivel is kiegészítheti, amelyek nem a Bíróság C-260/18. sz. ítéletének értelmében vett diszpozitív, azaz a szerződés hiányosságára közvetlenül alkalmazandó rendelkezések, hanem a nemzeti jog azon konkrét rendelkezései, amelyeket a szóban forgó szerződésre csak értelemszerűen vagy analógia útján lehet alkalmazni, és amelyek a nemzeti kötelmi jog kötelező szabályait tükrözik?

---

(1)  HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/5

---

A High Court (Írország) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NJ, OZ kontra An Bord Pleanála, Ireland, Attorney General

(C-9/22. sz. ügy)

(2022/C 158/06)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court (Írország)

Az alapeljárás felei

Felperesek: NJ, OZ

Alperesek: An Bord Pleanála, Ireland, Attorney General

Beavatkozó fél: DBTR-SCR1 Fund a Sub Fund of TWTC Multi-Family ICAV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK (1) irányelv 2. cikkének a) pontját, hogy a „tervek és programok, [...] illetve ezek bármely módosítása[,] amelyeket valamely nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóságnak kell kidolgoznia, illetve elfogadnia” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amelyet közösen dolgoz ki, illetve fogad el egy helyi szintű hatóság és egy magánszektorbeli projektgazda mint a helyi hatóság tulajdonában lévő telkekkel szomszédos telkek tulajdonosa? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK (1) irányelv 2. cikkének a) pontját, hogy a „tervek és programok, [...] illetve ezek bármely módosítása[,] amelyeket valamely nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóságnak kell kidolgoznia, illetve elfogadnia” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amelyet közösen dolgoz ki, illetve fogad el egy helyi szintű hatóság és egy magánszektorbeli projektgazda mint a helyi hatóság tulajdonában lévő telkekkel szomszédos telkek tulajdonosa?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK irányelv 2. cikkének a) pontját, hogy a „tervek és programok, [...] illetve ezek bármely módosítása[,] amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amelyet kifejezetten valamely helyi hatóság jogszabályon alapuló (jogszabályi rendelkezés alapján készített) fejlesztési terve irányoz elő akár általánosságban, akár oly módon, hogy a fejlesztési terv kimondja, hogy a helyi hatóság „területspecifikus útmutatást fog készíteni a stratégiai fejlesztési és regenerációs területekre [...] vonatkozóan helyi rendezési tervek, [...] sematikus főtervek és helyi környezetvédelmi fejlesztési tervek megfelelő mechanizmusainak felhasználásával”? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK irányelv 2. cikkének a) pontját, hogy a „tervek és programok, [...] illetve ezek bármely módosítása[,] amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amelyet kifejezetten valamely helyi hatóság jogszabályon alapuló (jogszabályi rendelkezés alapján készített) fejlesztési terve irányoz elő akár általánosságban, akár oly módon, hogy a fejlesztési terv kimondja, hogy a helyi hatóság „területspecifikus útmutatást fog készíteni a stratégiai fejlesztési és regenerációs területekre [...] vonatkozóan helyi rendezési tervek, [...] sematikus főtervek és helyi környezetvédelmi fejlesztési tervek megfelelő mechanizmusainak felhasználásával”?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy az „olyan [terv] és [program,] amely a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat, energetika, ipar, közlekedés, hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás, távközlés, idegenforgalom, területrendezés, illetve földhasználat terén készül, és amely meghatározza a 85/337/EGK (2) irányelv I. és II. mellékletében felsorolt projektek [helyesen: projektek végrehajtása] jövőbeli engedélyének kereteit” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amely önmagában nem kötelező érvényű, de amelyet kifejezetten egy kötelező érvényű, jogszabályon alapuló fejlesztési terv irányoz elő, vagy amely ténylegesen olyan terv módosítását javasolja vagy irányozza elő, amelyet stratégiai környezeti vizsgálat alá vetettek? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a 2001/42/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy az „olyan [terv] és [program,] amely a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat, energetika, ipar, közlekedés, hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás, távközlés, idegenforgalom, területrendezés, illetve földhasználat terén készül, és amely meghatározza a 85/337/EGK (2) irányelv I. és II. mellékletében felsorolt projektek [helyesen: projektek végrehajtása] jövőbeli engedélyének kereteit” fogalma olyan tervet vagy programot is magában foglal, amely önmagában nem kötelező érvényű, de amelyet kifejezetten egy kötelező érvényű, jogszabályon alapuló fejlesztési terv irányoz elő, vagy amely ténylegesen olyan terv módosítását javasolja vagy irányozza elő, amelyet stratégiai környezeti vizsgálat alá vetettek?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 2011/92/EU (3) irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság a környezeti hatásvizsgálat során figyelembe veszi a kötelező kormányzati politikákat, különösen azokat, amelyek nem kizárólag környezetvédelmi kritériumokon alapulnak, mivel olyan politikákról van szó, amelyek bizonyos körülmények között olyan helyzeteket határoznak meg, amelyekben nem zárható ki az engedély megadása? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 2011/92/EU (3) irányelv 2. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes, ha a hatáskörrel rendelkező hatóság a környezeti hatásvizsgálat során figyelembe veszi a kötelező kormányzati politikákat, különösen azokat, amelyek nem kizárólag környezetvédelmi kritériumokon alapulnak, mivel olyan politikákról van szó, amelyek bizonyos körülmények között olyan helyzeteket határoznak meg, amelyekben nem zárható ki az engedély megadása?

---

(1)  Bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 6. kötet, 157. o.).

(2)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL 1985. L 175., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 1. kötet, 248. o.).

(3)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/6

---

A Rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem (Hollandia) által 2022. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PR Pet BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

(C-24/22. sz. ügy)

(2022/C 158/07)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Noord-Holland, zittingsplaats Haarlem

Az alapeljárás felei

Felperes: PR Pet BV

Alperes: Inspecteur van de Belastingdienst/Douane, kantoor Eindhoven

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 9403 vámtarifaszámot, hogy a különböző anyagokból készült, macskáknak szánt kaparófák, amelyeknek az a rendeltetése, hogy (lakó)helyiségekben a padlóra helyezzék és ott hagyják azokat, hogy a macskák azokra felmászhassanak, ráülhessenek, ráfeküdhessenek, és azokon karmaikat élezhessék, nem tartoznak e vámtarifaszám alá, mivel a 2013. november 28-i 1229/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) és a 2014. április 3-i 350/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) értelmében más típusú [áruknak] minősülnek? Amennyiben a 9403 vámtarifaszám alá történő besorolást kizáró másik típusról van szó, mi jellemzi ezt a másik típust? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 9403 vámtarifaszámot, hogy a különböző anyagokból készült, macskáknak szánt kaparófák, amelyeknek az a rendeltetése, hogy (lakó)helyiségekben a padlóra helyezzék és ott hagyják azokat, hogy a macskák azokra felmászhassanak, ráülhessenek, ráfeküdhessenek, és azokon karmaikat élezhessék, nem tartoznak e vámtarifaszám alá, mivel a 2013. november 28-i 1229/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) és a 2014. április 3-i 350/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) értelmében más típusú [áruknak] minősülnek? Amennyiben a 9403 vámtarifaszám alá történő besorolást kizáró másik típusról van szó, mi jellemzi ezt a másik típust?

| 2) | Az első kérdésre adott válasz érinti-e a 2013. november 28-i 1229/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet és a 2014. április 3-i 350/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet érvényességét? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott válasz érinti-e a 2013. november 28-i 1229/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet és a 2014. április 3-i 350/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet érvényességét?

---

(1)  Egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2013. november 28-i 1229/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2013. L 322., 8. o.).

(2)  Egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2014. április 3-i 350/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 104., 4. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/6

---

A Bundesverwaltungsgericht (Ausztria) által 2022. január 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BF kontra Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

(C-52/22. sz. ügy)

(2022/C 158/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: BF

Alperes: Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter, Eisenbahnen und Bergbau

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 2000/78/EK tanácsi irányelv (1) 2. cikkének (1) bekezdését, (2) bekezdésének a) pontját és 6. cikkének (1) bekezdését, valamint a jogbiztonságnak, a szerzett jogok védelmének és az uniós jog tényleges érvényesülésének az elvét, hogy azokkal ellentétes az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében azon köztisztviselők csoportjainak nyugdíját, akik legkésőbb 2021. december 1-jétől váltak nyugdíjra (a Pensionsgesetz 1965 [a nyugdíjakról szóló 1965. évi törvény] szerinti teljes nyugdíjra) jogosulttá, első alkalommal csak a nyugdíjjogosultság megszerzését követő második naptári év január 1-jétől kezdődő hatállyal igazítják ki, miközben azon köztisztviselők csoportjainak nyugdíját, akik csak 2022. január 1-jétől válnak, illetve váltak nyugdíjra (a Pensionsgesetz 1965 [a nyugdíjakról szóló 1965. évi törvény] szerinti teljes nyugdíjra) jogosulttá, első alkalommal már a nyugdíjjogosultság megszerzését követő naptári év január 1-jétől kezdődő hatállyal kiigazítják?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/7

---

A Tribunale ordinario di Bologna (Olaszország) által 2022. február 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BU kontra Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

(C-80/22. sz. ügy)

(2022/C 158/09)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale ordinario di Bologna

Az alapeljárás felei

Felperes: BU

Alperes: Ministero dell’Interno, Dipartimento per le Libertà civili e l'Immigrazione – Unità Dublino

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Milyen jogkövetkezményekkel jár az uniós jog szerint, ha a megkereső állam a 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti visszavételi eljárás keretében megsérti a rendelet 4. cikkében meghatározott tájékoztatási kötelezettséget, illetve a rendelet 5. cikke szerinti, a kérelmező személyes meghallgatásának lefolytatására vonatkozó kötelezettséget, és különösen, hogy a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkét úgy kell-e értelmezni:






  — | hogy a 4. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztató füzet azon személy részére történő átadásának elmulasztása, aki a 23. cikkben leírt helyzetben található, vagy a kérelmezőnek a rendelet 5. cikke szerinti személyes meghallgatásának elmulasztása önmagában az átadásra vonatkozó határozat orvosolhatatlan semmisségét és ebből eredően a megkereső tagállamnak a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásáért fennálló felelősségének feléledését eredményezi; |
| --- | --- | --- |

1)

Milyen jogkövetkezményekkel jár az uniós jog szerint, ha a megkereső állam a 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti visszavételi eljárás keretében megsérti a rendelet 4. cikkében meghatározott tájékoztatási kötelezettséget, illetve a rendelet 5. cikke szerinti, a kérelmező személyes meghallgatásának lefolytatására vonatkozó kötelezettséget, és különösen, hogy a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkét úgy kell-e értelmezni:

—

hogy a 4. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztató füzet azon személy részére történő átadásának elmulasztása, aki a 23. cikkben leírt helyzetben található, vagy a kérelmezőnek a rendelet 5. cikke szerinti személyes meghallgatásának elmulasztása önmagában az átadásra vonatkozó határozat orvosolhatatlan semmisségét és ebből eredően a megkereső tagállamnak a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálásáért fennálló felelősségének feléledését eredményezi;

| — | vagy úgy, hogy az átadásra vonatkozó határozat jogellenessége annak állításától és bizonyításától függ, hogy az eljárás más eredményre vezetett volna, ha a megkereső állam hatósága eleget tett volna a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkében foglalt kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

—

vagy úgy, hogy az átadásra vonatkozó határozat jogellenessége annak állításától és bizonyításától függ, hogy az eljárás más eredményre vezetett volna, ha a megkereső állam hatósága eleget tett volna a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkében foglalt kötelezettségeknek;

| — | vagy úgy, hogy a megkereső állam hatósága semmilyen esetben sem köteles biztosítani a megkeresett tagállam részére történő átadásra vonatkozó eljárás alá vont külföldi személynek a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkében előírt tájékoztatási és részvételi garanciákat? |
| --- | --- |

—

vagy úgy, hogy a megkereső állam hatósága semmilyen esetben sem köteles biztosítani a megkeresett tagállam részére történő átadásra vonatkozó eljárás alá vont külföldi személynek a 604/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkében előírt tájékoztatási és részvételi garanciákat?

| 2) | A 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését önmagában vagy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben úgy kell-e értelmezni:






  — | hogy az azt írja elő, hogy a másik tagállam részére történő átadásra vonatkozó eljárás alá vont külföldi személy számára biztosítani kell a rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott garanciákat, ami az átadásra vonatkozó határozattal szembeni hatékony jogorvoslathoz való jog védelmét szolgálja; |
| --- | --- | --- |

2)

A 604/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdését önmagában vagy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben úgy kell-e értelmezni:

—

hogy az azt írja elő, hogy a másik tagállam részére történő átadásra vonatkozó eljárás alá vont külföldi személy számára biztosítani kell a rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott garanciákat, ami az átadásra vonatkozó határozattal szembeni hatékony jogorvoslathoz való jog védelmét szolgálja;

| — | igenlő válasz esetén pedig úgy, hogy a 604/2013/EU rendelet 27. cikke szerinti, az átadásra vonatkozó határozat megsemmisítése iránti kérelmet elbíráló bíróság jogosult újraértékelni azon határozat érdemi részét, amellyel a megkeresett állam közigazgatási hatósága a rendelet III. fejezetében a felelősségre vonatkozóan meghatározott feltételek alkalmazásával megállapította a kérelmező által benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálására vonatkozó felelősségét? |
| --- | --- |

—

igenlő válasz esetén pedig úgy, hogy a 604/2013/EU rendelet 27. cikke szerinti, az átadásra vonatkozó határozat megsemmisítése iránti kérelmet elbíráló bíróság jogosult újraértékelni azon határozat érdemi részét, amellyel a megkeresett állam közigazgatási hatósága a rendelet III. fejezetében a felelősségre vonatkozóan meghatározott feltételek alkalmazásával megállapította a kérelmező által benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálására vonatkozó felelősségét?

---

(1)  Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 182., 31. o.; helyesbítés: HL 2018. L 33., 6. o.).

---

Törvényszék

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/9

---

2022. január 11-én benyújtott kereset – Perez Lopes Pargana Calado kontra Bíróság

(T-31/22. sz. ügy)

(2022/C 158/10)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Felperes: Ana Teresa Perez Lopes Pargana Calado (Lisszabon, Portugália) (képviselő: M. Marques Matias, ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Bírósága

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | mint megalapozatlant, nyilvánítsa semmisnek a felperesre az ezen eljárással összefüggésben vonatkozó határozatot; |
| --- | --- |

—

mint megalapozatlant, nyilvánítsa semmisnek a felperesre az ezen eljárással összefüggésben vonatkozó határozatot;

| — | hozzon egy olyan másik határozatot az említett határozat helyett, amely megjelöli, hogy elfogadják-e a felperes pályázatát vagy sem, és abban az esetben, ha nem fogadják el, azokat az indokokat, amelyeket a hátrányára vettek figyelembe a többi pályázóval összehasonlítva és a pályázati felhívással összefüggésben; |
| --- | --- |

—

hozzon egy olyan másik határozatot az említett határozat helyett, amely megjelöli, hogy elfogadják-e a felperes pályázatát vagy sem, és abban az esetben, ha nem fogadják el, azokat az indokokat, amelyeket a hátrányára vettek figyelembe a többi pályázóval összehasonlítva és a pályázati felhívással összefüggésben;

| — | vizsgálja meg a határozatot, és hozzon egy olyan másik határozatot, amely elfogadja a felperes pályázatát a többi pályázóval azonos körülmények között. |
| --- | --- |

—

vizsgálja meg a határozatot, és hozzon egy olyan másik határozatot, amely elfogadja a felperes pályázatát a többi pályázóval azonos körülmények között.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az egyenlőség elvének megsértésére alapított jogalap: a határozat nem méltányos a többi pályázóhoz viszonyítva. |
| --- | --- |

1.

Az első, az egyenlőség elvének megsértésére alapított jogalap: a határozat nem méltányos a többi pályázóhoz viszonyítva.

| 2. | A második, a jogsértés jogellenessége miatti alkalmazhatatlanságára alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, a jogsértés jogellenessége miatti alkalmazhatatlanságára alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a Bíróságtól kapott, egy folyamatban lévő fordítás befejejezésére vonatkozó információkra alapított jogalap |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a Bíróságtól kapott, egy folyamatban lévő fordítás befejejezésére vonatkozó információkra alapított jogalap

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a benyújtott teljes dokumentáció megfelel a követelményeknek, valamint arra, hogy az azt elutasító határozatban nem szerepelnek a kizárás indokai. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a benyújtott teljes dokumentáció megfelel a követelményeknek, valamint arra, hogy az azt elutasító határozatban nem szerepelnek a kizárás indokai.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a benyújtott nyilatkozatot ki kellett volna venni az iratok közül, és nem kellett volna hátrányos helyzetbe hozni a pályázót, mivel az nem alkotta részét a kért dokumentációnak. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a benyújtott nyilatkozatot ki kellett volna venni az iratok közül, és nem kellett volna hátrányos helyzetbe hozni a pályázót, mivel az nem alkotta részét a kért dokumentációnak.

| 6. | A hatodik, egy feltételezett jogsértés alapján a pályázati eljárásból történő kizárásra vonatkozó intézkedések elfogadása előtti meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdése). |
| --- | --- |

6.

A hatodik, egy feltételezett jogsértés alapján a pályázati eljárásból történő kizárásra vonatkozó intézkedések elfogadása előtti meghallgatáshoz való jog megsértésére alapított jogalap (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének első franciabekezdése).

| 7. | A hetedik, a közigazgatási szervnek a határozatai indokolására vonatkozó kötelezettsége nem teljesítésére alapított jogalap (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdése). |
| --- | --- |

7.

A hetedik, a közigazgatási szervnek a határozatai indokolására vonatkozó kötelezettsége nem teljesítésére alapított jogalap (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdése).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/10

---

2022. január 28-án benyújtott kereset – Collard kontra Parlament és ID

(T-53/22. sz. ügy)

(2022/C 158/11)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Gilbert Collard (Vauvert, Franciaország) (képviselő: B. Kuchukian ügyvéd)

Alperesek: Európai Parlament és az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a két határozatot, először is az ideiglenes felfüggesztésről szóló, 2022. január 22-i határozatot, másodszor pedig a kizárásról szóló, 2022. január 25-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a két határozatot, először is az ideiglenes felfüggesztésről szóló, 2022. január 22-i határozatot, másodszor pedig a kizárásról szóló, 2022. január 25-i határozatot;

| — | rendelje el e két határozat végrehajtásának azonnali felfüggesztését. |
| --- | --- |

—

rendelje el e két határozat végrehajtásának azonnali felfüggesztését.

Jogalapok és fontosabb érvek

Azon kereset alátámasztása érdekében, amely arra irányul, hogy a Törvényszék először is semmisítse meg az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport elnöksége által 2022. január 22-én hozott azon határozatot, amely két hónap időtartamra felfüggesztette a felperes e képviselőcsoportban fennálló tagságát, másodszor pedig semmisítse meg az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport által 2022. január 25-én hozott azon határozatot, amely a felperest kizárta e képviselőcsoportból, a felperes alaki szempontból azt kifogásolja, hogy e határozatok nem tartják tiszteletben a fegyelmi eljárás alapvető szabályait, érdemi szempontból pedig azt, hogy e határozatoknak nincs semmilyen érvényes alapja.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/10

---

2022. január 28-án benyújtott kereset – Rivière kontra Parlament és ID

(T-54/22. sz. ügy)

(2022/C 158/12)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Jérôme Rivière (Párizs, Franciaország) (képviselő: B. Kuchukian ügyvéd)

Alperesek: Európai Parlament és az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a két határozatot, először is az ideiglenes felfüggesztésről szóló, 2022. január 21-i határozatot, másodszor pedig a kizárásról szóló, 2022. január 25-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a két határozatot, először is az ideiglenes felfüggesztésről szóló, 2022. január 21-i határozatot, másodszor pedig a kizárásról szóló, 2022. január 25-i határozatot;

| — | rendelje el e két határozat végrehajtásának azonnali felfüggesztését. |
| --- | --- |

—

rendelje el e két határozat végrehajtásának azonnali felfüggesztését.

Jogalapok és fontosabb érvek

Azon kereset alátámasztása érdekében, amely arra irányul, hogy a Törvényszék először is semmisítse meg az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport elnöksége által 2022. január 21-én hozott azon határozatot, amely két hónap időtartamra felfüggesztette a felperes e képviselőcsoportban fennálló tagságát, másodszor pedig semmisítse meg az Identitás és Demokrácia (ID) képviselőcsoport által 2022. január 25-én hozott azon határozatot, amely a felperest kizárta e képviselőcsoportból, a felperes alaki szempontból azt kifogásolja, hogy e határozatok nem tartják tiszteletben a fegyelmi eljárás alapvető szabályait, érdemi szempontból pedig azt, hogy e határozatoknak nincs semmilyen érvényes alapja.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/11

---

2022. január 26-án benyújtott kereset – Egyesült Királyság kontra Bizottság

(T-56/22. sz. ügy)

(2022/C 158/13)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (képviselők: L. Baxter meghatalmazott és T. Buley barrister)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére az Egyesült Királyság által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. november 17-i (EU) 2021/2019 bizottsági végrehajtási határozatot (1) annyiban, amennyiben az aktív mezőgazdasági termelőkhöz kapcsolt vállalkozások meghatározásának hiányossága miatt az Egyesült Királyság akkreditált kifizető ügynökségeinek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére bejelentett egyes kiadásokat kizár az európai uniós finanszírozásból; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére az Egyesült Királyság által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. november 17-i (EU) 2021/2019 bizottsági végrehajtási határozatot (1) annyiban, amennyiben az aktív mezőgazdasági termelőkhöz kapcsolt vállalkozások meghatározásának hiányossága miatt az Egyesült Királyság akkreditált kifizető ügynökségeinek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére bejelentett egyes kiadásokat kizár az európai uniós finanszírozásból; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen, az 1307/2013/EU rendelet (2) 9. cikke (2) bekezdése első albekezdésének téves értelmezésére alapított jogalapra hivatkozik. A felperes véleménye szerint az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése kizárólag (az említett rendelet 4. cikkében meghatározott) olyan mezőgazdasági termelőknek járó közvetlen kifizetésekre vonatkozik, akik maguk üzemeltetik a releváns infrastruktúrát vagy üzemet. A felperes azt állítja, hogy az alperes értelmezése téves, mivel:

| — | i. Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfogalmazásából és értelméből nem következik az, hogy a mezőgazdasági termelőknek járó kifizetéseket ki kell zárni pusztán amiatt, hogy valamely kapcsolt vállalkozás az e cikkben meghatározott, közvetlen kifizetésben nem részesítendő tevékenységet végez. |
| --- | --- |

—

i. Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfogalmazásából és értelméből nem következik az, hogy a mezőgazdasági termelőknek járó kifizetéseket ki kell zárni pusztán amiatt, hogy valamely kapcsolt vállalkozás az e cikkben meghatározott, közvetlen kifizetésben nem részesítendő tevékenységet végez.

| — | ii. Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének célja szerinti vagy teleologikus értelmezése nem támasztja alá a Bizottság értelmezését, amely nem áll összhangban e cikk céljával. |
| --- | --- |

—

ii. Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének célja szerinti vagy teleologikus értelmezése nem támasztja alá a Bizottság értelmezését, amely nem áll összhangban e cikk céljával.

---

(1)  HL 2021. L 413., 3. o.

(2)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 608. o.; helyesbítés: HL 2016. L 130., 8. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/11

---

2022. február 16-án benyújtott kereset – Korporaciya „Masternet” kontra EUIPO – Stayer Ibérica (STAYER)

(T-85/22. sz. ügy)

(2022/C 158/14)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: ZAO Korporaciya „Masternet” (Moszkva, Oroszország) (képviselő: N. Bürglen ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Stayer Ibérica, SA (Pinto, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: STAYER európai uniós szóvédjegy – 9 498 395. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. december 16-án hozott határozata (R 932/2021-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009/EK tanácsi rendelet 15. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009/EK tanácsi rendelet 15. cikkének megsértése.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/12

---

2022. február 25-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság

(T-104/22. sz. ügy)

(2022/C 158/15)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Koós G., meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Magyarországtól származó dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés biztosítása iránt benyújtott GESTDEM 2021/2808 számú megerősítő kérelem tárgyában 2021. december 14-én hozott, a hozzáférhetővé tétellel szemben magyar részről jelzett kifogásokat felülbíráló bizottsági határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Magyarországtól származó dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés biztosítása iránt benyújtott GESTDEM 2021/2808 számú megerősítő kérelem tárgyában 2021. december 14-én hozott, a hozzáférhetővé tétellel szemben magyar részről jelzett kifogásokat felülbíráló bizottsági határozatot, valamint

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A megtámadott határozatban a Bizottság részlegesen hozzáférhetőnek nyilvánította a kérelmező által kiadni kért dokumentumokat annak ellenére, hogy a magyar hatóságok kifejezetten hivatkoztak a döntéshozatali folyamat védelmére vonatkozó kivételre az 1049/2001 rendelet (1) 4. cikkének (3) bekezdése alapján, és ezt a Bizottság a megerősítő kérelemig a konkrét ügyben el is fogadta.

A Magyar Kormány álláspontja szerint a Bizottság által a megtámadott határozatban alkalmazott jogértelmezés nemcsak ellentétben áll az eddigi gyakorlatával és a Bíróság által kialakított ítélkezési gyakorlattal, de egyúttal súlyos károkat is okoz a Bizottság és a tagállami irányító hatóságok együttműködésére nézve. A Magyar Kormány – amellett, hogy az operatív programok módosításánál a Bizottság jóváhagyására hivatkozással az uniós intézmény általi döntéshozatal mellett érvel, és annak alapján is alkalmazhatónak tartja az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti kivételt – hangsúlyozza, hogy a jelen eljárás sajátossága, hogy a tagállami döntés megosztott irányítás keretében valójában erős bizottsági ellenőrzés mellett születik. Formálisan a tagállami hatóság döntéséről van ugyan szó, de erre a Bizottság kimutatható hatással rendelkezik, így még inkább elfogadhatatlan, hogy az ilyen döntést ne védje a hivatkozott kivétel. Az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében hivatkozott kivétel a tagállami hatóságok döntéshozatalát is védeni hivatott.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.).

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/13

---

2022. február 28-án benyújtott kereset – Schneider kontra EUIPO – Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas (frutania)

(T-109/22. sz. ügy)

(2022/C 158/16)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Markus Schneider (Bonn, Németország) (képviselők: M. Bergermann és D. Graetsch ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Frutaria Comercial de Frutas y Hortalizas, SL (Zaragoza, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: a kék színű, frutania európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 11 987 419. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. december 17-én hozott határozata (R 1058/2017-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárásban felmerült költségek viselését is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárásban felmerült költségek viselését is.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazása és megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazása és megsértése.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/14

---

2022. február 28-án benyújtott kereset – Kremer kontra Bizottság

(T-110/22. sz. ügy)

(2022/C 158/17)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Christiane Kremer (Brüsszel, Belgium) (képviselők: D. Grisay és A. Ansay ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | fogadja be a jelen megsemmisítés iránti/szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti keresetlevelet; |
| --- | --- |

—

fogadja be a jelen megsemmisítés iránti/szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti keresetlevelet;

| — | a keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak, és következésképpen:






  — | elsődlegesen:






  — | állapítsa meg, hogy a megsemmisítés iránti kereset megalapozott, és mondja ki, hogy a kinevezésre jogosult hatóság 2022. február 24-i elutasító határozata az alábbi okokból semmis:






  — | a személyzeti szabályzat 77. cikke és a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 11. cikke, amelyeken a felperesnek címzett, jogosultságot megállapító értesítés alapul, jogellenes; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak, és következésképpen:

—

elsődlegesen:

—

állapítsa meg, hogy a megsemmisítés iránti kereset megalapozott, és mondja ki, hogy a kinevezésre jogosult hatóság 2022. február 24-i elutasító határozata az alábbi okokból semmis:

—

a személyzeti szabályzat 77. cikke és a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 11. cikke, amelyeken a felperesnek címzett, jogosultságot megállapító értesítés alapul, jogellenes;

| — | az Európai Bizottság megsértette gondoskodási kötelezettségét, mivel a jogosultságot megállapító értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság megsértette gondoskodási kötelezettségét, mivel a jogosultságot megállapító értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését;

| — | az Európai Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, mivel a jogosultságot megállapító értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, mivel a jogosultságot megállapító értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését;

| — | és utalja vissza az ügyet a kinevezésre jogosult hatósághoz, hogy e hatóság határozza meg a felperesnek visszatérítendő összeget; |
| --- | --- |

—

és utalja vissza az ügyet a kinevezésre jogosult hatósághoz, hogy e hatóság határozza meg a felperesnek visszatérítendő összeget;

| — | másodlagosan:






  — | állapítsa meg, hogy a jogalap nélküli gazdagodáson alapuló kártérítési kereset megalapozott azon az alapon, hogy a felperes vagyona a nemzeti nyugdíjrendszerébe befizetett és az Unió illetékes hatósága által figyelembe nem vett nyugdíjjárulékainak összegével csökkent, amely járulékok ebből következően az Európai Unió nyugdíjalapját gazdagították; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan:

—

állapítsa meg, hogy a jogalap nélküli gazdagodáson alapuló kártérítési kereset megalapozott azon az alapon, hogy a felperes vagyona a nemzeti nyugdíjrendszerébe befizetett és az Unió illetékes hatósága által figyelembe nem vett nyugdíjjárulékainak összegével csökkent, amely járulékok ebből következően az Európai Unió nyugdíjalapját gazdagították;

| — | kötelezze a Bizottságot a felperest ért két – a jelen keresetlevél benyújtásának időpontjában 55 401,07 euró tőkeösszegre becsült – vagyoni kár megtérítésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a felperest ért két – a jelen keresetlevél benyújtásának időpontjában 55 401,07 euró tőkeösszegre becsült – vagyoni kár megtérítésére;

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 77. cikke első bekezdésének és a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének jogellenességére vonatkozó kifogásra alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy a fent említett rendelkezések előírják, hogy a tisztviselőnek az európai uniós intézmények szervezeti egységeinél végzett tevékenységének megkezdésétől számított tíz éven belül döntenie kell a nemzeti rendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságának az Európai Unió nyugdíjalapjába (a továbbiakban: uniós nyugdíjalap) történő átviteléről. Márpedig a nyugdíjjogosultságát átvivő tisztviselő csak a nyugdíjba vonulása időpontjában tudja megfelelően felmérni az esetleges átvitel terjedelmét, különösen a nyugdíj összegét 70 %-ra korlátozó szabály miatt. A felperes ebből azt a következtetést vonja le, hogy e szabály eltérő bánásmódot eredményez azon tisztviselővel szemben, aki teljes szakmai pályafutását az európai rendszerben töltötte, ezáltal sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét. |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 77. cikke első bekezdésének és a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének jogellenességére vonatkozó kifogásra alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy a fent említett rendelkezések előírják, hogy a tisztviselőnek az európai uniós intézmények szervezeti egységeinél végzett tevékenységének megkezdésétől számított tíz éven belül döntenie kell a nemzeti rendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságának az Európai Unió nyugdíjalapjába (a továbbiakban: uniós nyugdíjalap) történő átviteléről. Márpedig a nyugdíjjogosultságát átvivő tisztviselő csak a nyugdíjba vonulása időpontjában tudja megfelelően felmérni az esetleges átvitel terjedelmét, különösen a nyugdíj összegét 70 %-ra korlátozó szabály miatt. A felperes ebből azt a következtetést vonja le, hogy e szabály eltérő bánásmódot eredményez azon tisztviselővel szemben, aki teljes szakmai pályafutását az európai rendszerben töltötte, ezáltal sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét.

| 2. | A második, a személyzeti szabályzat 24. cikkében előírt segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a nyugdíjjogosultságnak a nemzeti rendszerből az uniós nyugdíjalapba történő átvitelekor a tisztviselők rendszerint kapnak egy táblázatot a Bizottságtól, amely feltünteti, hogy jogosultak-e a származási országuk szerinti nemzeti rendszerbe befizetett, az uniós nyugdíjrendszerbe be nem számított összegek jóvá nem írt biztosításmatematikai egyenértékének visszafizetésére. Ezenkívül a visszafizetésre általában konkrét korlátozások vagy lépések nélkül kerül sor. Márpedig a felperes – állítása szerint – sem ilyen táblázatot, sem visszafizetést nem kapott. |
| --- | --- |

2.

A második, a személyzeti szabályzat 24. cikkében előírt segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a nyugdíjjogosultságnak a nemzeti rendszerből az uniós nyugdíjalapba történő átvitelekor a tisztviselők rendszerint kapnak egy táblázatot a Bizottságtól, amely feltünteti, hogy jogosultak-e a származási országuk szerinti nemzeti rendszerbe befizetett, az uniós nyugdíjrendszerbe be nem számított összegek jóvá nem írt biztosításmatematikai egyenértékének visszafizetésére. Ezenkívül a visszafizetésre általában konkrét korlátozások vagy lépések nélkül kerül sor. Márpedig a felperes – állítása szerint – sem ilyen táblázatot, sem visszafizetést nem kapott.

| 3. | A harmadik, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes úgy véli, hogy objektív kritérium által nem igazolt hátrányos megkülönböztetés áll fenn egyrészt azon tisztviselők között, akik nyugdíjjogosultságuk átvitelekor visszafizetésben részesülnek, másrészt pedig azon tisztviselők között, amelyek esetében erre nem kerül sor. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes úgy véli, hogy objektív kritérium által nem igazolt hátrányos megkülönböztetés áll fenn egyrészt azon tisztviselők között, akik nyugdíjjogosultságuk átvitelekor visszafizetésben részesülnek, másrészt pedig azon tisztviselők között, amelyek esetében erre nem kerül sor.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy fennáll a felperes kárára történő jogalap nélküli gazdagodás miatti szerződésen kívüli felelősség. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy fennáll a felperes kárára történő jogalap nélküli gazdagodás miatti szerződésen kívüli felelősség.

---

| 2022.4.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 158/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 158/15

---

2022. február 28-án benyújtott kereset – Baert kontra Bizottság

(T-111/22. sz. ügy)

(2022/C 158/18)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rhonny Baert (Deinze, Belgium) (képviselők: D. Grisay és A. Ansay ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | fogadja be a jelen megsemmisítés iránti/szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti keresetlevelet; |
| --- | --- |

—

fogadja be a jelen megsemmisítés iránti/szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti keresetlevelet;

| — | a keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak, és következésképpen:






  — | elsődlegesen:






  — | állapítsa meg, hogy a megsemmisítés iránti kereset megalapozott, és mondja ki, hogy a kinevezésre jogosult hatóság 2022. február 28-i hallgatólagos elutasítása, valamint az Európai Bizottság 2016. december 21-én hozott határozata (jogosultságot megállapító értesítés) az alábbi okokból semmis:






  — | a személyzeti szabályzat 77. cikke és a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 11. cikke, amelyeken a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítés alapul, jogellenes; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

a keresetet nyilvánítsa elfogadhatónak, és következésképpen:

—

elsődlegesen:

—

állapítsa meg, hogy a megsemmisítés iránti kereset megalapozott, és mondja ki, hogy a kinevezésre jogosult hatóság 2022. február 28-i hallgatólagos elutasítása, valamint az Európai Bizottság 2016. december 21-én hozott határozata (jogosultságot megállapító értesítés) az alábbi okokból semmis:

—

a személyzeti szabályzat 77. cikke és a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 11. cikke, amelyeken a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítés alapul, jogellenes;

| — | az Európai Bizottság megsértette gondoskodási kötelezettségét, mivel a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság megsértette gondoskodási kötelezettségét, mivel a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését;

| — | az Európai Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, mivel a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, mivel a jogosultságot megállapító 2016. december 21-i értesítésében nem ajánlotta fel a felperesnek az illetékes európai hatóság által be nem számított nyugdíjjogosultságok visszatérítését;

| — | és utalja vissza az ügyet a kinevezésre jogosult hatósághoz, hogy e hatóság határozza meg a felperesnek visszatérítendő összeget; |
| --- | --- |

—

és utalja vissza az ügyet a kinevezésre jogosult hatósághoz, hogy e hatóság határozza meg a felperesnek visszatérítendő összeget;

| — | másodlagosan:






  — | állapítsa meg, hogy a jogalap nélküli gazdagodáson alapuló kártérítési kereset megalapozott azon az alapon, hogy a felperes vagyona a nemzeti nyugdíjrendszerébe befizetett és az Unió illetékes hatósága által figyelembe nem vett nyugdíjjárulékainak összegével csökkent, amely járulékok ebből következően az Európai Unió nyugdíjalapját gazdagították; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan:

—

állapítsa meg, hogy a jogalap nélküli gazdagodáson alapuló kártérítési kereset megalapozott azon az alapon, hogy a felperes vagyona a nemzeti nyugdíjrendszerébe befizetett és az Unió illetékes hatósága által figyelembe nem vett nyugdíjjárulékainak összegével csökkent, amely járulékok ebből következően az Európai Unió nyugdíjalapját gazdagították;

| — | kötelezze a Bizottságot a felperest ért, a jelen keresetlevél benyújtásának időpontjában 31 066,80 euró tőkeösszegre, illetve legalábbis a Bizottság által 2017. február 1-je óta kapott időszakos hátralékok – ideértve a jövőben fizetendő hátralékokat is – 39,18 %-ára becsült vagyoni kár megtérítésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a felperest ért, a jelen keresetlevél benyújtásának időpontjában 31 066,80 euró tőkeösszegre, illetve legalábbis a Bizottság által 2017. február 1-je óta kapott időszakos hátralékok – ideértve a jövőben fizetendő hátralékokat is – 39,18 %-ára becsült vagyoni kár megtérítésére;

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 77. cikke első bekezdésének és a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének jogellenességére vonatkozó kifogásra alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy a fent említett rendelkezések előírják, hogy a tisztviselőnek az európai uniós intézmények szervezeti egységeinél végzett tevékenységének megkezdésétől számított tíz éven belül döntenie kell a nemzeti rendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságának az Európai Unió nyugdíjalapjába (a továbbiakban: uniós nyugdíjalap) történő átviteléről. Márpedig a nyugdíjjogosultságát átvivő tisztviselő csak a nyugdíjba vonulása időpontjában tudja megfelelően felmérni az esetleges átvitel terjedelmét, különösen a nyugdíj összegét 70 %-ra korlátozó szabály miatt. A felperes ebből azt a következtetést vonja le, hogy e szabály eltérő bánásmódot eredményez azon tisztviselővel szemben, aki teljes szakmai pályafutását az európai rendszerben töltötte, ezáltal sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét. |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 77. cikke első bekezdésének és a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 11. cikke (2) bekezdésének jogellenességére vonatkozó kifogásra alapított jogalap. A felperes arra hivatkozik, hogy a fent említett rendelkezések előírják, hogy a tisztviselőnek az európai uniós intézmények szervezeti egységeinél végzett tevékenységének megkezdésétől számított tíz éven belül döntenie kell a nemzeti rendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságának az Európai Unió nyugdíjalapjába (a továbbiakban: uniós nyugdíjalap) történő átviteléről. Márpedig a nyugdíjjogosultságát átvivő tisztviselő csak a nyugdíjba vonulása időpontjában tudja megfelelően felmérni az esetleges átvitel terjedelmét, különösen a nyugdíj összegét 70 %-ra korlátozó szabály miatt. A felperes ebből azt a következtetést vonja le, hogy e szabály eltérő bánásmódot eredményez azon tisztviselővel szemben, aki teljes szakmai pályafutását az európai rendszerben töltötte, ezáltal sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét.

| 2. | A második, a személyzeti szabályzat 24. cikkében előírt segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a nyugdíjjogosultságnak a nemzeti rendszerből az uniós nyugdíjalapba történő átvitelekor a tisztviselők rendszerint kapnak egy táblázatot a Bizottságtól, amely feltünteti, hogy jogosultak-e a származási országuk szerinti nemzeti rendszerbe befizetett, az uniós nyugdíjrendszerbe be nem számított összegek jóvá nem írt biztosításmatematikai egyenértékének visszafizetésére. Ezenkívül a visszafizetésre általában konkrét korlátozások vagy lépések nélkül kerül sor. Márpedig a felperes – állítása szerint – sem ilyen táblázatot, sem visszafizetést nem kapott. |
| --- | --- |

2.

A második, a személyzeti szabályzat 24. cikkében előírt segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a nyugdíjjogosultságnak a nemzeti rendszerből az uniós nyugdíjalapba történő átvitelekor a tisztviselők rendszerint kapnak egy táblázatot a Bizottságtól, amely feltünteti, hogy jogosultak-e a származási országuk szerinti nemzeti rendszerbe befizetett, az uniós nyugdíjrendszerbe be nem számított összegek jóvá nem írt biztosításmatematikai egyenértékének visszafizetésére. Ezenkívül a visszafizetésre általában konkrét korlátozások vagy lépések nélkül kerül sor. Márpedig a felperes – állítása szerint – sem ilyen táblázatot, sem visszafizetést nem kapott.

| 3. | A harmadik, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes úgy véli, hogy objektív kritérium által nem igazolt hátrányos megkülönböztetés áll fenn egyrészt azon tisztviselők között, akik nyugdíjjogosultságuk átvitelekor visszafizetésben részesülnek, másrészt pedig azon tisztviselők között, amelyek esetében erre nem kerül sor. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított jogalap. A felperes úgy véli, hogy objektív kritérium által nem igazolt hátrányos megkülönböztetés áll fenn egyrészt azon tisztviselők között, akik nyugdíjjogosultságuk átvitelekor visszafizetésben részesülnek, másrészt pedig azon tisztviselők között, amelyek esetében erre nem kerül sor.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy fennáll a felperes kárára történő jogalap nélküli gazdagodás miatti szerződésen kívüli felelősség. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy fennáll a felperes kárára történő jogalap nélküli gazdagodás miatti szerződésen kívüli felelősség.

---