# Službeni list C 122/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 122 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.17. ožujka 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 122

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.17. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2022/C 122/01 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj (ESRB/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (ESRB/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj (ESRB/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Hrvatskoj (ESRB/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Lihtenštajnu (ESRB/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima sektora stambenih nekretnina u Mađarskoj (ESRB/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Slovačkoj (ESRB/2021/16) | 28 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2022/C 122/01

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj (ESRB/2021/10)

1

2022/C 122/02

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (ESRB/2021/11)

9

2022/C 122/03

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj (ESRB/2021/12)

15

2022/C 122/04

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Hrvatskoj (ESRB/2021/13)

18

2022/C 122/05

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Lihtenštajnu (ESRB/2021/14)

22

2022/C 122/06

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima sektora stambenih nekretnina u Mađarskoj (ESRB/2021/15)

25

2022/C 122/07

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 2. prosinca 2021. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Slovačkoj (ESRB/2021/16)

28

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 122/08 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 122/08

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA |
| 2022/C 122/10 | Mišljenje Europske središnje banke оd 13. siječnja 2022. o Prijedlogu izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva u pogledu sanacije (CON/2022/3) | 33 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

2022/C 122/10

Mišljenje Europske središnje banke оd 13. siječnja 2022. o Prijedlogu izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva u pogledu sanacije (CON/2022/3)

33

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 122/11 | Tečajna lista eura — 16. ožujka 2022. | 35 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 122/11

Tečajna lista eura — 16. ožujka 2022.

35

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 122/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 122/13 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 38 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 122/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 122/13

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj

(ESRB/2021/10)

(2022/C 122/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), i (d) te članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva može pojačati negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva može pojačati negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Nadalje, povratna sprega između cijena nekretnina i kredita može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Nadalje, povratna sprega između cijena nekretnina i kredita može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava ili smanjenja financijske poluge od strane davatelja kredita, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava ili smanjenja financijske poluge od strane davatelja kredita, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (3), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (3), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera usmjerenih na kapital iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), i/ili makrobonitetnih mjera usmjerenih na dužnike, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere usmjerene na kapital imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere usmjerene na dužnike mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika povezanih s novim stambenim kreditima. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera usmjerenih na kapital iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), i/ili makrobonitetnih mjera usmjerenih na dužnike, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere usmjerene na kapital imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere usmjerene na dužnike mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika povezanih s novim stambenim kreditima.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike je u 2019. proveo sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini cijelog Europskog gospodarskog područja (6). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za pet zemalja, uključujući Njemačku (7). |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike je u 2019. proveo sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini cijelog Europskog gospodarskog područja (6). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za pet zemalja, uključujući Njemačku (7).

| (7) | Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina u Njemačkoj bile su znatna precijenjenost cijena nekretnina u gradskim područjima, povezana s rasprostranjenom i brzom dinamikom cijena stambenih nekretnina i određenim indikacijama slabljenja standarda kreditiranja za stambene kredite, iako u kontekstu ukupne nesigurnosti zbog znatnih praznina u podatcima. |
| --- | --- |

(7)

Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina u Njemačkoj bile su znatna precijenjenost cijena nekretnina u gradskim područjima, povezana s rasprostranjenom i brzom dinamikom cijena stambenih nekretnina i određenim indikacijama slabljenja standarda kreditiranja za stambene kredite, iako u kontekstu ukupne nesigurnosti zbog znatnih praznina u podatcima.

| (8) | ESRB je nedavno okončao daljnju sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini Europskog gospodarskog prostora. Rezultati ove procjene pokazuju da su pojedine zemlje, nakon zaprimanja upozorenja specifičnih za pojedinu zemlju u rujnu 2019., poduzele daljnje aktivnosti kako bi ispravile odnosne slabosti. Konkretno, Češka Republika usvojila je pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike, Njemačka je uspostavila pravno uporište za prikupljanje podataka o standardima kreditiranja novih stambenih kredita stanovništvu, Francuska je aktivirala ograničenja na omjer otplate duga i dohotka (DSTI), Island je pooštrio ograničenja na omjere kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) i Norveška je pooštrila stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik. Međutim, s obzirom na porast slabosti, prema procjeni ESRB-a aktivnosti koje su usvojile pojedine zemlje ne smatraju se dostatnim. |
| --- | --- |

(8)

ESRB je nedavno okončao daljnju sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini Europskog gospodarskog prostora. Rezultati ove procjene pokazuju da su pojedine zemlje, nakon zaprimanja upozorenja specifičnih za pojedinu zemlju u rujnu 2019., poduzele daljnje aktivnosti kako bi ispravile odnosne slabosti. Konkretno, Češka Republika usvojila je pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike, Njemačka je uspostavila pravno uporište za prikupljanje podataka o standardima kreditiranja novih stambenih kredita stanovništvu, Francuska je aktivirala ograničenja na omjer otplate duga i dohotka (DSTI), Island je pooštrio ograničenja na omjere kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) i Norveška je pooštrila stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik. Međutim, s obzirom na porast slabosti, prema procjeni ESRB-a aktivnosti koje su usvojile pojedine zemlje ne smatraju se dostatnim.

| (9) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih objekata i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se nastavile povećavati slabosti povezane sa stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(9)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih objekata i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se nastavile povećavati slabosti povezane sa stambenim nekretninama.

| (10) | U pogledu Njemačke, ova posljednja procjena otkrila je da, unatoč uspostavljanja pravnog okvira u 2017. za instrumente koji su usmjereni na dužnike, koji se sastoje od ograničenog skupa mjera (gornja granica omjera kredita i vrijednosti kolaterala i zahtjev za amortizaciju), niti jedan od njih nije aktiviran kako bi se riješila akumulacija srednjoročnih slabosti u sektoru stambenih nekretnina. ESRB prima na znanje činjenicu da prema sadašnjem pravnom okviru nisu bili ispunjeni zahtjevi za aktiviranje postojećih mjera koje su usmjerene na dužnike. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Njemačke, ova posljednja procjena otkrila je da, unatoč uspostavljanja pravnog okvira u 2017. za instrumente koji su usmjereni na dužnike, koji se sastoje od ograničenog skupa mjera (gornja granica omjera kredita i vrijednosti kolaterala i zahtjev za amortizaciju), niti jedan od njih nije aktiviran kako bi se riješila akumulacija srednjoročnih slabosti u sektoru stambenih nekretnina. ESRB prima na znanje činjenicu da prema sadašnjem pravnom okviru nisu bili ispunjeni zahtjevi za aktiviranje postojećih mjera koje su usmjerene na dužnike.

| (11) | Procjena ESRB-a također pokazuje da je porast cijena stambenih objekata postao širi kako u urbanim tako i ruralnim područjima. Kao rezultat toga, postojeće procjene ukazuju na visoku i sve veću precijenjenost stambenih objekata u Njemačkoj. Sveobuhvatnu analizu slabosti trenutačno otežava nedostatak detaljnih podataka o standardima za stambene kredite, iako je poduzeta ta aktivnost za prikupljanje podataka od 2023. zbog stupanja na snagu u 2021. nacionalne uredbe o prikupljanju podataka o stambenim kreditima. Za posljednje razdoblje dostupne informacije pružaju različite dokaze o razvoju standarda kreditiranja za stambene kredite. Iako rezultati ankete o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju (BLS) sugeriraju da su se uvjeti kreditiranja za kupnju stambenog objekta pooštrili tijekom 2020., alternativni izvor podataka iz privatnog sektora (8) pokazuje da se udio zahtjeva za kredit s visokim omjerima kredita i vrijednosti kolaterala dodatno povećao u 2020. Drugi alternativni izvor podataka iz privatnog sektora koji je dostupan njemačkim tijelima, a koji sadrži stvarne transakcije i predstavlja dio ukupnog tržišta, potvrđuje da su se omjeri kredita i vrijednosti kolaterala povećali tijekom posljednjeg desetljeća. Nadalje, u skladu s anketom o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju, omjeri kredita i vrijednosti kolaterala smanjili su se nakon krize. Podaci također pokazuju da su omjeri otplate duga i dohotka i rokovi dospijeća opali u prvoj polovici 2010-ih i ponovo porasli u drugoj polovici. S druge strane, omjeri duga u odnosu na dohodak stalno su se povećavali od 2009. |
| --- | --- |

(11)

Procjena ESRB-a također pokazuje da je porast cijena stambenih objekata postao širi kako u urbanim tako i ruralnim područjima. Kao rezultat toga, postojeće procjene ukazuju na visoku i sve veću precijenjenost stambenih objekata u Njemačkoj. Sveobuhvatnu analizu slabosti trenutačno otežava nedostatak detaljnih podataka o standardima za stambene kredite, iako je poduzeta ta aktivnost za prikupljanje podataka od 2023. zbog stupanja na snagu u 2021. nacionalne uredbe o prikupljanju podataka o stambenim kreditima. Za posljednje razdoblje dostupne informacije pružaju različite dokaze o razvoju standarda kreditiranja za stambene kredite. Iako rezultati ankete o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju (BLS) sugeriraju da su se uvjeti kreditiranja za kupnju stambenog objekta pooštrili tijekom 2020., alternativni izvor podataka iz privatnog sektora (8) pokazuje da se udio zahtjeva za kredit s visokim omjerima kredita i vrijednosti kolaterala dodatno povećao u 2020. Drugi alternativni izvor podataka iz privatnog sektora koji je dostupan njemačkim tijelima, a koji sadrži stvarne transakcije i predstavlja dio ukupnog tržišta, potvrđuje da su se omjeri kredita i vrijednosti kolaterala povećali tijekom posljednjeg desetljeća. Nadalje, u skladu s anketom o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju, omjeri kredita i vrijednosti kolaterala smanjili su se nakon krize. Podaci također pokazuju da su omjeri otplate duga i dohotka i rokovi dospijeća opali u prvoj polovici 2010-ih i ponovo porasli u drugoj polovici. S druge strane, omjeri duga u odnosu na dohodak stalno su se povećavali od 2009.

| (12) | Osim toga, nakon što je ublažila svoju stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala kao odgovor na krizu bolesti COVID-19, Njemačka nije dalje koristila mjere usmjerene na kapital za rješavanje postojećih slabosti koje proizlaze iz sektora stambenih nekretnina i poticanje financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

(12)

Osim toga, nakon što je ublažila svoju stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala kao odgovor na krizu bolesti COVID-19, Njemačka nije dalje koristila mjere usmjerene na kapital za rješavanje postojećih slabosti koje proizlaze iz sektora stambenih nekretnina i poticanje financijske stabilnosti.

| (13) | U svjetlu ovih nedavnih događaja, konkretno, s obzirom na dokaze o precijenjenosti cijena stambenih nekretnina, ESBR je zaključio da se mjere usmjerene na dužnike trebaju aktivirati kako bi se ciljale srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj. Stoga bi njemačke vlasti trebale odmah aktivirati pravno obvezujuće ili, ukoliko to nije moguće temeljem njemačkog prava, pravno neobvezujuće ograničenje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se osigurali pouzdani standardi kreditiranja protiv precijenjenih stambenih objekata. Istodobno, i kao dopuna mjere omjera kredita i vrijednosti kolaterala, mjere usmjerene na kapital, kao što je aktiviranje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik, povećale bi otpornost bankarskog sektora u Njemačkoj na slabosti sektora stambenih nekretnina koje su se možda već akumulirale s obzirom na prevladavajuću precijenjenost stambenih objekata i neizvjesnosti u pogledu standarda kreditiranja za hipotekarne kredite dane posljednjih godina. Nadalje, odgovarajuća kombinacija sa pravno obvezujućim ili, ako to nije moguće prema njemačkim propisima, pravno neobvezujućim instrumentima usmjerenim na dohodak, mogla bi povećati učinkovitost ograničenja omjera kredita i vrijednosti kolaterala u rješavanju svih slabosti u vezi s financiranjem stambenih nekretnina. Stoga bi se njemački pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike trebalo nadopuniti instrumentima usmjerenim na dohodak i shodno tome ga prilagoditi, kako bi se omogućilo pravodobnije aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike, čime bi se izbjeglo nagomilavanje slabosti. |
| --- | --- |

(13)

U svjetlu ovih nedavnih događaja, konkretno, s obzirom na dokaze o precijenjenosti cijena stambenih nekretnina, ESBR je zaključio da se mjere usmjerene na dužnike trebaju aktivirati kako bi se ciljale srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj. Stoga bi njemačke vlasti trebale odmah aktivirati pravno obvezujuće ili, ukoliko to nije moguće temeljem njemačkog prava, pravno neobvezujuće ograničenje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se osigurali pouzdani standardi kreditiranja protiv precijenjenih stambenih objekata. Istodobno, i kao dopuna mjere omjera kredita i vrijednosti kolaterala, mjere usmjerene na kapital, kao što je aktiviranje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik, povećale bi otpornost bankarskog sektora u Njemačkoj na slabosti sektora stambenih nekretnina koje su se možda već akumulirale s obzirom na prevladavajuću precijenjenost stambenih objekata i neizvjesnosti u pogledu standarda kreditiranja za hipotekarne kredite dane posljednjih godina. Nadalje, odgovarajuća kombinacija sa pravno obvezujućim ili, ako to nije moguće prema njemačkim propisima, pravno neobvezujućim instrumentima usmjerenim na dohodak, mogla bi povećati učinkovitost ograničenja omjera kredita i vrijednosti kolaterala u rješavanju svih slabosti u vezi s financiranjem stambenih nekretnina. Stoga bi se njemački pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike trebalo nadopuniti instrumentima usmjerenim na dohodak i shodno tome ga prilagoditi, kako bi se omogućilo pravodobnije aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike, čime bi se izbjeglo nagomilavanje slabosti.

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A - ograničenje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala

Preporučuje se da odgovarajuća tijela uvedu pravno obvezujuće ograničenje koji se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se ublažile slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj kao izvora rizika za financijsku stabilnost, što može imati potencijal za ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Ako to nije moguće prema njemačkom pravu, preporučuje se da odgovarajuća tijela aktiviraju pravno neobvezujuće ograničenje koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se ispunili tamo navedeni ciljevi.

Preporuka B - aktiviranje mjera usmjerenih na kapital

Preporučuje se da odgovarajuća tijela aktiviraju odgovarajuće mjere usmjerene na kapital kako bi se osigurala otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje u Njemačkoj i kako bi se nadopunilo ograničenje koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako je navedeno u Preporuci A u ublažavanju slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj kao izvoru rizika za financijsku stabilnost.

Preporuka C - pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike u pogledu sektora stambenih nekretnina

Preporučuje se da odgovarajuća tijela osiguraju da postojeći pravni okvir za mjere koje su usmjerene na dužnike uključuje najmanje sljedeće pravno obvezujuće mjere koje su usmjerene na dužnike:

| (a) | ograničenja koja se primjenjuju na omjer duga i dohotka i ograničenja koja se primjenjuju na omjer otplate duga i dohotka; |
| --- | --- |

(a)

ograničenja koja se primjenjuju na omjer duga i dohotka i ograničenja koja se primjenjuju na omjer otplate duga i dohotka;

| (b) | ograničenja koja se primjenjuju na omjer kredita i vrijednosti kolaterala; |
| --- | --- |

(b)

ograničenja koja se primjenjuju na omjer kredita i vrijednosti kolaterala;

| (c) | ograničenja koja se primjenjuju na rok dospijeća; i |
| --- | --- |

(c)

ograničenja koja se primjenjuju na rok dospijeća; i

| (d) | zahtjevi za amortizaciju. |
| --- | --- |

(d)

zahtjevi za amortizaciju.

Preporuka D - praćenje slabosti i aktivacija mjera usmjerenih na dužnike koje se odnose na dohodak

| 1. | Preporučuje se da odgovarajuća tijela pomno prate slabosti povezane sa zaduženosti kućanstva, precijenjenosti stambenih objekata i standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preporučuje se da, na temelju rezultata praćenja provedenog u skladu s potpreporukom D(1) i kako bi se spriječilo prekomjerno nakupljanje kreditnog rizika, odgovarajuća tijela aktiviraju pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike koje se odnose na dohodak, kao što su na primjer ograničenja na omjer duga i dohotka ili na omjer otplate duga i dohotka. Ako to nije moguće temeljem njemačkog prava, preporučuje se da odgovarajuća tijela aktiviraju pravno neobvezujuće mjere usmjerene na dužnike koje se odnose na dohodak kako bi se ispunili tamo navedeni ciljevi. |
| --- | --- |

2.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

| 1. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „odgovarajuća tijela” znači tijela kojima je u Njemačkoj povjerena izmjena pravnog okvira za mjere usmjerene na dužnike, aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike, praćenje sistemskih rizika ili aktiviranje mjera usmjerenih na kapital. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„odgovarajuća tijela” znači tijela kojima je u Njemačkoj povjerena izmjena pravnog okvira za mjere usmjerene na dužnike, aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike, praćenje sistemskih rizika ili aktiviranje mjera usmjerenih na kapital.

| (b) | „omjer kredita i vrijednosti kolaterala” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(b)

„omjer kredita i vrijednosti kolaterala” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (c) | „mjere usmjerene na kapital” znači svaki kapitalni zahtjev nametnut kreditnoj instituciji radi sprječavanja i/ili ublažavanja sistemskog rizika kako je definirano u članku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1092/2010 uključujući u skladu s člancima 124., 164. ili 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili poglavljem 4. glave VII. Direktive (EU) 2013/36, kao što su protuciklički sloj kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik; |
| --- | --- |

(c)

„mjere usmjerene na kapital” znači svaki kapitalni zahtjev nametnut kreditnoj instituciji radi sprječavanja i/ili ublažavanja sistemskog rizika kako je definirano u članku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1092/2010 uključujući u skladu s člancima 124., 164. ili 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili poglavljem 4. glave VII. Direktive (EU) 2013/36, kao što su protuciklički sloj kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik;

| (d) | „kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana člankom 4. stavkom 1. točkom (1) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

„kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana člankom 4. stavkom 1. točkom (1) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (e) | „mjere usmjerene na dužnike” znači makrobonitetne mjere koje su usmjerene na dužnike, uključujući ograničenja na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, omjer duga i dohotka, omjer otplate duga i dohotka, rok dospijeća i zahtjeve amortizacije; |
| --- | --- |

(e)

„mjere usmjerene na dužnike” znači makrobonitetne mjere koje su usmjerene na dužnike, uključujući ograničenja na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, omjer duga i dohotka, omjer otplate duga i dohotka, rok dospijeća i zahtjeve amortizacije;

| (f) | „omjer duga i dohotka” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi dohodak dužnika u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(f)

„omjer duga i dohotka” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi dohodak dužnika u trenutku odobravanja kredita;

| (g) | „omjer otplate duga i dohotka” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak dužnika u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(g)

„omjer otplate duga i dohotka” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak dužnika u vrijeme odobravanja kredita;

| (h) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug dužnika tijekom određenog razdoblja; |
| --- | --- |

(h)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug dužnika tijekom određenog razdoblja;

| (i) | „rok dospijeća” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(i)

„rok dospijeća” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (j) | „zahtjevi amortizacije” znači mjere povezane s otplatnim planom kredita. |
| --- | --- |

(j)

„zahtjevi amortizacije” znači mjere povezane s otplatnim planom kredita.

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je obratiti pozornost na načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj preporuke A, preporuke B, preporuke C i preporuke D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je obratiti pozornost na načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj preporuke A, preporuke B, preporuke C i preporuke D;

| (b) | prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital prema Preporuci A, preporuci B i preporuci D, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Njemačke u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve potencijalne implikacije u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital prema Preporuci A, preporuci B i preporuci D, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Njemačke u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve potencijalne implikacije u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (c) | posebni kriteriji za usklađenost s ovom Preporukom utvrđeni su u Prilogu. |
| --- | --- |

(c)

posebni kriteriji za usklađenost s ovom Preporukom utvrđeni su u Prilogu.

| 2. | Adresati moraju dostavljati izvješća Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u o radnjama poduzetim kao odgovor na ovu preporuku ili odgovarajuće opravdati svako nepostupanje. Izvješća bi trebala sadržavati barem:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava i standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući distribuciju novih hipotekarnih kredita prema njihovom omjeru kredita i vrijednosti kolaterala, omjeru duga i dohotka i omjeru otplate duga i dohotka, rokovima dospijeća i profilu amortizacije, pri čemu se relevantni omjeri izračunavaju u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s djelovanjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava i standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući distribuciju novih hipotekarnih kredita prema njihovom omjeru kredita i vrijednosti kolaterala, omjeru duga i dohotka i omjeru otplate duga i dohotka, rokovima dospijeća i profilu amortizacije, pri čemu se relevantni omjeri izračunavaju u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s djelovanjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski okvir za daljnje postupanje

U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o radnjama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Adresati su dužni dostaviti takvu komunikaciju u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| 1. | Preporuka A

  Adresati preporuke A dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem nametanja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se ublažile slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj kao izvor rizika za financijsku stabilnost. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

1.

Preporuka A

Adresati preporuke A dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem nametanja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala kako bi se ublažile slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj kao izvor rizika za financijsku stabilnost. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

| 2. | Preporuka B

  Adresati preporuke B dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem provedbe mjera usmjerenih na kapital. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B

Adresati preporuke B dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem provedbe mjera usmjerenih na kapital. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

| 3. | Preporuka C

  Adresati preporuke C dužni su do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u konačno izvješće o provedbi preporuke C, uključujući izjavu koja pojašnjava koje je tijelo ili tijela odgovorno za odluku o aktiviranju i provedbi mjera usmjerenih na dužnika utvrđenih u toj preporuci. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

3.

Preporuka C

Adresati preporuke C dužni su do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u konačno izvješće o provedbi preporuke C, uključujući izjavu koja pojašnjava koje je tijelo ili tijela odgovorno za odluku o aktiviranju i provedbi mjera usmjerenih na dužnika utvrđenih u toj preporuci. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

| 4. | Preporuka D

  Adresati preporuke D dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava, precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju, te radnjama poduzetim za rješavanje takvih slabosti. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

4.

Preporuka D

Adresati preporuke D dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava, precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju, te radnjama poduzetim za rješavanje takvih slabosti. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja i dostavljanjem odgovarajućih obrazaca te pojašnjavanjem, prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg postupanja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja i dostavljanjem odgovarajućih obrazaca te pojašnjavanjem, prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg postupanja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. |
| --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru.

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i obrazloženja koje je priopćio adresat i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12. 2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (OJ C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Vidi „Slabosti u sektorima stambenih nekretnina država EGP-a”, ESRB, rujan 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Upozorenje ESRB/2019/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj (SL C 366, 30.10.2019., str. 45.).

7

(8)  Informacije koje pruža platforma za posredovanje u vezi s kreditima koje, međutim, možda neće u potpunosti predstavljati njemačko tržište hipoteka.

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.1.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKU

Preporuka A - ograničenje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na preporuku A.

| 1. | Prilikom aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio novih hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama koji bi mogli dovesti do kreditnih gubitaka u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza u kombinaciji sa smanjenjem cijena stambenih nekretnina, nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta, povećanja troškova otplate duga ili nepovoljnog razvoja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

1.

Prilikom aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio novih hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama koji bi mogli dovesti do kreditnih gubitaka u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza u kombinaciji sa smanjenjem cijena stambenih nekretnina, nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta, povećanja troškova otplate duga ili nepovoljnog razvoja na tržištu stambenih nekretnina.

| 2. | Adresati trebaju koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost uvedenih mjera i umanjili svaku mogućnost zaobilaženja ili neželjenih posljedica koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su mjere primjenjive na kredite koje odobravaju sve vrste vjerovnika, na fizičke osobe kao dužnike i - u mjeri u kojoj smatraju potrebnim - na sve vrste dužnika. |
| --- | --- |

2.

Adresati trebaju koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost uvedenih mjera i umanjili svaku mogućnost zaobilaženja ili neželjenih posljedica koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su mjere primjenjive na kredite koje odobravaju sve vrste vjerovnika, na fizičke osobe kao dužnike i - u mjeri u kojoj smatraju potrebnim - na sve vrste dužnika.

| 3. | Prije aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdila odgovarajuća kalibracija i postupno uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

3.

Prije aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdila odgovarajuća kalibracija i postupno uvođenje takvih mjera.

| 4. | Nakon aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktiviranje dodatnih mjera usmjerenih na dužnike kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera, o početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti. |
| --- | --- |

4.

Nakon aktiviranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktiviranje dodatnih mjera usmjerenih na dužnike kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera, o početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti.

| 5. | Prilikom aktiviranja ili kalibriranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, adresati trebaju uzeti u obzir sve kredite koje će u konačnici otplaćivati kućanstva iz svojih prihoda, bez obzira na oblik kredita. |
| --- | --- |

5.

Prilikom aktiviranja ili kalibriranja ograničenja koje se primjenjuje na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, adresati trebaju uzeti u obzir sve kredite koje će u konačnici otplaćivati kućanstva iz svojih prihoda, bez obzira na oblik kredita.

Preporuka B - aktiviranje mjera usmjerenih na kapital

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na preporuku B.

| 1. | Prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na kapital, adresati bi trebali nastojati osigurati otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj u slučaju potencijalne materijalizacije sistemskog rizika povezanog s tržištem stambenih kredita koji bi mogao dovesti do izravnih i neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili su nastali kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima. |
| --- | --- |

1.

Prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na kapital, adresati bi trebali nastojati osigurati otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj u slučaju potencijalne materijalizacije sistemskog rizika povezanog s tržištem stambenih kredita koji bi mogao dovesti do izravnih i neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili su nastali kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima.

| 2. | Prije aktiviranja mjera usmjerenih na kapital potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo da li bi aktiviranje takvih mjera bilo prikladno. |
| --- | --- |

2.

Prije aktiviranja mjera usmjerenih na kapital potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo da li bi aktiviranje takvih mjera bilo prikladno.

| 3. | Nakon aktiviranja mjera usmjerenih na kapital, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na kapital, na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti. |
| --- | --- |

3.

Nakon aktiviranja mjera usmjerenih na kapital, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na kapital, na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti.

Preporuka C - pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike u pogledu sektora stambenih nekretnina

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na Preporuku C.

| 1. | Njemački pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike trebaju osigurati sljedeće:






  (a) | ograničenja koja se primjenjuju na omjer duga i dohotka i na omjer otplate duga i dohotka, kao i ograničenja na rokove dospijeća, primjenjiva su na kredite odobrene svim vrstama dužnika i od strane svih vrsta vjerovnika, kako bi se izbjeglo svako zaobilaženje ograničenja, te se ova ograničenja trebaju primjenjivati primarno na dužnike fizičke osobe, ali i na sve ostale vrste dužnika ako strukture financiranja podrazumijevaju takvo proširenje kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja; |
| --- | --- | --- |

1.

Njemački pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike trebaju osigurati sljedeće:

(a)

ograničenja koja se primjenjuju na omjer duga i dohotka i na omjer otplate duga i dohotka, kao i ograničenja na rokove dospijeća, primjenjiva su na kredite odobrene svim vrstama dužnika i od strane svih vrsta vjerovnika, kako bi se izbjeglo svako zaobilaženje ograničenja, te se ova ograničenja trebaju primjenjivati primarno na dužnike fizičke osobe, ali i na sve ostale vrste dužnika ako strukture financiranja podrazumijevaju takvo proširenje kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja;

| (b) | njemačka tijela kojima je povjereno aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike mogu aktivirati sve pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike na učinkovit i preventivan način te im je osigurana potrebna fleksibilnost kako bi se te mjere osmislile na temelju utvrđenih slabosti. |
| --- | --- |

(b)

njemačka tijela kojima je povjereno aktiviranje mjera usmjerenih na dužnike mogu aktivirati sve pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike na učinkovit i preventivan način te im je osigurana potrebna fleksibilnost kako bi se te mjere osmislile na temelju utvrđenih slabosti.

| 2. | Izmjene njemačkog pravnog okvira za mjere usmjerene na dužnike trebale bi stupiti na snagu najkasnije do 1. lipnja 2024. |
| --- | --- |

2.

Izmjene njemačkog pravnog okvira za mjere usmjerene na dužnike trebale bi stupiti na snagu najkasnije do 1. lipnja 2024.

Preporuka D - praćenje slabosti i aktivacija mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na potpreporuku D(1).

Prilikom praćenja slabosti koje su povezane sa zaduženosti kućanstava, precijenjenost cijena stambenih nekretnina i standardi kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju, adresati bi trebali pratiti udio dužnika koji uzimaju nove hipotekarne kredite za koje postoji rizik da ne budu u mogućnosti otplatiti ili redovito plaćati svoj dug bez značajnog smanjenja njihove potrošnje nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta, povećanja troškova otplate njihovog duga ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na potpreporuku D(2).

| 1. | Prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio dužnika koji uzimaju nove hipotekarne kredite za koje postoji rizik da ne budu u mogućnosti otplatiti ili redovito plaćati svoj dug bez značajnog smanjenja njihove potrošnje nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta, povećanja troškova otplate njihovog duga ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

1.

Prilikom aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio dužnika koji uzimaju nove hipotekarne kredite za koje postoji rizik da ne budu u mogućnosti otplatiti ili redovito plaćati svoj dug bez značajnog smanjenja njihove potrošnje nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta, povećanja troškova otplate njihovog duga ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| 2. | Adresati bi trebali koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost mjera koje su na snazi i kako bi sveli na najmanju moguću mjeru svaku mogućnost za njihovo zaobilaženje ili neželjene posljedice koje bi mogle smanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su mjere primjenjive na kredite koje odobravaju sve vrste vjerovnika, fizičke osobe kao dužnike i, - u mjeri u kojoj se smatra potrebnim - na sve druge vrste dužnika. |
| --- | --- |

2.

Adresati bi trebali koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost mjera koje su na snazi i kako bi sveli na najmanju moguću mjeru svaku mogućnost za njihovo zaobilaženje ili neželjene posljedice koje bi mogle smanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su mjere primjenjive na kredite koje odobravaju sve vrste vjerovnika, fizičke osobe kao dužnike i, - u mjeri u kojoj se smatra potrebnim - na sve druge vrste dužnika.

| 3. | Prije aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo odgovarajuće kalibriranje i postupno uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

3.

Prije aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, potrebno je napraviti procjenu pozicije Njemačke u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo odgovarajuće kalibriranje i postupno uvođenje takvih mjera.

| 4. | Nakon aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih mjera usmjerenih na dužnike kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera, na početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti. |
| --- | --- |

4.

Nakon aktiviranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih mjera usmjerenih na dužnike kako bi se riješile slabosti utvrđene u Njemačkoj. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera, na početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti.

| 5. | Prilikom aktiviranja ili kalibriranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, adresati trebaju uzeti u obzir sve kredite koje će u konačnici otplaćivati kućanstva iz svojeg dohotka, bez obzira na oblik kredita. |
| --- | --- |

5.

Prilikom aktiviranja ili kalibriranja mjera usmjerenih na dužnike povezanih s dohotkom, adresati trebaju uzeti u obzir sve kredite koje će u konačnici otplaćivati kućanstva iz svojeg dohotka, bez obzira na oblik kredita.

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/9

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji

(ESRB/2021/11)

(2022/C 122/02)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), i (d) te članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz građevinskog sektora mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz građevinskog sektora mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (3), krajnji cilj makrobonitetne politike je pridonijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (3), krajnji cilj makrobonitetne politike je pridonijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera usmjerenih na kapital iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), i/ili makrobonitetnih mjera usmjerenih na dužnike, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere usmjerene na kapital imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere usmjerene na dužnike mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera usmjerenih na kapital iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), i/ili makrobonitetnih mjera usmjerenih na dužnike, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere usmjerene na kapital imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere usmjerene na dužnike mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) je u 2016. proveo procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini čitave Unije (6). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, uključujući Austriju (7): |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) je u 2016. proveo procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini čitave Unije (6). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, uključujući Austriju (7):

| (7) | Glavne slabosti utvrđene u 2016. na tržištu stambenih nekretnina u Austriji bile su snažan rast cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita te rizik daljnjeg popuštanja standarda kreditiranja. |
| --- | --- |

(7)

Glavne slabosti utvrđene u 2016. na tržištu stambenih nekretnina u Austriji bile su snažan rast cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita te rizik daljnjeg popuštanja standarda kreditiranja.

| (8) | Austrijska su nacionalna tijela od 2018. koristila komunikacijske alate kako bi osigurala razborite standarde kreditiranja podržane pojačanim makrobonitetnim nadzornim aktivnostima. U svom izvješću o daljnjem postupanju o zemljama koje su 2016. primile upozorenja o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina (8), Europski odbor za sistemske rizike potvrdio je da mjere koje su uvela austrijska nacionalna tijela mogu učinkovito riješiti slabosti koje se pretežno pojavljuju. Međutim, Europski odbor za sistemske rizike također je napomenuo da su austrijska nacionalna tijela dobila ovlasti za uvođenje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike u 2017. koje bi se mogle primijeniti ako se slabosti koje se pojavljuju ubrzaju. |
| --- | --- |

(8)

Austrijska su nacionalna tijela od 2018. koristila komunikacijske alate kako bi osigurala razborite standarde kreditiranja podržane pojačanim makrobonitetnim nadzornim aktivnostima. U svom izvješću o daljnjem postupanju o zemljama koje su 2016. primile upozorenja o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina (8), Europski odbor za sistemske rizike potvrdio je da mjere koje su uvela austrijska nacionalna tijela mogu učinkovito riješiti slabosti koje se pretežno pojavljuju. Međutim, Europski odbor za sistemske rizike također je napomenuo da su austrijska nacionalna tijela dobila ovlasti za uvođenje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike u 2017. koje bi se mogle primijeniti ako se slabosti koje se pojavljuju ubrzaju.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini Europskog gospodarskog prostora. U ovom kontekstu Europski odbor za sistemske rizike utvrdio je određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu dovoljno razmotrene. |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini Europskog gospodarskog prostora. U ovom kontekstu Europski odbor za sistemske rizike utvrdio je određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu dovoljno razmotrene.

| (10) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i javna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(10)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i javna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama.

| (11) | U pogledu Austrije, ova je nedavna procjena otkrila da se nakon razdoblja umjerenog rasta, rast realnih cijena stambenih nekretnina ubrzao, nadmašujući rast realno raspoloživog dohotka. Pored toga, kreditiranje kućanstava stabilno je raslo. Procjena Europskog odbora za sistemske rizike također pokazuje da se od rujna 2019. realni rast cijena stambenih nekretnina ubrzao u prvom tromjesečju 2021., nadmašujući rast realnog raspoloživog dohotka u istom razdoblju. U skladu s tim kretanjima, prema procjenama središnje banke Österreichische Nationalbank, precijenjenost stambenih nekretnina dodatno je porasla u prvom tromjesečju 2021. Realni rast kreditiranja kućanstava za kupnju stambene nekretnine stabilno raste od 2019. U priopćenju austrijskog Odbora za stabilnost financijskog tržišta u lipnju 2021 (9). navedeno je da su standardi kreditiranja za hipotekarne kredite u smislu omjera kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) i omjera otplate duga i dohotka (DSTI) nedavno nastavili rasti u odnosu na petogodišnji prosjek, te da je udio kreditiranja s povišenim vrijednostima ovih omjera bio značajan. |
| --- | --- |

(11)

U pogledu Austrije, ova je nedavna procjena otkrila da se nakon razdoblja umjerenog rasta, rast realnih cijena stambenih nekretnina ubrzao, nadmašujući rast realno raspoloživog dohotka. Pored toga, kreditiranje kućanstava stabilno je raslo. Procjena Europskog odbora za sistemske rizike također pokazuje da se od rujna 2019. realni rast cijena stambenih nekretnina ubrzao u prvom tromjesečju 2021., nadmašujući rast realnog raspoloživog dohotka u istom razdoblju. U skladu s tim kretanjima, prema procjenama središnje banke Österreichische Nationalbank, precijenjenost stambenih nekretnina dodatno je porasla u prvom tromjesečju 2021. Realni rast kreditiranja kućanstava za kupnju stambene nekretnine stabilno raste od 2019. U priopćenju austrijskog Odbora za stabilnost financijskog tržišta u lipnju 2021 (9). navedeno je da su standardi kreditiranja za hipotekarne kredite u smislu omjera kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) i omjera otplate duga i dohotka (DSTI) nedavno nastavili rasti u odnosu na petogodišnji prosjek, te da je udio kreditiranja s povišenim vrijednostima ovih omjera bio značajan.

| (12) | Trenutna kombinacija politika smatra se samo djelomično primjerenom i djelomično dovoljnom za rješavanje rastućih slabosti. Štoviše, Austrija nije dalje koristila mjere usmjerene na kapital kako bi riješila postojeće slabosti i potaknula financijsku stabilnost. Osim toga, slabosti utvrđene u sektoru stambenih nekretnina u Austriji nisu u potpunosti odražene u ponderima rizika za hipotekarne kredite, kako ih koriste kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun kapitalnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(12)

Trenutna kombinacija politika smatra se samo djelomično primjerenom i djelomično dovoljnom za rješavanje rastućih slabosti. Štoviše, Austrija nije dalje koristila mjere usmjerene na kapital kako bi riješila postojeće slabosti i potaknula financijsku stabilnost. Osim toga, slabosti utvrđene u sektoru stambenih nekretnina u Austriji nisu u potpunosti odražene u ponderima rizika za hipotekarne kredite, kako ih koriste kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun kapitalnih zahtjeva.

| (13) | U svjetlu nedavnih događaja, Europski odbor za sistemske rizike zaključio je da bi aktiviranje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike povećalo učinkovitost mjera koje su već na snazi za pravilno rješavanje srednjoročnih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Austriji. Kad god ili gdje god se takve obvezujuće mjere usmjerene na dužnike procijene kao nedovoljno učinkovite za rješavanje srednjoročnih slabosti, treba se uzeti u obzir provedba mjera usmjerenih na kapital kao što su instrumenti usmjereni na povećanje pondera rizika internih rejting-sustava za izloženosti stambenih nekretnina, sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik ili protuciklički zaštitni sloj kapitala. Ove mjere povećale bi otpornost bankarskog sektora u Austriji na rizike koji su se akumulirali, kao što su prevladavajuća precijenjenost stambenih nekretnina i u određenoj mjeri labavi standardi kreditiranja za hipotekarne kredite dane posljednjih godina. |
| --- | --- |

(13)

U svjetlu nedavnih događaja, Europski odbor za sistemske rizike zaključio je da bi aktiviranje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike povećalo učinkovitost mjera koje su već na snazi za pravilno rješavanje srednjoročnih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Austriji. Kad god ili gdje god se takve obvezujuće mjere usmjerene na dužnike procijene kao nedovoljno učinkovite za rješavanje srednjoročnih slabosti, treba se uzeti u obzir provedba mjera usmjerenih na kapital kao što su instrumenti usmjereni na povećanje pondera rizika internih rejting-sustava za izloženosti stambenih nekretnina, sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik ili protuciklički zaštitni sloj kapitala. Ove mjere povećale bi otpornost bankarskog sektora u Austriji na rizike koji su se akumulirali, kao što su prevladavajuća precijenjenost stambenih nekretnina i u određenoj mjeri labavi standardi kreditiranja za hipotekarne kredite dane posljednjih godina.

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A - aktivacija pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike

Preporučuje se da odgovarajuća tijela aktiviraju pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike kako bi se ublažile slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Austriji kao izvoru rizika za financijsku stabilnost.

Preporuka B - aktivacija ili pooštravanje mjera usmjerenih na kapital

Preporučuje se da odgovarajuća tijela aktiviraju ili pooštre mjere usmjerene na kapital kako bi se osigurala otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Austriji i upotpunile mjere usmjerene na dužnike u ublažavanju slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Austriji kao izvoru rizika za financijsku stabilnost kada god i gdje god bi takve obvezujuće mjere usmjerene na dužnike bile ocijenjene nedostatno učinkovitima da riješe srednjoročne slabosti.

ODJELJAK 2

PROVEDBA

1.   Definicije

| 1. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „odgovarajuća tijela” znači tijela kojima je u Austriji povjereno aktiviranje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„odgovarajuća tijela” znači tijela kojima je u Austriji povjereno aktiviranje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital;

| (b) | „mjere usmjerene na dužnike” znači makrobonitetne mjere koje su usmjerene na dužnike, uključujući ograničenja na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, omjer duga i dohotka, omjer otplate duga i dohotka, rok dospijeća i zahtjeve amortizacije; |
| --- | --- |

(b)

„mjere usmjerene na dužnike” znači makrobonitetne mjere koje su usmjerene na dužnike, uključujući ograničenja na omjer kredita i vrijednosti kolaterala, omjer duga i dohotka, omjer otplate duga i dohotka, rok dospijeća i zahtjeve amortizacije;

| (c) | „omjer kredita i vrijednosti kolaterala” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(c)

„omjer kredita i vrijednosti kolaterala” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (d) | „omjer duga i dohotka” (DTI omjer) znači ukupni dug dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer duga i dohotka” (DTI omjer) znači ukupni dug dužnika u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „omjer otplate duga i dohotka” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak dužnika u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(e)

„omjer otplate duga i dohotka” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak dužnika u vrijeme odobravanja kredita;

| (f) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug dužnika tijekom određenog razdoblja; |
| --- | --- |

(f)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug dužnika tijekom određenog razdoblja;

| (g) | „rok dospijeća” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(g)

„rok dospijeća” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (h) | „zahtjevi amortizacije” znači mjere povezane s otplatnim planom kredita; |
| --- | --- |

(h)

„zahtjevi amortizacije” znači mjere povezane s otplatnim planom kredita;

| (i) | „mjere usmjerene na kapital” znači svaki kapitalni zahtjev nametnut kreditnoj instituciji radi sprječavanja i/ili ublažavanja sistemskog rizika kako je definirano u članku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1092/2010 uključujući u skladu s člancima 124., 164. ili 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili poglavljem 4. glave VII. Direktive (EU) 2013/36, kao što su protuciklički sloj kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik; |
| --- | --- |

(i)

„mjere usmjerene na kapital” znači svaki kapitalni zahtjev nametnut kreditnoj instituciji radi sprječavanja i/ili ublažavanja sistemskog rizika kako je definirano u članku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1092/2010 uključujući u skladu s člancima 124., 164. ili 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili poglavljem 4. glave VII. Direktive (EU) 2013/36, kao što su protuciklički sloj kapitala ili sektorski zaštitni sloj za sistemski rizik;

| (j) | „kreditna institucija” znači kreditna institucija definirana člankom 4. stavkom 1. točkom (1) Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(j)

„kreditna institucija” znači kreditna institucija definirana člankom 4. stavkom 1. točkom (1) Uredbe (EU) br. 575/2013.

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Za provedbu ove Preporuke primjenjuju se sljedeći kriteriji:






  (a) | potrebno je obratiti pozornost na načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj preporuke A i preporuke B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je obratiti pozornost na načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj preporuke A i preporuke B;

| (b) | prilikom aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Austrije u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve potencijalne implikacije u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

prilikom aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike ili mjera usmjerenih na kapital, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Austrije u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve potencijalne implikacije u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (c) | posebni kriteriji za usklađenost s ovom Preporukom utvrđeni su u Prilogu. |
| --- | --- |

(c)

posebni kriteriji za usklađenost s ovom Preporukom utvrđeni su u Prilogu.

| 2. | Adresati moraju dostavljati izvješća Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u o radnjama poduzetim kao odgovor na ovu preporuku ili odgovarajuće opravdati svako nepostupanje. Izvješća bi trebala sadržavati barem:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava i standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući distribuciju novih hipotekarnih kredita prema njihovom omjeru kredita i vrijednosti kolaterala, omjeru duga i dohotka i omjeru otplate duga i dohotka, rokovima dospijeća i profilu amortizacije, pri čemu se relevantni omjeri izračunavaju u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (10), zajedno s djelovanjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženosti kućanstava i standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući distribuciju novih hipotekarnih kredita prema njihovom omjeru kredita i vrijednosti kolaterala, omjeru duga i dohotka i omjeru otplate duga i dohotka, rokovima dospijeća i profilu amortizacije, pri čemu se relevantni omjeri izračunavaju u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (10), zajedno s djelovanjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | detaljno obrazloženje svakog nepostupanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

detaljno obrazloženje svakog nepostupanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski okvir za daljnje postupanje

U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Adresati su dužni dostaviti takvu komunikaciju u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| 1. | Preporuka A







  (a) | Adresati preporuke A dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem aktiviranja pravno obvezujućih mjera zasnovanih na dužnicima. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- | --- |

1.

Preporuka A

(a)

Adresati preporuke A dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim s ciljem aktiviranja pravno obvezujućih mjera zasnovanih na dužnicima. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

| 2. | Preporuka B

  Adresati preporuke B dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi s provedbom mjera zasnovanih na kapitalu. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B

Adresati preporuke B dužni su do 30. lipnja 2023. te do 30. lipnja 2025. podnijeti Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi s provedbom mjera zasnovanih na kapitalu. Ako postoji više od jednog tijela odgovornog za poduzimanje radnji za rješavanje utvrđenih slabosti, potrebno je podnijeti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i ocjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a:






  (a) | pomaže adresatu, osigurava koordinaciju izvješćivanja i dostavljanje relevantnih predložaka te, prema potrebi, detaljno opisuje postupak i vremenski okvir za daljnje postupanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pomaže adresatu, osigurava koordinaciju izvješćivanja i dostavljanje relevantnih predložaka te, prema potrebi, detaljno opisuje postupak i vremenski okvir za daljnje postupanje;

| (b) | provjerava daljnje postupanje adresata, pruža pomoć na njihov zahtjev i podnosi izvješće o daljnjim mjerama Općem odboru. |
| --- | --- |

(b)

provjerava daljnje postupanje adresata, pruža pomoć na njihov zahtjev i podnosi izvješće o daljnjim mjerama Općem odboru.

| 2. | Opći odbor procijenit će radnje i obrazloženja koje je priopćio adresat i, prema potrebi, može odlučiti da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dostavio odgovarajuće obrazloženje za nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12. 2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (OJ C 170, 15.6.2013, p. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Vidi „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Vidi Izvješće o daljnjem postupanju o zemljama koje su 2016. primile upozorenja o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina, ESRB, rujan 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

8

(9)  Priopćenje za tisak o 28. sastanku Odbora za stabilnost financijskog tržišta, dostupno na mrežnim stranicama FMSG-a nahttps://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.1.2017., str. 1.).

10

---

PRILOG

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKU

Preporuka A - aktiviranje pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjuju se na preporuku A.

| 1. | Prilikom aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio:






  (a) | novih hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama koji bi mogli dovesti do kreditnih gubitaka u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza u kombinaciji sa smanjenjem cijena stambenih nekretnina; |
| --- | --- | --- |

1.

Prilikom aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, adresati bi trebali nastojati spriječiti značajan ili sve veći udio:

(a)

novih hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama koji bi mogli dovesti do kreditnih gubitaka u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza u kombinaciji sa smanjenjem cijena stambenih nekretnina;

| (b) | dužnika koji uzimaju nove hipotekarne kredite za koje postoji rizik da ne budu u mogućnosti otplatiti ili redovito plaćati svoj dug bez značajnog smanjenja njihove potrošnje nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(b)

dužnika koji uzimaju nove hipotekarne kredite za koje postoji rizik da ne budu u mogućnosti otplatiti ili redovito plaćati svoj dug bez značajnog smanjenja njihove potrošnje nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| 2. | Adresati bi trebali koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost mjera koje su na snazi i kako bi sveli na najmanju moguću mjeru svaku mogućnost za njihovo zaobilaženje ili neželjene posljedice koje bi mogle smanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike primjenjive na kredite odobrene svim vrstama dužnika i koje odobravaju sve vrste vjerovnika. |
| --- | --- |

2.

Adresati bi trebali koristiti jednu ili više mjera usmjerenih na dužnike kako bi osigurali učinkovitost mjera koje su na snazi i kako bi sveli na najmanju moguću mjeru svaku mogućnost za njihovo zaobilaženje ili neželjene posljedice koje bi mogle smanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima, posebno osiguravanjem da su pravno obvezujuće mjere usmjerene na dužnike primjenjive na kredite odobrene svim vrstama dužnika i koje odobravaju sve vrste vjerovnika.

| 3. | Prije aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, potrebno je napraviti procjenu pozicije Austrije u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo odgovarajuće kalibriranje i postupno uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

3.

Prije aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, potrebno je napraviti procjenu pozicije Austrije u ekonomskim i financijskim ciklusima, kako bi se utvrdilo odgovarajuće kalibriranje i postupno uvođenje takvih mjera.

| 4. | Prije aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, kao i radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postepenog uvođenja takvih mjera, adresati mi trebali uzeti u obzir izbor i kalibraciju mjera usmjerenih na dužnike trenutno na snazi, čime se osigurava veća učinkovitost u ublažavanju slabost utvrđenih u Austriji. |
| --- | --- |

4.

Prije aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, kao i radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postepenog uvođenja takvih mjera, adresati mi trebali uzeti u obzir izbor i kalibraciju mjera usmjerenih na dužnike trenutno na snazi, čime se osigurava veća učinkovitost u ublažavanju slabost utvrđenih u Austriji.

| 5. | Nakon aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, mogu biti potrebna njihova daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Austriji. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na dužnike na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti. |
| --- | --- |

5.

Nakon aktiviranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, mogu biti potrebna njihova daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Austriji. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na dužnike na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti.

| 6. | Prilikom aktiviranja ili kalibriranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, adresati bi trebali uzeti u obzir sve kredite koje otplaćuju kućanstva iz svojih dohodaka, bez obzira na oblik kredita, tj. tretirati kredite stambenim društvima kao dug kućanstava. |
| --- | --- |

6.

Prilikom aktiviranja ili kalibriranja pravno obvezujućih mjera usmjerenih na dužnike, adresati bi trebali uzeti u obzir sve kredite koje otplaćuju kućanstva iz svojih dohodaka, bez obzira na oblik kredita, tj. tretirati kredite stambenim društvima kao dug kućanstava.

Preporuka B - aktivacija ili pooštravanje mjera usmjerenih na kapital

Sljedeći kriteriji usklađenosti primjenjivi su na Preporuku B.

| 1. | Prilikom aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih mjera usmjerenih na kapital, adresati bi trebali nastojati osigurati otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Austriji u slučaju potencijalne materijalizacije sistemskog rizika povezanog s tržištem stambenih kredita koji bi mogao dovesti do izravnih i neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili su nastali kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima. |
| --- | --- |

1.

Prilikom aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih mjera usmjerenih na kapital, adresati bi trebali nastojati osigurati otpornost kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Austriji u slučaju potencijalne materijalizacije sistemskog rizika povezanog s tržištem stambenih kredita koji bi mogao dovesti do izravnih i neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili su nastali kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima.

| 2. | Prije aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih mjera usmjerenih na kapital potrebno je napraviti procjenu pozicije Austrije u ekonomskim i financijskim ciklusima i dostatnost pravno obvezujućih mjera usmjerenih na kapital, aktiviranih u skladu s preporukom A, prilikom rješavanja srednjoročnih slabosti, kako bi se utvrdilo da li bi aktiviranje ili pooštravanje mjera usmjerenih na kapital bilo prikladno. |
| --- | --- |

2.

Prije aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih mjera usmjerenih na kapital potrebno je napraviti procjenu pozicije Austrije u ekonomskim i financijskim ciklusima i dostatnost pravno obvezujućih mjera usmjerenih na kapital, aktiviranih u skladu s preporukom A, prilikom rješavanja srednjoročnih slabosti, kako bi se utvrdilo da li bi aktiviranje ili pooštravanje mjera usmjerenih na kapital bilo prikladno.

| 3. | Nakon aktiviranja dodatnih mjera usmjerenih na kapital ili pooštravanja postojećih, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Austriji. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na kapital, na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti. |
| --- | --- |

3.

Nakon aktiviranja dodatnih mjera usmjerenih na kapital ili pooštravanja postojećih, mogu biti potrebna daljnja pooštravanja ili aktivacija dodatnih makrobinitetnih mjera kako bi se riješile slabosti utvrđene u Austriji. Ovo će ovisiti o izboru aktiviranih mjera usmjerenih na kapital, na početnu kalibraciju tih aktiviranih mjera te o rezultatima procjene slabosti.

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/15

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj

(ESRB/2021/12)

(2022/C 122/03)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točku (c) te članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika.

| (4) | Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se nastavile povećavati slabosti povezane sa stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(5)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se nastavile povećavati slabosti povezane sa stambenim nekretninama.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih sa stambenim nekretninama na razini EGP-a.

| (7) | Kad je riječ o Bugarskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:






  a. | Realne cijene stambenih nekretnina u posljednje su dvije godine umjereno rasle u Bugarskoj te su se do sredine 2020. u prosjeku povećale za oko 3,5 % u odnosu na prethodnu godinu. Od tada se rast realnih cijena stambenih nekretnina ubrzao na oko 7 % od sredine 2021., što odražava i osnovne učinke nižeg rasta cijena stambenih nekretnina u prvoj polovini 2020. Procjene koje je izradila Bugarska narodna banka pokazuju da su cijene stambenih nekretnina na kraju 2020. bile neznatno precijenjene. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Bugarskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:

a.

Realne cijene stambenih nekretnina u posljednje su dvije godine umjereno rasle u Bugarskoj te su se do sredine 2020. u prosjeku povećale za oko 3,5 % u odnosu na prethodnu godinu. Od tada se rast realnih cijena stambenih nekretnina ubrzao na oko 7 % od sredine 2021., što odražava i osnovne učinke nižeg rasta cijena stambenih nekretnina u prvoj polovini 2020. Procjene koje je izradila Bugarska narodna banka pokazuju da su cijene stambenih nekretnina na kraju 2020. bile neznatno precijenjene.

| b. | Istodobno, godišnji rast kredita kućanstvima za kupnju stambenih nekretnina posljednjih se godina znatno ubrzao u Bugarskoj te je u kolovozu 2021. u realnim vrijednostima dosegnuo 13 %. |
| --- | --- |

b.

Istodobno, godišnji rast kredita kućanstvima za kupnju stambenih nekretnina posljednjih se godina znatno ubrzao u Bugarskoj te je u kolovozu 2021. u realnim vrijednostima dosegnuo 13 %.

| c. | Prema podatcima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo razina neprihodonosnih kredita u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj iznosila je 5,3 % u drugom tromjesečju 2021 (3). Istodobno, visok omjer pokrivenosti tih zajmova (48,1 % u usporedbi s 25,7 % za Uniju u cjelini) važan je olakotni čimbenik. |
| --- | --- |

c.

Prema podatcima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo razina neprihodonosnih kredita u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj iznosila je 5,3 % u drugom tromjesečju 2021 (3). Istodobno, visok omjer pokrivenosti tih zajmova (48,1 % u usporedbi s 25,7 % za Uniju u cjelini) važan je olakotni čimbenik.

| d. | U tom je kontekstu zaduženost kućanstava u Bugarskoj relativno niska, ali se donekle povećala tijekom pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, udio vlasnika nekretnina s hipotekarnim kreditom vrlo je nizak. Zbog toga je razina hipotekarnih kredita u Bugarskoj na relativno niskoj razini te čini ukupno 27 % BDP-a (tj. uključujući korporativne kredite osigurane poslovnim nekretninama) u usporedbi s 52 % u Uniji u cjelini u 2020. Međutim, velika većina kredita ima promjenjive kamatne stope, zbog čega su kućanstva osjetljiva na znatne promjene kamatnih stopa. |
| --- | --- |

d.

U tom je kontekstu zaduženost kućanstava u Bugarskoj relativno niska, ali se donekle povećala tijekom pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, udio vlasnika nekretnina s hipotekarnim kreditom vrlo je nizak. Zbog toga je razina hipotekarnih kredita u Bugarskoj na relativno niskoj razini te čini ukupno 27 % BDP-a (tj. uključujući korporativne kredite osigurane poslovnim nekretninama) u usporedbi s 52 % u Uniji u cjelini u 2020. Međutim, velika većina kredita ima promjenjive kamatne stope, zbog čega su kućanstva osjetljiva na znatne promjene kamatnih stopa.

| e. | Istodobno banke koje posluju u Bugarskoj imaju relativno visoku razinu regulatornog kapitala, a stopa osnovnog kapitala u prosincu 2020. dosegnula je 24 %. Stoga, ako slabosti povezane s tržištem stambenih nekretnina nastave rasti, visoka apsorpcijska sposobnost bankarskog sektora bila bi olakotni čimbenik za rizike za financijsku stabilnost koji bi se mogli akumulirati. Još jedna posebnost bankarskog sektora jest prevladavajuća primjena standardiziranog pristupa za izloženosti kreditnom riziku, kojim se ublažavaju potencijalni rizici povezani s stambenim nekretninama. Udio imovine ponderirane rizikom kao udio u ukupnoj imovini ostaje iznad 50 %. U skladu s tim, efektivni ponder rizika za banke koje primjenjuju standardizirani pristup za kredite kućanstvima za stambene nekretnine iznosi 48 %, dok je efektivni ponder rizika za banke koje upotrebljavaju interne rejtinge 25 %. |
| --- | --- |

e.

Istodobno banke koje posluju u Bugarskoj imaju relativno visoku razinu regulatornog kapitala, a stopa osnovnog kapitala u prosincu 2020. dosegnula je 24 %. Stoga, ako slabosti povezane s tržištem stambenih nekretnina nastave rasti, visoka apsorpcijska sposobnost bankarskog sektora bila bi olakotni čimbenik za rizike za financijsku stabilnost koji bi se mogli akumulirati. Još jedna posebnost bankarskog sektora jest prevladavajuća primjena standardiziranog pristupa za izloženosti kreditnom riziku, kojim se ublažavaju potencijalni rizici povezani s stambenim nekretninama. Udio imovine ponderirane rizikom kao udio u ukupnoj imovini ostaje iznad 50 %. U skladu s tim, efektivni ponder rizika za banke koje primjenjuju standardizirani pristup za kredite kućanstvima za stambene nekretnine iznosi 48 %, dok je efektivni ponder rizika za banke koje upotrebljavaju interne rejtinge 25 %.

| f. | U usporedbi sa zemljama Unije općenito, iako je udio hipotekarnih kredita u portfeljima banaka ograničen, a razina zaduženosti kućanstava trenutačno niska, povoljni uvjeti za hipotekarno financiranje mogli bi u srednjoročnom razdoblju predstavljati rizik nastanka spirale između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita. S jedne strane, rast cijena stambenih nekretnina znači da se povećava vrijednost kolaterala za kredite za kupnju nekretnine, čime se omogućuje veća financijska poluga od strane dužnika. S druge strane, rast cijena stambenih nekretnina obično je popraćen pozitivnim makroekonomskim kretanjima, što može dovesti do slabljenja standarda kreditiranja kojih se pridržavaju davatelji kredita. Istodobno, sve veća ponuda kredita za kupnju nekretnine može predstavljati dodatni pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina. U srednjoročnom razdoblju takva bi spirala mogla dovesti do kreditnog balona cijena stambenih nekretnina i prezaduženih kućanstava. |
| --- | --- |

f.

U usporedbi sa zemljama Unije općenito, iako je udio hipotekarnih kredita u portfeljima banaka ograničen, a razina zaduženosti kućanstava trenutačno niska, povoljni uvjeti za hipotekarno financiranje mogli bi u srednjoročnom razdoblju predstavljati rizik nastanka spirale između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita. S jedne strane, rast cijena stambenih nekretnina znači da se povećava vrijednost kolaterala za kredite za kupnju nekretnine, čime se omogućuje veća financijska poluga od strane dužnika. S druge strane, rast cijena stambenih nekretnina obično je popraćen pozitivnim makroekonomskim kretanjima, što može dovesti do slabljenja standarda kreditiranja kojih se pridržavaju davatelji kredita. Istodobno, sve veća ponuda kredita za kupnju nekretnine može predstavljati dodatni pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina. U srednjoročnom razdoblju takva bi spirala mogla dovesti do kreditnog balona cijena stambenih nekretnina i prezaduženih kućanstava.

| g. | ESRB priznaje nekoliko mjera koje su na snazi u Bugarskoj i kojima se ublažavaju trenutačne slabosti stambenih nekretnina. Konkretno, pozitivna stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCyB) prikladan je alat za rješavanje slabosti povezanih s brzim rastom kredita, koji je raširen u svim sektorima, i za povećanje otpornosti bankarskog sektora. U rujnu 2021. odlučeno je da će se protuciklički zaštitni sloj kapitala povećati s 0,5 % na 1 % s učinkom od 1. listopada 2022. ESRB napominje i da je 2019. u Bugarskoj uspostavljen pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike te da se, u skladu s člankom 124. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), na hipotekarne kredite s relativno višim omjerima kredita i vrijednosti kolaterala za banke koje primjenjuju standardizirani pristup, primjenjuje donja granica za pondere rizika. Ponder od 35 % primjenjuje se na dio izloženosti osiguran stambenim nekretninama koji ne premašuje 70 % vrijednosti kolaterala. |
| --- | --- |

g.

ESRB priznaje nekoliko mjera koje su na snazi u Bugarskoj i kojima se ublažavaju trenutačne slabosti stambenih nekretnina. Konkretno, pozitivna stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCyB) prikladan je alat za rješavanje slabosti povezanih s brzim rastom kredita, koji je raširen u svim sektorima, i za povećanje otpornosti bankarskog sektora. U rujnu 2021. odlučeno je da će se protuciklički zaštitni sloj kapitala povećati s 0,5 % na 1 % s učinkom od 1. listopada 2022. ESRB napominje i da je 2019. u Bugarskoj uspostavljen pravni okvir za mjere usmjerene na dužnike te da se, u skladu s člankom 124. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), na hipotekarne kredite s relativno višim omjerima kredita i vrijednosti kolaterala za banke koje primjenjuju standardizirani pristup, primjenjuje donja granica za pondere rizika. Ponder od 35 % primjenjuje se na dio izloženosti osiguran stambenim nekretninama koji ne premašuje 70 % vrijednosti kolaterala.

| h. | Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Uz mjere usmjerene na kapital koje se trenutačno primjenjuju, bilo bi primjereno uvođenje mjera usmjerenih na dužnike kako bi se preventivno djelovalo protiv mogućeg nakupljanja spirale između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita. |
| --- | --- |

h.

Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Uz mjere usmjerene na kapital koje se trenutačno primjenjuju, bilo bi primjereno uvođenje mjera usmjerenih na dužnike kako bi se preventivno djelovalo protiv mogućeg nakupljanja spirale između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita.

| (8) | Prilikom aktivacije mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihove kalibracije i postupnog uvođenja trebalo bi uzeti u obzir položaj Bugarske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi, |
| --- | --- |

(8)

Prilikom aktivacije mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihove kalibracije i postupnog uvođenja trebalo bi uzeti u obzir položaj Bugarske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi,

DONIJELO JE OVU UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Bugarskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Iz makrobonitetne perspektive ESRB smatra da su glavne slabosti visok rast hipotekarnih kredita, znakovi precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i nepostojanje mjera usmjerenih na dužnike kojima bi se moglo ublažiti povećanje rizika povezanih sa sektorom stambenih nekretnina.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15,12.2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Prikaz rizika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, dostupno na: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/risk-dashboard

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/18

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Hrvatskoj

(ESRB/2021/13)

(2022/C 122/04)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točku (c) i članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika.

| (4) | Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(5)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a.

| (7) | Kad je riječ o Hrvatskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:






  a. | Nakon duljeg razdoblja korekcije i slabog rasta, rast realnih cijena stambenih nekretnina početkom 2019. ubrzao se na 8 % u odnosu na početak 2019. Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 dinamika cijena stambenih nekretnina ostala je stabilna. Prema procjenama Hrvatske narodne banke cijene nekretnina sve se više razlikuju od svojih dugoročnih temelja. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Hrvatskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:

a.

Nakon duljeg razdoblja korekcije i slabog rasta, rast realnih cijena stambenih nekretnina početkom 2019. ubrzao se na 8 % u odnosu na početak 2019. Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 dinamika cijena stambenih nekretnina ostala je stabilna. Prema procjenama Hrvatske narodne banke cijene nekretnina sve se više razlikuju od svojih dugoročnih temelja.

| b. | Brojni čimbenici na strani potražnje i ponude mogu u različitoj mjeri utjecati na kretanje cijena stambenih nekretnina u hrvatskim regijama. Prvo, u nekim regijama znatan dio potražnje za stambenim nekretninama čine strani kupci (ukupno oko 10 %, prema podacima Hrvatske narodne banke). Iako je ukupna transakcijska aktivnost nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 bila niža, prema podacima Hrvatske narodne banke udio stranih kupaca ostao je na razini prije krize. Drugo, Hrvatska je u 2020. pretrpjela dva potresa, a oba su potresa pogodila regiju Zagreb i oštetila stambene objekte. Ti su događaji otkrili neke nedostatke u standardima kvalitete stambenih objekata koji su izgrađeni prije 1960-ih, tj. prije uvođenja protupotresnih standarda u Hrvatskoj. Kao rezultat toga, relativno niža razina likvidnosti nekih od tih stambenih objekata mogla bi smanjiti zalihe stambenih jedinica koje će biti predmet transakcije, što bi moglo dovesti do veće opće razine cijena stambenih nekretnina. Istodobno, postupna obnove oštećenih stambenih objekata, čiji je trošak procijenjen na 23 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2020., mogla bi dovesti do povećanja cijena stambenih nekretnina zbog većih građevinskih aktivnosti i njihova pozitivnog učinka na gospodarstvo. Konačno, hrvatska Vlada 2020. proširila je program subvencija za stanovanje, koji je na snazi od kraja 2017. i pruža više stope subvencija u slabije razvijenim regijama, na kupce prve nekretnine. |
| --- | --- |

b.

Brojni čimbenici na strani potražnje i ponude mogu u različitoj mjeri utjecati na kretanje cijena stambenih nekretnina u hrvatskim regijama. Prvo, u nekim regijama znatan dio potražnje za stambenim nekretninama čine strani kupci (ukupno oko 10 %, prema podacima Hrvatske narodne banke). Iako je ukupna transakcijska aktivnost nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 bila niža, prema podacima Hrvatske narodne banke udio stranih kupaca ostao je na razini prije krize. Drugo, Hrvatska je u 2020. pretrpjela dva potresa, a oba su potresa pogodila regiju Zagreb i oštetila stambene objekte. Ti su događaji otkrili neke nedostatke u standardima kvalitete stambenih objekata koji su izgrađeni prije 1960-ih, tj. prije uvođenja protupotresnih standarda u Hrvatskoj. Kao rezultat toga, relativno niža razina likvidnosti nekih od tih stambenih objekata mogla bi smanjiti zalihe stambenih jedinica koje će biti predmet transakcije, što bi moglo dovesti do veće opće razine cijena stambenih nekretnina. Istodobno, postupna obnove oštećenih stambenih objekata, čiji je trošak procijenjen na 23 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2020., mogla bi dovesti do povećanja cijena stambenih nekretnina zbog većih građevinskih aktivnosti i njihova pozitivnog učinka na gospodarstvo. Konačno, hrvatska Vlada 2020. proširila je program subvencija za stanovanje, koji je na snazi od kraja 2017. i pruža više stope subvencija u slabije razvijenim regijama, na kupce prve nekretnine.

| c. | Iako se samo otprilike polovina stambenih transakcija financira bankovnim kreditima prema podacima Hrvatske narodne banke, rast realnih hipotekarnih kredita ubrzao se u drugoj polovini 2019., a posebno tijekom 2020. U razdoblju od siječnja do kolovoza 2021. u prosjeku je iznosio otprilike 7,5 %. Ta je dinamika u određenoj mjeri potaknuta vladinim programom subvencija za stanovanje, pri čemu se udio subvencioniranih kredita povećao s 18 % u 2019. na 35 % u 2020. |
| --- | --- |

c.

Iako se samo otprilike polovina stambenih transakcija financira bankovnim kreditima prema podacima Hrvatske narodne banke, rast realnih hipotekarnih kredita ubrzao se u drugoj polovini 2019., a posebno tijekom 2020. U razdoblju od siječnja do kolovoza 2021. u prosjeku je iznosio otprilike 7,5 %. Ta je dinamika u određenoj mjeri potaknuta vladinim programom subvencija za stanovanje, pri čemu se udio subvencioniranih kredita povećao s 18 % u 2019. na 35 % u 2020.

| d. | Novo prikupljanje podataka o standardima hipotekarnog kreditiranja, koje je provela Hrvatska narodna banka, upućuje na to da je u prvoj polovini 2021. znatan dio novih kredita imao omjer kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) veći od 90 %. Mnogi od tih kredita bili su krediti koje subvencionira država, čiji su omjeri kredita i vrijednosti kolaterala obično bili u rasponu od 90 % do 100 %. Približno 10 % novih kredita imalo je omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 100 %. Odobrena je i otprilike jedna četvrtina novih kredita s omjerom otplate kredita i dohotka (LSTI) većim od 40 %. Nadalje, neki od tih novih kredita također su imali omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 90 %. Osim toga, u prvoj polovini 2021. u slučaju nekih novih kredita rok dospijeća bio je dulji od 30 godina. |
| --- | --- |

d.

Novo prikupljanje podataka o standardima hipotekarnog kreditiranja, koje je provela Hrvatska narodna banka, upućuje na to da je u prvoj polovini 2021. znatan dio novih kredita imao omjer kredita i vrijednosti kolaterala (LTV) veći od 90 %. Mnogi od tih kredita bili su krediti koje subvencionira država, čiji su omjeri kredita i vrijednosti kolaterala obično bili u rasponu od 90 % do 100 %. Približno 10 % novih kredita imalo je omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 100 %. Odobrena je i otprilike jedna četvrtina novih kredita s omjerom otplate kredita i dohotka (LSTI) većim od 40 %. Nadalje, neki od tih novih kredita također su imali omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 90 %. Osim toga, u prvoj polovini 2021. u slučaju nekih novih kredita rok dospijeća bio je dulji od 30 godina.

| e. | U tom kontekstu, u usporedbi s bankama koje posluju u ostatku Unije, banke koje posluju u Hrvatskoj imaju relativno visoku razinu regulatornog kapitala. Prosječna stopa osnovnog kapitala dosegnula je 25 % u prosincu 2020. Prosječni ponderi rizika za hipotekarne kredite u skladu s pristupom zasnovanim na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun kapitalnih zahtjeva iznosili su 38 % u lipnju 2021. Udio tih kredita činio je oko 12 % tržišta u Hrvatskoj. Većina kreditnih institucija slijedi standardizirani pristup, a za dodjelu povlaštenih pondera rizika izloženostima stambenih nekretnina, kako je odobreno Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), moraju ispunjavati strože kriterije iz članka 124. te Uredbe. Prosječni ponderi rizika za kreditne institucije u skladu sa standardiziranim pristupom u lipnju 2021. iznosili su 42 %. |
| --- | --- |

e.

U tom kontekstu, u usporedbi s bankama koje posluju u ostatku Unije, banke koje posluju u Hrvatskoj imaju relativno visoku razinu regulatornog kapitala. Prosječna stopa osnovnog kapitala dosegnula je 25 % u prosincu 2020. Prosječni ponderi rizika za hipotekarne kredite u skladu s pristupom zasnovanim na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun kapitalnih zahtjeva iznosili su 38 % u lipnju 2021. Udio tih kredita činio je oko 12 % tržišta u Hrvatskoj. Većina kreditnih institucija slijedi standardizirani pristup, a za dodjelu povlaštenih pondera rizika izloženostima stambenih nekretnina, kako je odobreno Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), moraju ispunjavati strože kriterije iz članka 124. te Uredbe. Prosječni ponderi rizika za kreditne institucije u skladu sa standardiziranim pristupom u lipnju 2021. iznosili su 42 %.

| f. | Istodobno je zaduženost kućanstava u Hrvatskoj relativno niska u usporedbi s drugim zemljama Unije. Tijekom 2020. krediti kućanstvima povećali su se u realnim vrijednostima, ali po nižim stopama nego krediti za stanovanje. To je bilo posljedica općeg smanjenja povjerenja potrošača, što je smanjilo uvođenje općih potrošačkih kredita, dok su programi državnih subvencija za hipotekarne kredite održali porast potražnje za kreditima za nekretnine. Drugi pokretač može biti smanjenje kamatnih stopa na kredite kućanstvima. Prema podacima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), u drugoj polovini 2020. zabilježen je blagi porast udjela neprihodonosnih kredita, posebno kad je riječ o kreditima kućanstvima, a posebno hipotekarnim kreditima. U prvom tromjesečju 2021. udio neprihodonosnih kredita ostao je nepromijenjen za kredite kućanstava općenito (5,9 %) te se blago smanjio za hipotekarne kredite (na 3,6 %). |
| --- | --- |

f.

Istodobno je zaduženost kućanstava u Hrvatskoj relativno niska u usporedbi s drugim zemljama Unije. Tijekom 2020. krediti kućanstvima povećali su se u realnim vrijednostima, ali po nižim stopama nego krediti za stanovanje. To je bilo posljedica općeg smanjenja povjerenja potrošača, što je smanjilo uvođenje općih potrošačkih kredita, dok su programi državnih subvencija za hipotekarne kredite održali porast potražnje za kreditima za nekretnine. Drugi pokretač može biti smanjenje kamatnih stopa na kredite kućanstvima. Prema podacima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), u drugoj polovini 2020. zabilježen je blagi porast udjela neprihodonosnih kredita, posebno kad je riječ o kreditima kućanstvima, a posebno hipotekarnim kreditima. U prvom tromjesečju 2021. udio neprihodonosnih kredita ostao je nepromijenjen za kredite kućanstava općenito (5,9 %) te se blago smanjio za hipotekarne kredite (na 3,6 %).

| g. | U usporedbi s drugim državama članicama, iako je udio hipotekarnih kredita u portfeljima banaka u Hrvatskoj ograničen, zaduženost kućanstava relativno je niska, razina kapitalizacije bankarskog sektora relativno je visoka, a znatan dio potražnje za stambenim nekretninama ne financira se bankovnim kreditima, povoljni uvjeti i moguće ublažavanje standarda kreditiranja za hipotekarno kreditiranje mogli bi predstavljati rizik od spirale, koji bi se u srednjoročnom razdoblju mogao razvijati između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita. S jedne strane, zbog rasta cijena stambenih nekretnina, vrijednost kolaterala za kredite za kupnju nekretnine povećava se, čime se dužnicima omogućuje da iskoriste veću financijsku polugu. S druge strane, rast cijena stambenih nekretnina obično je popraćen pozitivnim makroekonomskim kretanjima, što pak može dovesti do slabljenja standarda kreditiranja od strane davatelja kredita zbog općeg optimizma na tržištu. Istodobno, sve veća ponuda kredita za kupnju nekretnine može stvoriti dodatni pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina. Iz srednjoročne perspektive takav bi trend mogao dovesti do kreditnog balona povezanog s cijenama stambenih nekretnina unatoč činjenici da se znatan dio potražnje za stambenim nekretninama trenutačno financira iz izvora koji nisu domaći bankovni krediti. Konkretno, kreditna dinamika mogla bi se i dalje poticati subvencijama za hipotekarne kredite koje promiče hrvatska Vlada. |
| --- | --- |

g.

U usporedbi s drugim državama članicama, iako je udio hipotekarnih kredita u portfeljima banaka u Hrvatskoj ograničen, zaduženost kućanstava relativno je niska, razina kapitalizacije bankarskog sektora relativno je visoka, a znatan dio potražnje za stambenim nekretninama ne financira se bankovnim kreditima, povoljni uvjeti i moguće ublažavanje standarda kreditiranja za hipotekarno kreditiranje mogli bi predstavljati rizik od spirale, koji bi se u srednjoročnom razdoblju mogao razvijati između cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita. S jedne strane, zbog rasta cijena stambenih nekretnina, vrijednost kolaterala za kredite za kupnju nekretnine povećava se, čime se dužnicima omogućuje da iskoriste veću financijsku polugu. S druge strane, rast cijena stambenih nekretnina obično je popraćen pozitivnim makroekonomskim kretanjima, što pak može dovesti do slabljenja standarda kreditiranja od strane davatelja kredita zbog općeg optimizma na tržištu. Istodobno, sve veća ponuda kredita za kupnju nekretnine može stvoriti dodatni pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina. Iz srednjoročne perspektive takav bi trend mogao dovesti do kreditnog balona povezanog s cijenama stambenih nekretnina unatoč činjenici da se znatan dio potražnje za stambenim nekretninama trenutačno financira iz izvora koji nisu domaći bankovni krediti. Konkretno, kreditna dinamika mogla bi se i dalje poticati subvencijama za hipotekarne kredite koje promiče hrvatska Vlada.

| h. | ESRB razumije da je u Hrvatskoj na snazi nekoliko mjera kojima se ublažavaju trenutačne slabosti stambenih nekretnina, a posebno mjera predviđena člankom 124. Uredbe (EU) br. 575/2013 te druge mjere koje su usmjerene na kapital (npr. zaštitni sloj za sistemski rizik), pridonose relativno visokoj kapitalizaciji bankarskog sektora u usporedbi s drugim državama članicama. Time se osigurava zaštita od moguće materijalizacije rizika stambenih nekretnina. Neizravno ograničenje omjera otplate duga i dohotka (DTSI), koje je uvedeno u skladu sa Smjernicama EBA-e o procjeni kreditne sposobnosti i smjernicama EBA-e o dospjelim nepodmirenim obvezama i ovršnom postupku, u određenoj mjeri služi i kao zaštitni mehanizam protiv prekomjernog tereta otplate duga dužnika. ESRB razumije i da je pravnim okvirom za mjere usmjerene na dužnike uspostavljenim 2020. znatno proširen skup alata makrobonitetne politike u Hrvatskoj te da se detaljnim prikupljanjem podataka o standardima kreditiranja, koje je uvedeno krajem 2020., omogućuje učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

h.

ESRB razumije da je u Hrvatskoj na snazi nekoliko mjera kojima se ublažavaju trenutačne slabosti stambenih nekretnina, a posebno mjera predviđena člankom 124. Uredbe (EU) br. 575/2013 te druge mjere koje su usmjerene na kapital (npr. zaštitni sloj za sistemski rizik), pridonose relativno visokoj kapitalizaciji bankarskog sektora u usporedbi s drugim državama članicama. Time se osigurava zaštita od moguće materijalizacije rizika stambenih nekretnina. Neizravno ograničenje omjera otplate duga i dohotka (DTSI), koje je uvedeno u skladu sa Smjernicama EBA-e o procjeni kreditne sposobnosti i smjernicama EBA-e o dospjelim nepodmirenim obvezama i ovršnom postupku, u određenoj mjeri služi i kao zaštitni mehanizam protiv prekomjernog tereta otplate duga dužnika. ESRB razumije i da je pravnim okvirom za mjere usmjerene na dužnike uspostavljenim 2020. znatno proširen skup alata makrobonitetne politike u Hrvatskoj te da se detaljnim prikupljanjem podataka o standardima kreditiranja, koje je uvedeno krajem 2020., omogućuje učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta stambenih nekretnina.

| i. | Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Iz perspektive budućnosti, unatoč relativno visokoj kapitalizaciji bankarskog sektora, uvođenje eksplicitnih mjera usmjerenih na dužnike kao preventivnog djelovanja protiv potencijalnog rasta spirale između cijena stambenih nekretnina i kredita, koji bi se mogao potaknuti ublažavanjem standarda kreditiranja i državnih subvencija za hipotekarne kredite, moglo bi dopuniti postojeće makrobonitetne mjere povezane s hipotekarnim kreditima. Istodobno bi se makrobonitetne politike mogle dopuniti širim mjerama politike za rješavanje čimbenika koji olakšavaju ili promiču rastuću zaduženost kućanstava, odnosno državnih subvencija za hipotekarne kredite, kako bi se poduprle trenutačne makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na hrvatskom tržištu stambenih nekretnina, bez stvaranja prekomjernih troškova za hrvatsko realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

i.

Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Iz perspektive budućnosti, unatoč relativno visokoj kapitalizaciji bankarskog sektora, uvođenje eksplicitnih mjera usmjerenih na dužnike kao preventivnog djelovanja protiv potencijalnog rasta spirale između cijena stambenih nekretnina i kredita, koji bi se mogao potaknuti ublažavanjem standarda kreditiranja i državnih subvencija za hipotekarne kredite, moglo bi dopuniti postojeće makrobonitetne mjere povezane s hipotekarnim kreditima. Istodobno bi se makrobonitetne politike mogle dopuniti širim mjerama politike za rješavanje čimbenika koji olakšavaju ili promiču rastuću zaduženost kućanstava, odnosno državnih subvencija za hipotekarne kredite, kako bi se poduprle trenutačne makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na hrvatskom tržištu stambenih nekretnina, bez stvaranja prekomjernih troškova za hrvatsko realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (8) | Prilikom aktiviranja mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, njihove kalibracije i postupnom uvođenju, trebalo bi uzeti u obzir položaj Hrvatske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi, |
| --- | --- |

(8)

Prilikom aktiviranja mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, njihove kalibracije i postupnom uvođenju, trebalo bi uzeti u obzir položaj Hrvatske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi,

DONIJELO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Hrvatskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Iz makrobonitetne perspektive ESRB smatra da su glavne slabosti brz rast kredita kućanstava i mogući znakovi precijenjenosti cijena stambenih nekretnina, s obzirom na to da ne postoje izričite mjere usmjerene na dužnike kojima bi se moglo ublažiti povećanje rizika povezanih sa sektorom stambenih nekretnina.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

3

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/22

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Lihtenštajnu

(ESRB/2021/14)

(2022/C 122/05)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 3.stavak 2. točku (c) i članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njezinu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njezinu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika.

| (4) | Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(5)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a.

| (7) | Kad je riječ o Lihtenštajnu, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:






  a. | Prema procjenama Tijela za financijska tržišta (FMA), zaduženost kućanstava u Lihtenštajnu u 2020. iznosila je 226 % (4), odnosno 120 % raspoloživog dohotka i bruto domaćeg proizvoda (BDP), stavljajući Lihtenštajn među zemlje s najvećom zaduženošću kućanstava u EGP-u. Osim toga, dug kućanstava u posljednje je vrijeme u porastu. Osim povoljnih troškova financiranja zaduživanja, percipirani porezni poticaji mogli su pridonijeti akumulaciji duga kućanstava (5). Analiza koju je proveo FMA pokazuje da je zaduženost neravnomjerno raspoređena među kućanstvima, pri čemu 14 % kućanstava prijavljuje dug između 500 000 CHF i 1 milijun CHF, a 9 % kućanstava prijavljuje dug veći od 1 milijun CHF, prema poreznoj statistici. Nadalje, udio kućanstava s omjerom duga i dohotka (DTI) iznad pet relativno je visok, što upućuje na to da povišeni dug kućanstava nije uvijek popraćen većim dohotkom kućanstava. S pozitivne strane, visok udio hipotekarnih kredita s fiksnom kamatnom stopom važan je za smanjenje rizika povezanih sa zaduženošću kućanstava. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Lihtenštajnu, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:

a.

Prema procjenama Tijela za financijska tržišta (FMA), zaduženost kućanstava u Lihtenštajnu u 2020. iznosila je 226 % (4), odnosno 120 % raspoloživog dohotka i bruto domaćeg proizvoda (BDP), stavljajući Lihtenštajn među zemlje s najvećom zaduženošću kućanstava u EGP-u. Osim toga, dug kućanstava u posljednje je vrijeme u porastu. Osim povoljnih troškova financiranja zaduživanja, percipirani porezni poticaji mogli su pridonijeti akumulaciji duga kućanstava (5). Analiza koju je proveo FMA pokazuje da je zaduženost neravnomjerno raspoređena među kućanstvima, pri čemu 14 % kućanstava prijavljuje dug između 500 000 CHF i 1 milijun CHF, a 9 % kućanstava prijavljuje dug veći od 1 milijun CHF, prema poreznoj statistici. Nadalje, udio kućanstava s omjerom duga i dohotka (DTI) iznad pet relativno je visok, što upućuje na to da povišeni dug kućanstava nije uvijek popraćen većim dohotkom kućanstava. S pozitivne strane, visok udio hipotekarnih kredita s fiksnom kamatnom stopom važan je za smanjenje rizika povezanih sa zaduženošću kućanstava.

| b. | Dinamika tržišta nekretnina posljednjih je godina ostala umjerena. S obzirom na pravna ograničenja kupnje nekretnina (6), u Lihtenštajnu je transakcijska aktivnost obično niska. Javna tijela ne objavljuju indekse cijena. Međutim, prema podacima FMA, podaci o cijenama iz stručnih procjena upućuju na samo umjerena povećanja cijena zemljišta i stanova. Slično tome, djelatnost izgradnje i transakcijska aktivnost posljednjih su godina ostale relativno stabilne. |
| --- | --- |

b.

Dinamika tržišta nekretnina posljednjih je godina ostala umjerena. S obzirom na pravna ograničenja kupnje nekretnina (6), u Lihtenštajnu je transakcijska aktivnost obično niska. Javna tijela ne objavljuju indekse cijena. Međutim, prema podacima FMA, podaci o cijenama iz stručnih procjena upućuju na samo umjerena povećanja cijena zemljišta i stanova. Slično tome, djelatnost izgradnje i transakcijska aktivnost posljednjih su godina ostale relativno stabilne.

| c. | Prema podacima FMA, rast hipotekarnih kredita (uključujući stambene nekretnine i druge kredite domaćih banaka u švicarskim francima) u posljednje vrijeme se smanjuje te je u 2019. nominalno iznosio 0,7 % (smanjenje u odnosu na 8,8 % u 2010.), uz blagi porast na 2,5 % u 2020. Godišnji rast domaćih kredita za stambene nekretnine bio je još slabiji te je u 2020. iznosio 1,1 %. |
| --- | --- |

c.

Prema podacima FMA, rast hipotekarnih kredita (uključujući stambene nekretnine i druge kredite domaćih banaka u švicarskim francima) u posljednje vrijeme se smanjuje te je u 2019. nominalno iznosio 0,7 % (smanjenje u odnosu na 8,8 % u 2010.), uz blagi porast na 2,5 % u 2020. Godišnji rast domaćih kredita za stambene nekretnine bio je još slabiji te je u 2020. iznosio 1,1 %.

| d. | Prema FMA-u, za odobravanje hipotekarnih kredita primijenjen je relativno oprezan pristup u smislu omjera kredita i vrijednosti kolaterala (LTV), pri čemu je u 2019. i 2020. samo zanemariv udio postojećih i novih hipotekarnih kredita imao omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 80 %. Banke su također dužne prijaviti kredite kao „iznimke od politike” kad god izmijene svoje interne smjernice u pogledu cjenovne pristupačnosti hipotekarnih kredita. U praksi banke provjeravaju bi li povećanje kamatne stope na 4,5 % ili 5 % podrazumijevalo teret otplate duga koji premašuje trećinu dohotka kućanstva. U svjetlu trenutačnog okruženja niskih kamatnih stopa i povijesti niskih kamatnih stopa u valutnom području švicarskog franka, teret usklađivanja s tim zahtjevima prilično je velik. Međutim, oko 23 % ukupnih kredita za stambene nekretnine u Lihtenštajnu od kraja 2020. pripadalo je toj kategoriji „iznimke od politike”. |
| --- | --- |

d.

Prema FMA-u, za odobravanje hipotekarnih kredita primijenjen je relativno oprezan pristup u smislu omjera kredita i vrijednosti kolaterala (LTV), pri čemu je u 2019. i 2020. samo zanemariv udio postojećih i novih hipotekarnih kredita imao omjer kredita i vrijednosti kolaterala veći od 80 %. Banke su također dužne prijaviti kredite kao „iznimke od politike” kad god izmijene svoje interne smjernice u pogledu cjenovne pristupačnosti hipotekarnih kredita. U praksi banke provjeravaju bi li povećanje kamatne stope na 4,5 % ili 5 % podrazumijevalo teret otplate duga koji premašuje trećinu dohotka kućanstva. U svjetlu trenutačnog okruženja niskih kamatnih stopa i povijesti niskih kamatnih stopa u valutnom području švicarskog franka, teret usklađivanja s tim zahtjevima prilično je velik. Međutim, oko 23 % ukupnih kredita za stambene nekretnine u Lihtenštajnu od kraja 2020. pripadalo je toj kategoriji „iznimke od politike”.

| e. | Ukupni obujam domaćih kredita za stambene nekretnine u 2020. iznosio je otprilike 85 % BDP-a, što je jedan od najvećih udjela u EGP-u. Međutim, veličina lihtenštajnskog bankarskog sektora otprilike je 15 puta veća od BDP-a te zemlje, što znači da, iako su hipotekarni krediti izvor prihoda za neke lihtenštajnske banke, domaći krediti nisu najvažniji za profitabilnost i solventnost banaka koje posluju u Lihtenštajnu jer su uglavnom usmjereni na privatne bankarske usluge. Istodobno je bankarski sektor Lihtenštajna dobro kapitaliziran, sa stopom redovnog osnovnog kapitala (CET1) u lipnju 2021 od 22,3 %. Osim toga, lihtenštajnski bankarski sektor karakteriziraju vrlo snažni pokazatelji likvidnosti, pri čemu iznimno nizak omjer kredita i depozita od 65 % upućuje na nizak rizik financiranja. |
| --- | --- |

e.

Ukupni obujam domaćih kredita za stambene nekretnine u 2020. iznosio je otprilike 85 % BDP-a, što je jedan od najvećih udjela u EGP-u. Međutim, veličina lihtenštajnskog bankarskog sektora otprilike je 15 puta veća od BDP-a te zemlje, što znači da, iako su hipotekarni krediti izvor prihoda za neke lihtenštajnske banke, domaći krediti nisu najvažniji za profitabilnost i solventnost banaka koje posluju u Lihtenštajnu jer su uglavnom usmjereni na privatne bankarske usluge. Istodobno je bankarski sektor Lihtenštajna dobro kapitaliziran, sa stopom redovnog osnovnog kapitala (CET1) u lipnju 2021 od 22,3 %. Osim toga, lihtenštajnski bankarski sektor karakteriziraju vrlo snažni pokazatelji likvidnosti, pri čemu iznimno nizak omjer kredita i depozita od 65 % upućuje na nizak rizik financiranja.

| f. | S obzirom na konzervativne omjere kredita i vrijednosti kolaterala domaćih hipotekarnih kredita, njihov ograničeni udio u portfeljima banaka i visoku kapitalizaciju bankarskog sektora, izravni rizici za financijsku stabilnost koji proizlaze iz sektora stambenih nekretnina u Lihtenštajnu trenutačno su ograničeni. Međutim, iako se tržište rada u Lihtenštajnu tijekom proteklih desetljeća pokazalo otpornim tijekom recesije, a bogatstvo kućanstava i dalje je relativno visoko, ionako visoka i rastuća razina duga kućanstava ipak čini sektor kućanstava osjetljivim na neočekivane makroekonomske šokove. Ako se razina nezaposlenosti poveća i/ili smanji dohodak kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati dugove nego što to sada čine. Povezani negativni učinci na dohodak kućanstava i bogatstvo mogu pojačati početne makroekonomske šokove ako se od kućanstava zahtijeva da smanje potrošnju kako bi podmirila svoj dug. To bi moglo dovesti do sekundarnih učinaka i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav (7). |
| --- | --- |

f.

S obzirom na konzervativne omjere kredita i vrijednosti kolaterala domaćih hipotekarnih kredita, njihov ograničeni udio u portfeljima banaka i visoku kapitalizaciju bankarskog sektora, izravni rizici za financijsku stabilnost koji proizlaze iz sektora stambenih nekretnina u Lihtenštajnu trenutačno su ograničeni. Međutim, iako se tržište rada u Lihtenštajnu tijekom proteklih desetljeća pokazalo otpornim tijekom recesije, a bogatstvo kućanstava i dalje je relativno visoko, ionako visoka i rastuća razina duga kućanstava ipak čini sektor kućanstava osjetljivim na neočekivane makroekonomske šokove. Ako se razina nezaposlenosti poveća i/ili smanji dohodak kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati dugove nego što to sada čine. Povezani negativni učinci na dohodak kućanstava i bogatstvo mogu pojačati početne makroekonomske šokove ako se od kućanstava zahtijeva da smanje potrošnju kako bi podmirila svoj dug. To bi moglo dovesti do sekundarnih učinaka i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav (7).

| g. | ESRB razumije da je u Lihtenštajnu na snazi nekoliko mjera usmjerenih na ublažavanje trenutačnih slabosti stambenih nekretnina, uključujući posebno ograničenje omjera kredita i vrijednosti kolaterala od 80 %, zahtjev za amortizaciju hipotekarnih kredita na maksimalni omjer kredita i vrijednosti kolaterala od 66 % tijekom prvih 20 godina otplate kredita i povećane pondere rizika za hipotekarne kredita za banke koje primjenjuju standardizirani pristup za izračun kapitalnih zahtjeva (8). Istodobno, FMA provodi Preporuku ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9). Očekuje se da će se novim podatcima, koji će biti dostupni u drugoj polovini 2022., dodatno poboljšati analiza slabosti stambenih nekretnina u Lihtenštajnu. |
| --- | --- |

g.

ESRB razumije da je u Lihtenštajnu na snazi nekoliko mjera usmjerenih na ublažavanje trenutačnih slabosti stambenih nekretnina, uključujući posebno ograničenje omjera kredita i vrijednosti kolaterala od 80 %, zahtjev za amortizaciju hipotekarnih kredita na maksimalni omjer kredita i vrijednosti kolaterala od 66 % tijekom prvih 20 godina otplate kredita i povećane pondere rizika za hipotekarne kredita za banke koje primjenjuju standardizirani pristup za izračun kapitalnih zahtjeva (8). Istodobno, FMA provodi Preporuku ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9). Očekuje se da će se novim podatcima, koji će biti dostupni u drugoj polovini 2022., dodatno poboljšati analiza slabosti stambenih nekretnina u Lihtenštajnu.

| h. | Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. S obzirom na već visoku i rastuću razinu duga kućanstava i znatan udio kućanstava koja su osjetljiva na neočekivane negativne šokove, postojeće ograničenje omjera kredita i vrijednosti kolaterala trebalo bi dopuniti mjerama koje su usmjerene na dužnike koje se odnose na dohodak kako bi se spriječilo daljnje gomilanje slabosti stambenih nekretnina. U tu će svrhu možda biti potrebno stvoriti pravnu osnovu za instrumente koji su usmjereni na dužnike, čime bi se nacionalnim tijelima omogućila dostatna fleksibilnost za rješavanje slabosti stambenih nekretnina u Lihtenštajnu. |
| --- | --- |

h.

Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. S obzirom na već visoku i rastuću razinu duga kućanstava i znatan udio kućanstava koja su osjetljiva na neočekivane negativne šokove, postojeće ograničenje omjera kredita i vrijednosti kolaterala trebalo bi dopuniti mjerama koje su usmjerene na dužnike koje se odnose na dohodak kako bi se spriječilo daljnje gomilanje slabosti stambenih nekretnina. U tu će svrhu možda biti potrebno stvoriti pravnu osnovu za instrumente koji su usmjereni na dužnike, čime bi se nacionalnim tijelima omogućila dostatna fleksibilnost za rješavanje slabosti stambenih nekretnina u Lihtenštajnu.

| (8) | Pri aktivaciji mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Lihtenštajna u gospodarskim i financijskim ciklusima te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi, |
| --- | --- |

(8)

Pri aktivaciji mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Lihtenštajna u gospodarskim i financijskim ciklusima te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi,

DONIJELO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Lihtenštajnu kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Iz makrobonitetne perspektive ESRB smatra da su glavne slabosti visoka i sve veća zaduženost kućanstava u odnosu na nepostojanje mjera usmjerenih na dužnike koje se odnose na dohodak kako bi se ublažila daljnja akumulacija rizika povezanih sa sektorom stambenih nekretnina.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

1

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

2

(3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

3

(4)  Omjeri duga i dohotka i duga i BDP-a za Lihtenštajn samo su približno usporedivi s drugim državama EGP-a. Raspoloživi dohodak u Lihtenštajnu izračunava se kao razlika između ukupnog oporezivog dohotka i poreza na bogatstvo i dohodak. Nadalje, ukupan iznos duga kućanstava temelji se na poreznoj statistici, a dug nije definiran na konsolidiranoj osnovi (tj. uključen je i kredit unutar sektora kućanstava ili čak unutar obitelji). To pitanje definicije povećava glavni broj u odnosu na druge zemlje EGP-a.

4

(5)  Posebno, porezna osnovica za kućanstva uključuje i hipotetski prinos na neto bogatstvo (trenutačno utvrđen na 4 %) koji se dodaje godišnjem zarađenom dohotku. Kako bi smanjila svoje neto bogatstvo, kućanstva mogu zadržati hipoteku umjesto da je otplaćuju. Međutim, u praksi je porezni poticaj za to prilično malen, posebno s obzirom na kamatnu stopu na neamortizirani dug koji još treba platiti.

5

(6)  Postoje ograničenja u pogledu kupnje stambenog prostora u Lihtenštajnu u slučaju nepostojanja legitimnog interesa, npr. u pogledu postojeće imovine. Oko polovine transakcija nekretninama u Lihtenštajnu nisu kupovina, nego prijenosi zamjenom, doniranjem ili nasljeđivanjem.

6

(7)  Međutim, treba napomenuti da bi takvi prociklički učinci recesije u financijskom ciklusu bili znatno slabiji u Lihtenštajnu u usporedbi s drugim zemljama EGP-a, jer domaća potražnja ima relativno malu ulogu u iznimno malom i otvorenom gospodarstvu Lihtenštajna. Stoga bi čak i znatno povećanje stope štednje kućanstava imalo zanemarive učinke na potražnju, čime bi se ograničio učinak na šire gospodarstvo.

7

(8)  Sve banke u Lihtenštajnu primjenjuju standardizirani pristup za izračun kapitalnih zahtjeva.

8

(9)  Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (ESRB/2016/14) (SL C 31, 31.1.2017., str. 1.).

9

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/25

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima sektora stambenih nekretnina u Mađarskoj

(ESRB/2021/15)

(2022/C 122/06)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točku (c) i članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njihovu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika.

| (4) | Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(5)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu ranjivosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu ranjivosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a.

| (7) | Kad je riječ o Mađarskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:






  a. | Godišnji rast realnih cijena stambenih nekretnina bio je gotovo ili veći od 10 % od 2015. do 2019., a posebno je izražen u Budimpešti. Prema procjenama Magyar Nemzeti Bank (MNB), takva dinamika dovela je do znatne precijenjenosti, koja je u trećem tromjesečju 2019. dosegla vrhunac od 18 % u Budimpešti i 3 % na razini cijele zemlje. Podaci MNB-a upućuju na to da su se kretanja cijena znatno razlikovala u različitim dijelovima zemlje. S jedne strane, u realnim vrijednostima cijene stambenih nekretnina u Budimpešti počele su se usporavati krajem 2019., stagnirati ili blago padati 2020. te su u prvoj polovini 2021. ostale umjerene. S druge strane, cijene su ubrzale dvoznamenkasti rast u drugim područjima, posebno u manjim općinama i ruralnim područjima, u kojima su kućanstva imala pravo na državnu subvenciju za kupnju stambenih objekata. Iz perspektive budućnosti, povratak međunarodnog turizma bit će važna odrednica kretanja cijena stambenih nekretnina u Budimpešti. Na razini cijele zemlje daljnja upotreba različitih državnih programa subvencija (3) može pridonijeti pritisku potražnje na cijene stambenih nekretnina, dok povlašteni porez na dodanu vrijednost za novu gradnju (4) može ublažiti ograničenja ponude u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Mađarskoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:

a.

Godišnji rast realnih cijena stambenih nekretnina bio je gotovo ili veći od 10 % od 2015. do 2019., a posebno je izražen u Budimpešti. Prema procjenama Magyar Nemzeti Bank (MNB), takva dinamika dovela je do znatne precijenjenosti, koja je u trećem tromjesečju 2019. dosegla vrhunac od 18 % u Budimpešti i 3 % na razini cijele zemlje. Podaci MNB-a upućuju na to da su se kretanja cijena znatno razlikovala u različitim dijelovima zemlje. S jedne strane, u realnim vrijednostima cijene stambenih nekretnina u Budimpešti počele su se usporavati krajem 2019., stagnirati ili blago padati 2020. te su u prvoj polovini 2021. ostale umjerene. S druge strane, cijene su ubrzale dvoznamenkasti rast u drugim područjima, posebno u manjim općinama i ruralnim područjima, u kojima su kućanstva imala pravo na državnu subvenciju za kupnju stambenih objekata. Iz perspektive budućnosti, povratak međunarodnog turizma bit će važna odrednica kretanja cijena stambenih nekretnina u Budimpešti. Na razini cijele zemlje daljnja upotreba različitih državnih programa subvencija (3) može pridonijeti pritisku potražnje na cijene stambenih nekretnina, dok povlašteni porez na dodanu vrijednost za novu gradnju (4) može ublažiti ograničenja ponude u srednjoročnom razdoblju.

| b. | Hipotekarni krediti snažno rastu od sredine 2018., a realne godišnje stope rasta veće su od ili blizu 5 %. Iako je prema procjenama MNB-a samo otprilike polovina stambenih transakcija ostvarena putem bankovnih kredita u 2020., rast realnih godišnjih hipotekarnih kredita ubrzao se na prosječno 6,8 % u razdoblju od siječnja do kolovoza 2021. U međuvremenu je realni rast kredita kućanstvima u prosjeku iznosio 10 % u odnosu na prethodnu godinu. Iako je taj rast premašio realni rast hipotekarnih kredita, potaknut je rastom kredita za potporu pred rođenje djeteta, kao i udjelom kredita kućanstvima u moratoriju (31 % ukupnih kredita za stambene nekretnine i 42 % prihvatljivih kredita za stambene nekretnine još je bilo u tom moratoriju te stoga nije amortizirano, u lipnju 2021.). Bez učinka moratorija stvarni godišnji rast hipotekarnih kredita i kredita kućanstava u prvoj polovini 2021. dosegnuo je 0,7 % odnosno 2,7 %, prema procjenama MNB-a. Širok raspon programa državnih subvencija, uključujući dodatni program državnih subvencija uveden početkom 2021., pridonio je i rastu kredita kućanstvima (5). |
| --- | --- |

b.

Hipotekarni krediti snažno rastu od sredine 2018., a realne godišnje stope rasta veće su od ili blizu 5 %. Iako je prema procjenama MNB-a samo otprilike polovina stambenih transakcija ostvarena putem bankovnih kredita u 2020., rast realnih godišnjih hipotekarnih kredita ubrzao se na prosječno 6,8 % u razdoblju od siječnja do kolovoza 2021. U međuvremenu je realni rast kredita kućanstvima u prosjeku iznosio 10 % u odnosu na prethodnu godinu. Iako je taj rast premašio realni rast hipotekarnih kredita, potaknut je rastom kredita za potporu pred rođenje djeteta, kao i udjelom kredita kućanstvima u moratoriju (31 % ukupnih kredita za stambene nekretnine i 42 % prihvatljivih kredita za stambene nekretnine još je bilo u tom moratoriju te stoga nije amortizirano, u lipnju 2021.). Bez učinka moratorija stvarni godišnji rast hipotekarnih kredita i kredita kućanstava u prvoj polovini 2021. dosegnuo je 0,7 % odnosno 2,7 %, prema procjenama MNB-a. Širok raspon programa državnih subvencija, uključujući dodatni program državnih subvencija uveden početkom 2021., pridonio je i rastu kredita kućanstvima (5).

| c. | Iako su hipotekarni krediti prije 2008. imali vrlo visoke omjere kredita i vrijednosti kolaterala (LTV), 90 % razine kredita imalo je u prvoj polovini 2021. omjer kredita i vrijednosti kolaterala manji od 80 %. To je u određenoj mjeri rezultat brzog rasta cijena stambenih nekretnina i amortizacije starih kredita. Osim toga, od 2015. omjeri kredita i vrijednosti kolaterala novih kredita ograničeni su na 80 %. Međutim, kad je riječ o omjerima otplate duga i dohotka (DSTI), otprilike 22 % postojećih i gotovo 25 % novih hipotekarnih kredita (izraženo u smislu obujma) imalo je, u prvoj polovini 2021., omjere otplate duga i dohotka između 40 % i 60 %. Ovo je djelomično posljedica viših ograničenja omjera otplate duga i dohotka za dužnike s visokim dohotkom, čiji udio u novim kreditima raste: u prvoj polovini 2021. oko 60 % novih kredita u stambene svrhe ispunjavalo je uvjete za viša ograničenja od 60 % na ograničenje omjera otplate duga i dohotka (s mjesečnim neto dohotkom dužnika iznad regulatornog praga od 500 000 HUF), a 5 % novih stambenih kredita imalo je omjer otplate duga i dohotka iznad 50 %. Iako su se dospijeća novih kredita blago produljivala, prema MNB-u, dokazi ne upućuju na to da se dulja dospijeća sve više upotrebljavaju za zaobilaženje postojećih ograničenja omjera otplate duga i dohotka. |
| --- | --- |

c.

Iako su hipotekarni krediti prije 2008. imali vrlo visoke omjere kredita i vrijednosti kolaterala (LTV), 90 % razine kredita imalo je u prvoj polovini 2021. omjer kredita i vrijednosti kolaterala manji od 80 %. To je u određenoj mjeri rezultat brzog rasta cijena stambenih nekretnina i amortizacije starih kredita. Osim toga, od 2015. omjeri kredita i vrijednosti kolaterala novih kredita ograničeni su na 80 %. Međutim, kad je riječ o omjerima otplate duga i dohotka (DSTI), otprilike 22 % postojećih i gotovo 25 % novih hipotekarnih kredita (izraženo u smislu obujma) imalo je, u prvoj polovini 2021., omjere otplate duga i dohotka između 40 % i 60 %. Ovo je djelomično posljedica viših ograničenja omjera otplate duga i dohotka za dužnike s visokim dohotkom, čiji udio u novim kreditima raste: u prvoj polovini 2021. oko 60 % novih kredita u stambene svrhe ispunjavalo je uvjete za viša ograničenja od 60 % na ograničenje omjera otplate duga i dohotka (s mjesečnim neto dohotkom dužnika iznad regulatornog praga od 500 000 HUF), a 5 % novih stambenih kredita imalo je omjer otplate duga i dohotka iznad 50 %. Iako su se dospijeća novih kredita blago produljivala, prema MNB-u, dokazi ne upućuju na to da se dulja dospijeća sve više upotrebljavaju za zaobilaženje postojećih ograničenja omjera otplate duga i dohotka.

| d. | Fiksne kamatne stope češće su se primjenjivale u odnosu na kredite kućanstvima nakon što je MNB 2017. uveo certifikacijski žig. To je dostupno samo za stambene kredite s razdobljem fiksiranja kamatne stope od najmanje pet godina. Proširenje stambenih kredita s duljim razdobljima fiksiranja kamatne stope dodatno je pojačano nižim ograničenjima omjera otplate duga i dohotka, koji se primjenjuju od listopada 2018. za hipotekarne kredite s razdobljem fiksiranja kamatne stope kraćim od 10 godina. Od veljače 2021. oko 75 % novih kredita bilo je fiksno na 10 godina, a 25 % novih kredita na 5 godina. Međutim, uzimajući u obzir stanje kredita, krediti s razdobljima fiksiranja kraćima od jedne godine i dalje su činili gotovo 40 % odobrenih kredita, iako se taj udio postupno smanjuje. |
| --- | --- |

d.

Fiksne kamatne stope češće su se primjenjivale u odnosu na kredite kućanstvima nakon što je MNB 2017. uveo certifikacijski žig. To je dostupno samo za stambene kredite s razdobljem fiksiranja kamatne stope od najmanje pet godina. Proširenje stambenih kredita s duljim razdobljima fiksiranja kamatne stope dodatno je pojačano nižim ograničenjima omjera otplate duga i dohotka, koji se primjenjuju od listopada 2018. za hipotekarne kredite s razdobljem fiksiranja kamatne stope kraćim od 10 godina. Od veljače 2021. oko 75 % novih kredita bilo je fiksno na 10 godina, a 25 % novih kredita na 5 godina. Međutim, uzimajući u obzir stanje kredita, krediti s razdobljima fiksiranja kraćima od jedne godine i dalje su činili gotovo 40 % odobrenih kredita, iako se taj udio postupno smanjuje.

| e. | Moratorij na kredite povezan s pandemijom bolesti COVID-19 nedavno je produljen do lipnja 2022. Međutim, prihvatljivost u pogledu moratorija je smanjena, i stanje stambenih kredita koji su ostali pod moratorijem čine otprilike 5 % ukupnog portfelja nedospjelih stambenih kredita. Prema analizi MNB-a, krediti u ranijem i obuhvatnijem moratoriju dužnika stambenih kredita koji su zaposleni u osjetljivim sektorima činili su približno 10 % svih nepodmirenih kredita. |
| --- | --- |

e.

Moratorij na kredite povezan s pandemijom bolesti COVID-19 nedavno je produljen do lipnja 2022. Međutim, prihvatljivost u pogledu moratorija je smanjena, i stanje stambenih kredita koji su ostali pod moratorijem čine otprilike 5 % ukupnog portfelja nedospjelih stambenih kredita. Prema analizi MNB-a, krediti u ranijem i obuhvatnijem moratoriju dužnika stambenih kredita koji su zaposleni u osjetljivim sektorima činili su približno 10 % svih nepodmirenih kredita.

| f. | ESRB razumije makrobonitetne mjere koje su na snazi u Mađarskoj i kojima se ublažavaju trenutačne slabosti u pogledu nekretnina, odnosno ograničenja omjera kredita i vrijednosti kolaterala i omjera otplate duga i dohotka. Nadalje, ESRB razumije da su banke propisno priznale povećanje kreditnog rizika zbog produljenog moratorija tako što su neke od kredita klasificirale kao kredite faze 2. |
| --- | --- |

f.

ESRB razumije makrobonitetne mjere koje su na snazi u Mađarskoj i kojima se ublažavaju trenutačne slabosti u pogledu nekretnina, odnosno ograničenja omjera kredita i vrijednosti kolaterala i omjera otplate duga i dohotka. Nadalje, ESRB razumije da su banke propisno priznale povećanje kreditnog rizika zbog produljenog moratorija tako što su neke od kredita klasificirale kao kredite faze 2.

| g. | Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Ako se slabosti stambenih nekretnina nastave povećavati, pooštravanje ograničenja omjera otplate duga i dohotka, nadopunjujući ga s ograničenjem dospijeća i/ili uvođenje zaštitnog sloja za sistemski rizik ili protucikličkog zaštitnog sloja kapitala, doprinijelo bi ublažavanju tih slabosti. Međutim, makrobonitetne politike trebalo bi dopuniti širim političkim djelovanjem usmjerenim na ublažavanje ili uklanjanje čimbenika koji olakšavaju ili promiču povećanje zaduženosti kućanstava ili neuravnoteženu pristupačnost stambenih nekretnina. Tim bi se politikama trebale podupirati trenutačne makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na tržištu stambenih nekretnina u Mađarskoj, bez stvaranja prekomjernih troškova za mađarsko realno gospodarstvo i financijski sustav. U Mađarskoj se državnim subvencijama i kreditima za potporu može pridonijeti povećanju potražnje za stambenim nekretninama u vlasništvu stanara, što dovodi do veće precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i zaduženosti kućanstava u kontekstu nedovoljne ponude stambenih nekretnina. Stoga bi daljnje politike mogle uključivati uklanjanje poticaja za veću zaduženost kućanstava, posebno državne subvencije i kredita za potporu, te osiguravanje odgovarajuće stambene ponude i učinkovitog tržišta najma nekretnina. Bilo bi preporučljivo da u sljedećim tromjesečjima nacionalna tijela nastave pratiti kreditnu kvalitetu duga kućanstava pod moratorijem i osiguraju odgovarajuće rezervacije za očekivane gubitke. |
| --- | --- |

g.

Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se djelomično primjerenom i djelomično dostatnom. Ako se slabosti stambenih nekretnina nastave povećavati, pooštravanje ograničenja omjera otplate duga i dohotka, nadopunjujući ga s ograničenjem dospijeća i/ili uvođenje zaštitnog sloja za sistemski rizik ili protucikličkog zaštitnog sloja kapitala, doprinijelo bi ublažavanju tih slabosti. Međutim, makrobonitetne politike trebalo bi dopuniti širim političkim djelovanjem usmjerenim na ublažavanje ili uklanjanje čimbenika koji olakšavaju ili promiču povećanje zaduženosti kućanstava ili neuravnoteženu pristupačnost stambenih nekretnina. Tim bi se politikama trebale podupirati trenutačne makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na tržištu stambenih nekretnina u Mađarskoj, bez stvaranja prekomjernih troškova za mađarsko realno gospodarstvo i financijski sustav. U Mađarskoj se državnim subvencijama i kreditima za potporu može pridonijeti povećanju potražnje za stambenim nekretninama u vlasništvu stanara, što dovodi do veće precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i zaduženosti kućanstava u kontekstu nedovoljne ponude stambenih nekretnina. Stoga bi daljnje politike mogle uključivati uklanjanje poticaja za veću zaduženost kućanstava, posebno državne subvencije i kredita za potporu, te osiguravanje odgovarajuće stambene ponude i učinkovitog tržišta najma nekretnina. Bilo bi preporučljivo da u sljedećim tromjesečjima nacionalna tijela nastave pratiti kreditnu kvalitetu duga kućanstava pod moratorijem i osiguraju odgovarajuće rezervacije za očekivane gubitke.

| (8) | Pri aktivaciji mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Mađarske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi, |
| --- | --- |

(8)

Pri aktivaciji mjera za uklanjanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Mađarske u gospodarskom i financijskom ciklusu te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi,

DONIJELO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti sektora stambenih nekretnina u Mađarskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Iz makrobonitetne perspektive ESRB smatra da su glavne slabosti sve veći rizik od precijenjenosti cijena stambenih nekretnina u kombinaciji s brzim rastom odobravanja hipotekarnih kredita i kredita kućanstvima zajedno s područjima ranjivosti povezanih sa dužnicima s visokom stopom otplate duga.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Subvencija za kupnju kuće i krediti za potporu pred rođenje djeteta, što je beskamatni zajam bez ograničenja svrhe.

3

(4)  Povlašteni porez na dodanu vrijednost za izgradnju novog objekta ponovno je uveden u siječnju 2021. i njime se osiguravaju pogodnosti za stambene objekte dovršene do 2026. (uz građevinske dozvole izdane do 2022.).

4

(5)  Dodatnim državnim programom subvencija pruža se fiskalna potpora kućanstvima koja su već uključena u program subvencija za kupnju stambenih objekata.

5

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/28

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 2. prosinca 2021.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Slovačkoj

(ESRB/2021/16)

(2022/C 122/07)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točku (c) i članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja velik dio bogatstva kućanstava i bankarskog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilanci banaka. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva kao izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prethodne financijske krize i iskustvo u mnogim zemljama pokazali su da neodrživi razvoj na tržištima nekretnina može imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini u bilo kojoj zemlji, što može dovesti i do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka iz portfelja hipotekarnih kredita zbog nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta te istodobnih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci odnose se na prilagodbe potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njezinu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom oporavka ciklusa nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, posebno je važno nastojati spriječiti nakupljanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina primjenom makrobonitetne politike, uz njezinu upotrebu kao sredstva za smanjenje sistemskog rizika.

| (4) | Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Iako ciklički čimbenici imaju važnu ulogu u poticanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u zemljama Europskog gospodarskog prostora (EGP), te su slabosti uzrokovali i strukturni čimbenici. Ti strukturni čimbenici mogu uključivati nedostatak stambene ponude, što je vršilo pritisak na povećanje cijena stambenih nekretnina i duga kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine, te druge javne politike koje mogu potaknuti kućanstva na prezaduženost. S obzirom na to da ti čimbenici nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje potječu iz drugih područja politike mogu dopuniti i poduprijeti postojeće makrobonitetne mjere za učinkovito i djelotvorno rješavanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina u pojedinim državama, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

(5)

Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 u 2020. i s njom povezana kriza nisu doveli do cikličkog pada na tržištima stambenih nekretnina. Umjesto toga, nakon razdoblja postupnog rasta i usred niskih kamatnih stopa realne cijene stambenih nekretnina i rast kreditiranja dodatno su se ubrzali u nekoliko zemalja, što je uvelike premašilo rast dohotka kućanstava. Kako bi se ublažile posljedice pandemije i posljedična gospodarska nesigurnost, provedene su razne mjere i politike, kao što su moratoriji i državna jamstva. U tom širem kontekstu politike, prethodno planirane makrobonitetne mjere privremeno su ublažene ili je njihova aktivacija u nekim zemljama odgođena. Trenutačno uočeno poboljšanje gospodarske situacije omogućuje prilagodbu makrobonitetne politike u onim zemljama u kojima su se i dalje povećavale slabosti povezane s stambenim nekretninama.

| (6) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a. |
| --- | --- |

(6)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je zaključio sustavnu i progresivnu procjenu slabosti povezanih s stambenim nekretninama na razini EGP-a.

| (7) | Kad je riječ o Slovačkoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:






  a. | U Slovačkoj su se tijekom posljednjih pet godina cijene stambenih nekretnina stalno realno povećavale. Unatoč pooštravanju pravno obvezujućeg ograničenja omjera kredita i vrijednosti nekretnine, stopa rasta cijena stambenih nekretnina ubrzala se od početka 2019. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 rast cijena dodatno se ubrzao, a godišnje realno povećanje cijena stambenih nekretnina doseglo je gotovo 16 % u drugom tromjesečju 2021., što je druga najviša razina u Uniji. Osim toga, cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina s vremenom se smanjila zbog bržeg rasta cijena stambenih nekretnina od dohotka kućanstava. Prema pokazateljima precijenjenosti postoji sve veći rizik od precijenjenosti cijena stambenih nekretnina. Dinamiku cijena održavalo je gospodarstvo u fazi rasta, niske kamatne stope, povećane štednje kućanstava i velika potražnja kućanstava za novim stambenim nekretninama nasuprot manjka ponude. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Slovačkoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće:

a.

U Slovačkoj su se tijekom posljednjih pet godina cijene stambenih nekretnina stalno realno povećavale. Unatoč pooštravanju pravno obvezujućeg ograničenja omjera kredita i vrijednosti nekretnine, stopa rasta cijena stambenih nekretnina ubrzala se od početka 2019. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 rast cijena dodatno se ubrzao, a godišnje realno povećanje cijena stambenih nekretnina doseglo je gotovo 16 % u drugom tromjesečju 2021., što je druga najviša razina u Uniji. Osim toga, cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina s vremenom se smanjila zbog bržeg rasta cijena stambenih nekretnina od dohotka kućanstava. Prema pokazateljima precijenjenosti postoji sve veći rizik od precijenjenosti cijena stambenih nekretnina. Dinamiku cijena održavalo je gospodarstvo u fazi rasta, niske kamatne stope, povećane štednje kućanstava i velika potražnja kućanstava za novim stambenim nekretninama nasuprot manjka ponude.

| b. | Unatoč mjerama politike, rast hipotekarnih kredita u Slovačkoj bio je među najvišima u Uniji u posljednje tri godine, te je i izdržao šok uzrokovan bolesti COVID-19. Slovačko tržište hipotekarnih kredita karakteriziraju niske kamatne stope, velika potražnja za hipotekarnim kreditima, pojačana rastućim razinama cijena stambenih nekretnina, kao i intenzivno tržišno natjecanje među vjerovnicima. Nadalje, slovački bankarski sektor jedan je od najizloženijih u odnosu na aktivnosti u području nekretnina od svih zemalja EGP-a. |
| --- | --- |

b.

Unatoč mjerama politike, rast hipotekarnih kredita u Slovačkoj bio je među najvišima u Uniji u posljednje tri godine, te je i izdržao šok uzrokovan bolesti COVID-19. Slovačko tržište hipotekarnih kredita karakteriziraju niske kamatne stope, velika potražnja za hipotekarnim kreditima, pojačana rastućim razinama cijena stambenih nekretnina, kao i intenzivno tržišno natjecanje među vjerovnicima. Nadalje, slovački bankarski sektor jedan je od najizloženijih u odnosu na aktivnosti u području nekretnina od svih zemalja EGP-a.

| c. | Zaduženost kućanstava u Slovačkoj posljednjih se godina povećala zbog intenzivnog kreditiranja. Nakon godina dvoznamenkastog povećanja razine realnog duga kućanstava usporio se ritam rasta zaduženosti kućanstava te se 2020. stabilizirao na oko 4 %. Unatoč tom usporavanju, do kojeg je došlo i zahvaljujući mjerama makrobonitetne politike (uvođenje ograničenja omjera duga i dohotka i pooštravanje ograničenja otplate duga u odnosu na dohodak), rast zaduženosti kućanstava i dalje je među najvišima u Uniji i doveo je do povećanja omjera duga i BDP-a. Iako su kućanstva smanjila potrošnju tijekom pandemije bolesti COVID-19, potražnja za stambenim kreditima i dalje je velika. Refinanciranje hipotekarnih kredita nedavno se povećalo i često je povezano s povećanjem izvornog zamišljenog iznosa hipotekarnog kredita. Još jedna slabost proizlazi iz činjenice da je dospijeće znatnog dijela kredita dulje od dobi za umirovljenje dužnika. U budućnosti je potrebno pomno pratiti i ta kretanja i područja slabosti. |
| --- | --- |

c.

Zaduženost kućanstava u Slovačkoj posljednjih se godina povećala zbog intenzivnog kreditiranja. Nakon godina dvoznamenkastog povećanja razine realnog duga kućanstava usporio se ritam rasta zaduženosti kućanstava te se 2020. stabilizirao na oko 4 %. Unatoč tom usporavanju, do kojeg je došlo i zahvaljujući mjerama makrobonitetne politike (uvođenje ograničenja omjera duga i dohotka i pooštravanje ograničenja otplate duga u odnosu na dohodak), rast zaduženosti kućanstava i dalje je među najvišima u Uniji i doveo je do povećanja omjera duga i BDP-a. Iako su kućanstva smanjila potrošnju tijekom pandemije bolesti COVID-19, potražnja za stambenim kreditima i dalje je velika. Refinanciranje hipotekarnih kredita nedavno se povećalo i često je povezano s povećanjem izvornog zamišljenog iznosa hipotekarnog kredita. Još jedna slabost proizlazi iz činjenice da je dospijeće znatnog dijela kredita dulje od dobi za umirovljenje dužnika. U budućnosti je potrebno pomno pratiti i ta kretanja i područja slabosti.

| d. | Nakupljanje prethodno navedenih slabosti može se pripisati i nizu strukturnih čimbenika, kao što su povoljan porezni sustav u pogledu tržišta nekretnina i ograničenja u funkcioniranju tržišta najma nekretnina. |
| --- | --- |

d.

Nakupljanje prethodno navedenih slabosti može se pripisati i nizu strukturnih čimbenika, kao što su povoljan porezni sustav u pogledu tržišta nekretnina i ograničenja u funkcioniranju tržišta najma nekretnina.

| e. | ESRB potvrđuje da je u Slovačkoj na snazi nekoliko mjera usmjerenih na ublažavanje trenutačnih slabosti stambenih nekretnina, uključujući, posebno, sveobuhvatan skup mjera koje su usmjerene na dužnike kako bi se na odgovarajući način riješili temeljni rizici povezani s hipotekarnim kreditima i slabostima dužnika. Nadalje, pozitivna stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCyB) prikladan je alat za uklanjanje slabosti povezanih s brzim rastom kredita, koji je raširen u svim sektorima, i za povećanje otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

e.

ESRB potvrđuje da je u Slovačkoj na snazi nekoliko mjera usmjerenih na ublažavanje trenutačnih slabosti stambenih nekretnina, uključujući, posebno, sveobuhvatan skup mjera koje su usmjerene na dužnike kako bi se na odgovarajući način riješili temeljni rizici povezani s hipotekarnim kreditima i slabostima dužnika. Nadalje, pozitivna stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCyB) prikladan je alat za uklanjanje slabosti povezanih s brzim rastom kredita, koji je raširen u svim sektorima, i za povećanje otpornosti bankarskog sektora.

| f. | Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se primjerenom i djelomično dostatnom. S obzirom na stalno gomilanje područja slabosti, bilo bi primjereno prilagoditi postojeće mjere koje su usmjerene na dužnike. Ako se kumulacija cikličkih rizika nastavi ili se pojača strukturna osjetljivost, slovačka tijela mogla bi razmotriti obnovu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala ili uvođenje sektorskog zaštitnog sloja za sistemski rizik kako bi se dodatno povećala otpornost na rizike koji postoje u sektoru stambenih nekretnina. Osim toga, aktivacija donje granice za pondere rizika za izloženosti stambenih nekretnina koje se temelje na internim rejting-sustavima u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), također je opcija kojom bi se povećala otpornost bankarskog sektora. Osim makrobonitetnih mjera, uzimajući u obzir prilagodbe povoljnog poreznog režima za stambene nekretnine, kao i mjere za poboljšanje funkcioniranja tržišta najma nekretnina, mogli bi se ublažiti izvori sistemskih rizika povezanih sa slovačkim sektorom stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

f.

Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se primjerenom i djelomično dostatnom. S obzirom na stalno gomilanje područja slabosti, bilo bi primjereno prilagoditi postojeće mjere koje su usmjerene na dužnike. Ako se kumulacija cikličkih rizika nastavi ili se pojača strukturna osjetljivost, slovačka tijela mogla bi razmotriti obnovu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala ili uvođenje sektorskog zaštitnog sloja za sistemski rizik kako bi se dodatno povećala otpornost na rizike koji postoje u sektoru stambenih nekretnina. Osim toga, aktivacija donje granice za pondere rizika za izloženosti stambenih nekretnina koje se temelje na internim rejting-sustavima u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), također je opcija kojom bi se povećala otpornost bankarskog sektora. Osim makrobonitetnih mjera, uzimajući u obzir prilagodbe povoljnog poreznog režima za stambene nekretnine, kao i mjere za poboljšanje funkcioniranja tržišta najma nekretnina, mogli bi se ublažiti izvori sistemskih rizika povezanih sa slovačkim sektorom stambenih nekretnina.

| (8) | Pri aktivaciji mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Slovačke u gospodarskim i financijskim ciklusima te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi, |
| --- | --- |

(8)

Pri aktivaciji mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, pri njihovoj kalibraciji i postupnom uvođenju trebalo bi uzeti u obzir položaj Slovačke u gospodarskim i financijskim ciklusima te sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi,

DONIJELO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti sektora stambenih nekretnina u Slovačkoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Iz makrobonitetne perspektive ESRB smatra da su glavne slabosti sve veći rizik od precijenjenosti cijena stambenih nekretnina u kombinaciji s visokom stopom rasta cijena stambenih nekretnina, kao i rastuća zaduženost kućanstava zajedno s područjima rizika povezanima s rastućom zaduženošću kućanstava i odobravanjem hipotekarnih kredita.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. prosinca 2021.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

3

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/31

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10447 – NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 122/08)

Dana 7. prosinca 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10447. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10447. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/32

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10589 – ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 122/09)

Dana 24. veljače 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10589. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10589. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III. Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/33

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 13. siječnja 2022.

o Prijedlogu izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva u pogledu sanacije

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) primila je 29. studenoga 2021. zahtjeve Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta za davanje mišljenja o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana grupa globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metodologije za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjavanje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (1) (dalje u tekstu „predložena uredba”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da predložena uredba sadrži odredbe koje utječu na zadaće ESB-a u vezi s bonitetnim nadzorom kreditnih institucija u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora i doprinosu Europskog sustava središnjih banaka nesmetanom vođenju politika koje se odnose na stabilnost financijskog sustava, kako je navedeno u članku 127. stavku 5. Ugovora. Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

Opće napomene

ESB potvrđuje da se predložena uredba sastoji od tehničkih prilagodbi s ciljem operacionalizacije materijalnopravnih odluka provedenih posljednjim izmjenama Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2) (dalje u tekstu „BRRD”), koje su ocijenjene u mišljenju ESB-a o revizijama okvira Unije za upravljanje krizama (3)
  .

ESB podržava predloženu uredbu kojom se osigurava bolja usklađenost između odredbi Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) (dalje u tekstu „Uredba o kapitalnim zahtjevima” ili „CRR”) i odredbi BRRD-a nakon stupanja na snagu revidiranog okvira o ukupnoj sposobnosti pokrivanja gubitaka (TLAC) i minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze. ESB dodatno podupire predloženu uredbu u mjeri u kojoj se njome osigurava bolja usklađenost regulatornog tretmana globalno sistemski važnih institucija (GSV institucija) sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja (MPE), uključujući grupe s društvima kćerima registriranima u trećim zemljama, s tretmanom opisanim u standardu o TLAC-u.

ESB poziva zakonodavna tijela Unije da u budućnosti prate i procjenjuju provedbu ovih izmjena CRR-a s obzirom na prethodno navedene ciljeve, posebno da procijene međudjelovanje BRRD-a i CRR-a te da se izbjegne uključivanje globalno sistemski važnih banaka i GSV institucija u regulatornu arbitražu između strategija sanacije s jednom točkom pristupanja i strategija sanacije s više točaka pristupanja na temelju minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljivih obveza ili ciljne razine TLAC-a.

Predlažu se neke manje tehničke prilagodbe kako bi se pojasnilo tumačenje pravnog teksta ili osigurala dosljednost terminologije koja se koristi u Uredbi. U tu je svrhu poseban prijedlog za izmjenu teksta naveden s popratnim obrazloženjem u zasebnom tehničkom radnom dokumentu. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na EUR-Lexu.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 13. siječnja 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 665 konačno.

1

(2)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

2

(3)  Mišljenje Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. o revizijama okvira Unije za upravljanje krizama (CON/2017/47) (SL C 314, 31.1.2018., str. 17.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/35

---

Tečajna lista eura (1)

16. ožujka 2022.

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0994 |
| JPY | japanski jen | 130,05 |
| DKK | danska kruna | 7,4412 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83988 |
| SEK | švedska kruna | 10,4205 |
| CHF | švicarski franak | 1,0336 |
| ISK | islandska kruna | 143,50 |
| NOK | norveška kruna | 9,7988 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,687 |
| HUF | mađarska forinta | 371,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,6765 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9473 |
| TRY | turska lira | 16,1783 |
| AUD | australski dolar | 1,5165 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3967 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5996 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6168 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4966 |
| KRW | južnokorejski von | 1 353,77 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,5574 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9817 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5725 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 690,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6147 |
| PHP | filipinski pezo | 57,433 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,681 |
| BRL | brazilski real | 5,6523 |
| MXN | meksički pezo | 22,8540 |
| INR | indijska rupija | 83,7805 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0994

JPY

japanski jen

130,05

DKK

danska kruna

7,4412

GBP

funta sterlinga

0,83988

SEK

švedska kruna

10,4205

CHF

švicarski franak

1,0336

ISK

islandska kruna

143,50

NOK

norveška kruna

9,7988

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,687

HUF

mađarska forinta

371,18

PLN

poljski zlot

4,6765

RON

rumunjski novi leu

4,9473

TRY

turska lira

16,1783

AUD

australski dolar

1,5165

CAD

kanadski dolar

1,3967

HKD

hongkonški dolar

8,5996

NZD

novozelandski dolar

1,6168

SGD

singapurski dolar

1,4966

KRW

južnokorejski von

1 353,77

ZAR

južnoafrički rand

16,5574

CNY

kineski renminbi-juan

6,9817

HRK

hrvatska kuna

7,5725

IDR

indonezijska rupija

15 690,36

MYR

malezijski ringit

4,6147

PHP

filipinski pezo

57,433

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,681

BRL

brazilski real

5,6523

MXN

meksički pezo

22,8540

INR

indijska rupija

83,7805

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 122/12)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada) |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada)

| — | Transurban Holdings Limited („Transurban”, Australija) |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited („Transurban”, Australija)

| — | AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper”, Australija) |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd („AustralianSuper”, Australija)

| — | Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments”, Kanada) |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board („CPP Investments”, Kanada)

| — | Tawreed Investments Limited („Tawreed”, Kajmanski Otoci), pod kontrolom poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, Ujedinjeni Arapski Emirati) |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited („Tawreed”, Kajmanski Otoci), pod kontrolom poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, Ujedinjeni Arapski Emirati)

| — | WestConnex („WCX”, Australija). |
| --- | --- |

—

WestConnex („WCX”, Australija).

Poduzetnici CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments i Tawreed steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom WCX.

Koncentracija se provodi na temelju ugovora ili na bilo koji drugi način.

2.

| — | CDPQ je dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja sredstvima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja u pokrajini Québec te prvenstveno ulaže u infrastrukturnu imovinu |
| --- | --- |

—

CDPQ je dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja sredstvima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja u pokrajini Québec te prvenstveno ulaže u infrastrukturnu imovinu

| — | Transurban je društvo za upravljanje cestama s naplatom cestarine koje upravlja i razvija gradske cestovne mreže s naplatom cestarine u Australiji, Kanadi i Sjedinjenim Američkim Državama |
| --- | --- |

—

Transurban je društvo za upravljanje cestama s naplatom cestarine koje upravlja i razvija gradske cestovne mreže s naplatom cestarine u Australiji, Kanadi i Sjedinjenim Američkim Državama

| — | AustralianSuper je najveći australski neprofitni uzajamni mirovinski fond s globalnim investicijskim aktivnostima |
| --- | --- |

—

AustralianSuper je najveći australski neprofitni uzajamni mirovinski fond s globalnim investicijskim aktivnostima

| — | CPP Investments je organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva koja joj je prenio Canada Pension Plan, prvenstveno u javni vlasnički kapital, privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu i ulaganja s fiksnim prinosom |
| --- | --- |

—

CPP Investments je organizacija za upravljanje ulaganjima koja ulaže sredstva koja joj je prenio Canada Pension Plan, prvenstveno u javni vlasnički kapital, privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu i ulaganja s fiksnim prinosom

| — | Tawreed je vlasnik raznih infrastrukturnih ulaganja i upravlja globalnim investicijskim portfeljem. Matično društvo poduzetnika Tawreed, ADIA, državni je subjekt u vlasništvu emirata Abu Dhabija koje upravlja diversificiranim globalnim investicijskim portfeljem |
| --- | --- |

—

Tawreed je vlasnik raznih infrastrukturnih ulaganja i upravlja globalnim investicijskim portfeljem. Matično društvo poduzetnika Tawreed, ADIA, državni je subjekt u vlasništvu emirata Abu Dhabija koje upravlja diversificiranim globalnim investicijskim portfeljem

| — | WCX se bavi razvojem, održavanjem i upravljanjem cestama s naplatom cestarine u Sydneyju u Novom Južnom Walesu. |
| --- | --- |

—

WCX se bavi razvojem, održavanjem i upravljanjem cestama s naplatom cestarine u Sydneyju u Novom Južnom Walesu.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 17.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 122/38

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 122/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„PIMIENTO DE GERNIKA”/„GERNIKAKO PIPERRA”

EU br.: PGI-ES-0673-AM01 – 22. veljače 2016..

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Naziv: Comité Profesional „Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika” [Stručni odbor za „Gernikako Piperra”/„Pimiento de Gernika”]

Adresa: Torre Muntsaratz. Bo Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Bizkaia).

Tel. +32 946030330; Faks +34 946063953

Sastav: Proizvođači/prerađivači (X) ostali ( )

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Španjolska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz podrijetla |
| --- | --- |

☒

Dokaz podrijetla

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☐ | Označivanje |
| --- | --- |

☐

Označivanje

| ☐ | Ostalo [treba navesti] |
| --- | --- |

☐

Ostalo [treba navesti]

4.   Vrsta izmjene (izmjena)

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjena (izmjene)

Iscrpan opis i konkretni razlozi svake izmjene:

Predložene izmjene potaknute su potrebom za usklađivanjem specifikacije proizvoda s aktualnim okolnostima i za osiguranjem opstanka usjeva, uz istodobno održavanje kvalitete i svojstava konačnog proizvoda, a da se pritom ne narušava povezanost između proizvoda i okruženja.

OPIS PROIZVODA

U odlomku o svojstvima proizvoda u okviru opisa proizvoda (odjeljak B) predlaže se brisanje najveće razlike u duljini od 2 cm koja je dopuštena u svakom pakiranju jer se već time što su svojstva u pogledu duljine za „Pimiento de Gernika” utvrđena (od 6 do 9 cm) jamči ujednačenost koja se zahtijeva u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 543/2011. Usto, s obzirom na to da je riječ o nezrelim paprikama koje su stoga „male” u smislu promjera i duljine, njihovo komercijalno pakiranje ne podliježe odredbi u tržišnom standardu za slatke paprike kojom se zahtijeva da duguljaste slatke paprike budu dovoljno ujednačene duljine.

Naposljetku, najveća razlika u duljini od 2 cm dopuštena za svako pakiranje nije svojstvo same paprike, nego tržišni zahtjev.

Ta izmjena utječe na točku 3.2. jedinstvenog dokumenta.

Stoga se tekst:

Duljina od 6 do 9 cm. U svakom pakiranju najveća dopuštena razlika u duljini iznosi 2 cm.

zamjenjuje sljedećim:

Duljina od 6 do 9 cm.

ZEMLJOPISNO PODRUČJE

S obzirom na to da samo pakiranje nije faza proizvodnje proizvoda, predlaže se da se ovaj odjeljak izmijeni brisanjem područja za pakiranje, a da se pritom zadrže svi drugi zahtjevi proizvodnje koji zaista utječu na kvalitetu proizvoda.

To je utvrđeno u točki 3.5. jedinstvenog dokumenta, iz kojeg su izbrisane sljedeće rečenice: „Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv:”, „Područje za pripremu i pakiranje isto je kao i područje proizvodnje”, „Zahtjevom za pripremu i pakiranje paprika unutar područja proizvodnje nastoji se zaštititi ugled oznake, čime se jamči autentičnost proizvoda i održavaju njegova kvaliteta i svojstva.”.

DOKAZ PODRIJETLA

Predlaže se izmjena četvrtog stavka jer je jedan od čimbenika koji jamči podrijetlo proizvoda sjeme te je autentičnost sjemena zajamčena zbog toga što ga mogu dobiti samo proizvođači registrirani pod ZOZP-om. To znači da podrijetlo i autentičnost proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ne jamče genetska (DNK) ili fizikalno-kemijska ispitivanja, nego sljedivost sjemena.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

Stoga se tekst:

Sustav kontrole i certificiranja temeljni je čimbenik kojim se jamči podrijetlo, kvaliteta i sljedivost proizvoda. Obuhvaća sljedeće postupke:

Registrirani proizvođači dobivaju sjeme preko udruga uzgajivača. Registrirana gospodarstva mogu uzgajati jedino sorte odobrene za tu vrstu paprike. Kako bi se zajamčilo podrijetlo i autentičnost proizvoda, proizvod podliježe genetskom (DNK) i fizikalno-kemijskom ispitivanju koje provodi inspekcijsko tijelo.

zamjenjuje sljedećim:

Sustav kontrole i certificiranja sjemena temeljni je čimbenik kojim se jamči podrijetlo, kvaliteta i sljedivost proizvoda. Obuhvaća sljedeće postupke:

Registrirani proizvođači dobivaju certificirano sjeme. Registrirana gospodarstva mogu uzgajati jedino sorte odobrene za tu vrstu paprike. Inspekcijsko tijelo zahtijeva potvrdu o kupnji kojom se dokazuje podrijetlo i autentičnost certificiranog sjemena.

U prvom stavku odjeljka E (u kojem je riječ o metodi proizvodnje), koji se odnosi na autentičnost certificiranog sjemena, piše sljedeće:

Udruge uzgajivača odabiru svoje sjeme iz pravih uzgojnih redova i njime opskrbljuju gospodarstva koja su registrirana pod oznakom zemljopisnog podrijetla i koja se nalaze unutar zaštićenog područja. Podrijetlo i autentičnost proizvoda ne jamče se samo nadzorom koji provode udruge uzgajivača i unutarnjom kontrolom koju provode registrirani uzgajivači, već i godišnjim planom revizije koji utvrđuje inspekcijsko tijelo.

zamjenjuje sljedećim:

Gospodarstva koja su registrirana pod oznakom zemljopisnog podrijetla i koja se nalaze unutar zaštićenog područja jamče podrijetlo i autentičnost proizvoda sljedivošću certificiranog sjemena i unutarnjom kontrolom koju provode registrirani uzgajivači. Usto, inspekcijsko tijelo utvrđuje godišnji plan revizije.

METODA PROIZVODNJE

Predložena izmjena ovog odjeljka potaknuta je potrebom za usklađivanjem specifikacije proizvoda s trenutačnim okolnostima i tehnološkim napretkom. Stoga se predlaže omogućivanje drugog ciklusa sadnje, utvrđivanje maksimalne gustoće sadnje, promjena učestalosti berbe te dopuštanje strojnog pakiranja i mogućnosti uzgoja usjeva na supstratima.

Predlaže se zamjena trećeg, petog, trinaestog i devetnaestog stavka ovog odjeljka u specifikaciji proizvoda sljedećim:

| 1. | Treći stavak odjeljka E specifikacije proizvoda
  S obzirom na to da uzgajivači uvijek rade s mladim biljkama, omogućeno je održavanje kvalitete proizvoda tijekom čitavog razdoblja stavljanja na tržište te je uvedena mogućnost drugog ciklusa sadnje. Takva sadnja usjeva u skladu je s tradicionalnim praksama uzgoja na tom području.
  Kad je riječ o gustoći sadnje, za osiguranje kvalitete proizvoda jedino je korisno imati gornju granicu. Niža gustoća ne uzrokuje opadanje kvalitete.
  Ta izmjena utječe na točku 3.4. jedinstvenog dokumenta.
  Prema tome, sadašnji tekst:
  Sadnja na otvorenom provodi se od travnja do svibnja, a sadnja u staklenicima ili plastenicima provodi se ranije, u veljači, ožujku i travnju. Paprike se beru od lipnja ako je riječ o prvom slučaju ili od sredine travnja ako je riječ o drugom slučaju. Većina usjeva bere se od travnja do studenoga. Gustoća sadnje je od tri do četiri biljke po kvadratnom metru.
  zamjenjuje se sljedećim:
  Sadnja na otvorenom provodi se od travnja do svibnja, a sadnja u staklenicima ili plastenicima provodi se ranije, u veljači, ožujku i travnju. Drugi ciklus sadnje dopušten je od lipnja. Paprike se beru od lipnja ako je riječ o prvom slučaju ili od sredine travnja ako je riječ o drugom slučaju. Većina usjeva bere se od travnja do studenoga. Gustoća sadnje je do četiri biljke po kvadratnom metru. |
| --- | --- |

1.

Treći stavak odjeljka E specifikacije proizvoda

S obzirom na to da uzgajivači uvijek rade s mladim biljkama, omogućeno je održavanje kvalitete proizvoda tijekom čitavog razdoblja stavljanja na tržište te je uvedena mogućnost drugog ciklusa sadnje. Takva sadnja usjeva u skladu je s tradicionalnim praksama uzgoja na tom području.

Kad je riječ o gustoći sadnje, za osiguranje kvalitete proizvoda jedino je korisno imati gornju granicu. Niža gustoća ne uzrokuje opadanje kvalitete.

Prema tome, sadašnji tekst:

Sadnja na otvorenom provodi se od travnja do svibnja, a sadnja u staklenicima ili plastenicima provodi se ranije, u veljači, ožujku i travnju. Paprike se beru od lipnja ako je riječ o prvom slučaju ili od sredine travnja ako je riječ o drugom slučaju. Većina usjeva bere se od travnja do studenoga. Gustoća sadnje je od tri do četiri biljke po kvadratnom metru.

zamjenjuje se sljedećim:

Sadnja na otvorenom provodi se od travnja do svibnja, a sadnja u staklenicima ili plastenicima provodi se ranije, u veljači, ožujku i travnju. Drugi ciklus sadnje dopušten je od lipnja. Paprike se beru od lipnja ako je riječ o prvom slučaju ili od sredine travnja ako je riječ o drugom slučaju. Većina usjeva bere se od travnja do studenoga. Gustoća sadnje je do četiri biljke po kvadratnom metru.

| 2. | Peti stavak izmijenjen je tako da obuhvaća mogućnost uzgoja usjeva na supstratima jer se ne mora uvijek uzgajati na tlu.
  Ta izmjena utječe na točku 5. jedinstvenog dokumenta.
  Područja proizvodnje primjerena za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika” vrlo su ograničena zbog uvjeta na terenu, urbanog razvoja i pritiska na infrastrukturu te tipičnog rasporeda malih baskijskih gospodarstava. Plodoredi se zbog toga ne upotrebljavaju često u uzgoju usjeva, a ponekad se u plodoredima uzgajaju povezane vrste (rajčica/paprika), što uzrokuje razvoj patogenih mikroorganizama u tlu koji su toliko agresivni da mogu uništiti usjev. Ti veliki problemi povezani sa zdravljem bilja ugrožavaju opstanak proizvoda „Pimiento de Gernika”, usjeva koji je bitan dio poljoprivrede na atlantskoj obali Baskije.
  Glavne bolesti bilja koje utječu na proizvod „Pimiento de Gernika” povezane su s tlom, odnosno tlo (organski materijal koji se razlaže u tlu) je njihov glavni inokulum. Uzročnici tih bolesti povezanih s tlom u atlantskim klimatskim zonama Autonomne zajednice Baskije većinom su virusi (Potyvirus ili Tobamovirus) ili gljivice. Gljivice iz roda Fusarium spp. i Phytophthora ssp. mogući su izvor infekcije proizvoda „Pimiento de Gernika”. Prema ispitivanju tla provedenom 2014. te gljivice prisutne su u 70 % tla koja se upotrebljavaju za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika”. To je potvrđeno studijom Santiaga Larregle iz 2015. o otpornosti feferona i paprika na Tobamovirus („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento”).
  U studiji Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate (Primjenom organskih dodataka te potom plastičnog malča na tlu smanjuje se pojava patogena Phytophthora capsici kod usjeva paprike u umjerenim klimatskim podnebljima), Crop Protection 30, 1563.–1572., koju su 2011. proveli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla i Carlos Garbisu, utvrđeno je da je biološka dezinfestacija jedini način inaktiviranja inokuluma u tlu koji stvara gljivične bolesti (oospore patogena Phytophthora capsici). S obzirom na klimatske uvjete atlantske zone Baskije ta je metodologija učinkovita samo ako se primjenjuje u proljeće i ljeto, što se poklapa sa sezonom uzgoja proizvoda „Pimiento de Gernika”.
  Kako bi poštovali okoliš i njegovu bioraznolikost, uzgajivači proizvoda „Pimiento de Gernika”, koji tu papriku proizvode u skladu sa strogim pravilima integrirane proizvodnje kojima se ograničava upotreba pesticida, odlučili su upotrebljavati supstrate za tu kulturu kao alternativu tlu.
  Kako je utvrđeno u studijama u nastavku, supstrati omogućuju učvršćivanje sustava korijenja biljke i inertna su podloga biljci, a ne utječu na njezin unos hranjivih tvari. Supstrati prikladni za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika” inertni su supstrati iako se za zbijanje može upotrijebiti manji postotak organske tvari. Nijedna od tih dviju komponenata ne osigurava nikakvu vrstu makronutrijenata ili mikronutrijenata koje biljka može apsorbirati. Glavno je obilježje supstrata njihova niska gustoća, što omogućuje protok zraka i vode kroz njihovu strukturu.
  Te su studije sljedeće:






  — | Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop, Crop Protection, 30. izdanje, 2011., str. 412.–419. |
| --- | --- | --- |

2.

Peti stavak izmijenjen je tako da obuhvaća mogućnost uzgoja usjeva na supstratima jer se ne mora uvijek uzgajati na tlu.

Područja proizvodnje primjerena za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika” vrlo su ograničena zbog uvjeta na terenu, urbanog razvoja i pritiska na infrastrukturu te tipičnog rasporeda malih baskijskih gospodarstava. Plodoredi se zbog toga ne upotrebljavaju često u uzgoju usjeva, a ponekad se u plodoredima uzgajaju povezane vrste (rajčica/paprika), što uzrokuje razvoj patogenih mikroorganizama u tlu koji su toliko agresivni da mogu uništiti usjev. Ti veliki problemi povezani sa zdravljem bilja ugrožavaju opstanak proizvoda „Pimiento de Gernika”, usjeva koji je bitan dio poljoprivrede na atlantskoj obali Baskije.

Glavne bolesti bilja koje utječu na proizvod „Pimiento de Gernika” povezane su s tlom, odnosno tlo (organski materijal koji se razlaže u tlu) je njihov glavni inokulum. Uzročnici tih bolesti povezanih s tlom u atlantskim klimatskim zonama Autonomne zajednice Baskije većinom su virusi (Potyvirus ili Tobamovirus) ili gljivice. Gljivice iz roda Fusarium spp. i Phytophthora ssp. mogući su izvor infekcije proizvoda „Pimiento de Gernika”. Prema ispitivanju tla provedenom 2014. te gljivice prisutne su u 70 % tla koja se upotrebljavaju za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika”. To je potvrđeno studijom Santiaga Larregle iz 2015. o otpornosti feferona i paprika na Tobamovirus („Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento”).

U studiji Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate (Primjenom organskih dodataka te potom plastičnog malča na tlu smanjuje se pojava patogena Phytophthora capsici kod usjeva paprike u umjerenim klimatskim podnebljima), Crop Protection 30, 1563.–1572., koju su 2011. proveli Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla i Carlos Garbisu, utvrđeno je da je biološka dezinfestacija jedini način inaktiviranja inokuluma u tlu koji stvara gljivične bolesti (oospore patogena Phytophthora capsici). S obzirom na klimatske uvjete atlantske zone Baskije ta je metodologija učinkovita samo ako se primjenjuje u proljeće i ljeto, što se poklapa sa sezonom uzgoja proizvoda „Pimiento de Gernika”.

Kako bi poštovali okoliš i njegovu bioraznolikost, uzgajivači proizvoda „Pimiento de Gernika”, koji tu papriku proizvode u skladu sa strogim pravilima integrirane proizvodnje kojima se ograničava upotreba pesticida, odlučili su upotrebljavati supstrate za tu kulturu kao alternativu tlu.

Kako je utvrđeno u studijama u nastavku, supstrati omogućuju učvršćivanje sustava korijenja biljke i inertna su podloga biljci, a ne utječu na njezin unos hranjivih tvari. Supstrati prikladni za uzgoj proizvoda „Pimiento de Gernika” inertni su supstrati iako se za zbijanje može upotrijebiti manji postotak organske tvari. Nijedna od tih dviju komponenata ne osigurava nikakvu vrstu makronutrijenata ili mikronutrijenata koje biljka može apsorbirati. Glavno je obilježje supstrata njihova niska gustoća, što omogućuje protok zraka i vode kroz njihovu strukturu.

Te su studije sljedeće:

—

Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P., Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop, Crop Protection, 30. izdanje, 2011., str. 412.–419.

| — | Macia, H., Etxeandia, A., Domingo, M., Amenabar, R., Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika, Acta Horticulturae, 40. izdanje, 1997., str. 475.–478. |
| --- | --- |

—

Macia, H., Etxeandia, A., Domingo, M., Amenabar, R., Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika, Acta Horticulturae, 40. izdanje, 1997., str. 475.–478.

| — | Larregla, S., Etiología y epidemiología de la „Tristeza” del pimiento en Bizkaia, razmatra se, doktorska disertacija, Sveučilište Baskije, Leioa, 2003. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Etiología y epidemiología de la „Tristeza” del pimiento en Bizkaia, razmatra se, doktorska disertacija, Sveučilište Baskije, Leioa, 2003.

| — | Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte, S., Lacasa, A., Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops, u: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, 2015., str. 437.–456. |
| --- | --- |

—

Larregla, S., Guerrero, M. M., Mendarte, S., Lacasa, A., Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops, u: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, 2015., str. 437.–456.

| — | Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain, Acta Horticulturae, 883. izdanje, 1997., str. 353.–360. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S., Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain, Acta Horticulturae, 883. izdanje, 1997., str. 353.–360.

| — | Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C., Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality, Spanish Journal of Agricultural Research, 10. izdanje, 2012., str. 794.–805. |
| --- | --- |

—

Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C., Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality, Spanish Journal of Agricultural Research, 10. izdanje, 2012., str. 794.–805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

U navedenim studijama utvrđeno je da nema razlike između proizvoda dobivenih metodom uzgoja na tlu ili metodom uzgoja na supstratima.

U skladu s tim obuhvaćena je mogućnost uzgoja usjeva na supstratima jer oni omogućuju učvršćivanje sustava korijenja biljke te tako služe kao inertna podloga biljci, a ne utječu na apsorpciju hranjivih tvari. To znači da nema utjecaja na svojstva proizvoda „Pimiento de Gernika”.

Sadašnji tekst:

Gnojidba treba biti primjerena za potrebe održavanja ravnoteže između hranjivih tvari i njihovih razina u tlu i biljci, uzimajući u obzir količinu hranjivih tvari koju biljka apsorbira, nutritivno stanje biljke, razinu plodnosti tla i doprinos drugih izvora (voda, organske tvari itd.).

zamjenjuje se sljedećim:

„Pimiento de Gernika” može se uzgajati i na tlu i na supstratima. Gnojidba treba biti primjerena za potrebe održavanja ravnoteže između hranjivih tvari i njihovih razina u tlu i supstratima.

I tlo i supstrati moraju uvijek biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom o integriranoj proizvodnji.

Supstrati koji se upotrebljavaju za uzgoj odlikuju se niskom gustoćom (30–150 kg/m3), što omogućuje protok zraka i vode kroz njihovu strukturu, te služi kao inertna podloga biljci, a ne utječe na njezinu sposobnost apsorpcije hranjivih tvari.

| 3. | Stavak 13.:
  Riječ „svakodnevno” zamjenjuje se riječju „često” jer prva opcija može značiti da se berba mora provoditi svaki dan. Učestalost berbe mora biti u skladu s razvojem usjeva. Učestalost će varirati tijekom proizvodnog ciklusa.
  Nadalje, proizvodnja može dosegnuti velike količine. S obzirom na to da se usjev treba brati ručno, berba katkad zbog nedostatka radne snage može dulje trajati jer su gospodarstva uglavnom obiteljska poduzeća.
  Ta izmjena utječe na točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.
  Prema tome, sadašnji tekst:
  S obzirom na to da se proizvod bere u optimalnoj fazi razvoja, berba se provodi svakodnevno i proizvod se pakira isti dan. Međutim, iznimno i u razdobljima kad proizvodnja doseže vrhunac, pakiranje se može provoditi sljedeći dan.
  zamjenjuje se sljedećim:
  S obzirom na to da se proizvod bere u optimalnoj fazi razvoja, berba se provodi često i proizvod se pakira isti dan. Međutim, iznimno i u razdobljima kad proizvodnja doseže vrhunac, pakiranje se može provoditi sljedećih nekoliko dana. |
| --- | --- |

3.

Stavak 13.:

Riječ „svakodnevno” zamjenjuje se riječju „često” jer prva opcija može značiti da se berba mora provoditi svaki dan. Učestalost berbe mora biti u skladu s razvojem usjeva. Učestalost će varirati tijekom proizvodnog ciklusa.

Nadalje, proizvodnja može dosegnuti velike količine. S obzirom na to da se usjev treba brati ručno, berba katkad zbog nedostatka radne snage može dulje trajati jer su gospodarstva uglavnom obiteljska poduzeća.

Prema tome, sadašnji tekst:

S obzirom na to da se proizvod bere u optimalnoj fazi razvoja, berba se provodi svakodnevno i proizvod se pakira isti dan. Međutim, iznimno i u razdobljima kad proizvodnja doseže vrhunac, pakiranje se može provoditi sljedeći dan.

zamjenjuje se sljedećim:

S obzirom na to da se proizvod bere u optimalnoj fazi razvoja, berba se provodi često i proizvod se pakira isti dan. Međutim, iznimno i u razdobljima kad proizvodnja doseže vrhunac, pakiranje se može provoditi sljedećih nekoliko dana.

| 4. | Stavci 14. i 16.:
  Zahtjev da se pakiranje provodi unutar područja proizvodnje mora se izbrisati jer pakiranje nije faza same proizvodnje niti utječe na kvalitetu i jamstvo autentičnosti proizvoda. Preostali zahtjevi u pogledu pakiranja, koji mogu utjecati na kvalitetu krajnjeg proizvoda, zadržavaju se.
  Ta izmjena utječe na točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.
  Stavci 14. i 16., koji su navedeni u nastavku i koji se odnose na zahtjev da se pakiranje provodi unutar područja proizvodnje, brišu se.
  Stavak 14.: „Zahtjevom za pripremu i pakiranje paprika unutar samog područja proizvodnje nastoji se zaštititi ugled oznake, čime se jamči autentičnost proizvoda i zadržavaju njegova kvaliteta i svojstva.”
  Stavak 16.: „Nadalje, pakiranje izvan proizvodnog područja čini poslove kontrole složenijima, što može negativno utjecati na kvalitetu i jamstvo autentičnosti proizvoda.” |
| --- | --- |

4.

Stavci 14. i 16.:

Zahtjev da se pakiranje provodi unutar područja proizvodnje mora se izbrisati jer pakiranje nije faza same proizvodnje niti utječe na kvalitetu i jamstvo autentičnosti proizvoda. Preostali zahtjevi u pogledu pakiranja, koji mogu utjecati na kvalitetu krajnjeg proizvoda, zadržavaju se.

Stavci 14. i 16., koji su navedeni u nastavku i koji se odnose na zahtjev da se pakiranje provodi unutar područja proizvodnje, brišu se.

Stavak 14.: „Zahtjevom za pripremu i pakiranje paprika unutar samog područja proizvodnje nastoji se zaštititi ugled oznake, čime se jamči autentičnost proizvoda i zadržavaju njegova kvaliteta i svojstva.”

Stavak 16.: „Nadalje, pakiranje izvan proizvodnog područja čini poslove kontrole složenijima, što može negativno utjecati na kvalitetu i jamstvo autentičnosti proizvoda.”

| 5. | Stavak 19.:
  Proizvodi se moraju brati ručno jer se određeni aspekti kvalitete mogu jedino ručno provjeriti, primjerice to da kožica nije predebela. Međutim, strojno je pakiranje dopušteno jer je zbog tehnološkog napretka omogućeno pažljivo rukovanje s proizvodima uz istodobno ubrzanje postupka.
  Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.
  Sadašnji tekst:
  Pakiranje se obavlja ručno i uvijek izrazito pažljivo kako bi se očuvala fizička svojstva proizvoda.
  zamjenjuje se sljedećim:
  Berba se obavlja ručno te se i razvrstavanje i pakiranje uvijek obavljaju izrazito pažljivo kako bi se očuvala fizička svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

5.

Stavak 19.:

Proizvodi se moraju brati ručno jer se određeni aspekti kvalitete mogu jedino ručno provjeriti, primjerice to da kožica nije predebela. Međutim, strojno je pakiranje dopušteno jer je zbog tehnološkog napretka omogućeno pažljivo rukovanje s proizvodima uz istodobno ubrzanje postupka.

Sadašnji tekst:

Pakiranje se obavlja ručno i uvijek izrazito pažljivo kako bi se očuvala fizička svojstva proizvoda.

zamjenjuje se sljedećim:

Berba se obavlja ručno te se i razvrstavanje i pakiranje uvijek obavljaju izrazito pažljivo kako bi se očuvala fizička svojstva proizvoda.

POVEZANOST S OKOLNIM PODRUČJEM

Ovaj je stavak bilo potrebno prilagoditi kako bi se izbrisala upućivanja na uzgoj u tlu i u zatvorenom prostoru, što ne utječe na povezanost s obzirom na to da se ona temelji na ugledu proizvoda.

Bilo je potrebno izmijeniti odjeljak 5. jedinstvenog dokumenta koji se odnosi na povezanost kako bi se izbrisale riječi „u tlu” iz prvog retka trećeg stavka točke 5.1., drugog dijela četvrtog stavka točke 5.1. i desetog stavka točke 5.3. zbog istih razloga navedenih za izmjenu odjeljka F specifikacije proizvoda, poglavito radi dodavanja uzgoja na supstratima u odjeljak „Metoda proizvodnje” i zato što tlo i supstrati nisu čimbenici kojima se potvrđuje povezanost jer se, kad je riječ o proizvodu „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra”, to temelji na ugledu proizvoda.

Drugi element kojim se potvrđuje povezanost („tradicionalne prakse”) zadržan je zato što je tradicionalno znanje neovisno od upotrebe supstrata.

Proizvod „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” jako je popularan među potrošačima u Baskiji jer je riječ o usjevu koji se u regiji uzgaja već stoljećima, a njegovo sjeme i tehnike uzgoja prenose se s naraštaja na naraštaj, zbog čega su dio baskijske povijesti. Nadalje, taj sustav uzgoja i pohrane sjemenja koji se prenosi s naraštaja na naraštaj rezultirao je prirodnom prilagodbom proizvoda „Pimiento de Gernika” okolini i proizvodnjom sorti s jedinstvenim genetskim svojstvima (Iker i Derio). Utjecaj tog proizvoda na gastronomiju Baskije toliko je velik da postoji i udruženje naziva „Cofradía del Gernikako Piperra”, koje pridonosi širenju ugleda ovog proizvoda iz ruralnih u urbana okružja.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PIMIENTO DE GERNIKA”/„GERNIKAKO PIPERRA”

EU br.: PGI-ES-0673-AM01 – 22. veljače 2016..

ZOZP (X) ZOI ( )

1.   Naziv(i)

„Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra”

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Paprike „Gernikako Piperra”/„Pimiento de Gernika” zaštićene zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla plodovi su vrste Capsicum annuum L., koji pripadaju lokalnom kultivaru sorte Gernika. Stavljaju se na tržište za prehranu ljudi, svježe kao nezrele paprike za prženje. Odabrano je nekoliko linija tog lokalnog kultivara, a dvije su unesene u registar komercijalnih sorti pod nazivima „Derio” i „Iker”. Bilo koja druga linija u okviru tog lokalnog kultivara koja ima svojstva proizvoda „Pimiento de Gernika” može se zaštititi i oznakom zemljopisnog podrijetla.

„Pimiento de Gernika” je slatka paprika koja sadržava malo kapsaicina ili ga uopće ne sadržava, što znači da u okolišnim uvjetima Baskije te paprike obično nisu ljute. Ima tanko meso (debljine od 2 do 3 mm*), a ako se uzdužno presiječe, srednjeg je do izduženog oblika trokuta, koji prema Pochardovim kategorijama (1966.) odgovara vrsti C3 i C1.

Ta se paprika uglavnom upotrebljava tako da se prži dok je još nezrela i svježa, što je postala njezina najpopularnija metoda konzumacije. Plodovi se beru kad su potpuno ravnomjerno zeleni i prije nego što dosegnu konačnu veličinu. Dugi su od 6 do 9 cm, ne uključujući peteljku, široki od 2 do 3 cm, a teže* od 10 do 12 grama. Nijansa boje varira od srednje do tamnozelene. Uski su i izduženi. Kad se uzdužno presijeku, trokutasta su oblika, a presjek im je eliptično-trokutast s dva do tri blago izražena režnja. Vršak je šiljast, a peteljka neoštećena, duga i tanka. Površina na kojoj se peteljka spaja s plodom obično je ravna ili zaobljena. Koža je tanka i nije žilava niti je osoba primjećuje za vrijeme jela. Paprike su glatke i izgledaju svježe. Sadržavaju sjemenke boje bisera koje još nisu u potpunosti oblikovane.

Sorta „Gernika” poznata je i pod nazivima „pimiento choricero” i „pimiento de Bizkaia”.

Većina tih paprika konzumira se u svježem obliku, prije nego što dosegne konačnu veličinu.

| (* | svojstva zrele paprike) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Paprike moraju biti proizvedene unutar zemljopisnog područja.

Moraju se saditi na otvorenom ili u zatvorenom prostoru. Proizvode se primjenom najprikladnijih tehnika za savršen razvoj i rast. Ne smiju se upotrebljavati proizvodi i sustavi koji bi mogli ugroziti kvalitetu proizvoda.

Sadnja na otvorenom provodi se od travnja do svibnja, a sadnja u staklenicima ili plastenicima provodi se ranije, u veljači, ožujku i travnju. Drugi ciklus sadnje dopušten je od lipnja. Paprike se beru od lipnja ako je riječ o prvom slučaju ili od sredine travnja ako je riječ o drugom slučaju. Većina usjeva bere se od travnja do studenoga. Gustoća sadnje je do četiri biljke po kvadratnom metru.

Smiju se minimalno tretirati i samo ako je to nužno. Kad god je to moguće, trebali bi se primjenjivati tretmani i tehnike za biološko suzbijanje štetnih organizama.

Berba se obavlja ručno i u fazama, u onoliko navrata koliko je potrebno. Proizvod se bere kad je u optimalnoj fazi razvoja te se to čini vrlo pažljivo kako se ne bi oštetio plod i kako bi se zajamčila fizička obilježja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod se bere u optimalnoj fazi razvoja, pa se berba provodi često i proizvod se pakira isti dan. Iznimno i u razdobljima kad proizvodnja doseže vrhunac, pakiranje se može provoditi sljedećih nekoliko dana.

Riječ je o svježem proizvodu s kratkim rokom trajanja. Ne preporučuje se pohranjivanje proizvoda u hladnjaku, prijevoz ili zadržavanje proizvoda dulje nego što je potrebno jer to može negativno utjecati na kvalitetu.

Paprike su zbog svojih posebnih svojstava (prodaju se svježe i nezrele, imaju tanku kožu i meso) jako osjetljive na nagle promjene temperature ili vlažnosti zraka te brzo sazrijevaju. Svako rukovanje s njima ili prijevoz, osim onih koji su nužni kako bi se one pripremile za potrošača, mogli bi smanjiti kvalitetu proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim informacija koje su obično predviđene zakonom, etikete koje se upotrebljavaju za paprike obuhvaćene zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” moraju uključivati riječi „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” i pripadajući logotip.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća pokrajine Gipuzkoa i Bizkaia te sljedeća područja u Alavi: područje Cantábrice Alavese (koje obuhvaća općine Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio i Artziniega) i područje Estribaciones del Gorbee (koje obuhvaća općine Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano i Aramaio).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje prikladno za uzgoj tih paprika ograničeno je na regiju uz atlantsku obalu Baskije, u kojoj vlada mezotermička klima s umjerenim temperaturama i obilnim padalinama. Ne prođe nijedan mjesec bez padalina, koje vrhunac dosežu u jesen i zimu. Riječ je o atlantskoj klimi u kojoj dominiraju morske struje koje teku od zapada prema istoku, zbog čega je na tom području klima prilično hladnija (prosječna godišnja temperatura iznosi 13 °C, a temperaturna razlika 11 °C) i vlažnija nego što se očekuje za tu zemljopisnu širinu.

Optimalna je relativna vlažnost zraka od 60 do 75 %. Niža vlažnost zraka u kombinaciji s razdobljima visokih temperatura i sunca može uzrokovati fiziološke probleme, zbog kojih se smanjuje tržišna kvaliteta plodova. Jedan je od primjera predebela koža (zbog čega se smanjuje vrijednost proizvoda kao paprike za prženje, što je njezina glavna upotreba).

Ako uz te okolišne uvjete dođe i do nedostatka vode i visoke evapotranspiracije, mogu se pojaviti druge fiziološke promjene zbog kojih se smanjuje kvaliteta plodova, primjerice trulež cvjetnog kraja i/ili pojava ljućih paprika zbog povećanog sadržaja kapsaicina.

Klima Baskije savršeno odgovara agroklimatskim potrebama te paprike. Umjerene i ne previsoke temperature regije uz atlantsku obalu Baskije prikladne su za uzgoj paprike te jamče izostanak mraza.

Zahvaljujući navedenim agroklimatskim uvjetima definiranog zemljopisnog područja, koji istodobno sprečavaju ili smanjuju nedostatke koji utječu na pad njezine vrijednosti (kao što su ljutina, predebela koža ili trulež cvjetnog kraja), ta paprika ima neka svojstva kvalitete zbog kojih je postala poznata.

5.2.   Posebnosti proizvoda

„Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” lokalni je kultivar koji je savršeno prilagođen agroklimatskim uvjetima regije uz atlantsku obalu Baskije.

Zahvaljujući agroklimatskim uvjetima unutar područja proizvodnje paprika se odlikuje jedinstvenim svojstvima, kao što su izostanak ljutine i tanka koža zbog kojih je postala poznata.

Ta je vrsta paprike zahtjevna u smislu temperature. Temperature ispod 15 °C usporavaju rast, koji potpuno staje na temperaturama ispod 10 °C. Temperature iznad 35 °C mogu uzrokovati opadanje cvjetova i novih plodova. Optimalna je temperatura za vegetativni razvoj i zrenje 25 °C tijekom dana i 18 °C tijekom noći. Biljke na temperaturi od 1 °C trpe štetu zbog smrzavanja. Temperatura tla mora biti iznad 12 °C kako bi se biljka mogla razvijati, a prosječna dnevna temperatura okoline treba doseći 20 °C kako bi se usjev mogao primjereno razvijati, uz tek blagu razliku između noći i dana.

Još je jedna posebnost te paprike veličina, a rana berba paprike jamči tanko meso, kožu koju osoba ne primjećuje za vrijeme jela i dobar okus.

Ta je paprika poznata po izvanrednom okusu i visokoj kvaliteti te se obično jede pržena, kao međuobrok, dekoracija ili predjelo. Jedna je od najtipičnijih namirnica baskijske kuhinje.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih svojstava proizvoda (za ZOZP)

Povezanost između definiranog zemljopisnog područja i proizvoda „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” temelji se na ugledu proizvoda i praksama uzgoja koji sežu daleko u prošlost, što potvrđuju činjenice kao što su velika popularnost paprike među potrošačima u Baskiji i njezina tržišna vrijednost.

„Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” jedna je od najstarijih biljaka u Baskiji, a njezino sjeme i tajne uzgoja stoljećima se prenose s naraštaja na naraštaj i dio su povijesti Bizkaie.

Veliki gastronomski kritičari iz Baskije i ostatka Španjolske (Llona Larrauri, Busca Isusi, J. L. Iturrieta, J. J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere ili Ignacio Domenech) hvalili su taj proizvod u svojim člancima ili su ga uključili u neke od svojih recepata. I svjetski poznati baskijski kuhari kao što su Arguiñano ili Subijana upotrebljavaju taj proizvod u svojim receptima.

Udruženje „Cofradía del Gernikako Piperra” osnovano je 1998. radi informiranja javnosti o proizvodu „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra”. Ono organizira promidžbene aktivnosti za proizvod „Pimiento de Gernika”, uključujući posebno degustacije na tradicionalnoj tržnici u Gerniki. Paprika je ime dobila po tom gradu jer je to tradicionalno bilo područje na kojem se najviše uzgajala. Poznata tržnica voća i povrća na kojoj je ta paprika jedna od glavnih atrakcija održava se ondje svakog ponedjeljka.

„Posljednji ponedjeljak Gernike” najveći je poljoprivredni sajam u Baskiji. Posjeti ga više od 100 000 posjetitelja te se održava posljednjeg ponedjeljka u listopadu. Taj se sajam spominje u povelji o osnutku grada Gernike iz 1366.

Ugled proizvoda potvrđen je i studijom o proizvodima priznate kvalitete koju je provelo poduzeće za istraživanje tržišta IKERFEL, a koja je izrađena primjenom kvantitativne metodologije i temelji se na 900 razgovora održanih od 16. do 30. srpnja 2009. s osobama odgovornima za kupovinu namirnica za kućanstvo u Autonomnoj zajednici Baskiji. Prema toj studiji naziv „Pimiento de Gernika”/„Gernikako Piperra” prepoznaje (samostalno i uz sugestiju) 83 % stanovništva Autonomne zajednice Baskije.

Kako je već navedeno, osim ugleda i praksi uzgoja, za kvalitetu i posebnost tog proizvoda ključna je klima na definiranom zemljopisnom području.

Klima na predmetnom zemljopisnom području objedinjuje temperature i vlažnost zraka potrebne za vegetativni i reproduktivni razvoj te vrste paprike.

Kad se ta paprika uzgaja na drugim, južnim područjima, na jugu Španjolske, na kojima vlada toplija klima, onda je u razdobljima kad su temperature visoke, a vlažnost zraka niska, tržišna kvaliteta plodova manja je jer je veći dio ploda zahvaćen navedenim fiziološkim problemima (predebela koža, trulež cvjetnog kraja i/ili ljuće paprike).

Lokalni kultivar izravan je rezultat znanja i stručnosti poljoprivrednika na tom području. Odražava odnos s okolišem i izrazito je dobro prilagođen klimatskim uvjetima područja. Ljudi već dugo uspješno održavaju sortu „Pimiento de Gernika”, njezin uzgoj i posebnu upotrebu u komercijalne svrhe, što je pridonijelo očuvanju izvornosti te vrste paprike. Posebnost proizvoda „Pimiento de Gernika” proizlazi iz njegove savršene prilagođenosti području proizvodnje.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---