# Euroopan unionin C 194/12.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 194 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta12. toukokuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 194

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta12. toukokuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022 |
| 2022/C 194/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tekoälyn kehittäminen eurooppalaisissa mikroyrityksissä ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2022/C 194/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia – Tehokkaan ja nopean toteutuksen tehostaminen (oma-aloitteinen lausunto) | 7 |
| 2022/C 194/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EURES – työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistäminen (oma-aloitteinen lausunto) | 14 |
| 2022/C 194/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemian opetukset (oma-aloitteinen lausunto) | 19 |
| 2022/C 194/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Oikeusvaltioperiaate ja elpymisrahasto (oma-aloitteinen lausunto) | 27 |
| 2022/C 194/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten tietyt teolliset ekosysteemit voivat edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja eurooppalaisten hyvinvointia? (valmisteleva lausunto) | 34 |
| 2022/C 194/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä (valmisteleva lausunto) | 39 |
| 2022/C 194/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Syrjäisimpien alueiden hyödyt Euroopan unionille (valmisteleva lausunto) | 44 |
| 2022/C 194/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä (puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto) | 50 |
| 2022/C 194/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ruokaturva ja kestävät elintarvikejärjestelmät (puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto) | 72 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

2022/C 194/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tekoälyn kehittäminen eurooppalaisissa mikroyrityksissä ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (oma-aloitteinen lausunto)

1

2022/C 194/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia – Tehokkaan ja nopean toteutuksen tehostaminen (oma-aloitteinen lausunto)

7

2022/C 194/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EURES – työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistäminen (oma-aloitteinen lausunto)

14

2022/C 194/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemian opetukset (oma-aloitteinen lausunto)

19

2022/C 194/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Oikeusvaltioperiaate ja elpymisrahasto (oma-aloitteinen lausunto)

27

2022/C 194/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten tietyt teolliset ekosysteemit voivat edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja eurooppalaisten hyvinvointia? (valmisteleva lausunto)

34

2022/C 194/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä (valmisteleva lausunto)

39

2022/C 194/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Syrjäisimpien alueiden hyödyt Euroopan unionille (valmisteleva lausunto)

44

2022/C 194/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä (puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto)

50

2022/C 194/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ruokaturva ja kestävät elintarvikejärjestelmät (puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto)

72

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022 |
| 2022/C 194/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)) | 81 |
| 2022/C 194/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan Polku digitaaliselle vuosikymmenelle -ohjelman perustamisesta(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)) | 87 |
| 2022/C 194/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS)) | 92 |
| 2022/C 194/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta(COM(2021) 742 final) | 97 |
| 2022/C 194/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – NAIADES III: Tulevaisuudenkestävän eurooppalaisen sisävesiliikenteen tukeminen(COM(2021) 324 final) | 102 |
| 2022/C 194/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimistä koskevien väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen viiteajanjakson keston osalta(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)) | 107 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

2022/C 194/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

81

2022/C 194/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan Polku digitaaliselle vuosikymmenelle -ohjelman perustamisesta(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

87

2022/C 194/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

92

2022/C 194/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta(COM(2021) 742 final)

(COM(2021) 742 final)

97

2022/C 194/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – NAIADES III: Tulevaisuudenkestävän eurooppalaisen sisävesiliikenteen tukeminen(COM(2021) 324 final)

(COM(2021) 324 final)

102

2022/C 194/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimistä koskevien väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen viiteajanjakson keston osalta(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

107

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tekoälyn kehittäminen eurooppalaisissa mikroyrityksissä ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 194/01)

| Esittelijä: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 238/0/3 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

238/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset ryhtyvät käyttämään tekoälyä, jos se on luotettavaa, osallistavaa ja kestävyysajattelun mukaista ja jos se on osa ympäristöä kunnioittavaa taloudellista ja sosiaalista toimintamallia, joka tukee yritysten kehitystä ja työllisyyttä ja tuo parempaa elämänlaatua ja terveyttä kaikille työntekijöille ja eurooppalaisille. Perusoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen ja avoimuusvaatimusten tiukentaminen lisäävät luottamusta ja kannustavat kaikkia kansalaisia ja mikro- ja pk-yrityksiä omaksumaan tekoälyn. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa, että EU:n yrityksistä kaikki alat yhteenlaskettuina 99 prosenttia on itsenäisiä ammatinharjoittajia, mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Nämä edustavat kahta kolmasosaa yksityissektorin työpaikoista ja yli puolta EU:n yritysten tuottamasta lisäarvosta. Talouden digitalisaatio on muuttanut niiden kilpailutilanteen perinpohjaisesti, mutta niillä on joka tapauksessa keskeinen rooli EU:n digitaalisessa ja ekologisessa siirtymässä, jotta edessä olevat haasteet saadaan voitettua. Niiden on siksi päästävä hyödyntämään tekoälyä samoin edellytyksin, jotta Eurooppa ei menettäisi yhtä arvokkaimmista taloudellisista, sosiaalisista ja inhimillisistä voimavaroistaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on korostanut lausunnossaan koordinoidun suunnitelman tarkistuksesta (1), että tekoälyn laajamittainen käyttöönotto mikro- ja pk-yrityksissä on avain Euroopan teollisuuden elpymiseen. Mikro- ja pk-yritykset, jotka haluavat toteuttaa digitaalisen siirtymän, törmäävät ketteryydestään huolimatta huomattaviin sisäisiin ja ulkoisiin vaikeuksiin, joita ovat kustannukset, laajakaistainfrastruktuurin puuttuminen tietyillä alueilla, rahoituksen saanti, henkilöstöresurssit, tiedonsaanti, pääsy koulutukseen jne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa auttamaan mikro- ja pk-yrityksiä tämän kalliin mutta niiden kilpailukyvyn säilyttämiseksi tai parantamiseksi välttämättömän teknologian omaksumisessa tarjoamalla yksinkertaisia apuvälineitä ja helposti saatavaa rahoitusta. Laadukkaan ja riittävän datan saanti sekä tiedot todellisissa olosuhteissa tehdyistä kokeiluista ovat ensisijaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että tarvitaan vahvaa poliittista tahtoa kaikilla tasoilla, tiivistä yhteistyötä kaikkien järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa sekä laadukasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua jäsenvaltioissa, jotta mikro- ja pk-yrityksiä voidaan tukea tehokkaasti tekoälyn omaksumisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eri alojen mikro- ja pk-yritykset ovat hyvin erilaisia, joten tekoälyyn liittyvän tuen on oltava tarkoituksenmukaista ja kohdennettua. Lisäksi tarvitaan järkevää ja osallistavaa lainsäädäntöä. Nämä ovat olennaisen tärkeitä tekijöitä oikeusvarmuuden ja luottamuksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa levittämään viipymättä kaikille asianomaisille osapuolille, ensisijaisesti yritysjohtajille, opetustarkoitukseen soveltuvaa välineistöä, joka sisältyy aihetta käsittelevään ETSK:n julkaisemaan tutkimukseen (2) ja jossa kuvataan tekoälyn käyttöönoton eri vaiheet mikro- ja pk-yrityksissä. Nämä apuvälineet auttavat lieventämään huolta, jota tämä teknologia voi herättää, ja muuttamaan käsityksiä siitä. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK:n julkaisemassa tutkimuksessa ”Boosting the use of artificial intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises” tarkastellaan viittä alaa (maatalous, rakentaminen, terveydenhuolto, oikeudelliset palvelut ja kirjanpito) viidessä jäsenvaltiossa (Irlanti, Italia, Ranska, Romania ja Ruotsi). Siihen sisältyvä välineistö suosituksineen on poliittisten päättäjien ja mikro- ja pk-yritysten käytettävissä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio julkaisi heinäkuussa pk-yrityksiä koskevan vuoden 2021 kertomuksensa (3). Siinä esitetään todenmukainen kuvaus digitaalisten välineiden omaksumisesta mikro- ja pk-yrityksissä unionin 27 jäsenvaltiossa kahden kyselyn perusteella. Ensimmäinen kysely tehtiin pandemian alkuvaiheessa ja toinen vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan 25 miljoonaa mikro- ja pk-yritystä, jotka muodostavat EU:n talouden selkärangan tarjoamalla noin 100 miljoonaa työpaikkaa ja tuottamalla lähes 57 prosenttia Euroopan BKT:sta, ovat keskeisen tärkeitä arvonmuodostuksessa kaikilla aloilla (perinteisestä itsenäisestä käsiteollisuudesta yhteisötalouteen; 2,8 miljoonaa yritystä, huipputeknologia-alojen startup-yrityksiä jne.). Ne tarvitsevat tarkoituksenmukaista ja kohdennettua tukea sekä järkevää ja osallistavaa lainsäädäntöä oikeusvarmuuden, luottamuksen ja työntekijöiden elämänlaadun takeeksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK toivoo, että komission ja jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet johtavat jatkossakin konkreettisiin tuloksiin. Edellä mainitun välineistön olisi kannustettava viranomaisia kokeilemaan soveltuvia aloitteita yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja asianomaisten yritysten kanssa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tekoäly, joka mahdollistaa elinkeinoalojen kehittymisen, on usein mikro- ja pk-yritysten ulottumattomissa: ketteryydestään huolimatta ne törmäävät vaikeuksiin, jotka voivat olla sisäisiä (henkilöstöresurssit, kustannukset, laadukkaan datan saanti jne.) tai ulkoisia (laajakaistainfrastruktuurin saatavuus, rahoituksen saanti, tiedon saanti, koulutukseen pääsy jne.). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tekoälyn laajamittainen omaksuminen mikro- ja pk-yrityksissä on avain Euroopan teollisuuden elpymiseen (4). Kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, mikroyrityksiin, perheyrityksiin ja kaukana kaupunkikeskuksista toimiviin yrityksiin sekä yhteisötalouden yrityksiin, sillä syrjinnän taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset olisivat tuhoisia koko EU:lle. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Luottamuksen ilmapiirin luominen on ehdottoman tärkeää, jotta mikro- ja pk-yritykset voivat olla osallisina EU:n toivomassa huippuosaamis- ja johtajuusstrategiassa. Tämä edellyttää toimia kaikilta institutionaalisilta tahoilta Euroopan komissiosta jäsenvaltioiden hallituksiin ja alue- ja paikallistason rakenteisiin, jotta voidaan tarjota yrityksen koon mukaan sovitettuja välineitä ja tukea ja varmistaa investointituki ja -takuut. On ensiarvoisen tärkeää kaventaa digitaalista kuilua ja integroida verkkoja, jotta saadaan kurottua umpeen mikro- ja pk-yritysten takamatka tekoälyn alalla suuriin konserneihin verrattuna. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Luottamus edellyttää vahvaa poliittista tahtoa tehdä tiivistä yhteistyötä kaikilla tasoilla. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet, järjestöt, kauppakamarit, ammattialaorganisaatiot, tuottajaryhmät jne., jotka ovat niin työnantajien kuin työntekijöidenkin kenttätasolla tuntemia ja tunnustamia, ovat parhaassa asemassa tiedottamaan työntekijöille ja työnantajille riskeistä ja haasteista eri toimialoilla. Niillä on tarvittavat valmiudet vaikuttaa poliittiseen päätöksentasoon kaikilla tasoilla niin, että päätöksissä otetaan huomioon mikro- ja pk-yritysten tarpeet tekoälyn alalla. ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden kannattaisi edistää laadukkaita työmarkkinaosapuolten välisiä ja työehtosopimuksista käytäviä neuvotteluja mikro- ja pk-yrityksiin suunnatun politiikan vaikuttavuuden maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Digitaalinen Eurooppa- ja Horisontti Eurooppa -ohjelmien kaltaisten EU:n ohjelmien tehokas kohdentaminen mikro- ja pk-yrityksille (5) on tärkeää ja tuottaa todistetusti tuloksia. Kaikki välineet on annettava käyttöön helppokäyttöisessä muodossa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Algoritmit ovat yhä kehittyneempiä, mikä vaikuttaa datan laatuun ja tietosuojaan sekä myös turvallisuuteen ja avoimuuteen ja herättää monenlaisia eettisiä huolenaiheita (syrjintä, sosiaalisen epätasa-arvon kasvu, ihmisen itsenäisen päätöksenteon kyseenalaistuminen jne.). Nämä haasteet, jotka edellyttävät suurta valppautta kaikilta, myös mikro- ja pk-yrityksiltä, eivät saa hidastuttaa tekoälyn omaksumista niissä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Edellä mainitun tutkimuksen tulokset tukevat monia ETSK:n suosituksia:






  — | Tekoälyn omaksuminen mikro- ja pk-yrityksissä riippuu ennen kaikkea siitä, hallitsevatko yrityksen johtajat ja työntekijät tekoälyn käytön myös riskit huomioiden ennen tällaisen teknologian käyttöönottoa. |
| --- | --- | --- |

2.11

—

Tekoälyn omaksuminen mikro- ja pk-yrityksissä riippuu ennen kaikkea siitä, hallitsevatko yrityksen johtajat ja työntekijät tekoälyn käytön myös riskit huomioiden ennen tällaisen teknologian käyttöönottoa.

| — | Tekoälyn omaksumista mikro- ja pk-yrityksissä tosiasiallisesti jarruttavia kokoon ja kehitysvaiheeseen liittyviä tekijöitä voidaan kompensoida vain asianmukaisella rahoituksella. ETSK onkin tyytyväinen komission Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa ilmoittamiin 1,98 miljardin euron määrärahoihin (6). Innovointikeskittymät pystyvät tarjoamaan parhaat mahdollisuudet hyödyntää uusinta digitaalista kapasiteettia ja hankkia koulutusta asiasta kiinnostuneille. |
| --- | --- |

—

Tekoälyn omaksumista mikro- ja pk-yrityksissä tosiasiallisesti jarruttavia kokoon ja kehitysvaiheeseen liittyviä tekijöitä voidaan kompensoida vain asianmukaisella rahoituksella. ETSK onkin tyytyväinen komission Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa ilmoittamiin 1,98 miljardin euron määrärahoihin (6). Innovointikeskittymät pystyvät tarjoamaan parhaat mahdollisuudet hyödyntää uusinta digitaalista kapasiteettia ja hankkia koulutusta asiasta kiinnostuneille.

| — | Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat laadukkaita ulkopuolisia tietokantoja. ETSK on jo korostanut, että on tärkeää taata kaikille oikeus hyödyntää julkisen sektorin massadataa ja luoda vahvoja sovellusliittymiä tai eurooppalaisia alustoja turvallista tiedonvaihtoa varten (7). Tällainen on esimerkiksi Gaia-X. Lisäksi komitea on ehdottanut yhteisvastuullisen lähestymistavan soveltamista tietojen hallintaan ja vaihtoon ja on korostanut, että on tärkeää luoda altruistista dataa (8). |
| --- | --- |

—

Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat laadukkaita ulkopuolisia tietokantoja. ETSK on jo korostanut, että on tärkeää taata kaikille oikeus hyödyntää julkisen sektorin massadataa ja luoda vahvoja sovellusliittymiä tai eurooppalaisia alustoja turvallista tiedonvaihtoa varten (7). Tällainen on esimerkiksi Gaia-X. Lisäksi komitea on ehdottanut yhteisvastuullisen lähestymistavan soveltamista tietojen hallintaan ja vaihtoon ja on korostanut, että on tärkeää luoda altruistista dataa (8).

| — | Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat tekoälyteknologian, datan ja rahoituksen saamiseksi ja standardointia varten sellaiset selkeät ja yhtenäiset säännöt EU:n markkinoilla, jotka turvaavat terveen kilpailun, joka puolestaan luo kasvua ja työpaikkoja. Lisäksi niiden on voitava itse osallistua EU-tason sääntöjen ja sääntelyn laadintaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kansalaisten ja kuluttajien luottamus voidaan voittaa antamalla selkeitä ja avoimia vastauksia eettisiin ja vastuita koskeviin kysymyksiin, mikä kannustaa mikro- ja pk-yrityksiä ottamaan tekoälyn käyttöön. |
| --- | --- |

—

Mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat tekoälyteknologian, datan ja rahoituksen saamiseksi ja standardointia varten sellaiset selkeät ja yhtenäiset säännöt EU:n markkinoilla, jotka turvaavat terveen kilpailun, joka puolestaan luo kasvua ja työpaikkoja. Lisäksi niiden on voitava itse osallistua EU-tason sääntöjen ja sääntelyn laadintaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kansalaisten ja kuluttajien luottamus voidaan voittaa antamalla selkeitä ja avoimia vastauksia eettisiin ja vastuita koskeviin kysymyksiin, mikä kannustaa mikro- ja pk-yrityksiä ottamaan tekoälyn käyttöön.

| 2.12 | ETSK kannattaa edellä mainitun tutkimuksen suosituksia ja korostaa, että ne edellyttävät erityisen aktiivista ja määrätietoista poliittista tahtoa.






  — | On edistettävä kansalaisten yleistä tekoälyn hallintaa kasvatuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla, jotta kaikki kansalaisyhteiskunnan osat, myös mikro- ja pk-yritykset, voivat rohkeasti omaksua sen ja käyttää sitä osaavalla ja vastuullisella tavalla. Akateemista koulutusta on ehdottomasti täydennettävä käytännön välineillä, ja itsenäisille ammatinharjoittajille, mikro- ja pk-yritysten johtajille ja heidän työntekijöilleen on tarjottava tarkoituksenmukaista ja kohtuuhintaista täydennyskoulutusta (9). Johtajille on tarjottava enemmän mahdollisuuksia hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta B2B-kumppanuuksien kautta, kaikkien ulottuvilla olevaa tekoälyä sekä tekoälyä palveluna. |
| --- | --- | --- |

2.12

—

On edistettävä kansalaisten yleistä tekoälyn hallintaa kasvatuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla, jotta kaikki kansalaisyhteiskunnan osat, myös mikro- ja pk-yritykset, voivat rohkeasti omaksua sen ja käyttää sitä osaavalla ja vastuullisella tavalla. Akateemista koulutusta on ehdottomasti täydennettävä käytännön välineillä, ja itsenäisille ammatinharjoittajille, mikro- ja pk-yritysten johtajille ja heidän työntekijöilleen on tarjottava tarkoituksenmukaista ja kohtuuhintaista täydennyskoulutusta (9). Johtajille on tarjottava enemmän mahdollisuuksia hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta B2B-kumppanuuksien kautta, kaikkien ulottuvilla olevaa tekoälyä sekä tekoälyä palveluna.

| — | On huolehdittava siitä, että mikro- ja pk-yritykset saavat helposti sekä julkista että yksityistä rahoitusta, ja on aktivoitava niille suunnatun EU:n rahoituksen synergiavaikutukset. |
| --- | --- |

—

On huolehdittava siitä, että mikro- ja pk-yritykset saavat helposti sekä julkista että yksityistä rahoitusta, ja on aktivoitava niille suunnatun EU:n rahoituksen synergiavaikutukset.

| — | On turvattava infrastruktuuri ja tarvittavat yhteydet kaikilla alueilla, myös maaseudulla, jotta vältetään digitaalinen kahtiajako ja tarjotaan mahdollisuus hyödyntää kaikkia merkityksellisiä ja yhteentoimivia tietoja, joita erityisesti maatalous käyttää merkittävässä laajuudessa. |
| --- | --- |

—

On turvattava infrastruktuuri ja tarvittavat yhteydet kaikilla alueilla, myös maaseudulla, jotta vältetään digitaalinen kahtiajako ja tarjotaan mahdollisuus hyödyntää kaikkia merkityksellisiä ja yhteentoimivia tietoja, joita erityisesti maatalous käyttää merkittävässä laajuudessa.

| — | On huolehdittava kaikkien toimijoiden ja kaikkien tasojen välisestä hyvästä koordinoinnista. |
| --- | --- |

—

On huolehdittava kaikkien toimijoiden ja kaikkien tasojen välisestä hyvästä koordinoinnista.

| — | On edistettävä yleistä tietoisuutta kyberturvallisuushaasteista (10), vääristyneen datan aiheuttamista taloudellisista ja yhteiskunnallisista vahingoista sekä muista mahdollisista uusista riskeistä. Yksi tärkeä keino parantaa datan laatua on osallistaa tekoälyvälineiden suunnitteluun monenlaisia erilaisia ihmisiä. |
| --- | --- |

—

On edistettävä yleistä tietoisuutta kyberturvallisuushaasteista (10), vääristyneen datan aiheuttamista taloudellisista ja yhteiskunnallisista vahingoista sekä muista mahdollisista uusista riskeistä. Yksi tärkeä keino parantaa datan laatua on osallistaa tekoälyvälineiden suunnitteluun monenlaisia erilaisia ihmisiä.

| — | On jaettava laajasti hyviä käytäntöjä ja ruohonjuuritason menestystarinoita ja helpotettava palautteenantoa, jotta annetaan vauhtia kehitykselle, joka johtaa tekoälyn omaksumiseen yleisesti mikro- ja pk-yrityksissä. |
| --- | --- |

—

On jaettava laajasti hyviä käytäntöjä ja ruohonjuuritason menestystarinoita ja helpotettava palautteenantoa, jotta annetaan vauhtia kehitykselle, joka johtaa tekoälyn omaksumiseen yleisesti mikro- ja pk-yrityksissä.

| 2.13 | ETSK pyytää EU:n toimielimiä ottamaan huomioon seuraavat toimintaperiaatteet tekoälyn alalla:






  — | Aloitetaan pienessä mittakaavassa tarkoituksenmukaisten ja oikeasuhtaisten toimintapolitiikkojen laatimiseksi, ja mukautetaan niitä tarvittaessa myöhemmin suurille yrityksille sopiviksi. |
| --- | --- | --- |

2.13

—

Aloitetaan pienessä mittakaavassa tarkoituksenmukaisten ja oikeasuhtaisten toimintapolitiikkojen laatimiseksi, ja mukautetaan niitä tarvittaessa myöhemmin suurille yrityksille sopiviksi.

| — | Parannetaan oikeusvarmuutta ja edistetään sääntöjen ymmärtämistä, jotta yritysten on helpompi omaksua tekoälyratkaisuja ja voidaan tukea yritysten omia investointeja innovoinnin ja tekoälyn kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Parannetaan oikeusvarmuutta ja edistetään sääntöjen ymmärtämistä, jotta yritysten on helpompi omaksua tekoälyratkaisuja ja voidaan tukea yritysten omia investointeja innovoinnin ja tekoälyn kehittämiseen.

| — | Tehdään tekoälystä helpommin ymmärrettävää kaikille parantamalla koordinointia ja lisäämällä synergiaa eri välineiden ja poliittisten aloitteiden välillä tähän tarkoitetun mikro- ja pk-yritysfoorumin avulla. |
| --- | --- |

—

Tehdään tekoälystä helpommin ymmärrettävää kaikille parantamalla koordinointia ja lisäämällä synergiaa eri välineiden ja poliittisten aloitteiden välillä tähän tarkoitetun mikro- ja pk-yritysfoorumin avulla.

| — | Tuetaan todellisissa olosuhteissa tapahtuvaa kokeilua muun muassa toiminnallista sitoutumista koskevien protokollien avulla. ETSK muistuttaa, että on tärkeää varata ”testauspaikkoja sekä sääntelyn testiympäristöjä, jotka mahdollistavat kokeilemisen ja uusien ideoiden pilottitoimet” (11) sekä arvioida näitä välineitä niiden mukauttamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla (12). Digitaali-innovointikeskittymien, Yritys-Eurooppa-verkoston ja tilauspohjaisten alustojen on koordinoitava toimintaansa tiiviisti pk-yritysten täytäntöönpanotoimien tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Tuetaan todellisissa olosuhteissa tapahtuvaa kokeilua muun muassa toiminnallista sitoutumista koskevien protokollien avulla. ETSK muistuttaa, että on tärkeää varata ”testauspaikkoja sekä sääntelyn testiympäristöjä, jotka mahdollistavat kokeilemisen ja uusien ideoiden pilottitoimet” (11) sekä arvioida näitä välineitä niiden mukauttamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla (12). Digitaali-innovointikeskittymien, Yritys-Eurooppa-verkoston ja tilauspohjaisten alustojen on koordinoitava toimintaansa tiiviisti pk-yritysten täytäntöönpanotoimien tukemiseksi.

| — | Edistetään yleiseurooppalaista lähestymistapaa saattamalla valmiiksi EU:n sisämarkkinat ja mukauttamalla toimintapolitiikkoja jäsenvaltioiden tarpeisiin tekoälyn kehittämisestä aina sen käyttöönottoon. |
| --- | --- |

—

Edistetään yleiseurooppalaista lähestymistapaa saattamalla valmiiksi EU:n sisämarkkinat ja mukauttamalla toimintapolitiikkoja jäsenvaltioiden tarpeisiin tekoälyn kehittämisestä aina sen käyttöönottoon.

| — | Sallitaan ”avoin data” -tyyppinen käyttöoikeus tietosuojaa ja tietojen omistusoikeuksia kunnioittaen, ja kasvatetaan datavirtoja tekoälypohjaisia järjestelmiä varten. |
| --- | --- |

—

Sallitaan ”avoin data” -tyyppinen käyttöoikeus tietosuojaa ja tietojen omistusoikeuksia kunnioittaen, ja kasvatetaan datavirtoja tekoälypohjaisia järjestelmiä varten.

| — | Taataan läpinäkyvät eurooppalaiset sisämarkkinat, joilla riskit ovat pienemmät ja jotka edistävät tekoälyratkaisujen siirrettävyyttä mikro- ja pk-yrityksille. Digitaalisen perusinfrastruktuurin yhteentoimivuus on tämän ehdoton edellytys. |
| --- | --- |

—

Taataan läpinäkyvät eurooppalaiset sisämarkkinat, joilla riskit ovat pienemmät ja jotka edistävät tekoälyratkaisujen siirrettävyyttä mikro- ja pk-yrityksille. Digitaalisen perusinfrastruktuurin yhteentoimivuus on tämän ehdoton edellytys.

3.   Erityistä (13)

3.1   Maatalous

| 3.1.1 | Maatalouden, jossa on runsain mitoin mikro- ja pieniä ja keskisuuria perheyrityksiä (96 prosenttia maatiloista vuonna 2016), on vastattava moniin haasteisiin, joihin kuuluvat väestökehitys, ilmasto, houkuttelevuus ja kilpailukyky. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Koska tekoälyn ja robotiikan on osoitettu tuovan hyötyjä tälle alalle, olisi toivottavaa, että viljelijöitä ja maatilojen työntekijöitä tuetaan pitkäkestoisesti näiden muutosten toteuttamisessa, että kehitetään alan koulutusta ja tarkoituksenmukaista pedagogiaa datan jakamisesta ja yhdistämisestä (14) ja etsitään samalla uudenlaisia keinoja jakaa kustannuksia esimerkiksi osuuskuntaratkaisujen kautta. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Rakentaminen

| 3.2.1 | Rakennusala on varsin työvoimavaltainen, ja se voisi hyötyä enemmän digitalisaatiosta: 36 prosenttia yrityksistä on ottanut käyttöön ainakin yhden tekoälyratkaisun, kun kaikilla aloilla tällaisia yrityksiä on 42 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Rakennustietojen mallintaminen (building information modeling eli BIM) on alalla yhä tärkeämpää, ja vuonna 2016 sitä käytti 29 prosenttia yrityksistä, mutta se edellyttää suuria investointeja koulutukseen sekä taattua avointa ja syrjimätöntä oikeutta käyttää sähköisiä suunnitteluohjelmistoja avointen ja standardoitujen rajapintojen kautta (”avoin BIM”), jotta mikro- ja pk-yritysten markkinoille pääsy ei vaarantuisi. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Alan ominaispiirteet ja potentiaali voisivat tehdä siitä vihreän ja digitaalisen Euroopan näyteikkunan, jos markkinoillepääsyn turvaamisen ennakkoedellytykset pystyttäisiin varmistamaan teknologian ja julkisiin hankintoihin osallistumista koskevan oikeuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Terveys

| 3.3.1 | Innovaatioiden on terveydenhuollossa vielä enemmän kuin muualla täytettävä eettiset ja turvallisuutta koskevat vaatimukset kaikissa vaiheissa suunnittelusta käyttöön. Tekoälyn kehittämiseksi terveysalalla tarvitaan riittävää ja korkealaatuista dataa. Alueelliset kokeilut virtuaalisessa testiympäristössä olisivat tervetulleita mikro- ja pk-yritysten auttamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Mikro- ja pk-yrityksiä on erityisen paljon lääkinnällisten laitteiden alalla (95 prosenttia alan 32 000 yrityksestä) ja palvelualalla, ja ne ovat edistyksellisiä innovoinnissa ja tuottavuudessa (47 prosenttia yrityksistä on jo ottanut käyttöön jonkin tekoälyteknologian). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Niiden haasteena ovat kuitenkin tutkimuksen ja kehityksen korkeat kustannukset ja pitkät innovointisyklit, monimutkaiset lupamenettelyt tuotteiden saattamiseksi markkinoille sekä tietosuoja-asetuksen asettamat tiukat rajat. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Luotettavan eurooppalaisen terveysdata-avaruuden luominen ja sellaisten työntekijöiden rekrytoiminen, jotka sekä hallitsevat digitaaliteknologian että ovat terveysalan ammattilaisia, edistäisivät myös mikro- ja pk-yrityksissä innovatiivisia ratkaisuja, jotka tuovat säästöä ja luovat kestäväpohjaisempia, häiriönsietokykyisiä terveydenhoitojärjestelmiä (15). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Vapaat ammatinharjoittajat (16)

| 3.4.1 | Vapaiden ammatinharjoittajien hallussa on erittäin arkaluontoista tietoa, joten tällä alalla erityisen merkittäviä ovat haasteet, jotka liittyvät yksityiselämän kunnioittamiseen, luottamuksellisuuteen, avoimuuteen ja syrjimättömyyteen. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tekoälyn käyttäminen mekaanisimpien tehtävien automatisointiin mahdollistaisi vapaille ammatinharjoittajille keskittymisen ammattinsa ytimeen ja siten asiakkaiden tai potilaiden tarpeisiin vastaamisen entistä paremmin. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Kuten ETSK:n lausunnossa ”Vapaat ammatinharjoittajat 4.0” (17) todetaan, tekoäly pakottaa pohtimaan vapaan ammatin harjoittajan ja tämän asiakkaan välistä erityistä luottamussuhdetta sekä riippumattomuuden ja ammatillisen vastuun käsitteitä. Tämä merkitsee ennen kaikkea ammattikuntien eettisten säännöstöjen tarkistamista niin, että niihin sisällytetään tekoälyyn liittyvät tekniset ja eettiset näkökohdat, sekä uusien koulutus- ja pätevyysvaatimusten asettamista tämän mukaisesti (tietoturva, datan laatu, henkilötietojen suoja, kyberturvallisuus jne.). |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Oikeudellinen neuvonta

| 3.5.1 | Vaikka kasvu on ollut jatkuvaa ja taloussuhdanteista riippumatonta (2,6 prosenttia vuodessa vuosina 2014–2018), tämän alan kehitystä ovat alkaneet jarruttaa avoimuus- ja vääristymisongelmat, jotka ovat olleet tekoälyn ongelmana alusta asti tällä alalla, jolla luottamus perustuu suoraan ihmisten väliseen kanssakäymiseen. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Kirjanpito ja hallinnon valvonta

| 3.6.1 | Tällä alalla oli Euroopassa vuonna 2018 yhteensä 640 000 yritystä, joista valtaosa on mikro- ja pk-yrityksiä. Puolet kirjanpitotehtävistä voitaisiin hoitaa automaatiolla, joten tekoäly edustaa mahdollisuutta luoda lisäarvoa ja keskittää ammattilaisten toiminta asiakkaiden neuvomiseen. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Näillä kahdella alalla olisi erityisen toivottavaa kouluttaa moniosaajaprofiileja, joissa yhdistyvät oikeustiede tai kirjanpito ja tietotekniikka, jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti tietojen hakkerointiin liittyvien riskien ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

3.6.2

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 56.

1

(2)  ETSK:n tarjouspyyntö nro CES/FSA/02/2020, tekijä: Space Tec Partners.

2

(3)  Annual Report on European SMEs 2020/2021 – Euroopan komissio, heinäkuu 2021.

3

(4)  Lausunto komission koordinoidun tekoälysuunnitelman tarkistuksesta (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 56).

4

(5)  ETSK:n lausunto (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210).

5

(6)  Komission jäsen Thierry Bretonin ilmoitus 10. marraskuuta 2021.

6

(7)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51.

7

(8)  Määritelty komission datahallintosäädösehdotuksen johdanto-osan 36 kappaleessa (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0767).

8

(9)  Ks. ETSK:n lausunto (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 1).

9

(10)  Ks. ETSK:n lausunnon kohdat 4.7 ja 4.8 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 1).

10

(11)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51.

11

(12)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51.

12

(13)  Näissä huomioissa tarkastellaan edellä mainitussa ETSK:n julkaisemassa tutkimuksessa analysoituja aloja.

13

(14)  Viljelijät hyödyntävät runsaasti satelliitti- ja automaatiodataa mutta eivät vuonna 2021 laaditun raportin Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France mukaan vaikuta innokkailta jakamaan tietojaan.

14

Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France

(15)  Ks. esim. ETSK:n lausunto (EUVL C 341, 24.8.2021 s. 76) ja lausunto koordinoidusta tekoälysuunnitelmasta (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 56) mutta myös Euroopan komission vuotuinen strateginen ennakointiraportti vuodelta 2021.

15

(16)  EU:n tuomioistuimen määritelmä: ”vapaat ammatit ovat ammatteja, joille on muun muassa ominaista se, että niissä tehdään selvästi henkistä työtä, että niiden harjoittaminen edellyttää suurta ammattipätevyyttä ja että ne yleensä kuuluvat täsmällisen ja tiukan ammatillisen sääntelyn alaisuuteen” (tuomio asiassa C 267/99, I-7467, 2001).

16

(17)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 8.

17

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia – Tehokkaan ja nopean toteutuksen tehostaminen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 194/02)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Panagiotis GKOFAS |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

Toinen esittelijä:

Panagiotis GKOFAS

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/1/7 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/1/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Pk-yritykset muodostavat EU:n talouden perustan. Näin ollen talouden elpyminen riippuu suurelta osin siitä, kuinka hyvin ne onnistuvat sopeutumaan ja toimimaan uudessa pandemian jälkeisessä todellisuudessa, jota muovaavat digitalisaatiosta ja vihreästä siirtymästä johtuvat perinpohjaiset muutokset. Jotta pk-yritykset voivat paitsi selviytyä myös kukoistaa, kasvaa ja laajentua menestyksekkäästi ja edistää EU:n talouden kehitystä sekä luoda laadukkaita työpaikkoja ja hyvinvointia kansalaisille, EU:n ja jäsenvaltioiden on ryhdyttävä lisätoimiin tarjotakseen niille suotuisan liiketoimintaympäristön ja asianmukaisia rahoitus- ja tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tulevaisuuden tarpeet täyttävän politiikan ja sääntelykehyksen on tarjottava pk-yrityksille varmuutta, johdonmukaisuutta, selkeyttä ja tasapuoliset toimintaedellytykset, noudatettava paremman sääntelyn (1) ja kilpailukykytilanteen tarkistamisen periaatteita uusia politiikkatoimenpiteitä käyttöön otettaessa tai nykyisiä toimenpiteitä tarkistettaessa sekä säilytettävä samalla korkea ympäristön ja sosiaalisen suojelun taso. ETSK kehottaa yhdenmukaistamaan hallinnollisia menettelyjä, jotta voitaisiin välttää resurssien keskittäminen toimiin, jotka haittaavat pyrkimyksiä kehittää liiketoimintaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toistaa ehdotuksensa ”rahoitusasiavaltuutettujen” verkoston perustamisesta ja kehittämisestä. Verkoston tehtävänä olisi valvoa pk-yritysten lyhyen aikavälin maksuvalmiuden parantamiseen tähtäävien toimien toteuttamista. Tällainen verkosto edistäisi pk-yritysten rahoituksen saantia, keräisi ja analysoisi laadullisia tietoja selvittääkseen, käyttävätkö – ja millä tavoin – välittäjäpankit rahoitusvälineitä tavoittaakseen rahoitusta eniten tarvitsevat pk-yritykset ja miksi niille ei myönnetä luottoa. Verkosto voisi myös toimia välittäjänä pk-yritysten ja rahoituksen tarjoajien välisissä yleisluonteisemmissa kiistoissa. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot laativat ja panevat nopeasti täytäntöön yhden lomakkeen hakuprosessin pk-yrityksiä varten, jotta helpotettaisiin ja nopeutettaisiin niiden mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että sekä sisä- että kansainvälisten markkinoiden sujuvan toiminnan mahdollistaminen on tärkeä lyhyen aikajänteen politiikkatoimi. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään erityisiin toimiin tarjotakseen pk-yrityksille mahdollisuuksia tehdä tarjouksia julkisista hankinnoista ja saada niitä koskevia sopimuksia sekä vauhdittamaan julkisia investointeja yleisesti yritysten liikevaihdon kasvattamiseksi ja soveltamaan maksuviivästysdirektiiviä (2) tehokkaasti. ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen jatkaa tilapäisten valtiontukipuitteiden voimassaoloa kesäkuuhun 2022 saakka, mikä luo sillan covid-19-kriisin jälkeisiin markkinapohjaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että osaamisen ja taitojen – myös digitaalisten ja vihreiden taitojen – vahvistaminen on keskeisen tärkeää pk-yrityksille. Tämä pätee sekä yrittäjiin, yritysjohtajiin että työntekijöihin. Uuden osaamisen kysyntä edellyttää ammatillisen koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen mukauttamista. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä rooli osaamisen kehittämisessä, ja hyviä ammatillisen koulutuksen käytäntöjä olisi edistettävä ja vaihdettava asiaankuuluvien EU:n aloitteiden avulla yhteistyössä pk-yritysjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Etenkin mikro- ja pienet yritykset, perheyritykset ja perinteiset yritykset sekä yhteisötalouden yritykset tarvitsevat käytännöllistä ruohonjuuritason tukea, erityisiä kampanjoja, välineitä ja neuvoja. Olisi tehtävä paljon enemmän, jotta voidaan varmistaa riittävien ja soveltuvien neuvontapalvelujen saatavuus ja saavutettavuus myös pk-yritysjärjestöjen välttämättömän tuen avulla. ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on julkistanut yhteisötalouden toimintasuunnitelman (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Verkostoitumisen, yhteistyön ja kumppanuuksien tehostaminen muiden yritysten ja sidosryhmien kanssa auttaa myös nopeuttamaan pk-yritysten valmiuksia elpymiseen, digitalisointiin ja viherryttämiseen muun muassa siten, että pk-yritykset osallistuvat tiiviisti teollisten ekosysteemien siirtymäväylien valmisteluun. Vaikka covid-19-pandemia on vauhdittanut digitalisaatiota digitaalialan edelläkävijöiden parissa pk-yrityksissä, se on myös syventänyt digitaalista kuilua niiden osalta, jotka ovat jääneet muista jälkeen. On myös korostettava perusteellisemman työn tarvetta, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia ja haasteita, joita pk-yritykset – ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevat pk-yritykset, joilla on vähiten resursseja – kohtaavat vihreän siirtymän vuoksi, ja tukea niiden onnistumista tässä pyrkimyksessä. Pk-yrityksiä edustavat organisaatiot voivat edistää ja tukea tätä prosessia, ja sitä varten olisi suunniteltava ja tarjottava niille erityisiä tukitoimenpiteitä ja rahoitusta yhteisille toimille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa pk-yritysedustajien verkoston, Yritys-Eurooppa-verkoston ja pk-yritysjärjestöjen keskeistä roolia tukitoimenpiteiden tunnetuksi tekemisessä ja niitä koskevan tiedon levittämisessä mahdollisimman monille pk-yrityksille. Komitea kehottaa niitä kehittämään rakenteitaan ja työskentelymenetelmiään, jotta ne täyttäisivät paremmin nämä tarpeet. ETSK ehdottaa, että EU- ja jäsenvaltiotason pk-yritysjärjestöjen ja pk-yritysedustajien verkoston välisiä suhteita olisi vahvistettava entisestään, jotta saadaan aikaan vuorovaikutteisempi malli, jossa pk-yrityksiin ja niitä edustaviin organisaatioihin on jatkuva, suora ja johdonmukainen ja sen myötä mahdollisimman tiivis ja kattava yhteys, ja näin pk-yritysedustajan rooli ymmärrettäisiin ja tunnustettaisiin entistä paremmin. Juuri pk-yritysedustajat muuntavat ja räätälöivät EU:n politiikat konkreettisiksi toimenpiteiksi ja tukijärjestelmiksi asianomaisissa jäsenvaltioissa ja järjestävät käytännön toimenpiteitä kunkin pk-yrityksen erityistilanteen huomioon ottamiseksi, jotta yhtäkään niistä ei jätettäisi selviytymään omin avuin. ETSK odottaa kiinnostuneena, että pian nimetään EU:n pk-yritysedustaja johtamaan käytännössä tätä prosessia. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

| 2.1 | ETSK kehotti laatimaan seuraavan sukupolven pk-yritysstrategian, jolla vastataan uuteen tilanteeseen (4), sillä Euroopan komissio julkaisi EU:n pk-yritysstrategian (5) juuri ennen covid-19-pandemian puhkeamista. Lisäksi kun vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä ja NextGenerationEU-välineen mukaisia kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskeva työ saadaan päätökseen, on tärkeää arvioida, onko tavoite, jonka mukaan pk-yrityksiä tukevat toimenpiteet on asetettava keskeiseen asemaan kaikissa näissä ohjelmissa, todella saavutettu. Tämä on erityisen kiireellistä ja tärkeää, koska monet pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden esittämät suositukset ja ehdotukset on yhä integroitava nykyistä paremmin EU-, jäsenvaltio- ja aluetasolla nopean ja menestyksekkään toteutuksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tässä ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa pohditaan aiemman lausunnon (6) pohjalta, mutta toistamatta siihen sisältyviä suosituksia, miten pk-yritysten edistämis- ja tukitarpeisiin voitaisiin vastata aiempaa paremmin. Nämä tarpeet eivät johdu ainoastaan covid-19-pandemian jälkeisestä uudesta todellisuudesta vaan myös siitä, että EU:n pk-yritysten, joilla on tärkeä rooli talouden ja yhteiskunnan elpymisessä ja palautumisessa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, on noudatettava yhtä kaikkein monimutkaisimmista lainsäädäntökehyksistä. Lisäksi lausunnossa tarkastellaan, miten EU:n tarjoamalla rahoituksella ja muilla poliittisilla tukitoimilla voidaan edistää pk-yritysten potentiaalin käyttöön saamista ja millä tavoin voidaan vauhdittaa pk-yritysstrategian täytäntöönpanoa ja varmistaa sen onnistunut ja nopea toteuttaminen, myös tekemällä mahdollisesti mukautuksia viime aikojen kokemusten ja kehityksen perusteella. |
| --- | --- |

2.2

3.   Pk-yritysten haasteet, mahdollisuudet ja erilaiset valmiudet

| 3.1 | Pk-yrityksillä on edessään vakavia haasteita paitsi talouden elpymistä pandemiasta ja uusiin pandemian jälkeisiin olosuhteisiin sopeutumista ajatellen myös digitalisaatiota ja vihreää siirtymää sekä väestörakenteen muutosta silmällä pitäen. Uusi tilanne luo pk-yrityksille myös mahdollisuuksia, etenkin jos käytössä on asianmukaisia tukitoimia, jotka on räätälöity ottamalla huomioon pk-yritysten ominaispiirteiden ja niiden elpymis-, digitalisointi- ja viherryttämisvalmiuksien huomattavat erot (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandemia on muuttanut pk-yritysten toimintaympäristöä radikaalisti, koska se on aiheuttanut merkittäviä muutoksia myös maailmanmarkkinoilla ja koska energia- ja rahtikustannukset ovat nousseet. Tätä ovat viime aikoina vielä pahentaneet inflaation kiihtyminen ja negatiiviset korot. Lisäksi pk-yritykset ovat kärsineet seuraavista tekijöistä: kysynnän ja tulojen väheneminen, joka on vaikuttanut kielteisesti kassavirtaan ja pääoman saatavuuteen, toimitusketjujen häiriöt (raaka-ainepula ja hintojen nousu) sekä haasteet, jotka liittyvät työntekijöiden valmiuksien, hyvinvoinnin ja osaamisen kohtaamattomuuden saattamiseen tasapainoon. Likviditeetin puute, maksuviivästykset ja rahoituksen kysynnän kasvu ovat myös suuria haasteita, jotka ovat kärjistyneet pandemian aikana. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pk-yritykset ovat keskenään hyvin erilaisia ja heterogeenisiä, ja myös niiden kyky elpyä ja kehittyä vaihtelee sen mukaan, tuottavatko ne tavaroita ja palveluja kuluttajamarkkinoille vai tarjoavatko ne välituotteita suuremmille yrityksille. Lisäksi pääasiassa kansallisella tai jopa paikallisella tasolla toimivien pk-yritysten elpyminen riippuu voimakkaasti kotimaisten olosuhteiden elpymisestä, kun taas sisämarkkinoilla kauppaa käyviin pk-yrityksiin vaikuttaa kyseisten markkinoiden toiminnan sujuvuus, ja kansainvälisesti toimiville yrityksille on tärkeää häiriytyneiden kansainvälisten arvoketjujen korjautuminen, toimintojen siirtäminen lähelle tai monipuolistaminen sekä vapaakauppasopimusten nopea täytäntöönpano. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Valitettavasti 27 jäsenvaltion EU:n pk-yritysten digitalisaatioaste on heikompi kuin Yhdistyneen kuningaskunnan, Norjan, Yhdysvaltojen ja Aasian pk-yrityksillä. Vaikka pandemia on auttanut lisäämään tietoisuutta digitalisaation merkityksestä, se on myös syventänyt edelläkävijöiden ja perässätulijoiden välistä digitaalista kuilua. Ongelmana on edelleen se, että pk-yritysten asiantuntemus ja resurssit eivät riitä hyötymään digitalisaatiosta, eli ongelmia aiheuttaa seuraavien tekijöiden puute:






  — | tietämys, osaamisen kehittäminen sekä digitalisaation edellyttämien digitaaliteknologioiden ja digitaalisten välineiden saatavuus |
| --- | --- | --- |

3.4

—

tietämys, osaamisen kehittäminen sekä digitalisaation edellyttämien digitaaliteknologioiden ja digitaalisten välineiden saatavuus

| — | hyvät yhteydet, digitaaliset välineet ja palvelut |
| --- | --- |

—

hyvät yhteydet, digitaaliset välineet ja palvelut

| — | aika ja rahoitus |
| --- | --- |

—

aika ja rahoitus

| — | kyky yhdistää digitaalistrategia konkreettiseen liiketoimintamalliin (mukaan lukien kyvyttömyys integroida uutta teknologiaa nykyisiin teknologioihin ja liiketoimintaprosesseihin tai siirtyä aiemmista järjestelmistä uusiin tai poistaa vanhat teknologiat käytöstä). |
| --- | --- |

—

kyky yhdistää digitaalistrategia konkreettiseen liiketoimintamalliin (mukaan lukien kyvyttömyys integroida uutta teknologiaa nykyisiin teknologioihin ja liiketoimintaprosesseihin tai siirtyä aiemmista järjestelmistä uusiin tai poistaa vanhat teknologiat käytöstä).

| 3.5 | Pk-yrityskyselyn tulokset osoittavat ETSK:n aiempien päätelmien (8) oikeellisuuden, sillä 72 prosenttia pk-yrityksistä katsoo, että nykyistä parempi pääsy julkisten tukijärjestelmien piiriin olisi hyödyllistä mahdollistaessaan niille digitalisoinnin jatkamisen, samoin kuin tuki tarvittavan osaamisen tai asiantuntemuksen löytämiseksi ja verkostoihin pääsemiseksi (61 prosenttia ja 62 prosenttia) sekä apu varojen haussa (50 prosenttia). Kaikki pk-yritykset hyötyisivät enemmän avustuksista ja tuetusta julkisesta rahoituksesta kuin rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Aineeton liikepääoma, kuten imago tai pitkäaikaiset asiakassuhteet, jotta voidaan vastata jatkuvasti muuttuviin ja kasvaviin tarpeisiin, sekä kestävään kehitykseen liittyvä kilpailun koventuminen ovat niin ikään yhä tärkeämpiä asioita pk-yritysten kannalta. Digitalisaatio ja viherryttäminen liittyvät tiiviisti yhteen, koska digitalisaatio auttaa yrityksiä optimoimaan resurssien käytön ja vähentämään ympäristövaikutuksia, kun taas digitalisaation kielteisiä vaikutuksia ilmastoon ja ympäristöön on myös torjuttava pääasiassa laajemmalla järjestelmätasolla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Monet pk-yritykset kärsivät epävarmuudesta, Ne eivät tunne tarkkaan eivätkä ymmärrä erityisiä ilmasto- ja ympäristöpoliittisia toimia. Tämä koskee myös kaikkiin uusiin rahoitusvälineisiin liittyviä vaatimuksia. Muun muassa vihreän kehityksen ohjelma ja 55-valmiuspaketti voivat vaikuttaa pk-yrityksiin suoraan niihin sisältyvien vaatimusten kautta tai välillisesti resurssien kustannusten kasvun kautta. Energiatehokkuuden parantaminen ja materiaalien käytön ja logistiikan tehostaminen voivat myös johtaa kustannussäästöihin, ja entistä kestäväpohjaisemmat tuotteet voivat tuoda niille etuja markkinoilla asiakkaiden odotuksista riippuen. Ympäristö- ja ilmastoteknologioiden ja -ratkaisujen sisäisen ja maailmanlaajuisen kysynnän kasvu on mahdollisuus yrityksille, jotka tarjoavat ratkaisuja muille yrityksille tai julkiselle sektorille. On myös havaittavissa selkeä suuntaus, joka koskee sijoittajien ja rahoittajien kasvavia odotuksia kestävän kehityksen suhteen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lisäksi pk-yritysten asemaan digitalisaatiossa ja vihreässä siirtymässä vaikuttavat






  — | pk-yrityksen koko, joka vaikuttaa resurssien saatavuuteen ja saavutettavuuteen. Vaikka mikro- sekä pienten ja keskisuurten yritysten osuus niiden tuottamasta lisäarvosta on samanlainen, yritysten lukumäärässä kussakin näistä kategorioista on huomattava ero (93,3 prosenttia, 5,7 prosenttia ja 0,9 prosenttia vuonna 2020). Ehdottomasti eniten on mikroyrityksiä, joilla on vähiten resursseja, mikä kertoo haasteiden luonteesta ja laajuudesta. |
| --- | --- | --- |

3.8

—

pk-yrityksen koko, joka vaikuttaa resurssien saatavuuteen ja saavutettavuuteen. Vaikka mikro- sekä pienten ja keskisuurten yritysten osuus niiden tuottamasta lisäarvosta on samanlainen, yritysten lukumäärässä kussakin näistä kategorioista on huomattava ero (93,3 prosenttia, 5,7 prosenttia ja 0,9 prosenttia vuonna 2020). Ehdottomasti eniten on mikroyrityksiä, joilla on vähiten resursseja, mikä kertoo haasteiden luonteesta ja laajuudesta.

| — | markkina-aseman ja toiminta-alojen erot – esimerkiksi yritykset, jotka kehittävät ja tarjoavat digitalisaatioon ja viherryttämiseen liittyviä teknologioita ja ratkaisuja, ovat eri asemassa kuin yritykset, jotka ottavat näitä ratkaisuja käyttöön ja hyödyntävät niitä |
| --- | --- |

—

markkina-aseman ja toiminta-alojen erot – esimerkiksi yritykset, jotka kehittävät ja tarjoavat digitalisaatioon ja viherryttämiseen liittyviä teknologioita ja ratkaisuja, ovat eri asemassa kuin yritykset, jotka ottavat näitä ratkaisuja käyttöön ja hyödyntävät niitä

| — | yritysten ikä ja kasvuintensiteetti. Startup- ja scaleup-yritykset käyttävät kehittyneitä digitaaliteknologioita todennäköisemmin kuin muut pk-yritykset. |
| --- | --- |

—

yritysten ikä ja kasvuintensiteetti. Startup- ja scaleup-yritykset käyttävät kehittyneitä digitaaliteknologioita todennäköisemmin kuin muut pk-yritykset.

| — | yleinen liiketoimintaympäristö, jonka on oltava houkutteleva ja kannustava yrittäjyyttä, innovointia, investointeja ja kauppaa ajatellen |
| --- | --- |

—

yleinen liiketoimintaympäristö, jonka on oltava houkutteleva ja kannustava yrittäjyyttä, innovointia, investointeja ja kauppaa ajatellen

| — | jäsenvaltioiden väliset erot – digitalisaation osalta kyse on pääasiassa digitaalisesta infrastruktuurista ja digitaalisista taidoista, kun taas vihreän siirtymän osalta erot johtuvat esimerkiksi talouden luonnonvaraintensiteetistä sekä erilaisista ympäristöasioiden hallinnan perinteistä ja kulttuureista |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden väliset erot – digitalisaation osalta kyse on pääasiassa digitaalisesta infrastruktuurista ja digitaalisista taidoista, kun taas vihreän siirtymän osalta erot johtuvat esimerkiksi talouden luonnonvaraintensiteetistä sekä erilaisista ympäristöasioiden hallinnan perinteistä ja kulttuureista

| — | erilaiset sijainnit – pk-yritysten toimintaedellytykset eroavat toisistaan esimerkiksi kaupunkien ja maaseutualueiden välillä. |
| --- | --- |

—

erilaiset sijainnit – pk-yritysten toimintaedellytykset eroavat toisistaan esimerkiksi kaupunkien ja maaseutualueiden välillä.

| 3.9 | Eurooppalaisten yrittäjien ikääntyessä komission olisi edistettävä ja helpotettava yritysten luovutuksia, koska ne hyödyttävät koko taloutta turvaamalla työpaikkoja ja yrityksiä, ja autettava pk-yrityksiä vastaamaan tuleviin tarpeisiin, koska se voi tarkoittaa parempaa valmistautumista ja osaamista digitalisaatiota, viherryttämistä ja liiketoiminnan uudistamista ajatellen. Onnistuneen omistajanvaihdoksen avulla liiketoimintamallia voidaan ajantasaistaa ja muuttaa digitaaliseksi ja kestäväpohjaiseksi, kun taas epäonnistuneet tai toteutumatta jääneet yritysten luovutukset johtavat viime kädessä työpaikkojen menettämiseen ja talouskasvun heikkenemiseen. Yrittäjyyden monimuotoisuuden edistäminen – esimerkiksi naisten ja kolmansien maiden kansalaisten osallistaminen – voi tuoda lisäarvoa ja vauhdittaa kasvua useilla strategisilla teollisuudenaloilla ja elinkeinoelämän aloilla. Myös yhteisötalouden malleilla, kuten työntekijöiden omistamilla osuuskunnilla, on tässä yhteydessä oma roolinsa. |
| --- | --- |

3.9

4.   Keskeiset edellytykset seuraavan sukupolven pk-yritysstrategian onnistumiselle

| 4.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan pk-yritysstrategian täytäntöönpanoa ja mukauttamaan sitä pk-yritysten erilaisten edellytysten, valmiuksien ja tarpeiden mukaan jäljempänä esitettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kaikkien elpymistä ja palautumista EU- ja jäsenvaltiotasolla vauhdittavien toimenpiteiden olisi edistettävä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä. Vaikka julkisilla investoinneilla ja rahoituksella on keskeinen rooli, tämän ei pidä antaa hämärtää yksityisten investointien merkitystä ja suotuisan liiketoimintaympäristön tarvetta erityisesti aikoina, jolloin myös häiriöitä aiheuttavia prosesseja on hallittava asianmukaisesti. Pääsääntöisesti EU:n politiikkatoimien olisi johdettava kestävään pandemian jälkeiseen talouteen, joka perustuu pikemminkin innovointiin, osaamiseen ja kilpailuun kuin valtiontukeen ja protektionismiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Koska yrityksillä on keskeinen taloudellinen ja yhteiskunnallinen rooli työpaikkojen luojina ja yleisen hyvinvoinnin edistäjinä, niiden menestymisen mahdollistavien tukitoimenpiteiden on oltava EU:n toimintapolitiikkojen ytimessä. Tätä tukee myös se, että yritykset ovat keskeisiä toimijoita sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän että kilpailukykyisen, digitaalisen ja ilmastoneutraalin kiertotalouden tavoitteen saavuttamisessa. Markkinamekanismit ohjaavat yhä enemmän tätä kehitystä vastuullisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukemana. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kun otetaan huomioon, että pk-yritysten osuus lisäarvosta on 53 prosenttia ja kaikkien EU:n yritysten luomista työpaikoista 65 prosenttia, niiden ratkaisevan tärkeä rooli EU:n taloudessa ja sen elpymisen onnistumisessa on kiistaton. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä mikroyritysten (93 prosenttia kaikista pk-yrityksistä) erityistarpeisiin sekä siihen, että vahvistetaan niiden roolia yhteisötalouden tärkeimpänä moottorina. Koska pk-yritykset ja suuryritykset ovat monin tavoin sidoksissa toisiinsa, tehokkaampi integroiminen asianomaisiin ekosysteemeihin ja arvoketjuihin hyödyttää molempia osapuolia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Koska pk-yritykset eroavat suuresti valmiuksiltaan elpymiseen, digitalisointiin ja viherryttämiseen, ei ole olemassa yhtä kaikille sopivaa ratkaisua. Tukitoimenpiteissä on otettava huomioon, että pk-yritysten kokonaiskapasiteetti riippuu yrityksen tappioiden luonteesta, laajuudesta ja syistä pandemian aikana (usein alakohtaisia), yrityksen markkina-asemasta, arvoketjuista ja liiketoimintaekosysteemeistä, yrityksen roolista ja vaiheesta digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä, yrityksen taloudellisista, fyysisistä ja henkilöresursseista sekä asianomaisessa jäsenvaltiossa vallitsevasta toimintaympäristöstä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Koska pandemian lyhyen aikavälin vaikutuksiin ei ole vielä puututtu, on yhä tärkeää auttaa terveitä yrityksiä selviytymään nykytilanteesta. Samalla digitalisaation ja vihreän siirtymän pitkällä aikavälillä mahdollistavia ja niitä tukevia edellytyksiä on vahvistettava välittömästi. Näin ollen pk-yritysten olisi oltava sekä lyhyellä että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä toteutettavien EU:n rahoitustoimenpiteiden ja muiden politiikkatoimien keskiössä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Covid-19-kriisi on korostanut tarvetta tukea taloudellisissa vaikeuksissa olevia yrityksiä ja yrittäjiä, jotta vältettäisiin tarpeettomat konkurssit ja suojeltaisiin työpaikkoja. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan työtään yrittäjien uutta mahdollisuutta ja liiketoiminnan uudelleen käynnistämistä koskevien esteiden poistamiseksi ja panemaan nopeasti ja asianmukaisesti täytäntöön uudelleenjärjestelyä ja maksukyvyttömyyttä koskevan direktiivin (9), jolla kannustetaan jäsenvaltioita luomaan varhaisvaroitusjärjestelmiä, jotta vaikeuksissa olevia yrittäjiä voitaisiin auttaa ajoissa. |
| --- | --- |

4.7

5.   Vakaan liiketoimintaympäristön mahdollistaminen

| 5.1 | Pk-yritysstrategia liittyy läheisesti teollisuusstrategiaan, ja niitä on kehitettävä ja ne on pantava täytäntöön samanaikaisesti, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet liiketoiminnalle ja hyvin toimivat tavaroiden, palvelujen, pääoman, datan ja ihmisten sisämarkkinat sekä varmistaa sujuva digitaalinen ja vihreä siirtymä ja EU:n avoin strateginen riippumattomuus keskeisillä teollisuudenaloilla ja niihin liittyvissä pk-yritysten arvoketjuissa. Pk-yritysten tiivis osallistuminen teollisten ekosysteemien siirtymäväylien valmisteluun on välttämätöntä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Jäsenvaltiot voivat auttaa nopeuttamaan pk-yritysten kehitystä tarjoamalla niille paremmat mahdollisuudet osallistua julkisiin tarjouskilpailuihin ja voittaa niitä sekä EU- että jäsenvaltiotasolla ja vauhdittamalla julkisia investointeja yleisesti, jotta asianomaisten yritysten liikevaihto kasvaisi nopeammin. Maksuviivästysdirektiivissä vahvistetut säännöt, jotka koskevat julkishallintojen yrityksille suorittamia maksuja, edellyttävät tiukempaa täytäntöönpanoa, ja on suunniteltava uusia oikeussuojakeinoja, myös jotta voidaan nopeuttaa yksityisten yritysten välisiä transaktioita. Maksuja nopeuttamalla voidaan edelleen parantaa pk-yritysten maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tavaroiden vastavuoroinen tunnustaminen voi varmistaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden EU:ssa, mutta monilla pk-yrityksillä on yhä vaikeuksia päästä markkinoille muissa jäsenvaltioissa raskaiden kansallisten hallinnollisten menettelyjen vuoksi. ETSK korostaa standardisoinnin merkitystä markkinaesteiden poistamisessa ja rajatylittävän toiminnan helpottamisessa. Pk-yritysten kaltaisten sidosryhmien tehokasta osallistumista standardointiprosesseihin olisi edelleen edistettävä sekä EU:n tasolla että kansainvälisesti. Standardit olisi laadittava pk-yritysten kannalta suotuisalla tavalla, ja niiden soveltamisesta pk-yrityksissä olisi tarjottava ohjeistusta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kansainvälisellä kaupalla on tärkeä rooli yritysten kasvun ja kehityksen sekä EU:n talouden vauhdittamisessa. Pandemiaan liittyvien esteiden poistamisen lisäksi on jatkettava pidemmän aikavälin kahden- ja monenvälisiä neuvotteluja avoimesta ja sääntöihin perustuvasta kaupasta pk-yritysten markkinoillepääsyn, kansainvälistymisen ja kasvun edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Jotta seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia voisi saavuttaa tavoitteensa ja vastata samalla lukuisiin kustannuksia ja avoimuutta koskeviin haasteisiin, sitä on täydennettävä mahdollistavalla ja kannustavalla sääntelykehyksellä, jolla edistetään pk-yritysten tehokasta ja nopeaa elpymistä sekä niiden kehitystä ja työllistämiskykyä. ETSK korostaa, että toimintapolitiikan ja sääntelykehyksen on tarjottava pk-yrityksille varmuutta, johdonmukaisuutta ja selkeyttä, oltava paremman sääntelyn agendan (10) mukaisia (kilpailukykytilanteen tarkistamiset ja eri aloitteiden kumulatiivisten vaikutusten arviointi mukaan luettuina), pantava eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva Small Business Act -aloite ja yhden kerran periaate kattavasti täytäntöön sekä säilytettävä ympäristönsuojelun ja sosiaalisen suojelun korkea taso ja turvattava tasapuoliset toimintaedellytykset. Sääntelyssä on otettava huomioon myös yritysten toimintaympäristön laajuus ja arvioitava, onko joidenkin tiettyjen sääntöjen oltava samat kaikille yrityksille vai onko ne räätälöitävä yritysten koon mukaan. ETSK myös kehottaa yhdenmukaistamaan hallinnollisia menettelyjä, jotta voitaisiin välttää resurssien keskittäminen toimiin, jotka eivät vahvista vaan pikemminkin haittaavat pyrkimyksiä kehittää liiketoimintaa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Jäsenvaltioiden välistä toimenpiteiden koordinointia sisämarkkinoilla on parannettava pandemian kaltaisissa odottamattomissa olosuhteissa, jotta pystytään varmistamaan tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus sekä pk-yritysten liiketoiminnan jatkuvuus. Tuleva sisämarkkinoiden hätäapuvälinettä koskeva aloite on tärkeä lähtökohta tälle työlle. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK katsoo, että pk-yrityksissä, joissa palveluntarjoajan ja asiakkaan välillä vallitsee suuri tiedon epäsymmetria, sekä palveluissa, joissa palveluntarjoaja toimii asiakkaan edustajana (esim. vapaissa ammateissa), ammattien sääntelyllä voidaan suojella palvelujen turvallisuutta, riippumattomuutta ja laatua. Samalla on myös torjuttava markkinoiden vääristymiä ja mahdollisia rajatylittäviä esteitä. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Digitaalisten ja vihreiden ratkaisujen käyttöönoton mahdollistamiseksi tarvitaan asianmukaista ja kohtuuhintaista fyysistä infrastruktuuria kaikilla liiketoimipaikoilla, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla. Vaikka investoiminen tehokkaisiin digitaalisiin yhteyksiin ja kestäviin energia- ja liikennejärjestelmiin on hyödyllistä kaikissa olosuhteissa, se myös edistää elpymistä. |
| --- | --- |

5.8

6.   Taloudellinen ja muu tuki

| 6.1 | Pk-yritysten ylimääräiset rahoitusta ja muuta tukea koskevat tarpeet johtuvat pääasiassa siitä, että niiden valmiudet elpymiseen, digitalisaatioon ja viherryttämiseen ovat vähäiset, koska niiden resurssit ovat rajalliset. Covid-19-kriisiä pahentaa nyt nouseva inflaatio, joka johtuu myös energian hintojen noususta. ETSK korostaakin, että on tärkeää tarjota asiaankuuluvaa taloudellista ja muuta kuin taloudellista tukea, ja toivoo, että jäsenvaltiot – samalla kun otetaan huomioon niiden erilaiset resurssit ja valmiudet tukea yrityksiä – hyväksyvät pikaisesti ehdotuksen tilapäisten valtiontukipuitteiden voimassaolon pidentämisestä (11), mikä luo sillan covid-19-pandemian jälkeisiin markkinapohjaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Julkista rahoitustukea myönnettäessä on pidettävä huolta siitä, että vältetään voittajien valikoimista tai kannattamattomien yritysten tukemista, koska kilpailun ja markkinoiden tulisi määrittää, mitkä yritykset menestyvät. Sen sijaan varoja myönnettäessä olisi otettava huomioon pk-yritysten erilaiset olosuhteet ja kategoriat ja siten tehostettava ja kohdennettava tukea entistä paremmin kyseessä oleviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK toistaa ehdotuksensa jäsenvaltioihin perustettavasta EU:n koordinoimasta rahoitusasiavaltuutettujen verkostosta ja sen kehittämisestä ja ehdottaa, että sen soveltamisalaa laajennetaan kattamaan kaikki rahoituslähteet. ETSK on myös ehdottanut pk-yritysten maksuvalmiutta käsittelevän työryhmän perustamista. Työryhmä toimisi tiiviissä yhteistyössä rahoitusasiavaltuutettujen kanssa seuratakseen sellaisten EU- ja jäsenvaltiotasolla ehdotettujen komission uusien toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jotka liittyvät mikroyritysten lyhyen aikavälin maksuvalmiuden edistämiseen. Verkosto voi pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamisen lisäksi myös auttaa komissiota keräämään ja analysoimaan – pankkien antamaa palautetta koskevien periaatteiden mukaisesti – laadullisia tietoja sen selvittämiseksi, miten välittäjäpankit hyödyntävät rahoitusvälineitä tavoittaakseen rahoitusvaroja eniten tarvitsevat pk-yritykset ja miksi niille ei myönnetä luottoa. Verkoston olisi myös ratkaistava pk-yritysten sekä pankkien, muiden rahoituspalvelujen tarjoajien ja likviditeetintarjoajien ja muiden rahoituselinten välisiä yleisluonteisempia kiistoja. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Investoiminen innovointiin on ehdottomasti hyödyllistä, koska se edistää sekä nykyisten yritysten kehittämistä että uusien yritysten luomista ja vahvistaa menestystä pitkällä aikavälillä. Sen lisäksi, että keskitytään tiettyihin innovaatioekosysteemeihin, innovoinnin rahoittamisella olisi edistettävä sellaisten teknologioiden ja ratkaisujen kehittämistä, joita voidaan levittää laajemmalle ja joita monenlaiset pk-yritykset voivat ottaa käyttöön. Riskialttiiden mutta innovatiivisten ideoiden muuttaminen toiminnaksi edellyttää useiden toimijoiden, kuten tutkijoiden, yrittäjien, loppukäyttäjien tai asiakkaiden, osallistumista. Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja InvestEU-ohjelmasta rahoitettavat EU:n tukijärjestelmät ovat kuitenkin aivan liian monimutkaisia joillekin pk-yrityksille, vaikka niitä pidettäisiinkin tukikelpoisina. EU voi vastata tähän haasteeseen vähentämällä rasitteita ja esteitä, jotka vaikeuttavat pk-yritysten ideoiden esittämistä, sekä tarjoamalla jatkuvaa mentorointia ja tukea hyväksytyille hakijoille koko prosessin ajan. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot laativat ja panevat nopeasti täytäntöön yhden lomakkeen hakuprosessin pk-yrityksiä varten, jotta helpotettaisiin ja nopeutettaisiin niiden mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Monissa koheesiopolitiikan ohjelmissa hyödynnetään äskettäin käyttöön otettuja sääntöjä ja suurempaa joustavuutta pandemian pahiten koettelemien alojen ja alueiden määrärahojen uudelleenjärjestelemiseksi. Komission on varmistettava, että innovointiin sekä digitalisaatioon ja vihreään siirtymään liittyvät määrärahat eivät vähene, koska se vaikuttaisi pk-yritysten investointeihin infrastruktuuriin, digitaalisiin valmiuksiin ja ympäristökestävyyteen. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Osaamisen ja taitojen vahvistaminen on toinen tulevaisuuteen suuntautuvien investointien ala, joka olisi asetettava etusijalle. Taitojen kehittämisen tarve koskee sekä yrittäjiä, yritysjohtajia että työntekijöitä. On varmistettava asianmukaiset ammatilliset taidot, jotta voidaan vastata pk-yritysten nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. Jotta pystytään vastaamaan digitalisaation ja vihreän siirtymän asettamiin vaatimuksiin, digitaaliset ja vihreät taidot olisi katsottava perustaidoiksi, jotka kaikilla on oltava. Uuden osaamisen kysyntään vastaaminen edellyttää sekä ammatillisen koulutuksen mukauttamista että täydennys- ja uudelleenkoulutuksen järjestämistä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä rooli työntekijöiden taitojen kehittämisessä, ja hyviä ammatillisen koulutuksen käytäntöjä olisi edistettävä ja yleistettävä asiaankuuluvien EU:n aloitteiden avulla yhteistyössä pk-yritysjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Erityisesti mikro- ja pienyritykset tarvitsevat käytännöllistä ruohonjuuritason tukea ja neuvontaa, mikä kytkeytyy olennaisesti niiden resursseihin liittyviin valmiuksiin. Olisi tehtävä paljon enemmän, jotta olisi mahdollista varmistaa riittävien ja tarkoituksenmukaisten neuvontapalvelujen saatavuus ja saavutettavuus niin pidemmän aikavälin kuin päivittäin läsnä oleviin tarkoituksiin, joita ovat esimerkiksi nykyaikaisten teknologioiden käyttöönotto, taitojen kehittäminen ja yritysten suorituskyvyn parantaminen. ETSK kehottaa myös kehittämään erityisiä kampanjoita ja välineitä erityisesti mikroyrityksille, koska ne ovat pk-yritysten suurin ja haavoittuvin kategoria. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Jotta kyetään ymmärtämään pk-yritysten käytännön tarpeet ja kohdentaa toimenpiteet asianmukaisesti, tarvitaan vankka tietopohja ruohonjuuritason olosuhteista. On myös tärkeää, että poliittiset päättäjät kaikilla tasoilla säilyttävät yhteyden pk-yritysten käytännön elämään ja olosuhteisiin. ETSK kannustaa komissiota vahvistamaan pk-yritysedustajien verkostoa entisestään, jotta saadaan aikaan vuorovaikutteisempi malli, jossa pk-yrityksiin ja niitä edustaviin organisaatioihin ja tukiverkostoihin, kuten työmarkkinaosapuoliin ja asianomaisiin sidosryhmäorganisaatioihin, on jatkuva, suora ja johdonmukainen ja sen myötä mahdollisimman tiivis ja kattava yhteys. ETSK kehottaa komissiota myös nimittämään kiireellisesti EU:n pk-yritysedustajan ja laittamaan alulle tämän työsaran, koska tällä on oltava operatiivinen eikä ainoastaan symbolinen asema toimielinkentässä. ETSK korostaa pk-yritysedustajien verkoston, Yritys-Eurooppa-verkoston ja pk-yritysjärjestöjen keskeistä roolia tukitoimien tunnetuksi tekemisessä ja niitä koskevan tiedon levittämisessä mahdollisimman monille pk-yrityksille. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Verkostoituminen, yhteistyö ja kumppanuudet muiden yritysten ja sidosryhmien kanssa ovat muita keinoja lisätä pk-yritysten valmiuksia elpymiseen, digitalisaatioon ja viherryttämiseen. Tämän tulisi olla yksi innovoinnin ja liiketoimintaekosysteemien vahvistamisen päätavoitteista, ja ETSK korostaakin tarvetta vahvistaa digitaali-innovointikeskittymien ja verkkoalustojen roolia ja verkostoa, jotta ne olisivat helposti pk-yritysten saavutettavissa ja niitä tukemassa. Digitalisaatio on avainasemassa myös päivittäisessä liiketoiminnassa, koska se helpottaa verkostoitumista ja mahdollistaa pk-yrityksille entistä laajemman ja tiiviimmän vuorovaikutuksen asiakkaiden, investoijien, liikekumppanien, työmarkkinaosapuolten, tutkijoiden, kouluttajien ja viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | ETSK on määrittänyt seuraavassa periaatteet, jotka on otettava huomioon kehitettäessä uusia pk-yritysten digitalisointiohjelmia. Niitä voidaan soveltaa myös kaikkiin pk-yritysten hyväksi tehtäviin tukitoimenpiteisiin:






  — | Varmistetaan kuulemalla etukäteen keskeisiä sidosryhmiä ja asiantuntijoita, että ohjelma on kohdennettu, vastaa tarpeita ja että se on edunsaajien kannalta helppo ymmärtää, siihen on helppo hakea ja se on helppo panna täytäntöön. |
| --- | --- | --- |

6.10

—

Varmistetaan kuulemalla etukäteen keskeisiä sidosryhmiä ja asiantuntijoita, että ohjelma on kohdennettu, vastaa tarpeita ja että se on edunsaajien kannalta helppo ymmärtää, siihen on helppo hakea ja se on helppo panna täytäntöön.

| — | Perustetaan ohjelmaa varten tiedotus- ja resurssikeskus, jonka kautta pk-yritykset voivat saada tukea digitalisointitoimilleen ja joka auttaa niitä kehittämään sekä teknologioiden hankkimiseen että niiden käyttöön liittyvää taitotietoa. |
| --- | --- |

—

Perustetaan ohjelmaa varten tiedotus- ja resurssikeskus, jonka kautta pk-yritykset voivat saada tukea digitalisointitoimilleen ja joka auttaa niitä kehittämään sekä teknologioiden hankkimiseen että niiden käyttöön liittyvää taitotietoa.

| — | Kehitetään yrittäjien omia digitaalisia taitoja, koska tällä on suora yhteys yrityksen digitalisoinnin tasoon, ja parannetaan samalla digiosaamisen yleistä tasoa yrityksissä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään yrittäjien omia digitaalisia taitoja, koska tällä on suora yhteys yrityksen digitalisoinnin tasoon, ja parannetaan samalla digiosaamisen yleistä tasoa yrityksissä.

| — | Helpotetaan ulkoisen rahoituksen saatavuutta ja varmistetaan nopea maksuliikenne. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan ulkoisen rahoituksen saatavuutta ja varmistetaan nopea maksuliikenne.

| — | Edistetään yhteistyötä muiden kumppanien ja sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

—

Edistetään yhteistyötä muiden kumppanien ja sidosryhmien kanssa.

| — | Suunnitellaan digitalisointiohjelmat tietojen ja palautteen keräämiseksi pk-yrityksiltä, minkä tarkoituksena on myös parantaa nykyisiä ja tulevia palveluja ja ohjelmia. |
| --- | --- |

—

Suunnitellaan digitalisointiohjelmat tietojen ja palautteen keräämiseksi pk-yrityksiltä, minkä tarkoituksena on myös parantaa nykyisiä ja tulevia palveluja ja ohjelmia.

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 45, 3.6.3 kohta.

1

(2)  EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1.

2

(3)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=10117&furtherNews=yes#navItem-1

3

(4)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210.

6

(7)  EUVL C 197, 8.6.2018, s. 1.

7

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210 ja aiemmat lausunnot.

8

(9)  EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18.

9

(10)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 45, 3.6.3 kohta.

10

(11)  Tehty 30.9.2021 – pidentäminen uudelleen kuudella kuukaudella.

11

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EURES – työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistäminen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 194/03)

Esittelijä:

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 237/1/5 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

237/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannustaa toteuttamaan unioni- ja paikallistason aloitteita sellaisten eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämiseksi, jotka ovat mukautuvampia ja kaikkien kansalaisten kannalta paremmin saavutettavissa riippumatta kansalaisuudesta, sukupuolesta, iästä tai sosiaalisesta asemasta. Tiedotus-, neuvonta- ja välityspalvelujen avoimuus ja saatavuus työmarkkinoilla ovat avainasemassa, jotta Euroopan työmarkkinoita voidaan vahvistaa ja kehittää. Vuonna 1994 perustetusta Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalista (EURES) on nopeasti tullut tuttu väline, jonka tarkoituksena on asettaa yhdenvertaisesti ulottuville laadukkaita tiedotus-, neuvonta- ja välityspalveluja ja tehokkaita ja turvallisia järjestelmiä työnhakijoiden ja työnantajien väliseen sähköiseen tiedonvaihtoon sekä parantaa työnantajien, työnhakijoiden ja instituutioiden välistä palautteen antoa työnvälitysprosesseista toisessa maassa. Kuluneiden lähes 27 vuoden aikana EU:ssa ja Euroopan talousalueella tapahtuneet sosioekonomiset muutokset edellyttävät kuitenkin, että näitä palveluja parannetaan ja että julkisten työvoimapalvelujen todellisesta suorituskyvystä saadaan selkeämpi kuva ja sitä tuodaan näkyvämmin esiin. Näitä parannuksia voidaan toteuttaa hahmottelemalla uusia tapoja, joiden avulla kehitetään edelleen tai muutetaan tiedotus-, neuvonta- ja välitystoimia, tuetaan toimia, joilla vähennetään Euroopan työmarkkinoiden epätasapainoa, sekä puututaan väärinkäytöksiin ja sääntelemättömiin käytäntöihin työnvälityksen alalla. Brexitin ja covid-19-pandemian jälkeiset uudet realiteetit, EU:n ja Euroopan talousalueen dynaaminen sosioekonominen toimintaympäristö sekä EURES-verkoston liittäminen Euroopan työviranomaisen toimintaan edellyttävät myös EURES-sääntelykehyksen ajantasaistettua tulkintaa. Lisäksi on muistettava, ettei EURES-verkostoon ole perustamisen jälkeen tehty merkittäviä muutoksia sen tehtävien ja toiminnan ajantasaistamiseksi oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittelee, että tehdään kattava analyysi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2016/589 (1). ETSK uskoo, että verkosto pystyy toiminnassaan tarjoamaan enemmän analyyttista tietoa ja seuraamaan työvoiman liikkuvuuteen liittyviä prosesseja. Verkosto voisi sähköisen portaalinsa kautta tarjota koottua tietoa ja neuvontaa työnhakijoille ja työnantajille nykyistä paljon laajemmassa mittakaavassa. Nyt kun EURES-verkosto on liitetty Euroopan työviranomaisen (ELA) toimintaan, verkoston toimintaa voitaisiin laajentaa ja optimoida, jotta siihen sijoitettujen henkilöstö- ja taloudellisten resurssien tulokset saataisiin maksimoitua. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa järjestämään julkisen kuulemisen EURES-verkoston ja -portaalin nykyaikaistamisesta sekä arvioimaan tarjottujen palvelujen tehokkuutta yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Näin luodaan tarvittava perusta ja foorumi verkoston jatkokehittämiselle niin, että kaikki prosessin osapuolet osallistuvat siihen aktiivisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että EURES-verkoston toiminnasta on tehtävä järjestelmällinen ja yksityiskohtainen analyysi, kun otetaan huomioon sen liittäminen Euroopan työviranomaisen yleiseen toimintaan. Euroopan työviranomaisen osana verkostolla on entistä paremmat mahdollisuudet kehittää toimintaansa edelleen ja torjua väärinkäytöksiä työmarkkinoilla, helpottaa työvoiman liikkuvuutta ja tiedottaa käyttäjille paremmin työvoiman liikkuvuudesta ja siihen liittyvistä haasteista. EURES-verkosto tarjoaa laadukkaan kanavan systematisoidun tiedon välittämiseen, ja sillä voi olla aktiivisempikin rooli työntekijöiden oikeuksiin liittyvien väärinkäytösten riskin ehkäisemisessä, seurannassa ja hallinnassa rajat ylittävän liikkuvuuden yhteydessä. EURES-verkoston toimintaan toisi merkittävää lisäarvoa sellaisten yleisesti saatavilla olevien järjestelmien kehittäminen, joilla voidaan seurata covid-19-pandemiaan liittyviä, Euroopan työmarkkinoiden dynamiikkaan vaikuttavia prosesseja sekä prosesseja, jotka heijastavat työnvälittäjien ja työmarkkinatoimijoiden sääntelemättömiä käytäntöjä ja valottavat niitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kiinnittää erityistä huomiota covid-19-pandemian aiheuttamaan nopeasti muuttuvaan työmarkkinatilanteeseen Euroopassa. Jäsenvaltioiden on noudatettava ohjeistusta, jonka avulla pyritään torjumaan kehittyvää sosiaalista kriisiä, ja myös kehitettävä innovatiivisia lähestymistapoja haasteisiin vastaamiseksi. EURES-alustan olisi oltava valmis reagoimaan välittömästi käytännön toimin pandemian uhatessa tai työvoiman vapaata liikkuvuutta koskevia rajoituksia asetettaessa ja siihen liittyvien uusien haasteiden ilmaantuessa. Tässä yhteydessä olisi myös kehitettävä sellaisia toimenpiteitä, joilla parannetaan työmarkkinoilta kauimpana olevien sosiaalisten ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, varhaiseläkeikäisten ja nuorten, integroitumista muun muassa parantamalla vuoropuhelua ja yhteistyötä asianomaisten instituutioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kausityöntekijät ovat yksi niistä työmarkkinoiden ryhmistä, joihin pandemia on vaikuttanut eniten. Tärkeä tekijä tietoisessa päätöksessä lähteä töihin kotimaan ulkopuolelle on se, että mahdollinen työnantaja antaa työnhakijoille yksityiskohtaisia tietoja kaikista toimenpiteistä, joilla ratkotaan covid-19-pandemian aiheuttamia rajat ylittävän kausityön työsuhteisiin liittyviä ongelmia. ETSK katsoo myös, että olisi hyödyllistä toteuttaa julkaistavien ilmoitusten mallin ja järjestelytavan laatutarkastus, jotta julkaistuissa tiedoissa etusijalle asetetaan määrän sijaan laatu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittelee EURES-portaalin käyttöä myös sellaisten aloitteiden kanavana, jotka liittyvät opiskelijoiden liikkuvuuteen ja eri ryhmien täydennyskoulutukseen työmarkkinoilla. ETSK uskoo, että tällainen malli olisi kannattava ja toteutuskelpoinen, kun EURES-verkoston resursseja ja laadukkuutta hyödynnetään Euroopan työviranomaisen puitteissa. |
| --- | --- |

1.7

2.   Erityistä

| 2.1 | ETSK antaa arvoa Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalille, joka on keskeinen väline Euroopan työmarkkinoiden muutosprosessissa, ja tunnustaa julkisten työvoimapalvelujen erittäin tärkeän aseman sen toteuttamisessa. ETSK katsoo, että EURES-verkostolla voisi olla paljon suurempikin rooli työntekijöille tarkoitetussa tiedotuksessa ja neuvonnassa liittyen siihen, miten työntekijät voivat parhaiten vastata nykyisiin haasteisiin, joita digitalisaatio, siirtymä vihreisiin työpaikkoihin, meneillään oleva pandemia sekä uudet toimintatavat ja työmuodot synnyttävät. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan työviranomaisen perustamiseen ja sen rooliin koordinointimekanismina, kun on kyse työvoiman rajatylittävästä liikkuvuudesta ja kun yritetään helpottaa yhteisiä tarkastuksia, ja sovittelijana pyrittäessä löytämään ratkaisuja kansallisten viranomaisten välisissä rajat ylittävissä riita-asioissa. Tästä näkökulmasta ETSK katsoo, että EURES-verkoston on osana Euroopan työviranomaista jatkettava ja nopeutettava muutostaan, jotta sen toiminta voidaan aktiivisesti mukauttaa covid-19-pandemian aiheuttamiin uusiin haasteisiin, jotka vaikuttavat Euroopan työmarkkinoiden yleiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ensisijaisten toimintapolitiikkojen harkittu ja oikea-aikainen tasapainottaminen on olennaisen tärkeää EU:n taloudellisen ja sosiaalisen tilan kannalta. Inhimillisyys, ihmisten hyvinvointi ja kehitys ovat Euroopan yhteisön yhteisiä arvoja. Nykyinen uusi todellisuus edellyttää kaikkien käytettävissä olevien resurssien pikaista uudelleentarkastelua ja tarvittaessa EURES-verkostoon liittyvien toimien muuttamista tavalla, joka soveltuu markkinoiden ja yhteiskunnan uusiin olosuhteisiin. Tässä tilanteessa ETSK katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös työmarkkinoilla heikossa asemassa oleviin ryhmiin – vammaisiin henkilöihin, nuoriin ja ikääntyviin – ja että eritoten olisi huomioitava tietyt työmuodot, kuten kausityö (2), jotta voidaan varmistaa näiden työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu etenkin pandemiatilanteessa. Työnantajilla on verkoston käytössä merkittäviä haasteita. Tästä syystä ETSK kehottaa käynnistämään tarjottujen palveluiden arvioinnin ja tulosten analysoinnin. Nämä toimet olisi toteutettava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa sekä paikallisella että Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Kausityöntekijät. Kausityövoiman liikkuvuus jäsenvaltiosta toiseen paitsi aiheuttaa tällä hetkellä pandemiasta johtuen lisäriskin työntekijöiden terveydelle myös vaikeuttaa heidän turvallisuutensa varmistamista, koska heillä ei ole tietämystä eikä tietoisuutta vastaanottavan maan työlainsäädännöstä. Työnhakijoihin keskittyvän EURES-verkoston on mietittävä työskentelytapansa uudelleen ja varmistettava mahdollisimman hyvä tietoisuus takeista, joilla turvataan tämän työntekijäryhmän oikeudet, työolot ja -ehdot ja asema pandemiatilanteessa. EURES-tiimien on ilmoitettava etukäteen ja ymmärrettävällä tavalla työntekijöille, jotka päättävät työskennellä kotimaansa ulkopuolella ja tekevät tämän valinnan verkostoa käyttäen, niistä täsmällisistä ehdoista, mukaan lukien terveystoimenpiteet, jotka heille ja heidän perheelleen taataan heidän työskennellessään toisessa jäsenvaltiossa. Vastuu tilanteessa, jossa esitettyjä hygienia- ja terveysvaatimuksia ei noudateta, on myös määriteltävä yksiselitteisesti. ETSK katsoo näin ollen, että on kiireellisesti arvioitava, kykeneekö asetus (EU) 2016/589 vastaamaan Euroopan työmarkkinoiden nykyisiin haasteisiin ja erityistarpeisiin ja olisiko sitä tarkistettava. Kausityöntekijät kuuluvat työnsä luonteen vuoksi heikoimmassa asemassa oleviin rajatyöntekijöihin, ja heidän oikeuksiensa suojelua olisi tarkasteltava uudelleen erityisesti epidemiatilanteissa ja luonnonkatastrofeista tai muista ylivoimaisista esteistä johtuvia rajoituksia asetettaessa mutta myös yleisesti julkisen ja taloudellisen elämän normalisoitumisen jälkeen. EURES-verkoston olisi päivittäin tarjottava jäsenvaltioissa toimivien neuvonantajiensa välityksellä päivityksiä kussakin jäsenvaltiossa toteutetuista toimenpiteistä, jotka koskevat työvoiman oikeuksia ja velvollisuuksia pandemiatilanteessa, mukaan lukien hoitovaihtoehdot ja olosuhteet terveysongelmien ilmetessä. Kausityöntekijöiden oikeuksia koskevat julkaisut sähköisessä portaalissa (3) ovat hyvä perusta tällaisen tiedon tuottamiselle. On tarpeen kehittää tätä työntekijäryhmää varten suojatoimia, joita valvotaan julkisesti. ETSK suosittelee, että kausityöntekijöille suunnattuja palveluja tarkastellaan ja että niihin sovelletaan vaatimuksia, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/36/EU (4) sekä komission tiedonannossa ohjeista kausityöntekijöille EU:ssa koronavirusepidemiaan liittyen (5). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Vammaiset. ETSK suosittelee, että verkostoa mukautetaan vammaisten henkilöiden erityistarpeisiin. Tällä hetkellä he jäävät portaalin palveluiden ulkopuolelle, mikä luo eriarvoisuutta heikossa asemassa olevien ryhmien välille työmarkkinoilla. ETSK suosittelee ensinnäkin, että portaaliin rakennetaan toiminto, jonka avulla henkilöt, joilla on erityyppisiä toimintarajoitteita, voivat käyttää sitä. Lisäksi tarvitaan erillinen osio työpaikoille, jotka soveltuvat vammaisille henkilöille, sekä esteetön ympäristö, jossa nämä työpaikat on helppo löytää ja niistä on helppo saada tietoa. ETSK katsoo, että pyrittäessä luomaan yhteistä ja sosiaalisesti sitoutunutta Euroopan unionia on välttämätöntä keskittää enemmän huomiota ja resursseja tähän alueeseen, ja vaatii jäsenneltyä tietoa portaalin palveluista hyötyvien vammaisten henkilöiden määrästä. Myöskään EURES-verkoston käynnistämistä Euroopan laajuisista aloitteista ei ole järjestelmällistä tietoa, ja tämä puute olisi korjattava pikaisesti ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Nuoret. Aloitteiden laatiminen oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja hakevien nuorten tukemiseksi on askel kohti parempaa työympäristöä. EURES-verkosto osallistuu jo eurooppalaisiin nuorisohankkeisiin, ja tutkimalla objektiivisesti niiden täytäntöönpanon tuloksia ja soveltamalla yhdennettyä lähestymistapaa se voisi osaltaan parantaa tietoisuutta riskeistä, jotka liittyvät nuorten palkkaamiseen harjoittelua varten, sekä näiden riskien poistamisesta tai ehkäisemisestä. Yhä useammat nuoret käyttävät työvoiman liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan ja hankkivat työkokemusta toisessa jäsenvaltiossa. Valitettavasti tämäntyyppisiin töihin liittyy myös monia sääntelemättömiä ja haitallisia käytäntöjä, jotka johtuvat pääasiassa eroista jäsenvaltioiden normeissa ja sovellettavassa lainsäädännössä. Tähän mennessä ainoa 18–35-vuotiaille suunnattu aloite on ollut ”Eka Eures-työpaikka” (6). ETSK kehottaa arvioimaan tätä aloitetta ja sen vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä tarjoamaan portaalissa jäsenvaltioilta saatua jäsenneltyä tietoa harjoittelijoiden tai oppisopimusopiskelijoiden oikeuksista ja velvollisuuksista sekä sovellettavasta lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Varhaiseläkeikäiset. ETSK näkee myönteisenä sen, että elinajanodote nousee Euroopassa, mutta on hyvin huolissaan Euroopan ikääntyvän väestön vaikutuksista työmarkkinoihin. Jotta ikääntyvien ihmisten täyttä potentiaalia voitaisiin hyödyntää mahdollisimman pitkään EURES-verkoston tarjoamien mahdollisuuksien avulla, olisi suositeltavaa kehittää Euroopan laajuisia ohjelmia heidän työssä pysymisensä edistämiseksi, esimerkkinä saksalainen SES-järjestö (Senior Experten Service) (7). Ikääntyvien osuus työmarkkinoilla kasvaa jatkuvasti, mikä edellyttää erityisiä toimenpiteitä ja kannustimia. Euroopan työmarkkinoiden kohtaamat väestörakenteeseen liittyvät haasteet (8) edellyttävät uusia lähestymistapoja ja toimenpiteitä, joita koordinoidaan ja seurataan saavutettujen tulosten suhteen. Tähän EURESilla on erinomaiset tekniset ja henkilöresurssit, joita voitaisiin käyttää aktiivisemmin ja erityisesti sellaisiin aloitteisiin, jotka liittyvät ikääntyvän väestön työllisyyden tukemiseen. ETSK suosittelee, että verkoston vastikään ehdottamaa Reactivate-aloitetta (9) sekä sen vaikuttavuutta ja tehokkuutta arvioidaan. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Työnantajat. ETSK katsoo, että EURES-verkoston olisi tarjottava saatavilla olevaa ja ymmärrettävää tietoa verkostoa käyttäville työnantajille, ja portaalissa olisi keskityttävä paitsi rajat ylittävään liikkuvuuteen myös liikkuvuuteen jäsenvaltioiden sisällä. Jotta kaikki työnantajat olisivat tasavertaisessa asemassa, olisi annettava selkeät ohjeet, kuinka toimia muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden palkkaamiseen liittyvien hallinnollisten esteiden kohdalla, kuten todettiin verkoston arviointikertomuksessa 2019 (Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report (10)). Koska kaikissa jäsenvaltioissa on pulaa työvoimasta ja erityisesti pätevistä työntekijöistä, EURES-verkoston olisi myös tarjottava ajantasaista tietoa jäsenvaltiokohtaisesta työvoimapulasta ja työvoiman ylitarjonnasta sekä tehostettava jäsenvaltioiden toimien koordinointia, jotta voidaan edistää työnhakijoiden tasapuolista jakautumista ja siten vahvistaa yleiseurooppalaisia työmarkkinoita. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.3 | ETSK on myös tietoinen siitä, että täydennyskoulutus ja monialaiset taidot ovat olennaisen tärkeitä työvoiman valmiuksien vahvistamiseksi sekä laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luomiseksi. Työnhakijoiden työllistyvyyden tosiasialliseksi parantamiseksi ETSK ehdottaa, että EURES-portaalin toimintoja laajennettaisiin tarjoamaan asiaankuuluvaa tietoa muiden jäsenvaltioiden koulutusmahdollisuuksista, joita yksityiset ja julkiset organisaatiot ja laitokset, mukaan lukien muut Euroopan komission portaalit tai verkostot, kuten SALTO (11), tarjoavat. Tällaisia tietoja ei tällä hetkellä ole saatavilla kootusti yhdestä paikasta. Portaalin tietoja voitaisiin täydentää tältä osin lisäämällä yhteistyötä koulutusta tarjoavien organisaatioiden ja instituutioiden kanssa. Näin verkoston sähköisestä portaalista voisi tulla vankka alusta, jossa tarjotaan yhtenäisiä koulutukseen ja työllisyyteen sekä työnhakijoiden ja työnantajien intressien suojaamiseen liittyviä ratkaisuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että EURES-portaalin rajallista roolia työnhakua ja työnvälitystä palvelevana ”välitysalustana” olisi arvioitava uudelleen ja laajennettava erityisesti nyt, kun sen hallinto on siirtynyt Euroopan työviranomaiselle. EURES-neuvonantajien yksittäisissä jäsenvaltioissa tarjoamiin palveluihin kuuluvat tällä hetkellä sekä työnhakijoille että työnantajille tarjotut tiedotus-, opastus- ja rekrytointipalvelut. Näitä tehtäviä olisi lisättävä ja täydennettävä niin, että neuvonantajat myös varoittavat työlainsäädännön rikkomuksista ja auttavat yhteydenpidossa työsuojeluviranomaisiin ja muihin valvontaelimiin. Tämä edellyttäisi huomattavasti nykyistä parempaa yhteistyötä julkisten työvoimapalvelujen ja työsuojeluviranomaisten välillä kansallisella tasolla sekä yhteistyötä pimeän työn vastaisen EU-foorumin kanssa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK kehottaa myös kehittämään EURES-verkoston työtä varten kestäviä sääntöjä, jotka koskevat julkaistujen ilmoitusten seurantaa sekä työpaikkamessujen järjestämistä eri jäsenvaltioissa. Kaikissa jäsenvaltioissa on vahvistettava yhteiset säännöt ja mekanismit ensisijaista valvontaa, riskityönantajien todentamista ja portaaliin pääsyn tilapäistä sulkemista varten. Olisi kehitettävä asianmukainen järjestelmä rajatyöntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi asianomaisten sosiaalisen yhteistyön verkostojen ja organisaatioiden avulla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EURESilla on oltava aktiivisempi rooli kansallisten työmarkkinoiden epätasapainon ehkäisemisessä. Verkoston olisi tarjottava tietoa ja otettava huomioon työvoimapula ja työvoiman ylitarjonta tiettyinä ajanjaksoina, jotta työvoimapulaa paikkaamaan ei houkutella suurin joukoin etenkään korkeasti koulutettuja työntekijöitä, jotka ovat erittäin tärkeitä kansantaloudelle. Monissa jäsenvaltioissa aivovuoto korkeamman elintason maihin uhkaa jo niiden omia ekosysteemejä. ETSK suosittelee, että verkosto kerää ja analysoi maakohtaisesti tietoja työntekijöistä, joista on pulaa, ja luo selkeän ohjeistuksen tällaisten työntekijöiden rekrytointiin liittyvien toimien järjestämisestä ja niihin osallistumisesta. Verkoston toiminnan näkyvyyden parantamiseksi ja sen ajantasaisuuden varmistamiseksi on tarpeen tarkastella uudelleen, mitä avoimia työpaikkoja kansalliset neuvonantajat julkaisevat EURES-verkkoportaalissa (12). Tällä hetkellä portaalissa näkyy miljoonia ilmoituksia kansallisten työvoimapalvelujen tietokannoista, mutta vaatimusten vuoksi suuri osa niistä ei koske kaikkia Euroopan kansalaisia. Tämä luo kuvan suuresta mittakaavasta, mutta toisaalta tällaisen lähestymistavan tehokkuutta ja lopputulosta on analysoitava. ETSK toistaa, että on pyrittävä tasapainoiseen lähestymistapaan rekrytoinnissa ja työvoiman tarjonnassa ottaen huomioon työvoimapula ja työvoiman ylitarjonta yksittäisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK kehottaa soveltamaan yhtenäistä lähestymistapaa EURES-neuvonantajien työssä kaikissa jäsenvaltioissa hyvien käytäntöjen vaihtamisen ja yhdenmukaisen ohjeistuksen kehittämisen avulla. Neuvonta- ja välitysprosessiin osallistuvien eri toimijoiden välistä palautteen antoa olisi parannettava. Kaikissa jäsenvaltioissa ei ole sääntelykehystä, joka edellyttäisi palautetta ja raportointia todellisesta työllistymisestä EURES-verkoston kautta tapahtuneen työnvälityksen jälkeen. ETSK suosittelee, että Euroopan koordinointitoimistolle annetaan unionitason yksikkönä tehtäväksi kerätä ja analysoida tällaisia tietoja jäsenvaltioittain. Tällä perusteella voidaan tehdä oikea-aikaisia ja asianmukaisia päätöksiä verkoston toimintojen parantamiseksi tai niiden kehittämiseksi. ETSK katsoo, että työnantajien, työntekijöiden ja julkisten työvoimapalvelujen välinen palaute on avainasemassa arvioitaessa EURES-verkoston tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan eli yhden Euroopan työmarkkinoiden tärkeimmän toimijan ero unionista lisää tarvetta joustavuuteen ja henkilötietojen ja työntekijöiden oikeuksien käsittelyyn, suojaamiseen ja siirtämiseen liittyvien prosessien tarkistukseen sekä edellyttää yhteistyötä työnvälitystoimistojen kanssa paikallisella tasolla ja koko EU:ssa. Verkoston pikainen reagointi ja mukautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen EU:sta on keskeistä välitystoimien yhteydessä tapahtuvien prosessien turvallisuuden sekä EU:n kansalaisten henkilötietojen laadukkaan ja turvallisen käsittelyn kannalta. On varmistettava, että Euroopan kansalaiset, joiden henkilötietoja on siirretty verkoston kautta niin, että ne ovat jo kolmannen maan alueella toimivien työnvälitysorganisaatioiden hallussa, saavat tästä asianmukaisesti tietoa ja että mahdollisiin ongelmiin puututaan. Nämä prosessit liittyvät suoraan EURES-verkoston toimintaan, ja ne on otettava asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti huomioon oikeusperustassa, tarvittaessa myös tarkistamalla asetusta (EU) 2016/589 ja sen täytäntöönpanopäätöksiä. |
| --- | --- |

2.8

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/589, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2016, työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta (Eures), liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä ja asetusten (EU) N:o 492/2011 ja (EU) N:o 1296/2013 muuttamisesta (EUVL L 107, 22.4.2016, s. 1).

1

(2)  Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) asiantuntijat Lea von Martius ja Martina Manke toteavat siirtolaisuustietoportaalissa (Migration Data Portal) 28. huhtikuuta 2021 julkaistussa analyysissaan seuraavasti: ”Ongelmana on varmasti kausityöntekijöihin liittyvien kysymysten poliittisen priorisoinnin puute. Tätä pahentaa asiaa koskevien kattavien ja merkityksellisten tietojen vähäisyys: näiden työntekijöiden määrän merkittävä aliarviointi ja puutteelliset tiedot covid-19-pandemian vaikutuksesta heidän liikkumiseensa, työoloihinsa ja -ehtoihinsa ja terveyteensä heikentävät kyseisten työntekijöiden oikeuksia ja uhkaavat heidän ja muiden kansalaisten terveyttä ja viime kädessä elintarviketurvaa. Nykyiset luvut eivät anna oikeaa kuvaa alasta eivätkä muuttajien asemasta alalla. Tämä jättää vakavia aukkoja tietoihin, joita tarvitaan tehokkaiden toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja covid-19-pandemiaan liittyvien toimintapolitiikkojen vaikutusten seurannassa muuttavien kausityöntekijöiden osalta.”

2

(3)  https://ec.europa.eu/eures/public/seasonal-worker-guide-your-rights-2021-09-30_fi

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/36/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijänä työskentelyä varten (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 375).

4

(5)  EUVL C 235 I, 17.7.2020, s. 1.

5

(6)  https://www.yourfirsteuresjob.eu/en/home

6

(7)  https://www.ses-bonn.de/en/about-us

7

(8)  Eurostatin mukaan vanhushuoltosuhde (vähintään 65-vuotiaiden osuus suhteessa 16–65-vuotiaisiin työikäisiin) EU:ssa nousee 27,8 prosentista vuonna 2013 39,5 prosenttiin vuonna 2030, ja Tanskan osalta luku saattaa nousta 47,6 prosenttiin ja Latvian osalta 43,6 prosenttiin.

8

(9)  https://www.reactivatejob.eu/en/home

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8370&furtherPubs=yes

10

(11)  https://www.salto-youth.net/

11

(12)  https://ec.europa.eu/eures/public/index_fi

12

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemian opetukset”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 194/04)

| Esittelijä: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Lausuntopyyntö | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon numero | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 241/3/3 |

Lausuntopyyntö

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

16.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon numero

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

241/3/3

1.   Lausunnon tavoitteet ja soveltamisala: vanhusten ja erityisesti hoidosta riippuvaisten henkilöiden hoito

| 1.1 | Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa rajoitutaan tarkastelemaan erilaisia pitkäaikaishoidon malleja, joita on tarjolla itsenäiseen elämään kykenemättömille tai hoidosta riippuvaisille yli 65-vuotiaille henkilöille erityisesti laitoshoidossa, analysoimaan covid-19-pandemian vaikutuksia erilaisiin hoitomalleihin – laitoksissa, kotona tai muissa hoitomuodoissa – jäsenvaltioissa, esittämään päätelmiä asiasta ja vaatimaan johdonmukaisia toimia havaittujen puutteiden korjaamiseksi sekä koordinointia niin unionin kuin jäsenvaltioidenkin politiikassa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Elinajanodotteen pidentyminen on samaan aikaan sekä haaste että mahdollisuus väestörakenteen, sosiaali-, talous- ja asuntopolitiikan sekä perusoikeuksien kunnioittamisen kannalta, eikä siinä ole kyse vain vanhustenhoidosta. Haaste liittyy myös muihin teemoihin, jotka liittyvät ikääntymiseen ihmisarvoisesti, itsenäisenä, aktiivisena ja terveenä. Tätä monitahoisempaa lähestymistapaa on kuitenkin käsiteltävä tarkemmin muissa ETSK:n lausunnoissa. |
| --- | --- |

1.2

2.   Päätelmät ja suositukset

Vanhustenhoitomallit

| 2.1 | ETSK katsoo, että pitkäaikaishoitoa tarvitsevien vanhusten hoitoon (1) on kiinnitettävä erityistä huomiota ja sitä olisi tarkasteltava väestörakenteen muutoksen yhteydessä keskeisenä tekijänä EU:n politiikanlaadinnassa. Tämä on erityisen merkittävää, kun otetaan huomioon, että vuonna 2050 – pandemiaa edeltävien tietojen mukaan – yli neljäsosa väestöstä on yli 65-vuotiaita ja yli 80-vuotiaiden osuus on kaksinkertainen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK ehdottaa, että perustetaan eurooppalainen vanhustenhoidon seurantakeskus, jonka avulla voidaan muun muassa kerätä riittävästi tilastotietoja, vertailla hyviä käytänteitä eri maissa käytössä olevien mallien välillä, havaita kansallisten järjestelmien rakenteellisia puutteita kapasiteetissa täyttää hoito- ja rahoitustarpeet, antaa teknistä apua unionin poliittisten suuntaviivojen hyväksymisen helpottamiseksi pohjustamaan kolmannen vanhustenhoitoa koskevan kertomuksen laatimista, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanemista sekä muun muassa vanhuksille tarkoitettua pitkäaikaishoitoa koskevan eurooppalaisen strategian kehittämistä. Kaiken tämän taustalla on oltava entistä voimakkaampi pyrkimys auttaa ja motivoida ikääntyneitä henkilöitä pysymään mahdollisimman pitkään aktiivisina, itsenäisinä ja hyvässä kunnossa ruumiillisesti ja henkisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK katsoo, että on välttämätöntä luoda strategiakehys, jossa vahvistetaan keskipitkän aikavälin suunnitelma ja otetaan käyttöön kokonaisvaltainen lähestymistapa, jolla vastataan vanhustenhoidon asettamiin haasteisiin EU:ssa, samalla kun luodaan perusta terveelle yhteiskunnalle, jossa elinajanodote on korkea, ja sukupolvien väliselle solidaarisuussopimukselle unionissa. Pandemia on osoittanut, että ennakoinnissa, koordinoinnissa ja suunnittelussa on puutteita sellaisissa asioissa, jotka vaikuttavat yhteisöllisiin peruspalveluihin (kuten terveys- ja sosiaalipalveluihin) tai biolääketieteen tutkimuspolitiikkaan. Nämä puutteet on korjattava nopeasti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK onkin tyytyväinen komission aloitteeseen laatia uusi eurooppalainen hoito- ja hoivastrategia. Komitea toivoo, että se toteutetaan mahdollisimman pian ja että EU:n neuvoa-antavat toimielimet ja eurooppalainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu otetaan mukaan eri tasoilla ja osapuolten hyväksymät sopimukset huomioon ottaen. Lisäksi olisi käytävä kansalaisvuoropuhelua ikääntyneitä henkilöitä edustavien eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa (muun muassa AGE Platform Europe ja sen eri jäsenjärjestöt), sanotun rajoittamatta ikääntyneitä henkilöitä koskevan erityisen eurooppalaisen strategian laatimista tulevina vuosina. ETSK ehdottaa myös, että Euroopan tulevaisuuskonferenssissa käsitellään vanhustenhoitoa yhtenä strategisena osatekijänä väestönkehitystä koskevan kysymyksen tärkeyden vuoksi. Samaan aikaan komitea kannattaa painopisteen asettamista sellaisen yhdennetyn eurooppalaisen terveysalan luomiseen, joka kattaa myös vanhusten pitkäaikaishoidon. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisäksi ehdotetaan, että ETSK:hon perustetaan kuluvan toimikauden aikana väliaikainen ryhmä, joka toteuttaa erilaisia vanhustenhoitoon sekä ikääntymiseen ja elinajan pidentymishaasteeseen liittyviä aloitteita yhteisymmärryksessä väestökehityksen haasteita käsittelevän Euroopan parlamentin laajennetun työryhmän kanssa. Toimintoihin kuuluisi muun muassa vuodeksi 2022 kaavailtu Yhdistyneiden kansakuntien ikäkysymysten maailmankonferenssi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan lyhyellä aikavälillä vanhustenhoidon periaatteet Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että pitkäaikaishoito olisi sisällytettävä vakavista rajat ylittävistä uhkista annetussa EU:n asetuksessa tarkoitettuihin ”stressitesteihin”. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemia on osaltaan tuonut esiin suunnitteluun liittyviä, rakenteellisia ja toiminnallisia puutteita vanhustenhoitomalleissa, joko vanhainkotien, kotihoitopalvelujen tai omaisten tai virallisten hoivatyöntekijöiden antaman hoidon yhteydessä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komitea pitää tarpeellisena, että jäsenvaltiot laativat tai päivittävät ikääntyneiden henkilöiden itsenäisyyden tukemista ja suojelua koskevaa lainsäädäntöä 27 jäsenvaltion ja EU:n ratifioiman vammaisten henkilöiden ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia koskevan yleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti ja kehittävät sosiaalisen suojelun järjestelmien puitteissa toimintahaaroja, joiden tavoitteena on ehkäistä ikääntyneiden henkilöiden itsenäisyyden ja itsemääräämisoikeuden menettämistä. ETSK katsoo, että kaikille kuuluvaan sosiaaliseen suojeluun ja muihin sosiaalisiin oikeuksiin, kuten työttömyysvakuutukseen, perheen suojeluun, asunnon saatavuuteen tai huollettavana olevien hoitoon, perustuvan ajattelutavan mukaisesti ikääntyneiden henkilöiden itsenäisyys on taattava yhdenvertaisesti ja tunnustettava subjektiiviseksi oikeudeksi ja kansalaisoikeudeksi osana hyvinvointivaltion peruspilareiden kehittämistä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Covid-19-pandemia on paljastanut tarjonnan riittämättömyyden ja erityisesti ongelmat, jotka liittyvät pitkäaikaishoidon saatavuuteen kaikille vanhuksille, sen laatuun ja kohtuuhintaisuuteen hyvin monien eurooppalaisten ja heidän perheidensä näkökulmasta. ETSK katsookin, että on ensisijaisen tärkeää, että jäsenvaltiot kiinnittävät huomiota niihin hoitoa tarvitseviin ryhmiin, jotka eivät eri syistä sitä voi saada. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK ehdottaa, että tällaisten kansallisten toimintapolitiikkojen ja sääntöjen määrittämiseksi ja vauhdittamiseksi komissio laatii ehdotuksia ikäihmisten itsenäisyyden menettämisen ennakoinnista ja ehkäisemisestä, jotta nämä asiat voidaan sisällyttää terveydenhuoltostrategiaan ja ikääntyneiden henkilöiden itsenäistä elämää koskeviin, Euroopan vammaisstrategiaan perustuviin tuleviin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pandemia on paljastanut kapea-alaisen, aliarvioivan ja jopa syrjivän suhtautumisen ikääntyneisiin henkilöihin. Ongelma ei ole vanhustenhoito, vaan sen puute. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK ehdottaa, että EU ottaa käyttöön – kuten ETSK:n aiemmissa lausunnoissa ja Euroopan parlamentin mietinnössä ”Vanha manner ikääntyy” on pyydetty – yhtenäisen määritelmän itsenäisyyden menettämisestä seuraavan hoitoriippuvuuden ja hoitotarpeen kaltaisten käsitteiden rajaamiseksi tarkemmin ottaen huomioon erilaiset lähestymistavat eri maissa ja maiden oikeus päättää vapaasti sosiaalisen suojelun järjestelmänsä suunnittelusta. Ikä ei ole identiteetti, eivätkä kaikki ikääntyneet ole hoidosta riippuvaisia tai tarvitse välttämättä ulkopuolista hoitoa, eikä toimintarajoitteesta aiheutuva riippuvuus ole sama asia kuin itsenäisyyden menettäminen ikääntymisen mahdollisesti aiheuttamien toimintahäiriöiden seurauksena, vaikka huomattavan monissa tapauksessa molemmat esiintyvät samanaikaisesti. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK pyytää, että Euroopan komissio perustaa ikääntyneille henkilöille omistetun eurooppalaisen teemavuoden tunnustuksena ikäihmisille kuuluvista perusoikeuksista ja heidän panoksestaan yhteiskunnalle EU:n perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Monissa unionin maissa on ilmoitettu tapauksista tai nostettu oikeuskanteita kohtelusta vanhainkodeissa tai mahdollisesta vanhuksiin kohdistuneesta väkivallasta tai heidän perusoikeuksiensa loukkauksista. ETSK vaatiikin EU:n perussopimusten ja EU:n ja jäsenvaltioiden ratifioimien YK:n sopimusten periaatteiden noudattamista ikääntyneiden henkilöiden perusoikeuksien ja ihmisarvon takaamiseksi, toimenpiteiden laatimista ikääntyneiden henkilöiden päätöksenteon tukemiseksi sekä oikeusturvatoimenpiteiden – niin tuomioistuimissa kuin niiden ulkopuolella – käyttöönottamista vanhustenhoitopalveluissa. Lisäksi voitaisiin harkita laillisen asiainhoitajan, sovittelijan tai sellaisen muun vastaavan tehtävän perustamista (asianomaisen valtion oikeudellisen järjestelmän mukaan), jonka haltijan tulisi toimia empaattisesti ja hoidosta riippuvaisten henkilöiden etujen mukaisesti, sillä tällä voisi eräissä maissa tehtyjen analyysien perusteella olla myönteisiä vaikutuksia. ETSK ehdottaa tässä yhteydessä samansuuntaisesti YK:n ehdotusten kanssa, että tuetaan yleissopimuksen hyväksymistä ikääntyneiden henkilöiden ihmisarvosta ja oikeuksista. |
| --- | --- |

2.15

Palvelurakenteet

| 2.16 | Vanhusten laitoshoidosta luopumista koskevaan yleiseen vaatimukseen vastaaminen merkitsee hoidosta riippuvaisten ikäihmisten itsenäisyyden, riippumattomuuden, päätöksentekokyvyn ja sosiaalisten suhteiden parantamista. Sitä varten heidän käyttöönsä on asetettava sosiaali- ja terveysalan lähipalveluja sekä paljon nykyistä järjestelmällisempää ja tehokkaampaa kotiapua. Se merkitsee uudenlaisia asumisvaihtoehtoja, kuten suojattua, valvottua tai yhteisöllistä asumista, yhteiskäyttöasuntoja tai muita eri EU-maissa jo käytössä olevia vaihtoehtoja sen mukaan, mitkä ovat itsenäisyyden tason alentumisesta kärsivien ikäihmisten tarpeet ja toiveet. Perinteiset vanhainkodit on organisoitava uudelleen hoidosta eniten riippuvaisia henkilöitä varten, jotta periaate kodinomaisesta asumisesta voi toteutua. Lisäksi pandemian paljastamat heikkoudet hoitojärjestelmissä olisi korjattava EU:n rakenne- ja koheesiorahastojen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen ja EU:n terveysohjelman (EU4Health) avulla antamalla rahoitusta koskevia suosituksia EU-ohjausjakson puitteissa. |
| --- | --- |

2.16

| 2.16.1 | ETSK kehottaakin jäsenvaltioita hyödyntämään EU:n rakennerahastoja ja elpymisvaroja ja osoittamaan niistä rahoitusta asuntojen mukauttamiseen, yhteisasumisyksiköiden luomiseen tai erilaisten vanhainkotimallien uudelleenorganisointiin sekä työvoima- ja palveluinvestointeihin. Mukautukset on tehtävä noudattaen mahdollisimman tiukkoja esteettömyysvaatimuksia sekä rakennetun ympäristön että siihen liittyvän digitaalisen ekosysteemin osalta. |
| --- | --- |

2.16.1

| 2.17 | ETSK katsoo, että yhteisötalous (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) ihmiskeskeisenä sektorina olisi otettava huomioon ja sitä olisi tuettava keskeisenä toimijana ja innovoinnin ja tällaiseen uuteen malliin siirtymisen edistäjänä yhteisötaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

2.17

Resurssit

| 2.18 | Keskeinen, monia muita ongelmia aiheuttava epäkohta tällä alalla on rahoituksen riittämättömyys. Tilanne vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa, 0,3 prosentista 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä liittyy kiistatta erilaisiin hoitoturvamalleihin mutta myös viimeaikaisten kriisien vuoksi käyttöön otettujen, tilanteeseen voimakkaasti vaikuttaneiden toimintapolitiikkojen seurauksiin. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | ETSK katsoo, että velkakriisin seurausten valossa on tarpeen tarkistaa sääntöjä, jotka ovat johtaneet tähän tilanteeseen, ja että sosiaaliturvajärjestelmissä on taattava riittävä julkinen rahoitus, joka on vallitsevan kysynnän ja laadukkaiden palvelujen tasalla. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | ETSK katsoo useissa jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella, että tarvitaan erilaisten vanhustenhoitopalvelujen tarjontaan sovellettavaa asianmukaista sääntelyä sekä julkisten hankintojen järjestelmä, jossa ratkaiseva tekijä on palvelun laatu eikä hinta. |
| --- | --- |

2.20

| 2.20.1 | ETSK suositteleekin, että niissä jäsenvaltioissa, missä tämä on sovellettavissa, asetetaan niin hoivakotipaikkojen julkisin varoin tuetun hankinnan kuin sopimusten jatkamisen ehdoiksi oikeasuhtaisen hoitajamäärän noudattaminen, työntekijöiden jatkuva koulutus, työolojen ja -ehtojen takaaminen ja verovelvoitteiden täyttäminen, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion omat mekanismit ja menettelytavat. |
| --- | --- |

2.20.1

| 2.20.2 | Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistoimintaan ja yksityisiin palveluihin, kuten julkisiinkin, on lisäksi voitava kohdistaa selkeitä ja tehokkaita arviointi-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjä, toisaalta yksityisille ja julkisen sektorin tukemille laitoksille myönnettäviin julkisiin varoihin liittyvänä vaatimuksena ja toisaalta ikääntyneiden henkilöiden oikeuksien suojeluun liittyvän julkisen vastuun vuoksi. |
| --- | --- |

2.20.2

| 2.21 | ETSK katsoo, että tarvitaan järjestelmällistä keskustelua eri tasoilla ja eri toimijoiden välillä, jotta voidaan turvata kaikkien ulottuvilla oleva vanhustenhoidon rahoitus. Asiaa ei pitäisi tarkastella vain menoeränä, vaan myös sijoituksena. Sitä varten olisi tarkasteltava eri valtioiden toimintatapoja sekä rahoitusmalleja ja erilaisia mahdollisuuksia hankkia rahoitusta, olipa kyse sitten julkisesta, julkisesti tuetusta tai täydentävästä rahoituksesta. Tällaisessa analyysissä olisi otettava huomioon myös säästöinä ilmenevät myönteiset ulkoisvaikutukset – pitäen aina tärkeimpänä elämänlaatutavoitetta –, joita voi seurata muun muassa uuden teknologian käyttöönotosta, investoinneista aktiivisena ja terveenä ikääntymistä edistävään politiikkaan, terveyden edistämisestä ja sairauksien ehkäisemisestä. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | ETSK ehdottaa, että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla taataan hoitajien asianmukainen koulutus kehittämällä hoitohenkilökunnalle virallisia erikoisalan koulutuspolkuja ja vaatimalla ikäihmisille tarjottavien sosiaalihuoltopalvelujen työntekijöiltä virallista todistusta perusosaamisesta. Komitea myös suosittaa, että otetaan käyttöön maiden välisiä tutkintojen tunnustamismekanismeja ja että Euroopan sosiaalirahastosta osoitetaan rahoitusta vanhustenhoitajien koulutukseen. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | ETSK katsoo, että eurooppalaisessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa olisi aiheellista käsitellä kysymystä EU:n hoivatyöntekijöistä ja tähän liittyviä eri osa-alueita, kuten oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin. Tämä on aloitettu Euroopan tason työmarkkinaosapuolten tekemässä itsenäisessä puitesopimuksessa aktiivisena ikääntymisestä ja sukupolvien välisestä lähestymistavasta (2017). Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi käytävä myös kattojärjestöjen ja liittojen tasolla sekä toimialakohtaisesti (hoito- ja sosiaaliala). |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | ETSK yhtyy neuvoston kehotukseen (COM(2013) 152 final) jäsenvaltioille, että ne ratifioisivat ILO:n yleissopimukset nro 177 vuodelta 1996 (kotityö) ja nro 189 vuodelta 2011 (kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoinen työ) sekä suosituksen nro 201, joka täydentää yleissopimusta nro 189. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Teknologiset muutokset voivat tuoda perusluonteista apua vanhustenhoitoon, vaikkakaan niillä ei voida koskaan korvata ihmisen tekemää työtä. Esimerkkeinä voidaan mainita etälääketiede tai etäkuntoutus, ammattilaisten koulutus, sosiaaliset suhteet videopuhelujen avulla jne. Muita esimerkkejä ovat vuoteisiin sijoitettavien tai kehoon kiinnitettävien anturien käyttö elintoimintojen tarkkailemiseksi tai kaatumisten ehkäisemiseksi tai infrastruktuurin ja arkkitehtuurin, kuten kotiautomaation, käyttäminen esteettömän ympäristön tai liikkuvuusratkaisujen tarjoamiseksi ikääntyneille. |
| --- | --- |

2.25

| 2.25.1 | ETSK pitääkin välttämättömänä, että kaikki vanhustenhoitoon osallistuvat tahot hyödyntävät paremmin digitaaliteknologiaan perustuvia innovaatioita, joihin liittyviä kannustimia voitaisiin tarjota rakennerahasto-ohjelmien kautta. ETSK ehdottaa lisäksi, että harkitaan digitaaliteknologia-alan koulutuksen antamista pitkäaikaishoitoa tarvitseville vanhuksille. |
| --- | --- |

2.25.1

| 2.26 | Toisaalta on myös todettava – toisin kuin joskus kuulee sanottavan –, että hoitoa tarvitsevista vanhuksista huolehtiminen ei ole ristiriidassa nuorille annettavan huomion kanssa. ETSK katsoo, että tämä virheellinen käsitteellinen ajattelu olisi hylättävä. Samalla tavoin kuin ekologisen ja digitaalisen siirtymän on oltava sidoksissa sosiaaliseen siirtymään, väestökehityksen haasteen ja mahdollisuuksien on perustuttava sukupolvien väliseen sopimukseen, jonka perustavoitteina on kaikkien mahdollisuus päästä laadukkaan koulutuksen, laillisten ja ihmisarvoisten työpaikkojen ja kehittyneiden, kattavien sosiaalisen suojelun järjestelmien piiriin erityisesti Euroopan kaltaisissa yhteiskunnissa, joissa yhteiskuntasopimus perustuu sukupolvien väliseen solidaarisuuteen. Sukupolvien välinen yhteistyösopimus onkin eurooppalaisen yhteiskuntasopimuksen uudistamisen perusta. Meneillään oleva yhteiskunnan murros sen enempää kuin pandemian jälkeinen elpyminenkään ei ole mahdollinen ilman sukupolvien välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | ETSK:n mielestä olisi erittäin tarpeellista, että vanhusten hoitoa ja hoivaa koskevissa toimintapolitiikoissa ja toimissa kehitetään laaja-alaisia strategioita, joiden avulla: a) havaitaan hyvissä ajoin heikkoudet, jotka saattavat johtaa tulevaisuudessa itsenäisyyden menettämiseen, ja ennakoidaan ja ennaltaehkäistään itsenäisyyden menettämiseen ja hoitoriippuvuuteen johtavaa prosessia sekä huolehditaan kuntoutuksesta ja rahoituksesta; b) hidastetaan hoitoriippuvuuden alkamista terveyttä edistävällä käyttäytymisellä, joka kattaa ravitsemuksen, liikunnan ja työolot; c) ennakoidaan murrosvaiheiden (työttömyys, ero, ammatinvaihdos, siirtyminen työelämästä eläkkeelle) ja yksinäisyyden terveysvaikutukset; d) kartoitetaan, ketkä ovat tiettyjen tilanteiden (hermoston rappeutumissairaudet, masennus, itsemurhariski, syövät jne.) osalta haavoittuvimpia; e) osoitetaan riittävästi pysyvää rahoitusta yhteisöllisiin vanhustenhoitotehtäviin; f) tuetaan ja avustetaan omaishoitajia erilaisin välinein, koulutuksen avulla ja helpottamalla työelämän ja hoivatehtävän yhteensovittamista, ottaen huomioon, että omaishoitajan asema voi johtaa omaishoitajan itsenäisyyden menettämiseen ilman oikeutta suojeluun tämän ikääntyessä. |
| --- | --- |

2.27

3.   Tausta ja asiayhteys

Kehityssuuntaukset

| 3.1 | EU:ssa on käyty vuosikymmeniä keskusteluja hoidosta riippuvaisten vanhusten hoitotarpeista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Useat näkökohdat ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että pitkäaikaishoidon alkuperäinen käsite on muuttunut. Hoitoperusteisesta lähestymistavasta on siirrytty toiseen osallistavampaan, terveydenhuollolliset ja sosiaaliset näkökohdat yhdistävään sekä palvelujen yleiseen tarjontaan, ihmiskeskeisyyteen ja korkeaan laatuun perustuvaan lähestymistapaan, jonka tulee neuvoston ja Euroopan komission mukaan täyttää seuraavat kolme perusedellytystä: palvelut ovat kaikkien saatavilla tuloista tai varallisuudesta riippumatta, ne täyttävät hoidolle asetetut laatuvaatimukset ja terveys- ja sosiaalihuoltojärjestelmiin osoitetaan riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sosiologiset muutokset ovat osaltaan vahvistaneet tätä suuntausta. Niitä ovat muun muassa väestön ikääntyminen, hoidosta riippuvaisten tai itsenäisyytensä menettäneiden ikääntyneiden henkilöiden osuus väestöstä, mielenterveysongelmien lisääntyminen väestöpyramidin ylimmissä kerroksissa, naisten laajamittainen osallistuminen palkkatyöhön, yksin elävien määrän kasvu ja perhemallien muutokset. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Näiden muutosten vaikutus on kyseenalaistanut sekä sosiaalipalvelujen hoivaluonteen että perheen, lähinnä naisten, keskeisen aseman tällaisessa hoidossa. Tämän seurauksena on tullut tarpeelliseksi kehittää eläkkeiden, koulutuksen, terveydenhuollon tai pitkäaikaishoidon ohella hyvinvointivaltion uutta pilaria eli sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jäsenvaltioissa on kuitenkin havaittu eriytymistä erityisesti velkakriisin ja säästötoimien seurauksena, sillä ne johtivat muun muassa terveys- ja sosiaalipalvelujen määrärahaleikkauksiin kunkin EU:n jäsenvaltion tilanteen mukaan. Eriytymisessä on kyse esimerkiksi siirtymisestä takaisin kohti hoitoperusteista lähestymistapaa ja kaikkein vakavimmin hoidosta riippuvaisten tai vähävaraisempien henkilöiden yhä suuremmasta priorisoimisesta, omaishoidosta luopumisen jarruttamisesta järjestelmän perustana ja hoivapalvelujen yhä suuremmasta kaupallistamisesta julkisen rahoituksen tuella tai ilman sitä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kaikki tämä tapahtuu eriasteisesti eri jäsenvaltioissa tilanteessa, jossa vanhuuseläkejärjestelmiin kohdistuu yhä enemmän budjettipaineita, pitkäaikaishoidon kysyntä kasvaa jyrkästi, työttömyys kasvaa joissakin jäsenvaltioissa, työsuhteet ovat epävarmoja ja työurat rikkonaisia ja yritysten henkilöstön vähentämissuunnitelmat kohdennetaan ensisijaisesti yli 50-vuotiaisiin. Ilman määrätietoista julkista politiikkaa tämä tilanne uhkaa johtaa eläkkeiden alenemiseen nykytasosta ja suurempaan eriarvoisuuteen hoidon saatavuudessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toinen keskeinen kysymys on se, pitäisikö hoidon, hoivan ja yhteisasumisen tapahtua kotona vai hoivakodeissa. Monien mielipidekyselyjen mukaan suurin osa kohdehenkilöistä haluaisi pysyä kotona ja omassa asuinyhteisössään. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tämä mieltymys vastaa myös rakenteellista kysyntää, joka tarjoaa lisäksi taloudellisen lähtökohdan työssäkäyvän väestönosuuden kasvattamisen mahdollistamiseksi: EU:ssa 25 prosenttia naisista ilmoittaa, että he eivät voi työskennellä tai tekevät tahtonsa vastaisesti vain osa-aikatyötä hoivatehtäviensä – muun muassa vanhustenhoidon – takia, kun miesten vastaava osuus on 3 prosenttia. Koska perheet ovat pienempiä ja kotitalouden pyörittämiseen ei monissa tapauksissa riitä yksi palkka, lukuun ottamatta yhden hengen kotitalouksia, omaishoito on muuttumassa yhä kestämättömämmäksi ratkaisuksi. Jos hoitoon pääsyä ei ole tarkoitus rajata vain korkeampituloisille väestönosille, rahoitusta on lisättävä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tästä syystä on kiireellisesti korostettava laadukkaan osallistavan hoitojärjestelmän myönteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia aloittamalla siitä, että hoitopalvelujen rahoitus on nähtävä investointina, jonka tuotto on suuri ja monialainen. Riittämättömän tai ulottumattomissa olevan hoidon kielteiset ulkoisvaikutukset terveys- ja sosiaalimenojen suhteen vähenevät. Sosiaalinen ulottuvuus paranee perheiden tukemisen, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, muista perheenjäsenistä huolehtimisen, emotionaalisen tuen, solidaarisuustoimien toteuttamisen ja muistiperinnön näkökulmasta. Taloudellisesti tämä edistää miljoonien työpaikkojen luomista, rahoituksen myöntämistä suurelle osuudelle pienituloisia kotitalouksia, verotulojen kasvua, kulutusta, säästöjen siirtämistä jälkeläisille sekä tuotannon tukemista ja tuottavaa yrittäjyyttä. Kotihoidon vaihtoehto on yleensä paljon kattavampi ja yksilöllisempi, mutta se on myös edullisempi kuin vanhainkodeissa lukuun ottamatta tiettyjä tapauksia, kuten itsenäisyytensä suurelta osin menettäneiden henkilöiden hoitoa laitoksissa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Yksi laitoshoitojärjestelmien ja kotona annettavan hoidon peruspilari on hoitohenkilökunta, joka on paikoin riittämätöntä, jolla on epävarmat työsuhteet, jolle ei anneta tarvittavaa koulutustukea, jonka saama ammatillinen tunnustus on heikkoa, joka on alipalkattua tai joka koostuu laittomasta työvoimasta (joissakin maissa tämä osuus on huomattava). Sen vuoksi on olennaisen tärkeää muun muassa sisällyttää ammatillisen koulutuksen eri vaiheisiin vanhustenhoitoa ja myös hoitoriippuvuutta käsitteleviä koulutusohjelmia, jotka mahdollistavat pätevöitymisen kahdelle alalle. |
| --- | --- |

3.10

Pandemian vaikutukset ja siitä saadut kokemukset

| 3.11 | Pandemia on – pääasiassa sen aiheuttaman vahingon kautta – tehnyt entistäkin selvemmäksi, että väestön ikääntyminen on keskeinen strateginen haaste EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Pandemia on nostanut pinnalle itsenäisyyden menettämisestä ja hoitoriippuvuudesta aiheutuvat vanhusten hoitotarpeet. Euroopan komission ja sosiaalisen suojelun komitean laatiman pitkäaikaishoitoa koskevan vuoden 2021 raportin mukaan yli 65-vuotiaiden määrä kasvaa kolmessakymmenessä vuodessa 130,1 miljoonaan, mikä merkitsee 41 prosentin lisäystä nykytilanteesta. Koska toimintarajoitteet sekä hoivan ja pitkäaikaishoidon tarve kasvavat iän myötä, kuten myös terveenä ja toimintakykyisenä elettyjen elinvuosien odote, tällaista hoitoa mahdollisesti tarvitsevien ihmisten määrän odotetaan kasvavan EU:n 27 jäsenvaltiossa 30,8 miljoonasta vuonna 2019 33,7 miljoonaan vuonna 2030 ja 38,1 miljoonaan vuonna 2050. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Monet seikat ovat vaikuttaneet siihen, että elinajanodotteen pitenemiseen liittyvät haasteet tiedostetaan yhteiskunnassa entistä selvemmin. Covid-19-pandemia on aiheuttanut suuremman suhteellisen kuolleisuuden, joka on kohdistunut ennen muuta ikääntyneisiin henkilöihin ja heidän joukossaan kaikkein haavoittuvimpiin ja hoitokotien asukkaisiin. Pandemian aikana on havaittu ikääntyneisiin henkilöihin kohdistuvia ennakkoluuloja ja stereotypioita, syrjiviä päätöksiä terveydenhoitoseulonnoissa sekä implisiittistä tai suoranaista kyseenalaistusta siitä, mikä on tämän väestönosan arvo ja panos yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

3.12

| 3.12.1 | Myös vääristynyt ajattelutapa nuorten ja ”vanhusten” intressien välisestä väitetystä ristiriidasta on saanut enemmän sijaa julkisessa keskustelussa. Vanhustenhoidon mallien suunnitteluun, rakenteisiin ja toimintaan liittyvät epäkohdat ovat käyneet ilmeisiksi. Yhä enemmän halutaan painottaa laadukkaan hoidon saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta, kunnioittaa ikääntyneiden henkilöiden ihmisarvoa ja oikeuksia, säilyttää mahdollisimman pitkälle heidän kykynsä nauttia itsenäisestä elämästä ja sosiaalisesta ympäristöstään, varmistaa sosiaali- ja terveyspalvelujen välinen koordinointi ja turvata niiden rahoitus (julkisten menojen osuus Euroopan BKT:sta oli keskimäärin 1,7 prosenttia, ja sen odotetaan voivan kaksinkertaistua vuoteen 2050 mennessä, jos jäsenvaltioiden välillä tapahtuu ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä). |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | Lisäksi on ilmennyt puutteita, jotka vaikuttavat yhteen pitkäaikaishoidon peruspilariin eli hoitajiin ja alan työntekijöihin. Ala työllistää 6,4 miljoonaa ihmistä, ja sen odotetaan tarjoavan vielä 7 miljoonaa työpaikkaa lisää vuoteen 2030 mennessä. Esille on myös noussut ennennäkemättömällä tavalla ei-ammattimaisten pitkäaikaishoidon tarjoajien merkitys (ja sukupuolten välinen vinouma koko alalla) sekä tarve laajentaa tiettyjä yhteensovittamistoimia ja tämän ryhmän suojelua. Nyt on aika toimia. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.13 | Väestönkehityksen haasteiden ja mahdollisuuksien sekä tämän lausunnon sisällön kannalta merkittävänä asiana itsenäisyyden menettämisestä tai hoitoriippuvuudesta seuraavan vanhustenhoidon nouseminen yhä keskeisemmäksi kysymykseksi on vaikuttanut siihen, että EU:n toimielimet ovat laatineet tärkeitä asiakirjoja näistä haasteista sekä käsillä olevan lausunnon aiheesta. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Niitä ovat Euroopan komission esittämä vihreä kirja väestön ikääntymisestä, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma, Euroopan parlamentin päätöslauselma ”Vanha manner ikääntyy”, EU:n neuvoston selvitys ja päätelmät ikääntymisen huomioon ottamisesta julkisessa politiikassa, Euroopan komission ja sosiaalisen suojelun komitean kertomus suuntauksista, haasteista ja mahdollisuuksista ikääntyvässä yhteiskunnassa, alueiden komitean työasiakirja ”Hoitajia ja hoitoalaa koskeva tulevaisuudensuunnitelma – paikalliset ja alueelliset mahdollisuudet vastata eurooppalaiseen haasteeseen” ja ennen kaikkea komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin unionin tilaa käsittelevässä puheessaan Euroopan parlamentissa esittämä ehdotus laatia uusi eurooppalainen hoito- ja hoivastrategia. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kriisi on osoittanut, että aiheeseen on perehdyttävä paremmin kaikkialla unionissa. Ikääntyneistä henkilöistä ei ole saatavilla riittävästi tilastotietoja. Tarvitaan parempi yhteinen käsitys sosiaalisen suojelun malleista ja hoitomalleista, jotka poikkeavat toisistaan suuresti eri jäsenvaltioissa. Olisi hyvä kerätä ja levittää hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä, ja olisi tutkittava hoidosta riippuvaisiin vanhuksiin kohdistuvaa syrjintää ja väkivaltaa ja ehkäistävä sitä. Lyhyesti sanottuna asiaintilaa on seurattava yksityiskohtaisesti ja jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | Tässä yhteydessä on syytä mainita, että käsillä olevan lausunnon tavoitetta analysoida ja vertailla tilannetta eri maissa on käsitelty useissa tutkimuksissa ja raporteissa. Muun muassa Euroopan komissio ja sosiaalisen suojelun komitea antoivat raporttinsa hiljattain, ennen tämän lausunnon laatimista. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | Näissä raporteissa tarkastellaan hoitomallien moninaisuutta ja jäsenvaltioiden erilaisia tilanteita, mutta myös tuodaan esiin kokemuksia, jotka mahdollistavat opiksi ottamisen toisilta. Luettelo ei ole tyhjentävä, mutta ainakin seuraavat voidaan mainita: i) yleinen toive kotona tai kodinomaisessa ympäristössä annettavasta hoidosta, ii) sosiaali- ja terveyspalvelujen välisen koordinoinnin parantamisen tarve, iii) hoitohenkilöstön keskeinen rooli ja tarve tunnustaa tämän roolin eri näkökohdat, mukaan lukien pimeän työn ilmaantuminen, iv) hoitotarpeiden riittämätön kattaminen, v) kiireellinen tarve saada aikaan ratkaisu siihen, että on löydettävä riittävä, realistinen ja pysyvä rahoitus, vi) velvollisuus välttää osittaisia ja sellaisia lähestymistapoja, jotka ovat ristiriidassa ikääntyneiden henkilöiden aseman tunnustamisen ja ihmisarvon kanssa, vii) tarve tuoda paremmin esille omaishoitajien rooli ja heille annettavan tunnustuksen, suojelun ja tuen lisääminen, viii) ikääntyneitä henkilöitä koskevien tilastotietojen ja sosiologisten tietojen riittämättömyys, ix) tarve käsitellä analyysissä kotiin tarjottavia hoitopalveluja ja kotona annettavaa hoitoa, x) vanhustenhoitoon liittyvien eri näkökohtien välinen vuorovaikutus, xi) sukupuoliulottuvuus, joka on tällä alalla merkittävä kysymys, xii) tarve laatia hoitomalleja koskevia toimintakäytäntöjä, arviointijärjestelmiä ja sääntelytoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | Pandemia on osaltaan tuonut esiin puutteita vanhustenhoitomalleissa, joko vanhainkotien, kotihoitopalvelujen tai omaisten tai yksityisten hoitajien antaman hoidon yhteydessä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Nämä puutteet ilmenevät seuraavasti: ongelmat kaikkien pääsyssä hoitoon, palvelutarjonnan monimuotoistuminen ja hajanaisuus, palvelutarjonnan puutteellinen sääntely, vaikeudet hallinnon tasojen välisessä koordinoinnissa, sosiaali- ja terveyspalvelujen niveltämiseen liittyvät ongelmat, palvelujen kasvava kaupallistuminen sekä ennaltaehkäisypolitiikkojen ja -toimenpiteiden tarve. Rakenteellisesti ne voivat johtua siitä, että erityisesti kaikkein riippuvaisimmat vanhukset on sijoitettu keskitetysti vanhainkoteihin eikä heihin sovelleta henkilökohtaisia lähestymistapoja. Toiminnallisia syitä ovat ennen kaikkea rahoituksen niukkuus, suojamateriaalien puute tai henkilöresurssien riittämättömyys, epävarmat työsuhteet, työperäiset riskit (myös mielenterveys) sekä henkilöstön koulutuksen ja ammatillisen ja työelämäaseman tunnustamisen puute. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että Euroopassa ei ole tarjolla riittävästi pitkäaikaishoitoa kaikille ikääntyneille henkilöille ja kohtuuhintaan, ja tästä kärsivät monet unionin kansalaiset. Tässä yhteydessä on ensisijaisen tärkeää kartoittaa lukumääräisesti ja ottaa huomioon ne hoitoa tarvitsevien vanhusten ryhmät, jotka eivät eri syistä sitä voi saada (paikkojen puute, kustannukset jne.). EU-27:ssä vakavista henkilökohtaisista rajoitteista kärsivistä 65-vuotiaista tai sitä vanhemmista vain joka kolmas turvautui kotihoitopalveluihin vuonna 2014. Jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun malleja olisi myös mukautettava vastaamaan näihin uusiin tarpeisiin laajasti tarjottavilla, helposti saavutettavilla, kestävillä, kohtuuhintaisilla ja laadukkailla julkisilla tai tuetuilla palveluilla. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Vanhusten hoitaminen laitoksissa kyseenalaistettiin suurelta osin jo ennen pandemiaa, ja sitä pidetään pandemian vuoksi yhä epätoivottavampana, lukuun ottamatta yksittäisiä vanhuksia, jotka eivät pysty itsenäiseen elämään tai ovat vakavasti hoidosta riippuvaisia. Laitoshoidon epäkohdista mainittakoon erityisesti suurempi tartuntariski, elämänhallinnan menettäminen, arkielämän joustamaton aikataulutus, suuri määrä profiililtaan hyvin erilaisia asukkaita, vähäinen intimiteetti (yleensä kaksi henkilöä samassa huoneessa), asukkaan tai tämän omaisten vähäinen osallistuminen laitosten hallinnon valvontaan, perhe- ja sosiaalisten suhteiden löyhtyminen, irrallisuuden tunne ja yhteisöllisestä ympäristöstä irti repiminen. On myös välttämätöntä vahvistaa näissä vanhainkodeissa asuvien vanhusten oikeuksia ja nimenomaista tahtoa huolenpitomalleilla, jotka kunnioittavat heidän ihmisarvoaan ja erityistilannettaan, erityisesti kognitiivisista ja psyykkisistä ongelmista kärsivien vanhusten tapauksessa. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kotona hoidettavien vanhusten tapauksessa on kiinnitettävä huomiota myös muun muassa kotiapupalvelujen jatkuvuuden puutteeseen, kotiin eristäytymiseen ja vaikeuksiin saada peruspalveluja. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Yleisesti ottaen pandemian aikana on havaittu stereotyyppinen ja jopa syrjivä suhtautuminen ikääntyneisiin henkilöihin, vaikka ikääntymistä ei tulisi nähdä ongelmana vaan mahdollisuutena. Useissa maissa on jätetty ilmoituksia tai nostettu oikeuskanteita kohtelusta vanhainkodeissa tai mahdollisista perusoikeuksien loukkauksista. Tämä on tuonut esiin tarpeen luoda pysyviä mekanismeja, joiden avulla tarkkaillaan ikääntyneiden henkilöiden hyvinvointia ja oikeuksia ja torjutaan tähän väestöryhmään kohdistuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Pandemian yhteydessä monissa maissa on havaittu merkittäviä hoitohenkilöstöön liittyviä epäkohtia, kuten 1) henkilöstön puute, määräaikaisten ja osa-aikaisten sopimusten suuri prosenttiosuus, henkilöstön suuri vaihtuvuus, alhaiset palkat, heikko ammatillinen tunnustus, työelämän oikeuksien, kuten työttömyysturvan, puuttuminen, tietyissä tapauksissa se, ettei covid-19-tartuntaa tunnustettu työperäiseksi sairaudeksi, eräissä maissa usein vailla sosiaalisia oikeuksia ja sosiaaliturvaa olevien sopimuksettomien työntekijöiden merkittävä osuus sekä 2) hoitajien koulutuksen ja pätevöitymisen puute (vanhustenhoitajat, kotihoitopalvelun hoitajat tai apulaishoitajat), vaikka näiden vastuulla on valtaosa laitoshoidon ja kotihoidon palveluista (2). |
| --- | --- |

3.22

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Huomautettakoon, että kun tässä lausunnossa puhutaan ”hoidosta”, tällöin tarkoitetaan kaiken tyyppistä vanhustenhoitoa. Toisinaan käsitteestä voi syntyä sekaannusta kielelliseen tulkintaan liittyvistä syistä. Esimerkiksi ranskan kielen ilmauksella ”soin” tarkoitetaan ensisijaisesti terveydenhoitoa, kun taas englannin kielen ilmauksella ”care” viitataan kaiken tyyppiseen hoitoon, mukaan lukien vanhusten tukeminen ja avustaminen muun muassa keskustelemalla heidän kanssaan, auttamalla ulkoilussa, liikkumisessa, ostosten tekemisessä, siivouksessa, kodinhoitotöissä (esimerkiksi ruoanlaitossa) ja pukeutumisessa. Termiä ”hoito” käytetään lausuntoluonnoksessa nimenomaan tässä kattavassa merkityksessä, ja siihen sisältyy näin tuen käsite.

1

(2)  Asiakokonaisuuteen SOC/687 kuuluvan lausunnon liite (vain englanniksi).

2

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Oikeusvaltioperiaate ja elpymisrahasto”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 194/05)

| Esittelijä: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christian BÄUMLER

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | Oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 204/14/18 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

204/14/18

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) painottaa, että Euroopan unionin perustana ovat sellaiset arvot kuin ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että näiden arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on olennaisen tärkeää sekä EU:n kansalaisten kannalta että Euroopan unionin selviytymisen kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pyrkii siihen, että Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio määräävät kovia ja vakuuttavasti varoittavia seuraamuksia, jos oikeusvaltioperiaatteen toteutumisessa on järjestelmällisiä puutteita, jotka vaarantavat Euroopan unionin talousarvion. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää äärimmäisen tärkeänä, että jäsenvaltiot tuovat esittämissään elpymisohjelmissa esiin, millaisin toimenpitein ne aikovat vahvistaa oikeusvaltiota. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK vaatii, että kaikkiin EU:n talousarviosta tuettaviin ohjelmiin sovelletaan lainsäädännön mukaisia avoimuutta ja tiedonvälityksen vapautta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on sitä mieltä, että EU:n syyttäjänvirastoa koskevaan tiiviimpään yhteistyöhön osallistumisen olisi oltava edellytys unionin talousarviosta rahoitettaviin ohjelmiin osallistumiselle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa kehittämään Euroopan petostentorjuntavirastoa OLAFia edelleen ja tekemään siitä oikeusvaltioperiaatetta ja hallinnon tehokkuutta käsittelevän viraston. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK lähtee siitä, että oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltioissa vaikuttavat haitallisesti EU:n talousarvioon, ja katsoo, että tältä osin olisi sovellettava käännettyä todistustaakkaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa EU:ta suojelemaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta puolustavia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita asiattomalta vaikuttamiselta ja tukemaan niiden rahoitusta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa ”Minun EU:ni, minun oikeuteni” -kampanjan, jossa kannustetaan unioninlaajuiseen vuoropuheluun oikeusvaltioperiaatteen merkityksestä. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

Ehdotuksen tausta

| 2.1 | Euroopan unionin perustana ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 2 artiklassa luetellut arvot. Niihin kuuluvat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Lisäksi eurooppalaiselle yhteiskunnalle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Näiden arvojen kunnioittaminen on olennaisen tärkeää kaikkien EU:n kansalaisten kannalta. Euroopan unioni on Euroopan historian ja erityisesti maailmansotien aikaisten ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten vuoksi antanut suojelulupauksen ja sitoutunut turvaamaan rauhan Euroopassa ja suojelemaan kaikkien kansalaistensa perusoikeuksia. Näin ollen sen tehtävänä on puuttua näiden arvojen järjestelmällisiin loukkauksiin ja tehdä niistä loppu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Näiden arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on myös edellytys nykymuotoisen Euroopan unionin olemassaololle: Euroopan unioni toimii oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti vain, jos kaikki jäsenvaltiot täyttävät oikeusvaltiota koskevat vaatimukset. Ainoastaan näin voidaan varmistaa, että unionin toimintapolitiikkojen toteuttaminen on asianmukaista kaikissa jäsenvaltioissa, ja tämä pätee yhtä lailla EU:n talousarviosta maksettaviin menoihin. Lisäksi jäsenvaltioiden oikeuslaitosten ja hallintotahojen välinen yhteistyö perustuu keskinäiseen luottamukseen siitä, että kaikki jäsenvaltiot jakavat yhteiset arvot ja toimivat käytännössä niiden mukaisesti. Vain tältä pohjalta jäsenvaltioiden hallintoelimet ja oikeusviranomaiset voivat tehdä rajatylittävää yhteistyötä ja tunnustaa ja panna täytäntöön toisessa jäsenvaltiossa tehtyjä päätöksiä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ei myöskään pidä aliarvioida näiden arvojen, etenkään oikeusvaltion, merkitystä Euroopan unionin kestäväpohjaiselle talouskehitykselle. Luottamus oikeusjärjestelmään kokonaisuudessaan on investointivarmuuden takaamisen, kilpailusääntöjen noudattamisen ja muun taloudellisen sääntelyn ohella nimittäin ratkaisevan tärkeä tekijä yksityisten investointien ja rajatylittävän kaupan kannalta. Euroopan sisämarkkinoiden kestävä elpyminen covid-19-pandemian taloudellisista seurauksista edellyttääkin paitsi elpymisrahaston kaltaisia erityisiä tukitoimia myös eurooppalaisten arvojen ja eritoten oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisäksi oikeusvaltio ja muut SEU-sopimuksen 2 artiklassa mainitut arvot ovat osa Euroopan unionin omaa identiteettiä. Oikeusvaltioperiaate kuuluu erottamattomasti demokraattiseen ja moniarvoiseen eurooppalaiseen yhteiskuntaan, joka on yksi unionin perustamisen yhteydessä annetuista lupauksista. Oikeusvaltioperiaatteen merkitys ulottuu kuitenkin myös unionin rajojen ulkopuolelle. Unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikka pohjaa pitkälti SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin ja oikeusvaltioperiaatteeseen. Euroopan unioni ajaa ulkopolitiikassaan oikeuksiin ja arvoihin perustuvaa maailmanjärjestystä, mutta se voi jatkaa tällä linjalla uskottavasti vain, jos se itse ja kaikki sen jäsenvaltiot täyttävät nämä vaatimukset. Myös unionin yhdentymisvoima ja maailmanlaajuinen vetovoima perustuvat ratkaisevasti kyseisten arvojen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n toimielimet ovat korostaneet SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisten arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen merkitystä kerta toisensa jälkeen lukuisissa lausunnoissaan ja säädöksissään. Muiden seuraamusmekanismien, erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 263 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn, lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092 (2) antaa nyt mahdollisuuden määrätä taloudellisia seuraamuksia oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta. Tämän on ensisijaisesti määrä suojata unionin talousarviota, mutta se voi osaltaan myös parantaa yleisesti oikeusvaltion suojelua kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi asetuksen on tarkoitus vahvistaa unionin uskottavuutta ja siten helpottaa investointeja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti tämän uuden asetuksen käyttöönottoon. Sen avulla paitsi suojellaan oikeusvaltiota ja unionin taloudellisia etuja myös edistetään Euroopan unionin sisäisten varainsiirtojen ja erityisesti elpymisrahaston yhteiskunnallista hyväksyntää kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksen tehokkuuden kannalta on kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että se pannaan täytäntöön käytännössä ja että oikeusvaltioperiaatteen rikkomisista, jotka samalla vaarantavat unionin talousarvion, määrätään ripeästi mittavia seuraamuksia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Asetukseen perustuva uudenlainen valvonta koskee erityisesti oikeusvaltioperiaatteen noudattamista varojen myöntämisen edellytyksenä, ja komission olisi sen lisäksi hoidettava edelleen kaikilta osin myös EU:n talousarvion valvontaan liittyvät yleiset tehtävänsä ja tarvittaessa tiukennettava otteitaan. Unionin varojen väärinkäyttö vahingoittaa EU:n ohjelmia ja unionin imagoa, vaikka syynä ei olisikaan oikeusvaltioperiaatteen puutteellinen noudattaminen. Lisäksi komission olisi varmistettava, että EU:n kansalaiset ovat paremmin perillä siitä, mitä hankkeita unioni käytännössä (yhteis)rahoittaa ruohonjuuritasolla. Tätä varten olisi myös mukautettava säännöksiä, jotka koskevat avoimuutta ja yleisölle suunnattua tiedotusta, esimerkiksi rakennushankkeista kertovia kylttejä ja verkossa saatavilla olevaa tietoa, ja tuotava EU:n osallistumista selvemmin esiin. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleiset kehotukset

| 3.1 | ETSK kehottaa soveltamaan uutta asetusta tiukasti kaikilla talousarvion kannalta merkityksellisillä aloilla. Jotta komissio pystyy hoitamaan sille asetuksessa ja perussopimuksissa annetut valvontatehtävät, sen on osoitettava tähän asianmukaiset henkilöresurssit ja määrärahat ja ryhdyttävä johdonmukaisesti toimenpiteisiin mahdollisia rikkomisia koskevien viitteiden pohjalta. Komission on sovellettava toiminnassaan täysin objektiivisia kriteereitä ja tutkittava rikkomistapaukset samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi komission olisi valvottava tarkemmin myös sitä, että EU-ohjelmien toteuttaminen kolmansissa maissa on moitteetonta, ja sovellettava etenkin ehdokasmaihin samoja kriteereitä kuin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komission ja jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, ettei unionin talousarviosta suoriteta maksuja, jos varojen käyttöä ei voida aukottomasti todentaa. Kaikkiin unionin talousarviosta suoritettavien maksujen vastaanottajiin on niiden julkis- tai yksityisoikeudellisesta organisaatiomuodosta riippumatta sovellettava asianmukaisia avoimuussääntöjä. Jäsenvaltioiden ja komission olisi pidettävä kansalaisyhteiskunta kattavasti ajan tasalla varojen käytöstä ja kuultava sitä varainkäytön mahdollisista parannuksista. Talousarviota suunniteltaessa ja toteutettaessa on noudatettava avointa menettelyä ja järjestettävä kuulemisia, joissa jäsenvaltioiden tulee antaa myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esittää näkemyksiään. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jos jäsenvaltioissa ilmenee järjestelmällisiä oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyviä puutteita, jotka samalla vaarantavat unionin talousarvion, on erityisesti komission reagoitava asiaan hyvissä ajoin ja ripeästi. Tämä on ainoa tapa varmistaa, että väärät kehityssuuntaukset havaitaan ja saadaan pysäytettyä jo varhaisessa vaiheessa. Lisäksi rikkomisista on määrättävä varoittavia rangaistuksia, langettaahan komissio muillakin aloilla, esimerkiksi kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan yhteydessä, huomattavia taloudellisia seuraamuksia unionin oikeuden noudattamisen turvaamiseksi. Oikeusvaltioperiaatteen ja unionin talousarvion suojelemisen perusluonteisen merkityksen vuoksi komission ja neuvoston on määrättävä kovia ja varoittavia seuraamuksia yhtä lailla näilläkin aloilla. Jos asetusta (EU, Euratom) 2020/2092 uudistetaan, siihen olisi myös sisällytettävä suorasanainen säännös asiasta. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa koordinoimaan toimintaansa tiiviisti Euroopan parlamentin kanssa ja antamaan parlamentille asetuksen mahdollisen tulevan uudistuksen yhteydessä samat menettelylliset oikeudet kuin neuvostolla on. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltiossa haittaavat tai ainakin vakavasti uhkaavat aina myös EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttamista ja siten unionin talousarvion suojaamista. Jos jäsenvaltiossa havaitaan tällaisia puutteita, sillä olisikin oltava todistustaakka siitä, että EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttaminen ja unionin talousarvion suojaaminen on turvattu. ETSK kehottaa selventämään tätä asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jos oikeusvaltioperiaatetta rikotaan järjestelmällisesti, komission, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädettyjen mahdollisuuksien lisäksi turvauduttava kaikkiin muihinkin käytettävissään oleviin seuraamusmekanismeihin. Näihin kuuluvat erityisesti SEUT-sopimuksen 263 artiklan mukainen rikkomusmenettely ja SEU-sopimuksen 7 artiklan mukainen menettely. Edellä mainittujen EU:n toimielinten olisi myös näitä menettelyjä soveltaessaan huolehdittava siitä, että ne toteutetaan mahdollisimman ripeästi, ja pyrittävä vakuuttavasti varoittaviin seuraamuksiin. Komission olisi ennen kaikkea annettava viipymättä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamista koskevat suuntaviivat, jotta oikeusvaltion periaatteiden rikkomisiin voidaan reagoida nopeasti. Suuntaviivoissa komission olisi erityisesti määriteltävä, millä edellytyksillä se pitää taloudellista seuraamusta tarpeellisena ja millaiset taloudelliset seuraamukset ovat sen mielestä asianmukaisia, sekä vahvistettava edellytykset, joiden täyttyessä se käynnistää lisäksi SEUT-sopimuksen 263 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn tai SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisen menettelyn. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lisäksi Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi edelleen käytävä jatkuvaa oikeusvaltiovuoropuhelua kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja tuotava oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset selkeästi julki. EU:n toimielinten olisi tehtävä entistä tiiviimpää yhteistyötä oikeusvaltion periaatteiden edistämiseksi ja tutkittava mahdollisia uusia tapoja oikeusvaltion suojelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityiset kehotukset

| 4.1 | ETSK pahoittelee elpymisrahastoon liittyen, että Euroopan komission päätöksissä, joissa arvioidaan jäsenvaltioiden ohjelmia, kiinnitetään vain vähän huomiota oikeusvaltioperiaatteen perusluonteiseen merkitykseen. Kuten edellä on selitetty, oikeusvaltioperiaate on ratkaisevan tärkeä Euroopan unionin kestäväpohjaisen talouskehityksen kannalta ja se on näin ollen otettava asianmukaisesti huomioon elpymisrahaston yhteydessä. Ei siis riitä, että komissio perustaa arviointinsa pitkälti esimerkiksi eurooppalaisessa ohjausjaksossa käytettäviin taloudellisiin indikaattoreihin. Kuten ETSK on jo esittänyt, komission olisi eurooppalaisen ohjausjaksonkin yhteydessä kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota oikeusvaltioperiaatteen merkitykseen kestävän talouskehityksen kannalta ja otettava asianmukaiset indikaattorit käyttöön (3). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden tähän mennessä esittämät ohjelmat sisältävät liian vähän aloitteita oikeusvaltion vahvistamiseksi. Esimerkiksi Italian, Kroatian ja Tšekin ohjelmiin sisältyy yksittäisiä oikeusvaltioon liittyviä aloitteita, kuten toimenpiteitä korruption torjumiseksi ja oikeusviranomaisten tehokkuuden lisäämiseksi. Kokonaisuudessaan ja kaikki jäsenvaltiot huomioon ottaen tämä ei ETSK:n mielestä kuitenkaan riitä, kun ajatellaan oikeusvaltioperiaatteen perusluonteista merkitystä. ETSK pitääkin äärimmäisen tärkeänä, että kaikki jäsenvaltiot tuovat kansallisissa ohjelmissaan esiin, millaisin toimenpitein ne aikovat oikeusvaltiota vahvistaa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lisäksi ETSK kehottaa jatkamaan unionin talousarvion toteuttamiseen liittyvien vaatimusten kehittämistä, asetus (EU, Euratom) 2020/2092 mukaan lukien. Esimerkiksi kaikkiin unionin talousarviosta tuettaviin ohjelmiin olisi tulevaisuudessa sovellettava pitkälle menevää kansallista lainsäädäntöä avoimuudesta ja tiedonvälityksen vapaudesta, jotta lehdistöllä, valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla ja kansalaisyhteiskunnalla olisi laajat mahdollisuudet saada tietoa vaivattomasti. Tästä voidaan poiketa vain, jos se on kansallisten turvallisuusetujen vuoksi aivan välttämätöntä. Euroopan komission olisi tarkkailtava jatkuvasti näiden tiedonvälityksen vapautta koskevien kansallisten lakien toimivuutta ja tehtävä tarvittaessa muutosehdotuksia ottaen huomioon myös esimerkiksi Euroopan parlamentin ja ETSK:n lausunnot. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on tyytyväinen Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen, sillä se edistää merkittävästi unionin taloudellisten etujen suojaamista ja rajatylittäviin rikoksiin liittyviä syytetoimia. ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan syyttäjänvirastolla on jo nyt ehkäisevä vaikutus ja että se auttaa pitkällä aikavälillä tehostamaan rajatylittävää syytteen nostamista ja ajamista huomattavasti. Näistä syistä ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ottamaan osaa Euroopan syyttäjänvirastoa koskevaan tiiviimpään yhteistyöhön ja katsoo, että yhteistyöhön osallistumisen olisi oltava edellytys EU:n rahoittamiin ohjelmiin osallistumiselle. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Hiljattain perustettu Euroopan syyttäjänvirasto ottaa hoitaakseen tehtävät, jotka ovat tähän asti kuuluneet Euroopan petostentorjuntavirastolle OLAFille. ETSK kehottaakin kehittämään OLAFia edelleen ja tekemään siitä oikeusvaltioperiaatetta ja hallinnon tehokkuutta käsittelevän eurooppalaisen viraston. Tämän uuden viraston olisi jatkuvasti tarkkailtava oikeusvaltiotilannetta jäsenvaltioissa yleensä ja annettava Euroopan parlamentille, Euroopan unionin neuvostolle ja Euroopan komissiolle tältä pohjalta neuvoja asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisessa. Lisäksi sen olisi annettava yleisiä suosituksia oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen ja hallinnon tehostamiseksi jäsenvaltioissa ja siten tuettava sekä jäsenvaltioita että niiden hallintotahoja. Jos jäsenvaltiot eivät noudata viraston antamia tärkeitä suosituksia, niitä olisi vaadittava perustelemaan asia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan komission olisi myös kehitettävä uusia aloitteita oikeusvaltioperiaatteen ja eurooppalaisten perusoikeuksien kunnioittamisen vahvistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Olisi esimerkiksi käynnistettävä tai laajennettava jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten sekä erityisesti oikeusvaltioperiaatetta ja perus- ja ihmisoikeuksia puolustavien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden henkilöstölle tarkoitettuja vaihto-ohjelmia vaikkapa Erasmus+-ohjelmaa hyödyntäen, jotta voidaan vahvistaa ja kehittää edelleen yhteistä käsitystä eurooppalaisesta oikeusvaltioperiaatteesta. Näin ollen Euroopan unionin olisi lisättävä näille jäsenvaltioiden oikeuslaitosten jäsenille suunnattujen vapaaehtoisten ja rajatylittävien täydennyskoulutusohjelmien rahoitusta, ja myös oikeusvaltioperiaatetta ja perus- ja ihmisoikeuksia puolustavien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden koulutusohjelmia olisi tuettava. Tavoitteena olisi oltava sellaisen eurooppalaisen oikeusvaltioperiaatteen edistäminen, jossa otetaan huomioon paitsi se, että kullakin jäsenvaltiolla on omat oikeusperinteensä, myös se, että yhteiset vähimmäisvaatimukset sitovat kaikkia jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK:n mielestä kansalaisyhteiskunnalla on erityisen tärkeä merkitys oikeusvaltion suojelemisessa ja siksi sillä on myös asiaankuuluva vastuu. Jotta oikeusvaltioperiaatteen toteutumista kaikissa jäsenvaltioissa voitaisiin tehostaa, komission olisikin käynnistettävä uusi ohjelma ja annettava sen kautta enemmän tukea sellaisille kansalaisyhteiskunnan foorumeille, jotka keskittyvät ennen muuta oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseen jäsenvaltioissa, sekä vastaaville koulutusohjelmille (4). EU:n olisi ohjelman puitteissa tuettava valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden rahoittamista. On varmistettava, että tällaiset organisaatiot ovat suojassa poliittisten päättäjien, lobbaajien ja muiden toimijoiden harjoittamalta asiattomalta vaikuttamiselta ja muunlaiselta riippumattomuuteen kajoamiselta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Lisäksi Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston, Euroopan parlamentin ja ETSK:n olisi myös parannettava kaikkien EU:n kansalaisten tietoisuutta eurooppalaisten arvojen, erityisesti oikeusvaltion, merkityksestä. Unioni tarvitsee viestintästrategian, jossa oikeusvaltion käsite yhdistetään käytännön elämään. Tätä varten edellä mainittujen EU:n toimielinten olisi yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa käynnistettävä kaikille väestöryhmille suunnattu oikeusvaltioperiaatteen merkitystä käsittelevä ”Minun EU:ni, minun oikeuteni” -kampanja, jossa annetaan perustietoa oikeusvaltioperiaatteesta kaikille ymmärrettävällä tavalla ja kannustetaan EU:n laajuiseen vuoropuheluun (5). |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 20. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  SEU-sopimuksen 2 artikla.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

2

(3)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Oikeusvaltioperiaate ja sen vaikutukset talouskasvuun”, asiakokonaisuus ECO/511 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 16), kohta 7.1 ja sitä seuraava kohta, ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa”, asiakokonaisuus SOC/627 (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39), kohta 4.1 ja sitä seuraavat kohdat.

3

(4)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa”, asiakokonaisuus SOC/627, kohta 3.9 ja sitä seuraavat kohdat, ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma”, asiakokonaisuus SOC/672 (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 56), kohta 6.2.1 ja sitä seuraava kohta.

4

(5)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittamisesta unionissa”, asiakokonaisuus SOC/627, kohta 3.19, ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma”, asiakokonaisuus SOC/672, kohta 4.3.2.

5

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

Esittäjä:

TEDER Reet

SOC/692 – Oikeusvaltioperiaate ja elpymisrahasto

Kohta 3.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltiossa haittaavat tai ainakin vakavasti uhkaavat aina myös EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttamista ja siten unionin talousarvion suojaamista. Jos jäsenvaltiossa havaitaan tällaisia puutteita,
  sillä
  olisikin
  oltava todistustaakka siitä, että
  EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttaminen ja unionin talousarvion suojaaminen
  on turvattu
  . ETSK
  kehottaa selventämään
  tätä asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092. | ETSK katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltiossa haittaavat tai ainakin vakavasti uhkaavat aina myös EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttamista ja siten unionin talousarvion suojaamista. Jos jäsenvaltiossa havaitaan tällaisia puutteita,
  se
  olisikin
  velvoitettava tekemään kaikin tavoin yhteistyötä rikkomusten selvittämiseksi ja puutteiden korjaamiseksi, jotta voidaan turvata
  EU:n rahoittamien ohjelmien
  asianmukainen
  toteuttaminen ja unionin talousarvion suojaaminen. ETSK
  suosittaa, että
  tätä
  selvennetään
  asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltiossa haittaavat tai ainakin vakavasti uhkaavat aina myös EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttamista ja siten unionin talousarvion suojaamista. Jos jäsenvaltiossa havaitaan tällaisia puutteita,
  sillä
  olisikin
  oltava todistustaakka siitä, että
  EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttaminen ja unionin talousarvion suojaaminen
  on turvattu
  . ETSK
  kehottaa selventämään
  tätä asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092.

ETSK katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät järjestelmälliset puutteet jäsenvaltiossa haittaavat tai ainakin vakavasti uhkaavat aina myös EU:n rahoittamien ohjelmien toteuttamista ja siten unionin talousarvion suojaamista. Jos jäsenvaltiossa havaitaan tällaisia puutteita,
  se
  olisikin
  velvoitettava tekemään kaikin tavoin yhteistyötä rikkomusten selvittämiseksi ja puutteiden korjaamiseksi, jotta voidaan turvata
  EU:n rahoittamien ohjelmien
  asianmukainen
  toteuttaminen ja unionin talousarvion suojaaminen. ETSK
  suosittaa, että
  tätä
  selvennetään
  asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092.

Perustelu

Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on turvattava lainmukaisin keinoin. Todistustaakka on nykymuodossaan yksi tärkeimmistä laillisuuden perusperiaatteista. Sen muuttaminen tai kääntäminen voisi muodostaa erittäin vaarallisen ennakkotapauksen ja heikentää oikeusvaltion perustaa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 41 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 65 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

41

Vastaan:

65

Pidättyi äänestämästä:

13

MUUTOSEHDOTUS 2

Esittäjä:

TEDER Reet

SOC/692 – Oikeusvaltioperiaate ja elpymisrahasto

Kohta 1.6

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK lähtee siitä, että oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyvät
  järjestelmälliset
  puutteet jäsenvaltioissa vaikuttavat haitallisesti EU:n talousarvioon, ja
  katsoo, että tältä osin olisi sovellettava käännettyä todistustaakkaa
  . | ETSK lähtee siitä, että oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyvät puutteet jäsenvaltioissa vaikuttavat haitallisesti EU:n talousarvioon, ja
  kehottaa korjaamaan puutteet kohdennetusti ja noudattamaan tarkkaan lainmukaisuutta EU:n rahoittamien ohjelmien toteutuksessa ja unionin talousarvion suojaamisessa
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK lähtee siitä, että oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyvät
  järjestelmälliset
  puutteet jäsenvaltioissa vaikuttavat haitallisesti EU:n talousarvioon, ja
  katsoo, että tältä osin olisi sovellettava käännettyä todistustaakkaa
  .

ETSK lähtee siitä, että oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyvät puutteet jäsenvaltioissa vaikuttavat haitallisesti EU:n talousarvioon, ja
  kehottaa korjaamaan puutteet kohdennetusti ja noudattamaan tarkkaan lainmukaisuutta EU:n rahoittamien ohjelmien toteutuksessa ja unionin talousarvion suojaamisessa
  .

Perustelu

Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on turvattava lainmukaisin keinoin. Todistustaakka on nykymuodossaan yksi tärkeimmistä laillisuuden perusperiaatteista. Sen muuttaminen tai kääntäminen voisi muodostaa erittäin vaarallisen ennakkotapauksen ja heikentää oikeusvaltion perustaa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 72 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 141 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

72

Vastaan:

141

Pidättyi äänestämästä:

18

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten tietyt teolliset ekosysteemit voivat edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja eurooppalaisten hyvinvointia?”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/06)

| Esittelijä: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Sandra PARTHIE

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 244/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

244/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Jotta Euroopan taloudet pysyisivät maailmanlaajuisesti kilpailukykyisinä, yritysten on monilla eri aloilla sopeuduttava uusiin kilpailijoihin maailmanmarkkinoilla, uudistettava liiketoimintamallejaan ja arvioitava uudelleen toimitusketjujaan. Tästä johtuva muutos on rakenteisiin käyvä ja tietyissä tapauksissa jopa murroksellinen paitsi liikeyritysten myös ihmisten ja heidän työolojensa ja -ehtojensa kannalta. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa ”ketään ei unohdeta” -periaatetta ja kehottaa käymään vuoropuhelua kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa tämän rakenteellisen muutoksen hallinnasta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Avoimuus kaupankäynnille, investoinneille ja muille kansainvälisen yhteistyön muodoille on EU:lle vahvuus sekä kasvun ja hyvinvoinnin lähde. ETSK kannattaa EU:n pyrkimystä ottaa suurempi vastuu omasta turvallisuudestaan, vähentää yksipuolista riippuvuutta kriittisillä aloilla ja vahvistaa valmiuksiaan asettaa ja panna täytäntöön omat ensisijaiset tavoitteensa sekä parantaa tilannettaan taloudellisen kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn osalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jotta voidaan vähentää strategisten tai pysyväisluonteisten vajeiden riskiä, lisätä monipuolisuutta, suojella teollis- ja tekijänoikeuksia sekä varmistaa sääntöpohjainen ja oikeudenmukainen kilpailu jäsenvaltioiden kesken sekä muiden globaalien kumppaneiden kanssa, on välttämätöntä toimia Euroopan unionin tasolla sääntelemällä ja asettamalla normeja harjoittamatta kuitenkaan protektionismia. EU:n on kyettävä yksilöimään kansainvälisissä ja globaaleissa liittoumissaan kaikkialla arvo- ja toimitusketjuissa tapahtuvat ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin sekä ihmisten ja ympäristön terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvat loukkaukset. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Valmistusteollisuuden perustan vahvistamiseksi ETSK suosittaa, että EU kasvattaa tutkimus-, kehitys- ja innovointivarainkäyttöään ja muita asiaan liittyviä rahoitusvälineitä, kuten alueidenvälisen innovoinnin investointivälinettä (1), ja tuo sen vähintään samalle tasolle kuin maailman muut alueet, jotta voidaan mahdollistaa kipeästi kaivattu innovointi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lisäksi ETSK suosittaa, että Euroopan uutta osaamisohjelmaa mukautetaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin. Teollisiin ekosysteemeihin perustuvan lähestymistavan pitäisi myös lisätä EU:n kansalaisten hyvinvointia laadukkaiden työpaikkojen, palkkauksen ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien muodossa. ETSK korostaa tässä yhteydessä tukevansa Euroopan osaamissopimusta, joka on ratkaisevan tärkeä tekijä pitkän aikavälin työllisyysnäkymien varmistamiseksi Euroopan unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että on tärkeää aikaansaada ylöspäin suuntautuvaa EU:n talouksien tosiasiallista lähentymistä, erityisesti tuottavuuden, sosiaalinormien, työterveyden ja -turvallisuuden sekä ympäristöystävällisen tuotannon osalta. Euroopan sisämarkkinoiden kilpailukyky riippuu suurelta osin kaikkien kansantalouksien kehittämisestä ja niiden täyden potentiaalin hyödyntämisestä, sillä ne ovat edelleen hyvin eri tasoilla ja edellyttävät näin ollen erilaisia ja kohdennettuja toimintapolitiikkoja. Tavoitteena olisi oltava jäsenvaltioiden keskuudessa vallitsevien taloudellisten erojen poistaminen. Investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja uusiin teknologioihin ovat ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta hyvinvoinnista saataisiin tasapainoinen näkymä, ETSK yhtyy OECD:n arvioon siitä, että tarvitaan monipuolisia mittaristoja, jotka kuvastavat ihmisille tärkeitä asioita ja kattavat laaja-alaisia tuotoslohkoja, kuten ihmisten tulot, terveyden, sosiaaliset yhteydet, turvallisuuden ja ympäristön. On katsottava maiden keskiarvoja syvemmälle, jotta ymmärretään paitsi se, onko elämä muuttumassa paremmaksi, myös se, keiden elämästä tällöin on kyse. Lisäksi on mitattava tämänhetkisen hyvinvoinnin lisäksi myös niitä voimavaroja, jotka auttavat ylläpitämään hyvinvointia tulevaisuudessa. On myös syytä todeta, että ihmiset voivat kokea rakenteisiin käyvän muutoksen uhkaavaksi taloudellisen analyysin tuloksista huolimatta. Populististen puolueiden kannatuksen lisääntyminen eri puolilla EU:ta käydyissä vaaleissa ja myös brexit-äänestystulos voidaan johtaa siihen, että äänestäjät tuntevat menettäneensä globalisaation myötä vaikutusmahdollisuutensa sekä omaa elämäänsä koskevien päätösten hallinnan. Tilastot eivät muuta tätä tosiasiaa. Poliittisten päättäjien on otettava työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot paljon laajemmin mukaan epäkohtien ja sosiaalisia ongelmia koskevien pelkojen käsittelemiseen sekä ratkaisujen muokkaamiseen ja täytäntöönpanoon kentällä. ETSK kannattaa avoimempaa ja osallistumissuuntautuneempaa yritysten kestävää hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä työntekijöille tiedottamista ja työntekijöiden kuulemista ja osallistumista yrityksissä. |
| --- | --- |

1.7

2.   Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus

| 2.1 | ETSK kiinnittää huomiota 1. ja 2. lokakuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan strategisen riippumattomuuden käsite on keskeinen osa sisämarkkinoita, teollisuuspolitiikkaa ja digitaalialaa. ETSK korostaa myös 13. marraskuuta 2020 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmiä, joiden mukaan tähän sisältyy strategisten riippuvuussuhteiden yksilöiminen ja vähentäminen sekä häiriönsietokyvyn kasvattaminen herkimmissä teollisissa ekosysteemeissä ja tietyillä aloilla, kuten terveysalalla, puolustusteollisuudessa, avaruusalalla, digitaali- ja energiateollisuudessa sekä liikkumispalveluiden ja kriittisten raaka-aineiden alalla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Avoimen strategisen riippumattomuuden tavoitteita ovat vakaus, eurooppalaisten normien yleistäminen ja EU:n arvojen edistäminen. Ne kuvastuvat useissa viimeaikaisissa aloitteissa, kuten helmikuussa 2020 annetussa tiedonannossa Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta, maaliskuussa 2020 annetussa tiedonannossa suorista ulkomaisista sijoituksista (ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskeva asetus), vuonna 2019 hyväksytyssä EU:n ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismissa, joka oli täydessä toiminnassa lokakuussa 2020, marraskuussa 2020 hyväksytyssä datastrategiassa, helmikuussa 2021 toteutetussa avointa strategista riippumattomuutta koskevassa kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa ja meneillään olevassa pakottamistoimien vastaisen välineen valmistelussa. Myös heinäkuussa 2021 julkaistu ehdotus asetukseksi hiilirajamekanismista (Carbon Border Adjustment Mechanism, CBAM) on yksi esimerkki ympäristöasioita koskevan tietoisuuden lisääntymisestä EU:ssa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuonna 2000 hyväksytyn Lissabonin strategian tavoitteena oli, että EU:sta tulisi osaamistalous ja -yhteiskunta. Strategian yhteydessä otettiin käyttöön määrällisiä indikaattoreita ja vahvistettiin uudelleen tarve tukea ihmisiä elinikäisen oppimisen uralla. Euroopan osaamissopimus on olennaisen tärkeä apu koulutuksen, asiantuntemuksen ja taitotiedon kannalta, sillä eräillä teollisuudenaloilla on edessään suuria muutoksia digitalisaation ja ekologisen siirtymän oloissa. Lisäksi, kuten alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevassa suunnitelmassa todetaan, tärkeimmät sidosryhmät, kuten liikeyritykset, ammattiliitot, tutkimus- ja oppilaitokset sekä viranomaiset, ovat välttämättömiä toimijoita alakohtaisten osaamistarpeiden täyttämisessä. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja alakohtaisten kumppanien työhön, esimerkkinä alakohtainen osaamisneuvosto ja eurooppalaiset alakohtaiset osaamisyhteenliittymät, jossa tavoitteena on poistaa osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus teollisuuden tarvitsemien taitojen kysynnän ja koulutuksen tarjonnan välillä (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK viittaa myös kriittisiin raaka-aineisiin liittyvää häiriönsietokykyä koskevaan komission työhön (3), jolla pyritään kartoittamaan etenemistä kohti suurempaa kestävyyttä ja turvallisuutta, ja aihepiiriä käsittelevään ETSK:n lausuntoon (4) sekä komitean tekemiin arviointeihin erilaisista teollisuuden ekosysteemeistä ja aloista (5). |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | EU perustuu avoimeen talousmalliin. Unionin osuus maailman tuonnista on 14 prosenttia ja viennistä 16 prosenttia. ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan Euroopan teollisuuspolitiikan kannalta on olennaisen tärkeää löytää keinot ja toimintatavat, joilla voidaan vähentää yksipuolista riippuvuutta muista strategisilla aloilla, teknologiasta aina elintarvikkeisiin ja terveyteen saakka. Teollisuuspolitiikan, jolla on vahva teollisuustuotantopohja, pitäisi estää häiriöiden mahdolliset kielteiset vaikutukset. Toimitusvarmuus voidaan saavuttaa myös kumppanuuksilla ”samanmielisten maiden” kanssa. Esimerkiksi EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvoston tarkoituksena on tarjota tällaisia kumppanuuksia. Jotta pystytään suojautumaan kaupan epäsymmetrioilta, ETSK kannattaa myös EU:n pyrkimyksiä ottaa käyttöön ja parantaa kaupan suojatoimia, kuten EU:n soveltamaa ulkomaisten investointien seurantamekanismia (6), EU:n omaksumaa kansainvälisten julkisten hankintojen välinettä (7) ja asetusta, jolla puututaan ulkomaisten tukien sisämarkkinoilla aiheuttamiin vääristymiin ja jota Euroopan komissio ehdotti toukokuussa 2021 (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komission suorittama strategisten riippuvuussuhteiden alhaalta ylöspäin etenevä analyysi osoittaa, että herkimpien ekosysteemien riippuvuudet muodostavat vain 0,6 prosenttia EU:n ulkopuolelta tuotujen tavaroiden arvosta. Näin ollen monet arvoketjut ovat osoittautuneet huomattavan häiriönsietokykyisiksi pandemian aikana. ETSK tukee voimakkaasti komission työtä strategisten riippuvuussuhteiden ja strategisten valmiuksien kartoittamiseksi. Analyysi osoittaa myös, että unioniin tuoduista 5 200 tuotteesta 137 kuuluu herkkiin ekosysteemeihin, joista EU on erittäin riippuvainen – pääasiassa energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla (kuten raaka-aineet) ja terveysalan ekosysteemeissä (kuten vaikuttavat farmaseuttiset aineet) sekä tuotteissa, joilla on merkitystä vihreän siirtymän ja digitalisaation tukemisessa. 52 prosenttia niiden tuotteiden tuonnista, joista EU on riippuvainen, on peräisin Kiinasta. 34 tuotetta saattaa olla haavoittuvampia, koska niiden osalta mahdollisuudet hankintojen monipuolistamiseen ja korvaamiseen EU:n tuotannolla ovat oletettavasti vähäiset. Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan vankkaa, kestävää kehitystä palvelevaa energia- ja digitaaliteknologiaa koskevaa politiikkaa. ETSK korostaakin, että eurooppalaiset digitaalisen terveydenhuollon ja uusiutuvan energian alan toimijat kuuluvat maailman johtaviin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Avoimelle strategiselle riippumattomuudelle on ominaista tuotantokapasiteetti Euroopan sisämarkkinoiden tulevaisuuteen suuntautuvilla, erityisesti korkean arvon tavaroita tuottavilla aloilla, missä on olennaisen tärkeää, että EU säilyttää teknologia- ja innovointipotentiaalin. Esimerkiksi komission arvion mukaan Euroopan unionin maailmanlaajuinen markkinaosuus robotiikassa on 33 prosenttia, sulautetuissa järjestelmissä 30 prosenttia, autoteollisuuden puolijohteissa 55 prosenttia, puolijohdekomponenteissa 20 prosenttia sekä fotoniikkakomponenteissa 20 prosenttia (9). Strategiseen riippumattomuuteen kuuluu kaupan suojatoimia kansainvälisen kilpailun kovetessa ja laittoman kilpailun lisääntyessä. EU:n teollisuuspolitiikka kulkee siis käsi kädessä vahvan kauppa- ja kilpailupolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa, että avoimen strategisen riippumattomuuden lisääminen käsittää sisämarkkinoiden kestokyvyn lujittamisen, investoinnit EU:n omaan osaamiseen ja teknologisiin valmiuksiin sekä voimavaroihin tutkimuksen ja kehityksen alalla, tuotanto- ja toimitusketjujen monipuolistamisen, digitaalisen suvereniteetin turvaamisen, strategisen varastoinnin varmistamisen, investointien ja tuotannon edistämisen Euroopassa ja niiden houkuttelemisen Eurooppaan parantamalla yritysten toimintaedellytyksiä, vaihtoehtoisten ratkaisujen ja kiertotalousmallien tutkimisen ja laaja-alaisen teollisen yhteistyön edistämisen jäsenvaltioissa sekä pyrkimyksen teknologiseen johtajuuteen, kuten kilpailukykyneuvosto totesi marraskuussa 2020. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sisämarkkinat ovat Euroopan unionin suurin valtti, ja komission olisi jatkossakin keskityttävä parantamaan niiden selviytymiskykyä panemalla täytäntöön sääntöjä ja valvomalla niiden noudattamista sekä poistamalla esteitä innovatiivisen, hyvinvoivan ja tulevaisuuteen suuntautuneen eurooppalaisen talouden tavoitteen saavuttamiseksi. Vahvat kotimarkkinat ovat eurooppalaisten yritysten perustamisen, kehittämisen, menestymisen ja tulevien häiriöiden välttämisen ennakkoedellytys esimerkiksi sisämarkkinoiden hätäapuvälineen avulla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK korostaa lausunnossaan ”Ei vihreän kehityksen ohjelmaa ilman sosiaalista ulottuvuutta” vahvan tulevaisuuteen suuntautuvan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja osallistumissuuntautuneen yritysten kestävän hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän merkitystä. ETSK kannattaa myös sitä, että työntekijöille tiedotetaan ja että heitä kuullaan ja että heidän osallistumistaan edistetään yritystasolla työpaikoilla tapahtuvan innovoinnin kannustamiseksi (10). Joulukuussa 2020 antamassaan päätöslauselmassa yritysten kestävästä hallinnoinnista Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tarkistaa muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevaa direktiiviä ja kehittää muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia normeja (11). Yritysten kestävän hallinnoinnin periaatteiden noudattaminen on tärkeä tapa edistää eurooppalaisia arvoja ulkomailla ja antaa eurooppalaisille yrityksille kilpailuetua. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Sosioekonominen tilanne on edelleen hyvin erilainen EU:n eri jäsenvaltioissa ja alueilla, ja siksi on tärkeää varmistaa, että kohdennettuja alueellisia siirtymäsuunnitelmia laaditaan eri ekosysteemejä koskevan erityisen hallintoprosessin yhteydessä muun muassa tukemalla kestäväpohjaisia arvoketjuja sekä erityisesti pk-yritysten pääsyä uusille markkinoille. ETSK tukee alueellisten muutoskomissioiden tai muutoskeskittymien kaltaisia hallintotapoja, jotka määrittävät tiiviissä yhteistyössä paikallisten ja alueellisten talouden toimijoiden kanssa erityisiä paikallisia ja alueellisia ratkaisuja edessä oleviin taloudellisiin muutoksiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mitä tulee teollisuusyhteistyön parantamiseen EU:n jäsenvaltioissa, ETSK arvostaa komission tekemää analyyttista työtä 14 ”teollisen ekosysteemin” määrittelemiseksi ja hahmottelemiseksi. Analyysissä on otettu huomioon Yhdysvaltojen ja Kiinan vastaavanlaiset toimet. Nämä ekosysteemit jakautuvat kahteen eri kategoriaan: tiettyyn toimialaan kuuluviksi klusteriverkostoiksi määritellyt ekosysteemit ja alueelliset ekosysteemit – kategoria, jonka puitteissa tarkastellaan talouden toimijoiden vuorovaikutusta tietyllä alueella. Ne yhdessä tarjoavat vuorovaikutteisen foorumin viranomaisten ja sidosryhmien välisen yhteistyön optimoimiseksi ja toimijoiden välisen viestinnän helpottamiseksi. ETSK katsoo, että tämä tuottaa todellista lisäarvoa yrityksille, jotka voivat ilmaista tietyn erityisen tarpeen koko ekosysteemille, joka kykenee reagoimaan. Mitä syvempi ja tiiviimpi ekosysteemi on, sitä hyödyllisempi se on kaikille mukana oleville toimijoille ja sitä suurempi on sen tuottama lisäarvo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU ja sen jäsenvaltiot keskittyvät julkisiin ohjelmiin huipputason tieteen edistämiseksi EU:n tasolla. Tämän mukaisesti T&I-budjetit on siirretty jäsenvaltiotasolta EU:n tasolle, ja ne ovat suurempia kuin koskaan, vaikkakin ne ovat edelleen Kiinan kaltaisten strategisten kilpailijoiden tason alapuolella: ”huippuohjelmien” neljännellä kierroksella keskitytään palauttamaan EU:n maailmanlaajuinen johtoasema tutkimuksessa ja innovoinnissa. Tähän olisi sisällyttävä suuret yritysten tekoälymallit (Large Enterprise AI-Models, LEAM) ja yhteiset teollisuuden data-avaruudet sekä kehittyvät vihreät teknologiat. Tavoitteena tulisi olla tutkimuksen, kehitystyön ja innovoinnin voimistaminen tarkoituksena tuottaa kriittisiä raaka-aineita korvaavia synteettisiä aineita. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Varainkäyttö tutkimus- ja kehittämistyöhön oli Euroopan unionissa 2 prosenttia BKT:sta vuonna 2019. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että vuonna 2019 Kiina käytti tutkimukseen ja kehittämistoimintaan 2 prosenttia BKT:sta ja Yhdysvallat 3 prosenttia. EU:n valmistusteollisuuden perustan vahvistamiseksi ETSK suosittaa, että unioni lisää varainkäyttöään tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Komitea pitää valitettavana, että EU:n innovaatioekosysteemit eivät kukoista riittävästi lukuun ottamatta tutkimukseen ja innovointiin tehtäviä keskeisiä julkisia investointeja sekä vahvoja yksityisiä yritysryhmittymiä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja terveysalalla (12). Vaikka tehokas kilpailu EU:ssa on yrityksille erinomainen kannustin innovointiin, niitä olisi kuitenkin tuettava paremmin hyödyntämällä täysipainoisesti muita EU:n tason TKI-rahoitusvälineitä, jotta EU olisi vähintään samalla tasolla muiden maailman alueiden kanssa paljon kaivatun innovoinnin mahdollistajana. Tällä hetkellä EU:n investoinneilla pyritään pääasiassa tukemaan kotimaisia – eli jäsenvaltioiden kansallisia – etuja sen sijaan, että etsittäisiin eurooppalaisia lähestymistapoja ja ratkaisuja, jotta voitaisiin luoda parempia ja syvempiä yhteyksiä talouden toimijoiden välille ja hyötyä niistä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK tukee voimakkaasti vaatimuksia parantaa ekosysteemejä ja arvoketjuja sekä yhteistyötä niiden välillä ja katsoo, että ne on kytkettävä mukaan vihreään siirtymään ja digitalisaatioon eurooppalaisten hyvinvoinnin parantamiseksi. Siirtymäväylät tuovat lisäarvoa, koska niissä sovelletaan mielekästä toimintapolitiikkojen jaksottamista, ja lisäävät ennakoitavuutta, mikä on tärkeää yritysten ja kansalaisten hyvinvoinnin kannalta esimerkiksi osaamisen kehittämisen suhteen. Tässä yhteydessä ETSK haluaa korostaa sidosryhmäkeskeisiä taloudellisia malleja, joihin kuuluu keskeisenä pontimena ilmastonmuutoksen ja ympäristön tuhoutumisen hillitseminen, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota hyödyntämään näitä malleja laajemmin toimintapolitiikkojen määrittelyssä ja vaikutustenarvioinneissa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Selviytymiskykyisempien ja kestävämpien, keskeisten palvelujen ja tavaroiden saatavuuden takaavien arvoketjujen luomiseen tarkoitettujen investointien on tuotettava tuloksia talouskasvun ja hyvinvoinnin suhteen. Olisi laadittava alakohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka nivoutuvat nykyisten merkittävien talouden toimijoiden hankkeisiin ja vahvistavat Euroopan nykyisiä talouden ryhmittymiä, myös pk-yrityksiä. Tähän olisi luettava mukaan institutionaalinen tuki, jotta ne pystyvät paremmin valvomaan arvoketjuja ja ennakoimaan kriisejä toteuttamalla stressitestejä tai riskinarviointeja vajeiden ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Oikeanlaisten strategisten arvoketjujen, toimitusketjujen ja klustereiden määritteleminen on keskeisen tärkeää. Edistämällä Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita (IPCEI) ja perustamalla teollisia alliansseja sähköajoneuvojen akkujen, suurteholaskennan, mikroelektroniikan, verkottuneiden, päästöttömien ja autonomisten ajoneuvojen, älykkäiden terveyspalvelujen, vähähiilisen teollisuuden, vetyteknologioiden ja -järjestelmien, teollisen esineiden internetin ja kyberturvallisuuden aloilla komissio on tehnyt selväksi, mitä aloja olisi kehitettävä ensisijaisina sektoreina, jotka tuottavat todellista EU:n tason lisäarvoa. Yhdessä Euroopassa kehitettyihin standardeihin liittyvien eurooppalaisten etujen turvaamisen ja eurooppalaisten teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun kanssa tämä muodostaa vahvan perustan johdonmukaisille teollisuus- ja talouspoliittisille toimille. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Tämä ei ole vain tavoite sinänsä, vaan sillä pyritään säilyttämään ja ylläpitämään eurooppalaisten hyvinvointia tarjoamalla laadukkaita työpaikkoja tulevaisuuteen suuntautuneilla aloilla ja edistämään samalla vihreää siirtymää ja digitalisaatiota. Jotta nämä tavoitteet on mahdollista saavuttaa, on käytettävä oikeanlaisia indikaattoreita ja mittareita. ETSK katsoo, että ”hyvinvointi” on valmiiksi kehittynyt tilastoinnin ja mittaamisen käsite ja että siitä on tullut ”kompassi”, joka ohjaa poliittisten vaikuttajien päätöksentekoa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK allekirjoittaa OECD:n määritelmän ”hyvinvointitaloudesta” taloutena, joka






  1) | laajentaa ihmisten mahdollisuuksia parantaa sosiaalista asemaansa ja elämänlaatuaan niillä osa-alueilla, jotka ovat heille kaikkein tärkeimpiä |
| --- | --- | --- |

3.15

1)

laajentaa ihmisten mahdollisuuksia parantaa sosiaalista asemaansa ja elämänlaatuaan niillä osa-alueilla, jotka ovat heille kaikkein tärkeimpiä

| 2) | varmistaa, että nämä mahdollisuudet johtavat hyvinvointituloksiin kaikissa väestöryhmissä, myös alimmissa tuloluokissa |
| --- | --- |

2)

varmistaa, että nämä mahdollisuudet johtavat hyvinvointituloksiin kaikissa väestöryhmissä, myös alimmissa tuloluokissa

| 3) | vähentää eriarvoisuutta |
| --- | --- |

3)

vähentää eriarvoisuutta

| 4) | edistää ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. |
| --- | --- |

4)

edistää ekologista ja sosiaalista kestävyyttä.

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en

1

(2)  Alakohtaista osaamisyhteistyötä koskeva suunnitelma. Vastataan osaamisen kohtaanto-ongelmaan alakohtaisella tasolla. Yksi Euroopan uuden osaamisohjelman keskeisistä toimista.

2

(3)  Euroopan komission tiedonanto ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä”, COM(2020) 474 final.

3

(4)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118.

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 26), ETSK:n täydentävä lausunto ”Uuden teollisuusstrategian päivittäminen – Vaikutukset terveysalan teollisuuden ekosysteemiin” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 152), ETSK:n lausunto ”Rakenteellisten ja alakohtaisten muutosten ennakointi ja teollisten kulttuurien uudistaminen – kohti elpymisen ja palautumiskyvyn uusia rajoja eri puolilla Eurooppaa” (valmisteilla), ETSK:n lausunto ”Akkujen kestävyysvaatimukset EU:ssa” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 128), ETSK:n lausunto ”Euroopan lasiteollisuus tienhaarassa: ympäristövaikutusten vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen pyrkien samalla parempaan kilpailukykyyn ja säilyttämään laadukkaat työpaikat” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 18).

5

(6)  Euroopan komissio, ”EU:n ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismi otetaan käyttöön”, 9. lokakuuta 2020.

6

(7)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, EU international procurement instrument, lokakuu 2021.

7

(8)  Euroopan komissio, ”Komissio ehdottaa uutta asetusta, jolla puututaan ulkomaisten tukien aiheuttamiin kilpailunvääristymiin sisämarkkinoilla”, 5. toukokuuta 2021.

8

(9)  Euroopan komission tiedonanto ”Investoimme älykkääseen, innovatiiviseen ja kestävään teollisuuteen – Uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia”, COM(2017) 479 final.

9

(10)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 23.

10

(11)  Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 antama päätöslauselma yritysten kestävästä hallinnoinnista (2020/2137(INI)).

11

(12)  Yhteisen tutkimuskeskuksen kertomus Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond, 2021.

12

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/07)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Marie-Pierre LE BRETON |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Toinen esittelijä:

Marie-Pierre LE BRETON

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on iloinen EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan päätöksestä tukea yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa sekä Ranskan talous- ja valtiovarainministeriön ja hallituksen erityisestä sitoutumisesta tähän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää tärkeänä kehittää innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla voidaan saada aikaan myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ennen kaikkea yhteisötalouden organisaatioiden toimien kautta mutta myös kaikkien sellaisten yritysten osallistumisen avulla, jotka pyrkivät vaikuttamaan yhteiskuntaan myönteisesti. Näin ollen ETSK arvostaa ja kannattaa Euroopan komission 9. joulukuuta 2021 esittämän yhteisötalouden toimintasuunnitelman periaatteita, erityisesti ajatusta kannustaa luomaan markkinoita yhteiskunnallisiin yrityksiin tehtäville investoinneille Euroopassa tukemalla uusien välineiden luomista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että lähi- ja yhteisötalouden määrittäminen yhdeksi Euroopan teollisuusstrategian 14 ekosysteemistä sopii yhteen sosiaalisten investointien edistämisen kanssa, ja pitää tällaisen tunnustuksen antamista hyvänä asiana. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä on tärkeää ottaa käyttöön ja tukea investointimuotoja, joiden avulla pyritään tuottamaan sosiaalisia vaikutuksia, luomaan laadukkaita työpaikkoja sekä houkuttelemaan yksityisiä sijoittajia ja uutta pääomaa. Komitea kehottaa kuitenkin tavoittelemaan tällaisilla investoinneilla lisä- ja kerrannaisvaikutuksia. Ne eivät saa koskaan korvata peruspalvelujen tuottamiseen liittyviä julkisia sosiaalimenoja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa i) sosiaalisten vaikutusten arviointivälineiden ja -indikaattoreiden määrittelemistä hankekohtaisesti prosessin alkuvaiheessa, jotta varmistetaan, että yhteisötalouden organisaatioiden erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon, sekä ii) sosiaalisen vaikutuksen käsitteen määrittelemistä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että sosiaalisiin vaikutuksiin tähtäävät investoinnit suunnitellaan siten, että sosiaaliset vaikutukset (investointien tuottamat myönteiset muutokset), (sijoittajan kannalta vastuullinen ja vakaa) tuottotaso ja yhteiskunnallisen yrityksen riskitaso ovat tasapainossa. Tämä on omiaan kasvattamaan sijoituspääomia ja parantamaan avoimuus- ja yhteiskuntavastuunormeja sekä kykyä omaksua sosiaalivaikutteiset ja yhteiskunnalliset yritykset osaksi Euroopan talousjärjestelmää ja edistämään siten yhteiskunnallisen yrittäjyyden vahvistumista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK arvostaa Euroopan komission viime vuosina toteuttamia aloitteita, erityisesti EaSI-ohjelmaan liittyviä aloitteita, ja on tyytyväinen siihen, että InvestEU-ohjelmassa on varattu erityinen määräraha Euroopan sosiaalisen infrastruktuurin vahvistamiseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota antamaan uutta pontta näille aloitteille ja katsoo, että on tärkeää tehdä säännöllisin väliajoin analyyseja ja kartoittaa niiden avulla perusteellisesti, millaisia erilaisia innovointijärjestelmiä jäsenvaltiot ovat kehittäneet sosiaalivaikutteisen rahoituksen edistämiseksi, jotta voidaan koota yhteinen tietokanta ja edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä perustaa EU:n tasolle elin, joka antaa poliittista ohjausta ja auttaa yhteisötalouden ja sosiaalisiin tavoitteisiin pyrkivien yritysten innovatiivisen rahoituksen alalla toteutettavien aloitteiden teknisessä seurannassa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on ollut jo vuosia sillä kannalla, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tulee pyrkiä vahvistamaan yhteisötalouden asemaa eurooppalaisessa kontekstissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on suosittanut äskettäin asiakokonaisuuteen ECO/533 (1) kuuluvassa lausunnossaan, että pääomamarkkinaunionissa tulee ottaa kaikilta osin huomioon erilaiset sosiaalisten investointien muodot erityisesti yhteisötalouden alalla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kymmenen viime vuoden kuluessa tapahtunut tietoisuuden lisääntyminen ja yhteisötalouden organisaatioiden roolin tunnustaminen ovat saaneet aikaan sen, että sosiaalisiin investointeihin kiinnitetään yhä enemmän huomiota. Niiden odotetaan lisäävän yhteiskunnallisten yritysten jo nykyisellään merkittävää potentiaalia edistää vastuullista ja kestävää innovointia ja työpaikkojen luomista (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppa tarvitsee yhä enemmän osallistavaa ja vastuullista rahoitusta, ja Euroopan unionin olisi ryhdyttävä kehittämään toimenpiteitä ja ohjeita, joilla erilaisia laitoksia, yrityksiä ja rahastoja mutta myös korkeakouluja, tutkimuskeskuksia, yhteisötalouden toimijoita ja paikallisyhteisöjä autetaan laajentamaan yhteiskunnallisen yrittäjyyden potentiaalia ja vaikuttamaan rahoitukseen toimijoina, jotka voivat edistää osallistavamman ja kestävämmällä pohjalla olevan talouden kehittämistä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Monet yhteisötalouden organisaatiot tarjoavat palveluja, jotka ovat elintärkeitä erityisen heikossa asemassa oleville väestöryhmille. Tällaisia ovat sosiaali-, terveydenhuolto-, hoiva- ja koulutuspalvelut sekä yleisesti ottaen kaikki palvelut, joita tarvitaan ihmisarvoisen elämän takaamiseksi haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ennen kaikkea takaamalla heille asianmukaiset työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sosiaalisilla investoinneilla tuleekin tavoitella lisä- ja kerrannaisvaikutuksia julkisen politiikan rinnalla. Tällaiset investoinnit eivät saa korvata julkisia varoja etenkään sellaisten yritysten osalta, joiden tulot ovat riippuvaisia heikossa asemassa olevien auttamiseksi harjoitettavasta sosiaalipolitiikasta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Meneillään oleva pandemia on tuonut kaikkien nähtäville yhteiskunnallisia ongelmia (köyhyys ja eriarvoisuus, maahanmuuttajien kotouttamiseen liittyvät vaikeudet, vammaisten henkilöiden osallistamisen puutteet ja heikossa asemassa olevien perheiden sekä nuorten asuntopula), jotka estävät saavuttamasta kestävän siirtymän kunnianhimoisia tavoitteita. Onkin tullut aika tukea sellaista talouskasvun ja yrittämisen mallia, jonka avulla voidaan edistää sosiaalisia tavoitteita. Niistä etusijalle on asetettava laadukkaiden työpaikkojen edistäminen. |
| --- | --- |

2.7

3.   Innovatiivisten rahoitusvälineiden määrittely

| 3.1 | Koska ETSK yhtyy yhteisötalouden toimintasuunnitelman periaatteisiin, jotka koskevat tarvetta ottaa käyttöön sosiaalivaikutteisten ja yhteiskunnallisten yritysten kehittämiseen tarkoitettuja innovatiivisia rahoitusvälineitä, se pitää erittäin tärkeänä korostaa, että nämä rahoitusvälineet pitävät sisällään monia investointimuotoja, joiden lähtöoletuksena on, että yksityisellä pääomalla voidaan edistää myönteisten sosiaalisten vaikutusten aikaansaamista ja samalla tuottaa taloudellista hyötyä. Myönteisten sosiaalisten vaikutusten tulee olla aina ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kyseisten välineiden erityispiirteenä on siis nimenomaan sijoittajan pyrkimys sosiaalisiin päämääriin luomalla yhteisiä varoja ja yhteisiä arvoja ja varmistamalla samanaikaisesti tasapainoinen taloudellinen tuotto, joka käytetään suurelta osin sosiaalisten tavoitteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tällaisia innovatiivisia välineitä voivat edistää ja luoda aktiivisesti esimerkiksi sellaiset yritykset, organisaatiot ja rahastot, jotka pyrkivät saamaan aikaan mitattavissa olevia sosiaalisia vaikutuksia ja niiden kanssa yhteismitallisia taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sosiaalisilla investoinneilla tulee olla seuraavat ominaispiirteet:






  — | Selkeänä ja tarkoituksellisena tavoitteena on myönteisten sosiaalisten vaikutusten aikaansaaminen. |
| --- | --- | --- |

3.4

—

Selkeänä ja tarkoituksellisena tavoitteena on myönteisten sosiaalisten vaikutusten aikaansaaminen.

| — | Investoinneilla tuetaan yrityksiä, jotka on määritelty yhteisesti sovittujen määritelmien ja objektiivisten kriteerien perusteella selkeästi yhteiskunnallisiksi yrityksiksi. |
| --- | --- |

—

Investoinneilla tuetaan yrityksiä, jotka on määritelty yhteisesti sovittujen määritelmien ja objektiivisten kriteerien perusteella selkeästi yhteiskunnallisiksi yrityksiksi.

| — | Taloudelliset tuotto-odotukset asetetaan oikeudenmukaiselle ja kestävälle tasolle ja läpinäkyvästi, vaikka tuotto saattaakin olla keskimääräistä markkinatuottoa pienempi. |
| --- | --- |

—

Taloudelliset tuotto-odotukset asetetaan oikeudenmukaiselle ja kestävälle tasolle ja läpinäkyvästi, vaikka tuotto saattaakin olla keskimääräistä markkinatuottoa pienempi.

| — | Osa varoista halutaan sijoittaa takaisin muihin sosiaalisiin investointeihin. |
| --- | --- |

—

Osa varoista halutaan sijoittaa takaisin muihin sosiaalisiin investointeihin.

| — | Vaikutukset ovat mitattavissa, mikä on olennaisen tärkeää avoimuuden varmistamiseksi ja riittävän tietämyksen takaamiseksi investointipäämääristä ja -tavoitteista. |
| --- | --- |

—

Vaikutukset ovat mitattavissa, mikä on olennaisen tärkeää avoimuuden varmistamiseksi ja riittävän tietämyksen takaamiseksi investointipäämääristä ja -tavoitteista.

| — | Jos investoinnit suuntautuvat yhteiskunnallisiin yrityksiin, yhtenä ensisijaisena tavoitteena on oltava johdonmukaisuus yritysten sääntöjen mukaisten periaatteiden ja arvojen kanssa. |
| --- | --- |

—

Jos investoinnit suuntautuvat yhteiskunnallisiin yrityksiin, yhtenä ensisijaisena tavoitteena on oltava johdonmukaisuus yritysten sääntöjen mukaisten periaatteiden ja arvojen kanssa.

| 3.5 | Sosiaalisilla investoinneilla olisi erityisesti tuettava innovointiin ja yhteisöjen kehittämiseen osallistuvia yrityksiä, jotka eivät muutoin pystyisi kehittämään toimintaansa tai toisinaan myöskään takaamaan riittävää palvelujen tasoa asukkaille. Niiden olisi voitava toimia välineenä, jonka avulla voidaan edistää osallistavaa talouskasvua. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sosiaalivaikutteisia yrityksiä ja organisaatioita hyödyttävillä investoinneilla voidaan parantaa sosiaali-, koulutus-, terveydenhuolto- ja kulttuurialan palveluihin liittyvän julkisten varojen käytön tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja tukea työllisyyttä, sillä niiden kautta sijoittajat voivat osallistua entistä laajemmin sellaisen yritysekosysteemin tukemiseen, jossa yhdistyvät kestävä kehitys ja yhteiskuntavastuu. |
| --- | --- |

3.6

4.   Yhteiskunnallisen yrityksen määritelmä on monimutkainen kysymys

| 4.1 | Yhteiskunnallisten yritysten sekä niiden roolia paremmin tukemaan pystyvien innovatiivisten rahoitusvälineiden analysoinnille ja tällaisia yrityksiä ja välineitä koskevalle tietämykselle annetaan yhä enemmän painoa, mutta voitettavana on tästä huolimatta vielä monia esteitä ennen kuin yhteiskunnallisten yritysten rinnalle voi kehittyä yhtä innovatiivinen, vastuullinen ja kestävä rahoitusekosysteemi, jonka avulla saadaan toteutettua käytännössä sellainen aito eurooppalainen talousmalli, joka palvelee kansalaisia ja yrityksiä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Monien yhteisötalouden organisaatioiden toimintaa jarruttavat mm. puutteet innovatiivisten rahoitusvälineiden saatavuudessa, kuten mahdollisuuksissa hyödyntää pääomasijoitusrahastoja ja saada oman pääoman luonteista rahoitusta sekä vakuudellisia ja pitkäaikaisia lainoja, ja myös esteet, jotka liittyvät solidaarisuuteen perustuvan rahoituksen kohdentamiseen yhteiskunnallisille yrityksille työntekijöiden talletusrahastoista. Näihin esteisiin liittyen voidaan yksilöidä neljä alaa, joilla puutteita on tarpeen korjata:






  — | Tulee täyttää tietovajeet ja oikaista luotonantajien käsityksiä sekä laatia oikeudelliset määritelmät ja huolehtia siitä, että yhteisötalouden organisaatioiden taloudellinen erityisluonne otetaan huomioon. |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Tulee täyttää tietovajeet ja oikaista luotonantajien käsityksiä sekä laatia oikeudelliset määritelmät ja huolehtia siitä, että yhteisötalouden organisaatioiden taloudellinen erityisluonne otetaan huomioon.

| — | Tulee parantaa rahoitusalan toimijoiden valmiuksia arvioida yhteisötalouden organisaatioiden taloudellista toimintaa rahoitusnäkökulmasta. |
| --- | --- |

—

Tulee parantaa rahoitusalan toimijoiden valmiuksia arvioida yhteisötalouden organisaatioiden taloudellista toimintaa rahoitusnäkökulmasta.

| — | Tulee edistää yhteisötalouden organisaatioille suunnattua koulutusta niiden talous- ja rahoitusosaamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tulee edistää yhteisötalouden organisaatioille suunnattua koulutusta niiden talous- ja rahoitusosaamisen parantamiseksi.

| — | Tulee kehittää yhteisötalouden organisaatioille suunnattua tiedotusta, jotta ne pystyisivät hyödyntämään erilaisia rahoitusjärjestelyjä, ja vähentää siten käyttämättä jäävien varojen määrää. |
| --- | --- |

—

Tulee kehittää yhteisötalouden organisaatioille suunnattua tiedotusta, jotta ne pystyisivät hyödyntämään erilaisia rahoitusjärjestelyjä, ja vähentää siten käyttämättä jäävien varojen määrää.

| 4.3 | Mitä ensimmäiseen kohtaan tulee, ETSK toivoo, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman yhteydessä kannustetaan EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sopimaan määritelmästä, joka soveltuu sekä julkisille elimille että rahoituslaitoksille Euroopan unionissa. Tämä on yhä välttämättömämpää, jotta voidaan varmistaa täydet mahdollisuudet hyödyntää pääomamarkkinoita toteuttaen myös muita kuin taloudellisia tukitoimia sosiaalisiin investointeihin osallistuvien toimijoiden valmiuksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo tältä osin, että myös toimintasuunnitelmassa, jonka puitteissa pääomamarkkinaunionia on tarkoitus kehittää ihmisiä ja yrityksiä palvelevaksi, olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yhteisötalouden rooliin sosiaalisten investointien houkuttelemisessa Eurooppaan (3). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Innovatiivisten sosiaalisten investointien arviointiin liittyvien valmiuksien parantamisen osalta komitea katsoo, että rahoitusalan toimijat määrittävät liian monessa tapauksessa yhteisötalouden organisaatioiden riskitason korkeaksi pelkästään siksi, että arvioinnissa käytetään muiden yritysten kohdalla yleisesti sovellettavia välineitä. Tällöin luokittelu vääristyy siten, että nimenomaan yhteisötaloudelle tyypillisiä ulottuvuuksia – sosiaalinen ja inhimillinen pääoma, maine, yhteiskunnallinen tehtävä, yhteiskunnallinen konsensus, yleishyödyllisten tavoitteiden painottaminen ja kyky tuottaa yhteistä hyvää – yleensä aliarvioidaan. Tätä voitaisiin kuvailla kohtuuttomaksi keskittymiseksi resursseihin sen vuoksi, ettei toiminnan tarkoituksen mittaamiseen ole välineitä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yhteisötalouden organisaatiot asettavat etusijalle yhteiskunnallisten, kasvatuksellisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden toteuttamisen. Tämä yhteiskunnallinen pyrkimys on sovitettava saumattomasti yhteen taloudellisten ja rahoitusvaatimusten kanssa, sillä kyseessä on yksi näiden organisaatioiden kestävyyden perustekijöistä. Yhteensovittaminen edellyttää tukea henkilöstön koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen talous- ja rahoitusasioissa. |
| --- | --- |

4.6

5.   Innovatiiviset rahoitusvälineet ja sosiaaliset luokitusjärjestelmät

| 5.1 | Yhteiskunnallisille yrityksille tarkoitetut rahoitusvälineet ovat kehittyneet viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana huomattavasti (4), mutta kehittämisen varaa on edelleen. Yhteiskunnallisten yritysten tarpeisiin voitaisiin vastata vielä paremmin, ja niiden laajentumista sisämarkkinoilla on mahdollista edistää. ETSK pitää tärkeänä, että kun tällaiset yritykset laajentuvat, samalla kehitetään arviointikulttuuria kaikissa organisaatioissa ja luodaan tutkimuksen kautta välineitä, jotka soveltuvat yhteisötalouden arviointiin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euroopan komissio järjesti 12. kesäkuuta – 27. elokuuta 2021 kuulemisen sosiaalisiin ja ympäristönäkökohtiin keskittyvästä luokitusjärjestelmästä. ETSK tähdentää tässä yhteydessä, että kilpailun tai ristiriitojen kärjistymistä ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten luokitusjärjestelmien välillä tulee välttää. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Yhden yhteisen (sekä sosiaaliset että ympäristönäkökohdat kattavan) luokitusjärjestelmän kehittäminen on paras mahdollinen ratkaisu nimenomaan siksi, että sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden välillä on säilytettävä tiivis yhteys. Jotta tällainen järjestelmä olisi toteuttamiskelpoinen ja joustava, se ei kuitenkaan saisi aiheuttaa yrityksille raskasta kuormitusta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Yhteiskunnallisilla yrityksillä on vahva side paikallisyhteisöihin, ja osallistavuus on tässä tärkeimmällä sijalla. Näille yrityksille on tunnusomaista myös yhteiskuntavastuun kantaminen: ne luovat työpaikkoja, tukevat ja pitävät yllä työllisyyttä, maksavat oikeudenmukaista palkkaa ja vaalivat työelämän tasa-arvoa. Tämä selittyy osittain sillä, että yhteiskunnallisilla yrityksillä on yleensä osallistava hallintorakenne, joka perustuu demokratiaan, avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen. Sosiaalisessa luokitusjärjestelmässä olisi otettava nämä näkökohdat huomioon ja edistettävä niitä erityisesti. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Sosiaalisen luokitusjärjestelmän pitäisi edesauttaa julkisia varoja täydentävän rahoituksen saamista, sillä julkisilla varoilla tuetaan sosiaalista osallisuutta edistäviä politiikkoja usein riittämättömästi. Sosiaalinen rahoitus ei kuitenkaan saisi koskaan korvata erilaisten elinten, lakien ja julkisen politiikan roolia sen varmistamisessa, että sosiaalisia oikeuksia kunnioitetaan, eriarvoisuutta vähennetään ja syrjintää torjutaan. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Etenkin yleishyödyllisiä palveluja on rahoitettava julkisin varoin, ja yksityinen pääoma voi tarjota vain täydentävää rahoitusta. Sosiaalivaikutteisilla yrityksillä on yhteiskunnassa keskeinen rooli, minkä vuoksi niihin tehtävien investointien olisi perustuttava mahdollisimman pitkälti vakaisiin rahoitusvaroihin ja kärsivälliseen pääomaan. On tiedostettava sosiaalisten tavoitteiden pitkä aikajänne. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Arviointitoimet ja -menetelmät eivät saisi suosia sellaisia aloja, joilla tapahtuva kehitys on helpommin mitattavissa ja joilla on käytettävissä enemmän resursseja tai joista on saatavilla paremmin tietoa, ja jättää heikompaan asemaan sellaisia aloja, joilla kehityksen objektiivinen mittaaminen on monimutkaisempaa tai joilta tietoja on vaikeampi saada. Julkisen, yksityisen ja yhteiskunnallisen sektorin välinen yhteistyö on välttämätöntä sosiaalisten investointien onnistumisen kannalta. Yhteistyö yhteiskunnallisen sektorin kanssa on olennaisen tärkeää tarpeiden priorisoimiseksi, sillä juuri tämän alan toimijat työskentelevät paikan päällä ja tuntevat tarpeet. |
| --- | --- |

5.7

6.   Tosielämän parhaisiin käytäntöihin perustuvia ehdotuksia

| 6.1 | Euroopan komissio on toteuttanut vuonna 2011 käynnistetyn sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen johdosta viime vuosina sekä suoraan että Euroopan investointirahaston kautta erilaisia aloitteita sosiaalisen innovoinnin tukemiseksi ja yhteisötalouden organisaatioiden rahoituksensaannin parantamiseksi. EaSIn lainarahasto, EaSI Debt, EaSI-takaus, EaSI-ohjelman alainen investointivalmiuksia kehittävä aloite ja sosiaalisiin vaikutuksiin keskittyvät ESIR-rahaston oman pääoman ehtoiset sijoitukset ovat olleet erityisen kiinnostavia aloitteita. Tulevassa ohjelmasuunnittelussa InvestEU-ohjelman puitteissa kaavaillut sosiaaliset aloitteet ovat niin ikään lupaavia, etenkin jos sosiaalisten investointien edistämiseksi otetaan käyttöön erityisiä innovaatioita, kuten yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa todetaan. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK pitää sosiaalisia investointeja edistävän ekosysteemin aikaansaamisen kannalta tärkeänä, että jäsenvaltiot valmistautuvat toteuttamaan Next Generation EU -välineestä saatavan rahoituksen turvin esimerkiksi seuraavassa esitettyjä konkreettisia toimia pannessaan täytäntöön erilaisia kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tulosperusteisten pay by result -tyyppisten rahoitusmekanismien käyttöönottoa ja validointia on testattu monissa maissa. Esimerkiksi Ranskassa on kokeiltu sosiaalisiin vaikutuksiin tähtääviä sopimuksia, joiden yhteydessä erityisen huomion kohteena ovat olleet tulosrahastomallit (outcome funds). Niissä yksityiset sijoittajat, jotka haluavat kohdentaa varoja hallituksen kanssa sovittujen toimintapolitiikkojen – erityisesti sosiaalipolitiikan – tukemiseen, osallistuvat rahoitukseen siten, että maksut kytketään toivottujen tulosten saavuttamiseen. Tällaisten käytäntöjen edistämisen on perustuttava ennakkoarviointiin, jossa pyritään havaitsemaan mahdolliset lieveilmiöt, kuten kapasiteetin siirtyminen yhteisötalouden ulkopuolisille yrityksille tai valtioiden mahdollinen irtautuminen. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Yhtenä erittäin kiinnostavana parhaana käytäntönä voidaan mainita Vaikuttavuusinvestoimisen osaamiskeskuksen perustaminen Suomessa valtiovallan toimesta. Keskuksen kautta annetaan teknistä ja asiantuntijatukea eri tahojen auttamiseksi tekemään sosiaalisia investointeja. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Tällaiset hankkeet korostavat sen merkitystä, että vaikutusrahastojen, rahasto-osuusrahastojen tai muiden sellaisten rahoitusvälineiden perustamista, kehittämistä ja saatavuutta, joista rahoitetaan yhteiskunnallisten yritysten aloitteita, olisi edistettävä varsinkin kanavoimalla esimerkiksi InvestEU-ohjelman tai oikeudenmukaisen siirtymän rahaston varoja myös yhteisinvestointien (oma pääoma), yhteisrahoituksen (luotot) ja luottotakauksien edistämiseen markkinaoperaatioita varten. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Olisi parannettava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kykyä kerätä ja analysoida tietoja, joita tarvitaan sen osoittamiseksi, että sosiaalisten yritysten ja sosiaalisen infrastruktuurin rahoitusjärjestelyihin liittyvien maksulaiminlyöntien todennäköisyys on keskimäärin pienempi kuin sen, että pankkilaina jää maksamatta takaisin. Näin edistettäisiin sitä, että rahoituksen antamisen vastineeksi varattavissa oman pääoman määrissä otetaan huomioon tämäntyyppisen rahoituksen yhteiskunnallinen arvo. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK on aiemminkin kehottanut soveltamaan vakavaraisuusasetuksessa (5) etenkin sosiaalisiin ja ympäristönäkökohtiin liittyviä tukikertoimia, jotta pankkien ei tarvitsisi varata niin paljon pääomaa, kun ne myöntävät lainoja yhteiskunnallisille yrityksille. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | On huomionarvoista, millä tavoin vaihtoehtoiset ja eettiset pankit edistävät monissa Euroopan maissa sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamista tukevaa rahoitusta. Eräissä tapauksissa näin on syntynyt myös sijoitusrahastoja tai -yhtiöitä, joiden kautta säästövaroja voidaan investoida sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin kohteisiin. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Yhteisötalouteen tehtäviä investointeja helpottavista verotuksellisista järjestelyistä, joilla kyetään osoittamaan tosiasiallisesti saavutetut sosiaaliset vaikutukset, voisi olla hyötyä kannustimena niin liikkeeseenlaskijoille kuin merkitsijöille. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Olisi myös ratkaisevan tärkeää luoda yhä enemmän ja houkuttelevampia mahdollisuuksia kärsivälliselle pääomalle, josta esimerkkinä voidaan mainita järjestöjen liikkeeseen laskemat velkakirjat ja osuuskuntien osallistumissertifikaatit, joiden avulla tällaiset toimijat voivat vahvistaa pääomapohjaansa. Jotta yhteiskunnallisiin yrityksiin investoitaisiin yhä enemmän, olisi myös hyödyllistä laatia kannustavat säännöt, joiden myötä eläkerahastojen hoitajien olisi helpompaa hyödyntää tällaisia innovatiivisia välineitä. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Olisi tärkeää kehittää solidaarisuuteen perustuviin rahastoihin sovellettavia sääntöjä niiden kokemusten pohjalta, joita Ranskassa on saatu säänneltyjen pankkitalletusten ja solidaarisuutta edistävien työntekijöille tarkoitettujen talletusrahastojen varojen lakisääteisestä ohjaamisesta yhteiskunnallisille yrityksille, sosiaalivaikutteisille yrityksille ja solidaarisuusrahastoihin, jotta yhteiskunnallisille yrityksille saadaan kohdennettua mahdollisimman runsaasti rahoitusta ja jotta voidaan lisätä investointeja oman pääoman ehtoiseen tai oman pääoman luonteiseen pääomaan. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Yhteiskunnalliset yritykset, erityisesti osuuskunnat, ovat ottaneet käyttöön muun muassa sellaisia hyviä käytäntöjä, joissa kriisiyrityksiä pyritään muuntamaan työntekijöiden omistamiksi osuuskunniksi. Tällaiset käytännöt tunnetaan työntekijöiden yritysostoina (6), joita toteutetaan Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa rahoitusjärjestelyin, perustamalla erityisiä keskinäisiä rahastoja, jotka toimivat pääomaosakkaina ja rahoittavat yhdessä työntekijöiden kanssa kaupallisen toiminnan uudelleen aloittamista osuuskunnan perustamisen kautta. |
| --- | --- |

6.12

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20.

1

(2)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 13.

2

(3)  Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma (COM(2020) 590 final).

3

(4)  Aihetta analysoidaan yleisellä tasolla Euroopan komission julkaisussa A recipe book for social finance, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

4

A recipe book for social finance,

(5)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

5

(6)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (”Yritysten muuntaminen työntekijäomisteisiksi osuuskunniksi Euroopassa: mahdollisuudet ja haasteet”), CECOP, 2013.

6

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Syrjäisimpien alueiden hyödyt Euroopan unionille”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/08)

| Esittelijä: | Joël DESTOM |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Joël DESTOM

Toinen esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Neuvosto – puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021
  Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin Clément Beaunen kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/3/6 |

Lausuntopyyntö

Neuvosto – puheenjohtajavaltio Ranska, 21.9.2021

Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin Clément Beaunen kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

14.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/3/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että vaikka syrjäisimmät alueet sijaitsevat tuhansien kilometrien päässä Euroopan mantereesta, ne ovat EU:hun erottamattomasti kuuluvia alueita. Syrjäisimpiin alueisiin kuuluu saaria, saaristoja ja yksi manneralue (Ranskan Guayana). Alueita on yhdeksän, ja ne sijaitsevat Länsi-Atlantilla, Karibianmerellä, Amazonin sademetsäalueella ja Intian valtamerellä: Ranskan Guayana, Guadeloupe, Martinique, Saint-Martin, Réunion ja Mayotte (Ranska), Azorit ja Madeira (Portugali) sekä Kanariansaaret (Espanja). Syrjäisimmillä alueilla asuu yhteensä lähes 5 miljoonaa ihmistä. ETSK korostaa, että syrjäisimmät alueet edustavat Eurooppaa maailmalla ja että niiden ansiosta Euroopalla on laajempi merialue kuin millään muulla suurvallalla sekä lukuisia geostrategisia valtteja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pyytää komissiota ottamaan huomioon merkittävät hyödyt, joita syrjäisimmillä alueilla on tarjottavanaan Euroopalle tulevaisuudessa, jotta nämä alueet määriteltäisiin ”laboratorioiksi”, joiden avulla edistetään kehitystä maailmanlaajuisesti (Euroopan elintarvike- ja energiaomavaraisuus, ekologinen siirtymä, kestävä matkailu, sosiaalinen osallisuus, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallisuus jne.). Syrjäisimmistä alueista voi tulla malleja, joita on mahdollista toistaa niillä maantieteellisillä alueilla, missä ne sijaitsevat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemia on tuonut esiin sen, miten tärkeä tekijä on vahva ja häiriöitä kestävä elintarvikejärjestelmä, joka toimii kaikissa olosuhteissa ja jonka avulla pystytään varmistamaan kohtuuhintaisten elintarvikkeiden riittävä saanti kaikille kansalaisille. Pellolta pöytään -strategia on uusi kattava tulokulma siihen, mikä arvo Euroopassa annetaan kestävyydelle elintarvikkeiden alalla. Se tarjoaa mahdollisuuden parantaa elintapoja, terveyttä ja ympäristöä. Syrjäisimpiä alueita koskevan EU:n toimintapolitiikan on johdettava näiden alueiden elintarvikeomavaraisuuteen, jotta niistä voi tulla esimerkkejä Euroopalle. Syrjäisimmillä alueilla on paljon mahdollisuuksia, ja niiden tietyt perinteiset talouden alat hyötyvät jatkuvasta EU:n tuesta. Nousevia aloja on tuettava paremmin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | ETSK pyytää komissiota ottamaan huomioon syrjäisimpien alueiden eritysaseman Pellolta pöytään -strategiaan liittyvässä komission työohjelmassa ja varmistamaan, että POSEI-ohjelman (syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma) kansallisissa ohjelmissa noudatetaan kestävän maatalouden edistämisen keskeistä tavoitetta. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | ETSK pyytää komissiota nopeuttamaan paikallisesti ja kestävyysperiaatteiden mukaisesti käyttöön otettujen ja kohtuuhintaisten energianlähteiden määrittämistä koskevien EU:n rahoittamien eurooppalaisten hankkeiden toteuttamista syrjäisimmillä alueilla soveltamalla tarvittaessa SEUT-sopimuksen 349 artiklaa. Tavoitteena on osoittaa niiden kyky kehittää uusiutuviin energianlähteisiin perustuvia järjestelmiä. Energiakustannukset ovat syrjäisimmillä alueilla tavallisesti korkeammat kuin mantereella, ja syrjäisimmät alueet voivat näin ollen toimia laboratorioina, kun Eurooppa pyrkii saavuttamaan energiaomavaraisuuden. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pyytää komissiota varmistamaan uusiutuvaa energiaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) täytäntöönpanon sekä sen 29 artiklan 13 kohdan poistamisen, koska Euroopan unioni ei voi tukea syrjäisimpien alueiden energiasiirtymää edistämällä metsäkatoa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pyytää, ettei komissio supistaisi syrjäisimmille alueille annettavaa erityistukea covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen taloudellisessa tilanteessa, sillä ne tarvitsevat käyttöönsä asianmukaiset rahoitusvarat saavuttaakseen 55-valmiuspakettiin liittyvässä EU:n strategiassa asetetut tavoitteet. Syrjäisimmät alueet ovat alueita, joiden maantieteelliset ominaispiirteet altistavat ne äärimmäisiin ilmastoilmiöihin (hirmumyrskyt, tuhoaallot, maanjäristykset, kuivuus jne.) liittyville riskeille, jotka niiden väestö joutuu kohtaamaan säännöllisin väliajoin. Ne joutuvat siis ensimmäisinä kärsimään ilmastonmuutoksen seurauksista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pyytää komissiota varmistamaan, että SEUT-sopimuksen 349 artiklan soveltaminen ei estä ilmastoa, energiaa ja liikennettä koskevan lainsäädännön tarkistamista voimassa olevien säädöstekstien mukauttamiseksi vuosille 2030 ja 2050 asetettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Vuoteen 2030 ulottuvan siirtymän ja sen jälkeen siirtymisen ilmastoneutraaliuteen on oltava kollektiivinen ja osallistava ponnistus, jonka teolliset ekosysteemit yhdessä suunnittelevat. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Päivitetyssä teollisuusstrategiassa ilmoitettiin, että työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa luodaan yhdessä siirtymäväyliä, jotta voidaan kartoittaa, miten rinnakkaisia siirtymiä voidaan parhaiten nopeuttaa ja hyödyntää. Tässä yhteydessä tarkastellaan siirtymän laajuutta, nopeutta ja olosuhteita kunkin ekosysteemin kannalta. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.8 | ETSK pyytää komissiota laatimaan syrjäisimpien alueiden ekosysteemiä varten erityisen siirtymäväylän, jossa täsmennetään tarpeiden laajuus muun muassa ammatillisen uudelleenkoulutuksen suhteen sekä investointi- ja teknologiatarpeet ja määritetään niiden täyttämiseksi tarvittavat toimet ottaen huomioon erilaiset tähän vaikuttavat osatekijät, kuten etenemissuunnitelmat. EU:n Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteyteen perustettua energiaomavaraisuuteen liittyvää INSULAE-ohjelmaa voidaan käyttää lähtökohtana etenemissuunnitelmien laatimisessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pyytää komissiota laatimaan vankat poliittiset suuntaviivat matkailua varten: tavoitteena on yhdistää resursseja ja pohtia mittakaavan muuttamista sisällyttäen kestävän kehityksen periaatteet kaikkiin toimintoihin kaikilla ammattialoilla, sillä matkailulla on merkittävä rooli syrjäisimpien alueiden kehittämisessä johtuen sen monista heijastusvaikutuksista ja sen huomattavasta potentiaalista luoda työpaikkoja erityisesti nuorille. Kestävästä matkailusta on tultava osa syrjäisimpien alueiden identiteettiä. Kaikilla matkailualaan liittyvillä toimijoilla on oma roolinsa alan kestävässä kehittämisessä. Toteutettaessa elpymissuunnitelmia näillä alueilla on hyödynnettävä kehitykseen osallistuvien palvelujen ja ammattien monipuolisuutta sekä mikro- ja pk-yritysten suurta osuutta matkailualalla. Tässä yhteydessä on muistettava alan erityispiirteet, mutta lisäksi on pohdittava, millaisia toimenpiteitä tarvitaan työpaikkojen laadun ja laadukkaan kaupallisen tasapainon varmistamiseksi. Tätä varten tarvitaan voimakasta poliittista ohjausta: on yhdistettävä resursseja ja muutettava mittakaavaa sisällyttäen kestävän kehityksen periaatteet kaikkiin toimintoihin kaikilla ammattialoilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa tukemaan heikoimmassa asemassa olevia yhteisöjä ja pohtimaan keinoja saada mahdollisimman monet mukaan ilmastosiirtymään ja digitaaliseen ja sosiaaliseen siirtymään. Yksikään siirtymä ei ole mahdollinen, elleivät paikallisyhteisöt ole kaikin tavoin osallisina näissä muutoksissa, sillä syrjäisimpien alueiden kehittäminen tukeutuu poikkeuksellisiin mutta hauraisiin ekosysteemeihin. Tämän vuoksi on ennakoitava tulevan julkisen politiikan vaikutuksia, koska syrjäisimmät alueet eivät voi välttyä yhteiskunnan muutosten tai ilmastosiirtymän ja digitaalisen siirtymän aiheuttamilta merkittäviltä muutoksilta. Niiden on ennakoitava talouksiensa kokonaisvaltaista muuntumista voidakseen vastata tulevaisuuden vaatimuksiin kiinnittäen aivan erityistä huomiota näiden siirtymien sosiaalisiin vaikutuksiin. On siis huolehdittava haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien tukemisesta ja harkittava mahdollisimman monen osallistamista tai sitouttamista, mikäli tämä on mahdollista. Mikään siirtymä ei ole mahdollinen, elleivät paikalliset väestöt osallistu näihin siirtymiin täysivaltaisina toimijoina. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pyytää komissiota uudistamaan komission julkisten kuulemisten menettelyn, jotta jokainen kansalainen tai yritys voi vastata kuulemisiin ilman velvoitetta kirjautua ennakolta avoimuusrekisteriin. ETSK pitää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tärkeimpänä keinona löytää syrjäisimpien alueiden työmarkkinaosapuolten kanssa ratkaisuja erilaisiin kysymyksiin. Näiden keinojen hyödyntämistä olisi tehostettava ja laajennettava. Kansalaisyhteiskunta on otettava konkreettisesti mukaan EU:n ohjelmien laatimiseen, joka on järjestettävä siten, että ollaan suorassa yhteydessä alueiden todellisiin toimijoihin. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tosiasiallista osallistumista elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamiseen ja arviointiin syrjäisimmillä alueilla on lisättävä. On perustettava Euroopan komission yhteyspiste, johon kansalaisyhteiskunnalla on suora pääsy. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan käyttöön osaamissopimuksen syrjäisimmillä alueilla samaan tapaan kuin se on tehnyt useiden teollisuusekosysteemien kohdalla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.12.1 | Syrjäisimpien alueiden vihreä siirtymä voi onnistua vain, jos näillä alueilla on pätevää työvoimaa, jota ne tarvitsevat säilyttääkseen kilpailukykynsä. Koulutus on keskeisessä asemassa vihreää taloutta koskevan tietoisuuden lisäämisessä ja osaamisen parantamisessa sellaisissa välineissä kuin Erasmus+-ohjelman vihreä osio ja ilmastoasioita edistävä koulutuksen koalitio. Komissio toteuttaa kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymis- ja palautumiskykyä tukevalla Euroopan osaamisohjelmalla lippulaivatoimia, joilla tarjotaan ihmisille oikeanlaiset taidot vihreää ja digitaalista siirtymää varten. Osaamisohjelman yhteydessä komissio helpottaa myös uudelleen- ja täydennyskoulutusta koskevien sitoumusten laatimista kaikissa teollisuuden ekosysteemeissä. Syrjäisimmät alueet on otettava kaikin tavoin mukaan näihin komission lippulaivatoimiin erityisen työohjelman avulla. |
| --- | --- |

1.12.1

| 1.12.2 | ETSK pyytää komissiota tehostamaan toimiaan eriarvoisuuden vähentämiseksi syrjäisimmillä alueilla, sillä covid-19-pandemia on vaikuttanut toimiin, joilla tähdätään eriarvoisuuden vähentämiseen. Syrjäisimpiä alueita pidetään pysyvästä eriarvoisuudesta kärsivinä alueina. Keskustan ja periferian käsitteillä on selitetty osittain varallisuuden jakaantumista taloudessa, jossa suhteet ovat usein epätasapainoiset. Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen on yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista. |
| --- | --- |

1.12.2

| 1.13 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että elpymisprosessissa otetaan huomioon sosiaaliset tarpeet ja että se on yhtenäinen ja tasapainoinen aluetasolla. Komitea painottaa tarvetta tarkastella aluetta kokonaisuutena kullekin sopivien ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

1.13

| 1.13.1 | ETSK kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin digitaaliyhteyksien takaamiseksi syrjäisimmillä alueilla. Näillä alueilla kyvyttömyys varmistaa digitaaliteknologian yleinen ja luotettava saatavuus sekä siihen liittyvien resurssien tehokas käyttö pahentaa eriarvoisuutta enemmän kuin muualla. Jo ennestään olemassa ollut digitaalinen kuilu on kuitenkin syventynyt, ja pandemia on lisännyt entisestään eriarvoisuutta, minkä vuoksi osa ihmisistä on pudonnut kiihtyvän digitalisaation kelkasta. Työelämästä, koulutuksesta, terveydenhuollosta ja julkisista palveluista tulee epäilemättä yhä riippuvaisempia digitaaliteknologiasta. |
| --- | --- |

1.13.1

| 1.13.2 | ETSK pyytää komissiota toteuttamaan jatkuvia ponnisteluja tutkimuksen ja innovoinnin alalla, sillä ne ovat välttämättömiä, jotta voidaan hyödyntää kaikki syrjäisimpien alueiden ominaispiirteiden tarjoamat mahdollisuudet. Nämä liittyvät valtameriin, meriin ja meriluonnonvaroihin, ja niitä olisi pidettävä ensisijaisina, koska ne tarjoavat runsaasti potentiaalia talouden vahvistamiseksi, laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi ja kansalaisten hyvinvoinnin varmistamiseksi. Kyse on suuresta määrästä kaiken kokoisia yrityksiä. Tämä on ensisijaisen tärkeää sekä perinteisen toiminnan kehittämiseksi että uusien markkinoiden luomiseksi, mikä auttaisi myös houkuttelemaan alueille nuoria. |
| --- | --- |

1.13.2

| 1.14 | ETSK pyytää komissiota toteuttamaan vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan laajan hankkeen tulevissa syrjäisimpien alueiden toimenpideohjelmissa. Näiden suurten hankkeiden tulisi olla suoraan Euroopan komission hallinnoimia. Suurhankkeet mobilisoivat mittavia investointeja, joiden yksikköarvo on yli 50 miljoonaa euroa, ja niitä tuetaan EU:n koheesiopolitiikan varoilla. Niistä on suoraan hyötyä jäsenvaltioille ja niiden kansalaisille, kun ne luovat parempaa infrastruktuuria ja uusia työpaikkoja sekä terveellisemmän ympäristön ja avaavat uusia kaupallisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.14

| 1.14.1 | Ranskan syrjäisimpien alueiden asukkailla ei ole juomavesihuoltoa ja jätevesijärjestelmä on usein puutteellinen. Juomaveden saanti sekä jätevesihuolto ovat olennainen osa oikeutta elämään ja ihmisarvoon sekä kohtuulliseen elintaso tarvetta. |
| --- | --- |

1.14.1

| 1.15 | ETSK pyytää komissiota laatimaan ajantasaistetun tiedonannon analyyseista, jotka koskevat syrjäisimpien alueiden tilannetta suhteessa maahanmuuttoilmiöön. Siinä on kehotettava alueita tekemään yhteistyötä muuttoliikeasioissa ja pyydettävä, että näihin alueisiin sovelletaan uutta eurooppalaista muuttoliikesopimusta, joka mahdollistaa ”pakollisen yhteisvastuumekanismin” käynnistämisen ”muuttopaineen” takia. |
| --- | --- |

1.15

2.   Yleistä

| 2.1 | Syrjäisimmät alueet, jotka sijaitsevat useilla maantieteellisillä alueilla, antavat Euroopalle geostrategisen, taloudellisen ja kulttuurisen aseman useiden mantereiden reunamilla, minkä lisäksi niistä koituu Euroopan unionille ainutlaatuisia hyötyjä. Näihin hyötyihin liittyy olennainen lisäarvo, ja ne muodostavat luonnollisen tukirakenteen EU:n ja kolmansien maiden väliselle yhteistyölle myös niiden omien maantieteellisten alueiden ulkopuolella. Ne laajentavat omalta osaltaan Euroopan kansainvälistä vaikutuspiiriä, ja niille on ominaista ainutlaatuinen potentiaali tarjota ratkaisuja EU:n kohtaamiin haasteisiin vastaamiseksi. Euroopan komissio on ilmoittanut antavansa Ranskan puheenjohtajakauden aikana uuden tiedonannon, joka koskee komission ja syrjäisimpien alueiden välisen strategisen kumppanuuden saattamista ajan tasalle. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Määritettyjen etujen hyödyntäminen on suurelta osin riippuvaista EU:n kyvystä olla vuorovaikutuksessa kaikkien kansalaistensa kanssa. Kansalaisyhteiskunnan on edistettävä omalta osaltaan kaikkien eri toimijoiden (valtioiden, alueiden, paikallisviranomaisten, paikallisyhteisöjen, koulujen, yritysten ja yksityishenkilöiden) tietoisuuden lisäämistä, jotta ne havaitsevat, että syrjäisimmät alueet pystyvät edistämään konkreettisten operatiivisten toimien yleistämistä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen nopeuttamiseksi. Vaikutusten mittaamista voitaisiin hyödyntää moniin erityyppisiin tarpeisiin (kalastus, maatalous ja mallien kehittäminen; kulttuuri ja alan arvostuksen lisääminen; työllisyys ja ammatillinen koulutus; yleissivistävä koulutus ja nuorten liikkuminen; yritysten kehittäminen; ympäristö, energia ja ilmastohaasteet; maahanmuutto). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemian jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä koskevat ETSK:n ehdotukset muodostavat kehyksen, jonka puitteissa syrjäisimpien alueiden valtteja on kehitettävä. Niiden avulla voidaan välittää kyseisten alueiden panos useilla eri aloilla jatkamalla tarvittavia rakenteellisia muutoksia ja niihin liittyvää investointitoimintaa ennen kaikkea digitaalialan, älykkäiden ja sosiaalisten innovaatioiden sekä vihreän siirtymän osalta, parantamalla jatkuvasti kilpailukykyä, mahdollistamalla työn aseman lujittaminen yhtenä talousjärjestelmän elpymisen kantavista voimista, yhdistämällä omavaraisuuden ja selviytymiskyvyn vahvistamisen edellytykset sekä parantamalla huomattavasti jakeluketjuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU:n vesialan puitedirektiivissä todetaan: ”Vesi ei ole tavallinen kaupallinen tuote, vaan pikemminkin perintö, jota on sellaisena suojeltava, puolustettava ja kohdeltava.” |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Vesi- ja jätevesihuollon tarjoamiseen ja parantamiseen liittyy kolme keskeistä osatekijää: laatu, saatavuus ja kohtuuhintaisuus. EU on edistänyt juomaveden saannin ja jätevesihuollon turvaamista jäsenvaltioidensa asukkaille kahdella pääasiallisella toimintatavalla. Ensinnäkin unioni on asettanut veden laatua koskevat kunnianhimoiset vaatimukset, joiden avulla taataan korkea suojelun taso sekä kansanterveyden että ympäristön hyväksi. Lisäksi se on rahoittanut vesi-infrastruktuurin kehittämistä ja parantamista jäsenvaltioissa, mikä on auttanut parantamaan veteen liittyvien palvelujen laatua ja fyysistä saatavuutta. Unionin tukitoimia ei ole vielä nähty Ranskan syrjäisimmillä alueilla, missä asukkailla ei ole juomavesihuoltoa. |
| --- | --- |

2.4.1

3.   Erityistä

3.1   Ympäristö, joka tuo esiin elintarvikkeisiin ja energiaan liittyvät prioriteetit

| 3.1.1 | Syrjäisimpien alueiden katsotaan olevan taloudellisesti haavoittuvassa asemassa. Tietyt haavoittuvuudet ovat seurausta niiden altistumisesta riskeille, jotka johtuvat rakenteellisista tekijöistä (eristyneisyys, markkinoiden koko, viennin keskittyminen, maatalouden ja kalastuksen osuus varallisuuden luomisessa jne.), kun taas toiset johtuvat niiden altistumisesta poikkeuksellisista tilanteista (talous-, ympäristö-, sosiaali- ja terveyskriisit jne.) aiheutuville häiriöille. Covid-19-pandemia on lisännyt tietoisuutta riittämättömän varautumisen mahdollisista seurauksista. Vaikka jakelu- ja toimitusketjut kestivätkin tämän kriisin, koskaan ei tule olemaan lääkettä, joka voisi suojata väestöjä elintarvikkeisiin ja energiaan liittyvän haavoittuvuuden vaikutuksilta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Syrjäisimpien alueiden on osoitettava, että ne pystyvät täyttämään elintarvikkeisiin ja energiaan liittyvät välttämättömät tarpeet varmistaakseen väestön kyvyn kestää ulkopuolelta tulevia häiriöitä. Tällaisella toimintatavalla, joka luo työpaikkoja lähelle sekä kasvattaa sosiaalisia siteitä, pyritään saamaan aktiiviset kansalaiset mukaan innovatiivisten hankkeiden seurantaan kentällä yhdessä tehokkaiden ja kansalaisia kuuntelevien julkisten organisaatioiden kanssa. Syrjäisimmillä alueilla on valtteja, jotka ovat välttämättömiä toteutettaessa siirtymää, joka synnyttää taloudellista toimintaa ja sosiaalista koheesiota. Alueilla onkin olemassa vahva kulttuurinen kytkös, joka voisi edistää terveellistä ja kestävää elintarviketuotantoa suosivien ekosysteemien syntymiselle suotuista luontosuhdetta. Samoin yleisimpien uusiutuvan energian muotojen (vesivoima, biomassa, tuulivoima, lämpöenergia, maalämpöenergia, aurinkosähkö) helppo saatavuus tuo mukanaan runsaasti mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU aikoo hyväksyä uuden ilmastonsuojelua koskevien toimintapolitiikkojen sarjan, 55-valmiuspaketin. Syrjäisimmistä alueista voi tulla laboratorioita, joiden avulla voidaan lisätä Euroopan unionin kestokykyä. Pellolta pöytään -strategia on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Syrjäisimmillä alueilla on keinot osoittaa, että on kiireellisesti turvattava runsas biologinen monimuotoisuus, vakiinnutettava maataloustuottajien ja kalastajien asema arvoketjussa, kannustettava kestävyysajattelun mukaiseen elintarvikkeiden kuluttamiseen sekä edistettävä terveellisen ja kohtuuhintaisen ravinnon saatavuutta kaikille tinkimättä kuitenkaan elintarvikkeiden turvallisuudesta, laadusta tai hinnasta. Syrjäisimmät alueet voivat olla hautomoita tälle Euroopan unionin strategialle, jonka tarkoituksena on kattaa koko elintarvikeketju. Ne voivat tehokkaasti tuoda esiin asianmukaisten vaikutusarviointien tarpeen. Energiakriisi on jo nyt vakavampi syrjäisimmillä alueilla. Näitä alueita varten onkin syytä etsiä kaikin tavoin erityisratkaisuja, sillä niistä voi tulla yksiä suurimmista kärsijöistä, jos nykyinen energiakriisi pahenee. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Syrjäisimmillä alueilla, kuten kaikilla Euroopan alueilla, energiasiirtymä ei ole ainoastaan teknologiakysymys. Se on merkittävä yhteiskunnallinen haaste, jonka käsittelyyn myös kansalaisyhteiskunta on osallistettava. Tässä yhteydessä covid-19-pandemiasta toipumiseksi käynnistetty elvyttäminen antaa tilaisuuden käyttää varoja siten, että voidaan saavuttaa tavoite asettaa kansalaiset energiasiirtymän keskiöön ja samalla edistää alueellista taloutta. Uusiutuvat energianlähteet, joita on runsaasti saatavilla syrjäisimmillä alueilla, ovat hajautettuja. Niiden hyödyntämiseksi tarvittavat investoinnit ovat varsin vähäisiä verrattuna suuren mittaluokan keskitettyjen rakenteiden aiheuttamiin kustannuksiin. Vihreän kehityksen ohjelmassa komissio on asettanut ilmastoneutraaliuden prioriteettiensa kärkeen, ja elpymispaketin kautta se valmistautuu investoimaan miljardeja euroja talouden uudelleenrakentamiseen sekä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen Euroopassa. Syrjäisimmät alueet voivat olla esimerkkinä menettelytavasta, jossa keskitytään kansalaisiin ja jossa otetaan huomioon kaikkein heikoimmassa asemassa olevat kuluttajat. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EU:n vesialan puitedirektiivissä todetaan: ”Vesi ei ole tavallinen kaupallinen tuote, vaan pikemminkin perintö, jota on sellaisena suojeltava, puolustettava ja kohdeltava.” Vesi- ja jätevesihuollon tarjoamiseen ja parantamiseen liittyy kolme keskeistä osatekijää: laatu, saatavuus ja kohtuuhintaisuus. EU on edistänyt juomaveden saannin ja jätevesihuollon turvaamista jäsenvaltioidensa asukkaille kahdella pääasiallisella toimintatavalla. Ensinnäkin unioni on asettanut veden laatua koskevat kunnianhimoiset vaatimukset, joiden avulla taataan korkea suojelun taso sekä kansanterveyden että ympäristön hyväksi. Lisäksi se on rahoittanut vesi-infrastruktuurin kehittämistä ja parantamista jäsenvaltioissa, mikä on auttanut parantamaan veteen liittyvien palvelujen laatua ja fyysistä saatavuutta. EU:n tukitoimet eivät tietyillä Ranskan syrjäisimmillä alueilla vielä toistaiseksi näy, sillä missään muualla Euroopassa asukkailla ei ole yhtä suuria vaikeuksia vesihuollon saamisessa. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Jakolinjoja ja syventynyttä eriarvoisuutta

| 3.2.1 | Syrjäisimpiä alueita pidetään pysyvästä eriarvoisuudesta kärsivinä alueina. Keskustan ja periferian käsitteillä on selitetty varallisuuden jakaantumista taloudessa, jossa suhteet ovat usein epäsymmetrisiä. Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen on yksi EU:n tärkeimmistä periaatteista. Erojen kaventamiseen on varattu merkittävä budjetti, ja syrjäisimmät alueet hyötyvät tästä laajasti. Arviointivälineiden puutteista huolimatta on todettava, että covid-19-pandemia on vaikuttanut eriarvoisuuden vähentämiseen tähtääviin toimiin. Syrjäisimpien alueiden johtohenkilöiden kokouksessa, joka pidettiin 19. marraskuuta 2021, otettiin kantaa näihin seurauksiin. Työmarkkinaosapuolet ja kaikki kansalaisyhteiskunnan organisaatiot antavat näin ollen olosuhteiden pakosta varoituksen tarpeesta nopeuttaa kaikkia prosesseja, joilla pyritään luopumaan kiinnikuromiseen perustuvista toimintamalleista, asettamaan kansalaiset näiden välineiden keskiöön ja kehittämään aidosti tulevaisuuteen suuntautuva visio. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Vakaa taloudellinen perusta on välttämätön, jotta syrjäisimmillä alueilla voidaan saada aikaan kestävää kehitystä ja pystytään säilyttämään kunnianhimoinen sosiaalinen malli. Sosiaalipolitiikkojen rinnalle tarvitaan talouskehitystä edistäviä toimintapolitiikkoja, ja on tunnustettava niiden yhteistä etua edistävä yhteinen tarkoitus. Työpaikkojen luominen, osaamisen kehittäminen ja työmarkkinoiden tekeminen osallistaviksi ovat ainoat lääkkeet, joiden avulla voidaan torjua eriarvoisuutta ja syrjäytymistä sekä vahvistaa yhteiskunnan vakautta. Elpymisprosessissa on siis otettava huomioon sosiaaliset tarpeet, ja sen on samalla oltava alueellisesti tasapuolinen ja tasapainoinen. Alueita on tarkasteltava kokonaisuuksina, jotta voidaan kehittää kuhunkin ympäristöön mukautettuja ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Maaliskuusta 2020 lähtien kaikki alueet ovat laajamittaisesti orientoituneet kybertoimintaympäristöön. Muiden alueiden tapaan myös syrjäisimmillä alueilla koululaiset aloittivat kouluvuoden etäopetuksessa, palkansaajat siirtyivät etätyöhön ja yritykset yrittivät kehittää liiketoimintamallejaan voidakseen jatkaa toimintaansa. Olemassa oleva digitaalinen kuilu on kuitenkin syventynyt, ja pandemia on lisännyt entisestään eriarvoisuutta, minkä vuoksi osa kansalaisista on jäänyt kiihtyneen digitaalisen kehityksen ulkopuolelle. Paluu entiseen näyttää epätodennäköiseltä, ja työelämästä, koulutuksesta, terveydenhuollosta ja julkisista palveluista tulee varmastikin yhä riippuvaisempia digitaaliteknologiasta. Syrjäisimmillä alueilla kyvyttömyys tarjota digitaaliteknologian yleinen ja luotettava saatavuus sekä varmistaa siihen liittyvien resurssien tehokas käyttö pahentavat eriarvoisuutta enemmän kuin muualla. Syrjäisimmillä alueilla on kiireellisesti otettava käyttöön satelliittilaajakaistainternet, jotta asukkaat pääsevät digipalvelujen piiriin. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Syrjäisimmillä alueilla valtameriin, meriin ja meriluonnonvaroihin liittyvien toimintojen olisi oltava hallitsevia, koska niissä on potentiaalia, jota hyödyntämällä voidaan vahvistaa talouksia, luoda laadukkaita työpaikkoja ja varmistaa kansalaisten hyvinvointi. Tämä koskettaa suurta määrää kaiken kokoisia yrityksiä. Jatkuvat ponnistelut tutkimuksen ja innovoinnin alalla ovat välttämättömiä, jotta voidaan tarttua kaikkiin tilaisuuksiin, jotka liittyvät syrjäisimpien alueiden ominaispiirteisiin. Tämän suuntainen toimintatapa on ensisijaisen tärkeä sekä perinteisen toiminnan kehittämisen että uusien markkinoiden luomisen kannalta. Tämä auttaisi myös houkuttelemaan alueille nuoria. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Välttämätön tarve vahvistaa kansalaisyhteiskunnan osallisuutta

| 3.3.1 | Useita syrjäisimmillä alueilla toteutettavia pilottihankkeita tuetaan eurooppalaisista ohjelmista (Erasmus+, Horisontti 2020 -puiteohjelma jne.). Komission ja syrjäisimpien alueiden välisen strategisen kumppanuuden ajan tasalle saattamisen on tarjottava tilaisuus vahvistaa tällaista tukea ja toistaa näitä hankkeita. Pyrkimyksenä on edistää energia- ja elintarvikeomavaraisuuteen, kestävään matkailuun, lasten ja aikuisten koulutukseen sekä sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä hankkeita. Digitaalisten valmiuksien kehittäminen on syrjäisimpien alueiden talouksien kehittymisen ennakkoedellytys. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian merkittävät vaikutukset syrjäisimpien alueiden yhteiskuntiin, ETSK kannattaa sellaisten taloudellisten ja sosiaalisten hankkeiden toteuttamista, joissa keskitytään vaurauteen ja asetetaan etusijalle kansalaisten hyvinvointi ketään unohtamatta. Eriarvoisuuden ja epätasapainon korjaaminen on merkittävä haaste syrjäisimmille alueille. Kriisi on tuonut esiin näissä yhteiskunnissa jo pitkään vallinneen eriarvoisuuden, joka koskee erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuutta, ja syventänyt sitä entisestään. Covid-19-tartuntojen ilmaantuvuus näyttää olleen korkeampi vähävaraisimpien ihmisten keskuudessa. Köyhimmillä ihmisillä ei myöskään ole yhtä hyvät mahdollisuudet siirtyä etätöihin. Syrjäisimmät alueet voivat elpymisen yhteydessä toimia laboratorioina, jotka auttavat korjaamaan sosiaali-, talous- ja ympäristöpolitiikan puutteita. EU:n rahastojen ei pidä tarkoittaa näillä alueilla vain lukuja, tavoitteita ja määräaikoja: niiden on myös merkittävä yhteistä näkemystä tulevaisuudesta ja hyödytettävä Eurooppa-hanketta toden teolla. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Elpymissuunnitelmien toteuttamisen syrjäisimmillä alueilla on mahdollistettava rahastojen ja varojen kohdentamisen seurantaa koskevien uusien käytäntöjen kokeileminen. Solmittuihin kumppanuuksiin voidaan liittää velvoite luoda seurantakomiteoita, jotka edustavat laajaa valikoimaa eri organisaatioista ja kansalaisyhteiskunnasta peräsin olevia sidosryhmiä. Syrjäisimmistä alueista EU:lle koituvien hyötyjen tarkasteleminen tarjoaa tilaisuuden kehottaa poliittisia puolueita, yhteiskunnallisia toimijoita, yrittäjiä, ammattiliittoja ja kansalaisyhteiskuntaa saavuttamaan laajan yksimielisyyden näiden EU:n alueiden parhaan mahdollisen menestyksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Covid-19-pandemian ja edessä olevien siirtymien aiheuttamien haasteiden laajuus edellyttää syrjäisimmillä alueilla kaikkien kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien aktiivista yhteistyötä kunkin vastuualoja ja toimivaltuuksia kunnioittaen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ratkaisevan tärkeä väline elpymissuunnitelmien toteuttamisessa syrjäisimmillä alueilla. Sen hyödyntämisen olisi mahdollistettava rahastojen ja varojen kohdentamisen seurantaa koskevien uusien käytäntöjen kokeileminen. Kumppanuuksiin voidaan liittää velvoite perustaa seurantakomiteoita, jotka edustavat laajaa valikoimaa eri sidosryhmiä, niin ratkaisevassa roolissa olevia työmarkkinaosapuolia kuin myös muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Syrjäisimmistä alueista EU:lle koituvien hyötyjen tarkasteleminen tarjoaa tilaisuuden saavuttaa laaja yksimielisyys näiden EU:n alueiden parhaan mahdollisen menestyksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Syrjäisimmät alueet joutuvat sopeutumaan kaikilta osin globalisaatioon, jolle on tyypillistä ennen kaikkea alueiden, kulttuurien ja talouksien välisten yhteyksien tiivistyminen. Ne edustavat EU:n ulkorajoja ja sijaitsevat hyvin kaukana mantereesta. Muuttovirtojen hallinta ja rajojen turvaaminen ovatkin suuri haaste näille alueille. Tämä asema tekee niistä haavoittuvia, mitä pandemiakriisi on pahentanut entisestään. Euroopan komissio antoi 12. syyskuuta 2007 tiedonannon ”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät”, jossa tarkasteltiin syrjäisimpien alueiden tilannetta suhteessa maahanmuuttoilmiöön. Analyysissa tuotiin esiin julkisen toiminnan tasoista muodostuva varsin monimutkainen rakennelma, jossa näiden alueiden täytyy toimia. Lähtötilanteiden erilaisuus vaikeuttaa kaikille näille alueille yhteisten, maahanmuuttokysymyksiin sovellettavien lähestymistapojen kehittämistä. |
| --- | --- |

3.5

Bryssel 20. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

1

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä”

(puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/09)

| Esittelijä: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Franca SALIS-MADINIER

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan lausuntopyyntö | 21.9.2021 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 172/32/70 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan lausuntopyyntö

21.9.2021 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

172/32/70

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK yhtyy komission työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä 2021–2027 esittämään näkemykseen ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennainen väline kolmen keskeisen tavoitteen saavuttamiseksi: niiden työelämän muutosten ennakointi ja hallinta, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen aiheuttavat, työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyn tehostaminen sekä mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin varautuminen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pandemia tarjoaa tilaisuuden luoda uusia yhteisiä valmiuksia tulevista kriiseistä selviämiseksi ja niiden työterveyteen ja -turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi. Elpymissuunnitelman avulla olisi mahdollistettava työmarkkinaosapuolten aseman vahvistaminen niissä jäsenvaltioissa, joissa niiden asema on heikoin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa tekemään kattavan ja yhdennetyn tulevaisuutta kartoittavan analyysin digitaalisen siirtymän vaikutuksista työmarkkinoihin, jotta voidaan ennakoida sen mukanaan tuomia mullistuksia ja kehittää pitkän aikavälin työterveys- ja työturvallisuusstrategia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus ei mahdollista vastaamista etätyön asettamiin uusiin haasteisiin. ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa työsuojeluviranomaista valvomaan etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen kansallisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa seuraamaan tarkasti sydänsairauksien ja työuupumuksen kaltaisten ammattitautien kustannuksia, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat toimenpiteet asiaankuuluvalla tasolla nollatavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa luomaan ennaltaehkäisyn kulttuurin kouluttamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita, lisäämällä tietoisuutta kehittymässä olevista riskeistä ja vahvistamalla ja jakamalla käytettävissä olevia resursseja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tekemät sopimukset on pantava täytäntöön jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan nojalla. ETK kehottaa komissiota keskustelemaan työmarkkinaosapuolten kanssa itsenäisten sopimusten täytäntöönpanosta ja neuvoston päätöstä koskevasta yhteisestä pyynnöstä kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen SEUT-sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannustaa kehittämään käyttövalmiita viitestandardeja ja riskinarviointivälineitä, jotka ovat erityisen hyödyllisiä hyvin pienille ja keskisuurille yrityksille. Pk-yritykset tarvitsevat asianmukaista ohjausta, koulutusta ja taloudellista tukea voidakseen noudattaa työterveys- ja työturvallisuusvelvoitteitaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa ottamaan käyttöön järjestelmän, joka mahdollistaa lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien vaikutusten arvioinnin, ja toistaa suosituksensa (1) siitä, että 10 000 työntekijää kohden olisi oltava yksi työsuojelutarkastaja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että Vision Zero -kampanjan olisi oltava proaktiivisempi ja tähdättävä riskien ennaltaehkäisyyn ja poistamiseen puitedirektiivin mukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Työperäisten syöpien torjunnassa ETSK kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan niin, että katetaan kaikki 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta sekä lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet ja että huomioon otetaan myös stressi (2) ja vuorotyö (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa laatimaan EU:n lainsäädäntöä psykososiaalisista riskeistä. Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevan direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kehottaa muuttamaan tekoälysäädöstä (4). ETSK suosittaa, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kehottaa sisällyttämään alustatyöntekijät strategiakehyksen soveltamisalaan. On varmistettava järjestäytymisoikeus, oikeus edustukseen ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ja ulotettava sosiaalisen suojelun oikeudet koskemaan alustatyöntekijöitä. |
| --- | --- |

1.16

2.   Taustaa

| 2.1 | EU:n tulevan puheenjohtajakautensa puitteissa Ranska on pyytänyt komiteaa tutkimaan lausunnossaan, kuinka tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (5) on työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio ehdottaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa uutta strategiakehystä, jolla on kolme keskeistä tavoitetta: niiden työelämän muutosten ennakointi ja hallinta, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen ovat aiheuttaneet, työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyn tehostaminen sekä mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin varautuminen (6). Komissio korostaa erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua näiden kolmen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategiakehyksessä omaksutaan EU:n Vision Zero -lähestymistapa työperäisten kuolemantapausten poistamiseksi ja painotetaan sukupuolten tasa-arvoa työterveyden ja -turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Työperäisten syöpien torjunta määritellään yhdeksi painopisteeksi. Komissio sitoutuu vahvistamaan sitovat työperäisen altistumisen raja-arvot uusille syöpää aiheuttaville aineille. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

3.1   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu keskeisenä välineenä riskien ennaltaehkäisyssä

| 3.1.1 | Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kahdenväliset neuvottelut ovat ensiarvoisen tärkeitä työterveyden ja -turvallisuuden ongelmien ratkaisemisessa. Itsenäisiä sopimuksia sovelletaan toisinaan kuitenkin epäyhtenäisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun suhteellisesta asemasta ja jäsenvaltioiden erilaisista työelämän suhteita säätelevistä järjestelmistä riippuen (7). Neuvoston direktiiveihin johtavat sopimukset, jotka tehdään molempien allekirjoittajaosapuolten pyynnöstä, vaikuttavat tehokkaammilta, koska ne varmistavat konkreettiset toimintasuunnitelmat jäsenvaltioissa. ETK kehottaa komissiota keskustelemaan työmarkkinaosapuolten kanssa itsenäisten sopimusten paremmasta täytäntöönpanosta ja neuvoston päätöksiä koskevasta yhteisestä pyynnöstä kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen SEUT-sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on parantanut käytännössä miljoonien työntekijöiden työoloja EU:ssa niin toimialojen välillä (työstressi (8), väkivalta ja häirintä (9)) kuin alakohtaisesti (tuki- ja liikuntaelinsairaudet maatalousalalla (10), terveyden suojelu kampaamoissa (11), kiteinen piidioksidi kemian alalla ja kaivostoiminnassa (12), terävien instrumenttien aiheuttamien tapaturmien ehkäiseminen sairaaloissa (13)). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Alakohtaiset yleissopimukset, joissa vahvistetaan työterveyden ja -turvallisuuden vähimmäisvaatimukset ja yleiset suuntaviivat, ovat erityisen tärkeitä pk-yrityksille, koska niillä ei ole aina itsellään tarvittavia resursseja työolojen parantamisen suunnitteluun. Pk-yritykset tarvitsevat neuvontaa, koulutusta ja taloudellista tukea niiden täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on arvokas väline yrityksille ja koko yhteiskunnalle. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ansiosta toteutetuilla työterveys- ja -turvallisuustoimenpiteillä edistetään työntekijöiden terveyttä, voidaan parantaa yritysten kannattavuutta, alennetaan terveydenhuoltokustannuksia ja vähennetään poissaoloja (14). Työperäisistä vammoista ja sairauksista yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 3,3 prosenttia (15) (476 miljardia euroa) eli puolet elpymissuunnitelman varoista. Tämä prosenttiosuus vaihtelee voimakkaasti jäsenvaltioiden välillä teollisuuden rakenteen, lainsäädäntöympäristön ja käytössä olevien ehkäisevien toimenpiteiden mukaan. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Viranomaisten kriisitilanteessa toteuttamilla toimenpiteillä – esimerkiksi koulujen ja kauppojen sulkemisella – on ollut merkittäviä alakohtaisia vaikutuksia. Monet yritykset muun muassa majoitus-, kulttuuri- ja ateriapalvelualalla pelkäävät ajautuvansa vararikkoon (16). |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Neuvottelujen ansiosta on voitu taata toiminnan jatkuvuus ja Euroopan talouden selviytyminen. Euroopan tason työmarkkinaosapuolilla on ollut keskeinen asema muun muassa liikenteen, kaupan ja maatalouden alalla, kun on jouduttu toteuttamaan tarpeellisia muutoksia ja lopettamaan toimintaa väliaikaisesti tai pysyvästi ja kun tällä on ollut vaikutuksia työllisyyteen. Saatuja kokemuksia on hyödynnettävä mahdollisten tulevien kriisien varalta. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Tästä huolimatta on edelleen merkittäviä puutteita. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansalliset mekanismit ovat laadullisesti epäyhtenäisiä (17). Useissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön toimenpiteitä ilman kansallisten työmarkkinaosapuolten asianmukaista ja merkityksellistä kuulemista. Eräät hallitukset ovat hyväksyneet kiireellisiä toimenpiteitä, jotka rajoittavat työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, aivan kuin ne olisivat enemminkin este kuin osa ratkaisua. Terveyskriisi on osoittanut, että tarvittavia jäsenvaltioissa toteutettavia toimenpiteitä on hallinnoitava ja koordinoitava paremmin. Jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten sekä kansallisen ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua on vahvistettava, jotta kriisin hallintaan voidaan löytää ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | ETSK panee merkille, että EU:n tuomioistuin totesi syyskuussa 2021 antamassaan tuomiossa, ettei komissio ole velvollinen hyväksymään työmarkkinaosapuolten pyyntöjä niiden tekemien sopimusten täytäntöönpanosta, ja kehottaa komissiota luomaan selkeän kriteeristön työmarkkinaosapuolten tekemien sopimusten täytäntöönpanoa varten (18). ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tekemät sopimukset on pantava täytäntöön jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

3.1.8

3.2   Erityistä

3.2.1   Digitaalinen siirtymä, ilmastosiirtymä ja uudet haavoittuvuudet

| 3.2.1.1 | Euroopan keskuspankki korostaa makrotaloudellisia ja taloudellisia riskejä (19), jotka liittyvät ilmaston lämpenemiseen (merenpinnan kohoamisesta ja sateiden jakautumisen muutoksesta aiheutuvat taloudelliset menetykset) ja ekologiseen siirtymään (arvottomien omaisuuserien lisääntyminen, rakenteellisen työttömyyden kasvu, hintojen epävakaus ja inflaatio). |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Robotisaatio, tekoäly ja uusien liiketoimintamallien, alihankinnan muotojen ja etätyön kehittyminen vaikuttavat pysyvästi työmarkkinoihin, osaamisen hyödyntämiseen, työn organisointiin, työpaikan järjestelyihin, työperäisiin riskeihin ja keinoihin niiden ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät. Koska nämä työntekijät eivät voi juurikaan vaikuttaa työskentelyään koskeviin järjestelyihin, he joutuvat usein työskentelemään huonoissa työoloissa (epämukavissa työasennoissa, liian nopeassa tahdissa, kovan paineen alla, epäitsenäisesti ja yksitoikkoisissa tehtävissä) (20). |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Mainitut siirtymät johtavat työperäisten riskien muuttumiseen. Ensinnäkin ne siirtyvät kohti palkkatyön marginaalia työterveyttä ja -turvallisuutta heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten lisääntyessä. Lisäksi ne siirtyvät kohti työoloihin ja -ehtoihin liittyviä uusia haavoittuvuuksia joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi ne siirtyvät kohti uusia työperäisiä sairauksia, jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä. |
| --- | --- |

3.2.1.4

3.3   Työterveyden ja -turvallisuuden haasteet digitaalisessa ekosysteemissä

| 3.3.1 | Tieto- ja viestintätekniikka muovaa asteittain uutta digitaalisuuteen perustuvaa ekosysteemiä, jonka ensimmäinen ilmentymä on etätyö. Etätyön yleistyminen on vastaus odotuksiin: 80 prosenttia työnantajista (21) ja 76 prosenttia työntekijöistä Euroopassa haluaa jatkaa etätöitä kriisin jälkeen. Joustavuutta lisäävä etätyö tuo mukanaan uusia työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä haasteita, kuten puutteelliset välineet, eristyneisyyden tunne, psykologiset vaikeudet irrottautua työstä ja ylemmältä tasolta saatavan tuen puuttuminen. Työntekijöistä 25 prosenttia (22) on säännöllisesti henkisesti uupuneita työstä, mikä on työuupumuksen keskeinen piirre. Etätyö on myös aiheuttanut työnantajille uusia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi etätyövälineiden hankinnan lisääntymiseen sekä etätyön hallinnointi- ja organisointikysymyksiin. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Robotiikassa saavutettu edistys johtaa siihen, että tuotannon tehtävät muuttuvat automatisoitujen prosessien valvontatehtäviksi. EU:ssa arviolta 22 prosenttia työpaikoista eli 53 miljoonaa työpaikkaa voitaisiin automatisoida vuoteen 2030 mennessä (23). Automatisaatio voi parantaa työoloja (työpisteiden turvallisuus ja ergonomia, työtehtävien monipuolistuminen, raskaiden ja vaarallisten tehtävien poistuminen). Luonnollisesti on myös tärkeää seurata ja ehkäistä työterveys- ja työturvallisuusriskejä, jotka voivat mahdollisesti aiheutua tästä kehityksestä, joka saattaa johtaa työolojen heikentymiseen, jos tavoitellaan vain tuottavuutta. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Monet tekoälyyn perustuvat edistysaskeleet ovat vasta kehitysasteella, kuten algoritminen hallinta alustataloudessa ja tiettyjen logistiikkajättien piirissä. Haaste on kahtalainen: valvoja korvataan suoritustehon valvonta- ja seurantatehtävissä ja tuottavuutta lisätään järkiperäistämällä työtä toisinaan äärimmäisyyteen asti. Tieteellisten tutkimusten mukaan, joista Euroopan ammattiyhdistysinstituutti on tehnyt kattavan tiivistelmän, työterveyden ja -turvallisuuden kannalta nämä käytännöt tarkoittavat, että järkiperäistämiseen liittyvien perinteisten riskien (työn intensiteetin ja rasittavuuden lisääntyminen, työtehtävien yksipuolistuminen) lisäksi tulee uusia, digitalisoitumiseen liittyviä riskejä (psyykkinen ylikuormitus, hyperkonnektiivisuus, sosiaalinen eristyneisyys) (24). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Algoritminen hallinta saa asteittain jalansijaa yrityksissä, joissa se vastaa etätyön asettamiin haasteisiin. Jatkuva valvonta ja arviointi aiheuttavat riskin työntekijöiden psyykkiselle terveydelle (25) erityisesti ”isoveli valvoo” -vaikutelman ja työ- ja yksityiselämän rajojen hämärtymisen seurauksena. Ilman välttämättömiä suojatoimia nämä teknologiat saattavat loukata yksityiselämän ja ihmisarvon kunnioittamisen perusoikeuksia. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tekoälysäädöksestä antamassaan ehdotuksessa (26) komissio ei puutu työpaikkojen suuririskisten sovellusten aiheuttamiin haasteisiin. ETSK on suosittanut, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia (27). Kolmannen osapuolen on tehtävä vaatimustenmukaisuuden arviointi mekanismeista, joiden avulla arvioidaan työntekijöiden käyttäytymistä, työaikaa ja suorituskykyä tai havainnoidaan heidän tunteitaan, kun kyse on suuririskisistä tekoälyjärjestelmistä. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Muutokset, siirtymät ja uudet ongelmat

| 3.4.1 | Työtapaturmien sijaan nyt lisääntyvät ammattitaudit. Vuosien 2000 ja 2016 välisenä aikana pitkiin työpäiviin liittyvistä sydänsairauksista ja aivohalvauksista johtuvat kuolemantapaukset ovat lisääntyneet maailmanlaajuisesti ensiksi mainittujen osalta 41 prosenttia ja jälkimmäisten osalta 19 prosenttia (28). Työperäiset psyykkiset sairaudet ovat myös yleistymässä samoin kuin masennus. Masennustapauksista 17–35 prosentin voidaan katsoa johtuvan työstä (29), mikä on merkki psykososiaalisten riskien kasvusta ja niiden vaikutuksesta työntekijöiden terveyteen. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Ongelmien siirtymä näkyy myös fyysisten riskitekijöiden tasolla. Työtapaturmien määrä on hieman laskenut (30), kun taas tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työkyvyttömyyden syy maailmassa (31). Viimeisimmän ESENER-tutkimuksen mukaan yläraajojen toistuvat liikkeet ja pitkäkestoinen istuminen ovat kaksi riskitekijää, joille työntekijät ovat eniten alttiina (32). Näin ollen työterveyttä ja -turvallisuutta ei enää uhkaa niinkään erillinen altistuminen erittäin vaarallisille tilanteille, vaan ennemminkin pitkäaikainen altistuminen vähäisemmille riskitekijöille. |
| --- | --- |

3.4.2

4.   Mahdollisuuksia parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehokkuutta ja lieventää työterveyden ja -turvallisuuden riskejä

| 4.1 | Pandemia tarjoaa mahdollisuuden luoda uusia yhteisiä valmiuksia terveyskriiseistä sekä ekologisista ja väestörakenteeseen liittyvistä kriiseistä selviämiseksi. Työmarkkinaosapuolilla on parhaat mahdollisuudet varautua muutoksiin, ennakoida uusia koulutustarpeita, mukautua uusiin ympäristöihin, tunnistaa kehittymässä olevia riskejä (33) ja valmistautua tuotantoprosesseihin odotettavissa oleviin muutoksiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK toistaa tukevansa (34) ILO:n suositusta (35) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa ammattijärjestöjen edustajien roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Etätyön yleistyminen edellyttää työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista. Työsuojeluviranomaisten on voitava valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa (36). Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suosittaa tekemään tulevaisuutta kartoittavan analyysin digitaalisen siirtymän vaikutuksista työhön jäsenvaltioissa, erityisesti vaikutuksista osaamisen hyödyntämiseen, työn organisointiin, työperäisiin riskeihin ja keinoihin niiden ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sydänsairauksien ja työuupumuksen kaltaisten ammattitautien kustannuksia on seurattava tarkasti, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat toimenpiteet asiaankuuluvalla tasolla kuolemien nollatavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nykyisten järjestelyjen puitteissa ei ole mahdollista arvioida tarkkaan itsenäisten puitesopimusten vaikutuksia. Käytettävissä olevat tiedot ovat hajanaisia ja menetelmät eivät mahdollista syy-seuraussuhteiden määrittämistä. On tarpeen investoida sopimuskohtaisten indikaattorien kehittämiseen sekä pitkittäistutkimukseen perustuvaan mekanismiin, jonka avulla voidaan määrittää syy-seuraussuhteet, samalla kun kunnioitetaan tinkimättä työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä puitesopimusten täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Näitä erityisindikaattoreita täydennetään laajemmilla indikaattoreilla, joiden avulla voidaan seurata työterveydessä ja -turvallisuudessa saavutettua edistystä. Tämä voitaisiin toteuttaa ESENER-tutkimusten avulla. ETSK ehdottaa, että tutkimukset julkaistaisiin useammin ja että ne kattaisivat järjestelmällisemmin työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät haasteet. Tällainen järjestely antaisi mahdollisuuden arvioida toteutettujen aloitteiden kattavuutta ja ehdottaa tarvittaessa uusia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Euroopan työviranomainen (37) voisi hoitaa johtavien työsuojelutarkastajien komitean välityksellä valvontatehtävää tarjoamalla mahdollisuuksia ja antamalla suosituksia koskien parhaiden käytänteiden vaihtoa ja tukea valmiuksien kehittämiseen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja niiden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa tehtyjen sopimusten toteuttamisessa, jotka eivät ole johtaneet direktiiveihin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun hyvä yhteensovittaminen edellyttää työmarkkinaosapuolten osallistumisen laajentamista kaikissa jäsenvaltioissa. Rahoitusta työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen voitaisiin tarjota siellä, missä valmiudet ovat heikot. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK kannustaa tekemään aloitteita, joiden avulla voidaan tukea pk-yrityksiä ennaltaehkäisyn toteuttamisessa. Mainittakoon uusi psykososiaalisia riskejä koskeva ISO 45003 -standardi (38) ja vuorovaikutteinen riskinarvioinnin verkkotyökalu (OiRA), johon lisätään säännöllisesti uusia moduuleja, sekä Terveellinen työ -portaali, johon on koottu tietoa työnantajia varten. Ranskassa riskinarviointivälinettä on käyttänyt 42 000 käyttäjää – eli puolet kaikista käyttäjistä – 61 000 kertaa (39). ETSK korostaa mahdollisuuksia, joita nämä jo käyttövalmiit välineet tarjoavat yrityksille, joilla ei itsellään ole tarvittavia resursseja, ja muistuttaa, että riskinarviointi on olennainen osa ennaltaehkäisyä. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Vision Zero -lähestymistavan on oltava proaktiivisempi ja keskityttävä riskien ennaltaehkäisyyn ja poistamiseen puitedirektiivin mukaisesti. Kaikessa työterveyden ja -turvallisuuden edistämiseen tähtäävässä politiikassa on noudatettava ennaltaehkäisyn periaatetta, joka on kehitetty työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jota työmarkkinaosapuolet toteuttavat ja jota tuetaan vakaalla lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Työperäisten syöpien torjunnassa ETSK kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan, joka kattaa 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta. Direktiivin 2004/37/EY soveltamisalaa on myös laajennettava kattamaan lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet (40). Lisäksi krooninen stressi lisää riskiä sairastua syöpään (41), ja yötyö aiheuttaa rintasyöpää, eturauhassyöpää ja paksu- ja peräsuolen syöpää (42). Olisi sovellettava riskiperusteista lähestymistapaa eikä menetelmää, jossa työntekijöiden suojelu nähdään kuluna. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja -turvallisuuskomitean moitteeton toiminta takaavat ennaltaehkäisyn tehokkuuden. Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää tuki- ja liikuntaelinsairauksia käsittelevän direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Työstressistä vuonna 2004 tehdyn itsenäisen puitesopimuksen riittämätön täytäntöönpano korostaa psykososiaalisia riskejä käsittelevän eurooppalaisen lainsäädännön tarvetta. ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä. ETSK korostaa, että tarvitaan sekä vahvaa sääntelykehystä että tuloksekasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Direktiiveissä vahvistetaan työterveyden ja työturvallisuuden yleiset suuntaviivat, kun taas työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun eri tasot mahdollistavat tarvittavat mukautukset alakohtaisiin ja kansallisiin erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK pitää valitettavana, että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan. Osa alustatyöntekijöistä, nk. ”itsenäiset ammatinharjoittajat”, ovat itse asiassa alaisuussuhteessa alustoihin nähden algoritmisen hallinnan kautta. Pandemia on tuonut korostetusti esiin näiden työntekijöiden haavoittuvuuden ja alustojen puutteet ennaltaehkäisyssä. Ei ole toivottavaa, että nämä työntekijät altistuvat edelleen hallitsemattomille riskeille siitä syystä, että heidät on jätetty strategiakehyksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK tähdentää, että alustojen ja näiden työntekijöiden väliset suhteet ovat epäsymmetrisiä, ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. Lisäksi sosiaalisen suojelun oikeudet olisi ulotettava koskemaan myös näitä työntekijöitä. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Yhtä lailla tärkeää on kiinnittää huomiota vammaisiin ja kroonisesti sairaisiin työntekijöihin. Työpaikka antaa mahdollisuuden kunnolliseen asuntoon, täysipainoiseen sosiaaliseen elämään ja kulttuurielämään sekä yhteiskunnalliseen osallistumiseen. EU:n sosiaalisen osallisuuden tavoitteiden saavuttamiseksi on kavennettava jäsenvaltioiden välisiä eroja ja yhdenmukaistettava politiikkoja, joilla edistetään työllistyvyyttä ja taloudellista, sosiaalista ja kulttuurillista osallisuutta. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun on sisällytettävä työelämästä syrjäytymisen ehkäiseminen, ja siinä on tuettava paluuta työelämään (työpaikan järjestelyt, työhön palaaminen osa-aikaisesti jne.). On suositeltavaa toteuttaa toimia, joilla lisätään tietoisuutta vammaisten työntekijöiden ja työkyvyttömyyden takia mahdollisesti syrjäytymisvaarassa olevien työntekijöiden tilanteesta. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Työvoiman monimuotoisuuden, myös sukupuolten välisten erojen, tunnustaminen on olennaisen tärkeää varmistettaessa sekä mies- että naistyöntekijöiden terveys ja turvallisuus. Vaikka asiassa on edistytty jonkin verran, ETSK:n mielestä voidaan ja pitäisi tehdä enemmän. Sukupuolten väliset erot olisi otettava huomioon kehitettäessä työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä toimintapolitiikkoja ja ennaltaehkäisystrategioita. ETSK kehottaa ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon työterveys- ja -turvallisuuskysymyksissä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa työterveyden ja -turvallisuuden näkökohdissa. ETSK korostaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun etujen hyödyntämiseksi on tärkeää, että naiset osallistuvat tasavertaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Tietoteknologian saatavuutta on helpotettava nuorten työntekijöiden keskuudessa. Jatkuvasta oppimisesta tulee digitaalisella aikakaudella tärkein työllisyysturvan lähde. On myös tärkeää osallistaa ikääntyneet työntekijät edistämällä oppimismahdollisuuksia ja tarjoamalla suojaa ikään perustuvalta syrjinnältä. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Etätyön edut riippuvat siitä, miten työnantaja järjestää etätyön. Etätyön käyttö on sisällytettävä työehtosopimusneuvotteluihin, jotta voidaan välttää useissa tutkimuksissa (43) havaitut ongelmat. Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus ei mahdollista vastaamista näihin uusiin haasteisiin. ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | On tärkeää korostaa työterveyden ja -turvallisuuden ja yritysten kannattavuuden välisiä suhteita. Koska työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vaikuttaa työoloihin ja työssä pysymiseen, sen avulla voidaan ehkäistä työtapaturmien ja ammattitautien kustannukset. Kyseessä on investointi, jonka hyödyt ylittävät kustannukset (44). |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | On aiheellista luoda ennaltaehkäisyn kulttuuri kouluttamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita, lisäämällä tietoisuutta kehittymässä olevista riskeistä ja vahvistamalla ja jakamalla käytettävissä olevia resursseja. ETSK kehottaa ottamaan tähän tarkoitukseen varoja elpymissuunnitelmasta. |
| --- | --- |

4.24

Bryssel 20. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 114.

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

2

(3)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

3

(4)  Euroopan komissio (2021), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta, COM(2021) 206 final.

4

(5)  Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelu kattaa keskustelut, kuulemiset, neuvottelut ja yhteiset toimet, joissa on mukana työmarkkinaosapuolia (työnantajia ja työntekijöitä) edustavia organisaatioita. Kolmikantaneuvottelut viranomaisten kanssa ja kahdenvälinen vuoropuhelu ammattijärjestöjen ja eurooppalaisten työnantajien välillä erotetaan toisistaan.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

6

(7)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

7

(8)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

11

(12)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

12

(13)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

13

(14)  https://osha.europa.eu/fi/themes/good-osh-is-good-for-business

14

(15)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

15

(16)  Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 2.3.

16

(17)  Työmarkkinaosapuolten osallistuminen päätöksentekoon covid-19-pandemian aikana, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) (2021), Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

17

(18)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

18

(19)  EKP (2021), Climate change and monetary policy in the euro area, Occasional Paper Series, No 271, syyskuu 2021.

19

o

(20)  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01.

20

(21)  Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

21

(22)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, COVID-19, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

22

(23)  https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

23

(24)  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01.

24

(25)  APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

25

(26)  Euroopan komissio (2021), Ehdotus asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) (COM(2021) 206 final).

26

(27)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 61, kohta 1.10

27

(28)  ILO (2021), WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016.

28

(29)  Niedhammer et al. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe, Int Arch Occup Environ Health.

29

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

30

(31)  Cieza et al. (2020), Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019, The Lancet, 396: 10267.

31

(32)  EU-OSHA (2020), European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) – Background briefing.

32

(33)  https://osha.europa.eu/fi/emerging-risks

33

(34)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 114.

34

(35)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

35

(36)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

36

(37)  Euroopan työviranomaisen on tarkoitus tukea EU-lainsäädännön noudattamista ja sen täytäntöönpanon koordinointia jäsenmaiden välillä työvoiman liikkuvuuden ja sosiaaliturvan koordinoinnin alalla.

37

(38)  https://www.iso.org/standard/64283.html

38

(39)  https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

39

(40)  Kemikaalit voivat heikentää naisten ja miesten hedelmällisyyttä tai vaikuttaa sikiön kehitykseen.

40

(41)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

41

(42)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

42

(43)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/data/covid-19/working-teleworking

43

(44)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf

44

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 2

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 3.2.1.3

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät.
  Koska nämä työntekijät eivät voi juurikaan vaikuttaa työskentelyään koskeviin järjestelyihin, he joutuvat usein työskentelemään huonoissa työoloissa (epämukavissa työasennoissa, liian nopeassa tahdissa, kovan paineen alla, epäitsenäisesti ja yksitoikkoisissa tehtävissä)

   (1). | Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät.
  Etätyö aiheuttaa jonkin verran riskejä, muun muassa mahdollisia haasteita, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: työntekijän muuttuminen näkymättömäksi työyhteisössä, virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ulkopuolelle jääminen, henkilökohtaisten kontaktien puute kollegojen kesken, tiedon sekä ylennys- ja koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääminen, mahdollisesti lisääntyvä sukupuolten epätasa-arvo ja väkivallan ja häirinnän uhan kasvu

   (1).
  Näitä riskejä on hallinnoitava paremmin, jotta voidaan varmistaa kyseisten työntekijöiden työterveys ja -turvallisuus. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät.
  Koska nämä työntekijät eivät voi juurikaan vaikuttaa työskentelyään koskeviin järjestelyihin, he joutuvat usein työskentelemään huonoissa työoloissa (epämukavissa työasennoissa, liian nopeassa tahdissa, kovan paineen alla, epäitsenäisesti ja yksitoikkoisissa tehtävissä)

   (1).

Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät.
  Etätyö aiheuttaa jonkin verran riskejä, muun muassa mahdollisia haasteita, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: työntekijän muuttuminen näkymättömäksi työyhteisössä, virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ulkopuolelle jääminen, henkilökohtaisten kontaktien puute kollegojen kesken, tiedon sekä ylennys- ja koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääminen, mahdollisesti lisääntyvä sukupuolten epätasa-arvo ja väkivallan ja häirinnän uhan kasvu

   (1).
  Näitä riskejä on hallinnoitava paremmin, jotta voidaan varmistaa kyseisten työntekijöiden työterveys ja -turvallisuus.

Perustelu

Ehdotamme, että osa tästä hyvin yleisestä toteamuksesta poistetaan ja käytetään asiakokonaisuuteen SOC/662 (1) kuuluvan, yhteisymmärryksessä hyväksytyn lausunnon tekstiä, jossa todetaan muun muassa, että etätyö aiheuttaa jonkin verran riskejä, kuten mahdollisia haasteita, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: työntekijän muuttuminen näkymättömäksi työyhteisössä, virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ulkopuolelle jääminen, henkilökohtaisten kontaktien puute kollegojen kesken, tiedon sekä ylennys- ja koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääminen, mahdollisesti lisääntyvä sukupuolten epätasa-arvo ja väkivallan ja häirinnän uhan kasvu.

Olisi myös pidettävä mielessä, että esimerkiksi joustavaa työtä tai alustatyötä tekevillä on usein enemmän vapautta määrittää työtuntinsa. Sillä, onko työ tilattu alustan kautta, on hyvin vähän tekemistä työn ergonomian tai muiden vastaavien tekijöiden kanssa. Työsuoritus on sama kuin se olisi ilman alustaakin (esimerkiksi uber-kuljettaja vs. taksinkuljettaja). Väite liian kovasta työtahdista ei ole myöskään pätevä, sillä todellisuudessa tilanne voi olla aivan päinvastainen.

Lisäksi joustavan tai epätyypillisen työsopimuksen ja huonojen työolojen välillä ei ole syy-yhteyttä.

Äänestystulos

| Puolesta: | 101 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 133 |
| Pidättyi äänestämästä: | 21 |

Puolesta:

101

Vastaan:

133

Pidättyi äänestämästä:

21

MUUTOSEHDOTUS 3

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 3.2.1.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Mainitut siirtymät
  johtavat
  työperäisten riskien muuttumiseen. Ensinnäkin
  ne siirtyvät kohti
  palkkatyön
  marginaalia
  työterveyttä ja -turvallisuutta heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten
  lisääntyessä
  . Lisäksi
  ne siirtyvät kohti
  työoloihin ja -ehtoihin
  liittyviä uusia haavoittuvuuksia
  joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi
  ne siirtyvät kohti uusia työperäisiä sairauksia
  , jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä. | Mainitut siirtymät
  saattavat johtaa
  työperäisten riskien muuttumiseen.
  Näihin mahdollisiin riskeihin voitaisiin puuttua kiinnittämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:
  Ensinnäkin palkkatyön
  marginaaliin
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  mahdollisesti
  heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten
  tapauksessa
  . Lisäksi työoloihin ja -ehtoihin
  liittyviin uusiin haavoittuvuuksiin
  joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi
  uusiin työperäisiin sairauksiin
  , jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Mainitut siirtymät
  johtavat
  työperäisten riskien muuttumiseen. Ensinnäkin
  ne siirtyvät kohti
  palkkatyön
  marginaalia
  työterveyttä ja -turvallisuutta heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten
  lisääntyessä
  . Lisäksi
  ne siirtyvät kohti
  työoloihin ja -ehtoihin
  liittyviä uusia haavoittuvuuksia
  joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi
  ne siirtyvät kohti uusia työperäisiä sairauksia
  , jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä.

Mainitut siirtymät
  saattavat johtaa
  työperäisten riskien muuttumiseen.
  Näihin mahdollisiin riskeihin voitaisiin puuttua kiinnittämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:
  Ensinnäkin palkkatyön
  marginaaliin
  työterveyttä ja -turvallisuutta
  mahdollisesti
  heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten
  tapauksessa
  . Lisäksi työoloihin ja -ehtoihin
  liittyviin uusiin haavoittuvuuksiin
  joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi
  uusiin työperäisiin sairauksiin
  , jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä.

Perustelu

Tämän muutoksen tavoitteena on vahvistaa, että työn muotojen siirtymään on kiinnitettävä enemmän huomiota työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa asianmukaisella tasolla sekä työterveyden että työturvallisuuden osalta. Vaikka työoloihin ja -ehtoihin saattaa liittyä työn uusien muotojen yhteydessä joitakin uusia haavoittuvuuksia, on tärkeää ymmärtää, etteivät kaikki epätyypilliset työmuodot, kuten alihankinta, ole automaattisesti työterveyttä ja -turvallisuutta heikommin suojaavia ja että suojan taso saattaa olla sama kuin tyypillisissä työsuhteissa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 98 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 147 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

98

Vastaan:

147

Pidättyi äänestämästä:

17

MUUTOSEHDOTUS 4

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.2

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK
  toistaa tukevansa

   (1) ILO:n
  suositusta

   (2) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa
  ammattijärjestöjen edustajien
  roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti. | On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK
  panee merkille
  ILO:n
  suosituksen

   (1) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa
  työmarkkinaosapuolten
  roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK
  toistaa tukevansa

   (1) ILO:n
  suositusta

   (2) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa
  ammattijärjestöjen edustajien
  roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti.

On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK
  panee merkille
  ILO:n
  suosituksen

   (1) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa
  työmarkkinaosapuolten
  roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti.

Perustelu

Ehdotamme merkille panemista tukemisen sijaan. Toisessa virkkeessä on myös parempi puhua yleisesti työmarkkinaosapuolista.

Äänestystulos

| Puolesta: | 103 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 150 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

103

Vastaan:

150

Pidättyi äänestämästä:

15

MUUTOSEHDOTUS 5

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.3

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Etätyön yleistyminen
  edellyttää
  työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista. Työsuojeluviranomaisten
  on voitava
  valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa (1). Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti. | Etätyön yleistyminen
  on edellyttänyt eräissä jäsenvaltioissa
  työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista.
  Työsuojeluviranomaiset voivat
  valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa (1). Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti.
  Työnantajia olisi vaadittava varmistamaan etätyövälineiden saatavuus vain silloin, kun työntekijä on velvoitettu tekemään työtä kotoa käsin. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Etätyön yleistyminen
  edellyttää
  työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista. Työsuojeluviranomaisten
  on voitava
  valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa (1). Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti.

Etätyön yleistyminen
  on edellyttänyt eräissä jäsenvaltioissa
  työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista.
  Työsuojeluviranomaiset voivat
  valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa (1). Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti.
  Työnantajia olisi vaadittava varmistamaan etätyövälineiden saatavuus vain silloin, kun työntekijä on velvoitettu tekemään työtä kotoa käsin.

Perustelu

Vaikka yhden tietyn jäsenvaltion (Espanjan) järjestelmä esitettäisiin esimerkkinä, ei ole perusteltua ehdottaa kyseisen järjestelmän käyttöönottoa myös muissa maissa, sillä työsuojelutarkastusten järjestäminen ja niitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Jos työnantaja tarjoaa työntekijälle työntekoon jo yhden paikan (yleensä toimisto), jossa työntekijällä on kaikki tarvittavat välineet, sitä ei pitäisi velvoittaa tarjoamaan samoja välineitä kotiin, jos työnantaja ei vaadi työntekijää työskentelemään kotoa käsin. Erityisesti pienille yrityksille kaksinkertaisten työvälineiden tarjoaminen voivat olla suuri kustannustaakka.

Äänestystulos

| Puolesta: | 107 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 149 |
| Pidättyi äänestämästä: | 16 |

Puolesta:

107

Vastaan:

149

Pidättyi äänestämästä:

16

MUUTOSEHDOTUS 7

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työperäisten syöpien
  torjunnassa
  ETSK
  kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan, joka kattaa 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta
  .
  Direktiivin 2004/37/EY soveltamisalaa on myös laajennettava kattamaan lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet.

   (1)

  Lisäksi krooninen stressi lisää riskiä sairastua syöpään

   (2)

  , ja yötyö aiheuttaa rintasyöpää, eturauhassyöpää ja paksu- ja peräsuolen syöpää

   (3)

  . Olisi sovellettava riskiperusteista lähestymistapaa eikä menetelmää, jossa työntekijöiden suojelu nähdään kuluna. | Työperäisten syöpien
  torjuntaan liittyen
  ETSK
  suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät vuoden 2021 lopussa alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä saattamalla karsinogeenejä ja mutageenejä koskeva direktiivi ajan tasalle. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Työperäisten syöpien
  torjunnassa
  ETSK
  kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan, joka kattaa 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta
  .
  Direktiivin 2004/37/EY soveltamisalaa on myös laajennettava kattamaan lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet.

   (1)

  Lisäksi krooninen stressi lisää riskiä sairastua syöpään

   (2)

  , ja yötyö aiheuttaa rintasyöpää, eturauhassyöpää ja paksu- ja peräsuolen syöpää

   (3)

  . Olisi sovellettava riskiperusteista lähestymistapaa eikä menetelmää, jossa työntekijöiden suojelu nähdään kuluna.

Työperäisten syöpien
  torjuntaan liittyen
  ETSK
  suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät vuoden 2021 lopussa alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä saattamalla karsinogeenejä ja mutageenejä koskeva direktiivi ajan tasalle.

Perustelu

Huomattakoon, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät joulukuussa 2021 alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä. Parantaakseen työntekijöiden suojelua syöpää vastaan komissio ehdotti vuonna 2020, että työntekijöiden altistumista syöpää aiheuttaville kemikaaleille rajoitetaan entisestään. Tämä aloite on myös osa komission sitoumusta torjua syöpää EU:n syöväntorjuntasuunnitelman puitteissa. Komissio on korostanut, että karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin ajantasaistamista koskevan sopimuksen johdosta noin miljoona työntekijää hyötyy tiukemmista suojatoimista sen ansiosta, että akryylinitriilille ja nikkeliyhdisteille asetetaan työperäisen altistuksen raja-arvot ja että bentseenin raja-arvoja alennetaan.

Äänestystulos

| Puolesta: | 98 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 156 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

98

Vastaan:

156

Pidättyi äänestämästä:

17

MUUTOSEHDOTUS 8

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.13

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja -turvallisuuskomitean moitteeton toiminta
  takaavat ennaltaehkäisyn tehokkuuden
  . Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää
  tuki- ja liikuntaelinsairauksia käsittelevän direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia
  . | Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja turvallisuuskomitean moitteeton toiminta
  voivat tehostaa ennaltaehkäisyä
  . Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää
  toimenpiteisiin ryhtymistä, kuten esitetään komission tiedonannossa ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja turvallisuus muuttuvassa työelämässä”
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja -turvallisuuskomitean moitteeton toiminta
  takaavat ennaltaehkäisyn tehokkuuden
  . Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää
  tuki- ja liikuntaelinsairauksia käsittelevän direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia
  .

Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja turvallisuuskomitean moitteeton toiminta
  voivat tehostaa ennaltaehkäisyä
  . Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää
  toimenpiteisiin ryhtymistä, kuten esitetään komission tiedonannossa ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja turvallisuus muuttuvassa työelämässä”
  .

Perustelu

Komission strategiaan sisältyy muun muassa komission tavoite käsitellä psykososiaalisia ja ergonomisia riskejä Terveellinen työ -kampanjassa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 95 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 161 |
| Pidättyi äänestämästä: | 16 |

Puolesta:

95

Vastaan:

161

Pidättyi äänestämästä:

16

MUUTOSEHDOTUS 9

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.14

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työstressistä vuonna 2004 tehdyn itsenäisen puitesopimuksen riittämätön täytäntöönpano korostaa psykososiaalisia riskejä käsittelevän eurooppalaisen lainsäädännön tarvetta.
  ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä. ETSK korostaa, että tarvitaan sekä vahvaa sääntelykehystä että tuloksekasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua . | ETSK kehottaa vahvistamaan työmarkkinaosapuolten roolia psykososiaalisiin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa. Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia. Puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolten laatiman täytäntöönpanokertomuksen mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen

   (1). ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä.
  Psykososiaaliset riskit ovat monimutkainen kysymys, johon liittyy erilaisia vaikuttavia tekijöitä, kuten työolot ja -ehdot, työkuormituksen hallinta, työsuhteet mutta myös yksilölliset valmiudet. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Työstressistä vuonna 2004 tehdyn itsenäisen puitesopimuksen riittämätön täytäntöönpano korostaa psykososiaalisia riskejä käsittelevän eurooppalaisen lainsäädännön tarvetta.
  ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä. ETSK korostaa, että tarvitaan sekä vahvaa sääntelykehystä että tuloksekasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua .

ETSK kehottaa vahvistamaan työmarkkinaosapuolten roolia psykososiaalisiin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa. Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia. Puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolten laatiman täytäntöönpanokertomuksen mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen

   (1). ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä.
  Psykososiaaliset riskit ovat monimutkainen kysymys, johon liittyy erilaisia vaikuttavia tekijöitä, kuten työolot ja -ehdot, työkuormituksen hallinta, työsuhteet mutta myös yksilölliset valmiudet.

Perustelu

Meidän olisi tässä kohtaa painotettava pikemminkin työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamista psykososiaalisiin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa. Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia.

Emme ole samaa mieltä lainsäädännön tarpeesta, mutta kannatamme komission aikomusta valmistella yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa EU-tasolla muu kuin lainsäädäntöaloite, jossa käsitellään työntekijöiden mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä.

Työstressiä käsittelevän itsenäisen puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolet ovat laatineet täytäntöönpanokertomuksen (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf), jonka mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen.

Äänestystulos

| Puolesta: | 97 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 159 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

97

Vastaan:

159

Pidättyi äänestämästä:

14

MUUTOSEHDOTUS 10

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.16

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK
  pitää valitettavana
  , että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan.
  Osa alustatyöntekijöistä, nk. ”itsenäiset ammatinharjoittajat”, ovat itse asiassa alaisuussuhteessa alustoihin nähden algoritmisen hallinnan kautta. Pandemia on tuonut korostetusti esiin näiden työntekijöiden haavoittuvuuden ja alustojen puutteet ennaltaehkäisyssä. Ei ole toivottavaa, että nämä työntekijät altistuvat edelleen hallitsemattomille riskeille siitä syystä, että heidät on jätetty strategiakehyksen ulkopuolelle


  . | ETSK
  toteaa
  , että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan.
  ETSK on jo aiemmin suositellut, että toteutettaisiin hyvissä ajoin tutkimus, johon komissio, asiantuntijat ja työmarkkinaosapuolet osallistuisivat, parhaan ratkaisun löytämiseksi noudattaen periaatetta, jonka mukaan kaikilla itsenäisillä ammatinharjoittajilla on myös oltava turvallinen ja terveellinen työympäristö. Lisäksi ETSK panee merkille, että neuvoston 18. helmikuuta 2003 antamassa suosituksessa itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuus- ja työterveyssuojelun parantamisesta

   (1)

  suositellaan, että jäsenvaltiot edistävät työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisytoimissaan itsenäisten ammatinharjoittajien turvallisuutta ja terveyttä ottaen samalla huomioon tiettyjen alojen erityiset riskit sekä sopimusosapuolena olevien yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien välisen suhteen erityislaadun. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK
  pitää valitettavana
  , että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan.
  Osa alustatyöntekijöistä, nk. ”itsenäiset ammatinharjoittajat”, ovat itse asiassa alaisuussuhteessa alustoihin nähden algoritmisen hallinnan kautta. Pandemia on tuonut korostetusti esiin näiden työntekijöiden haavoittuvuuden ja alustojen puutteet ennaltaehkäisyssä. Ei ole toivottavaa, että nämä työntekijät altistuvat edelleen hallitsemattomille riskeille siitä syystä, että heidät on jätetty strategiakehyksen ulkopuolelle

.

ETSK
  toteaa
  , että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan.
  ETSK on jo aiemmin suositellut, että toteutettaisiin hyvissä ajoin tutkimus, johon komissio, asiantuntijat ja työmarkkinaosapuolet osallistuisivat, parhaan ratkaisun löytämiseksi noudattaen periaatetta, jonka mukaan kaikilla itsenäisillä ammatinharjoittajilla on myös oltava turvallinen ja terveellinen työympäristö. Lisäksi ETSK panee merkille, että neuvoston 18. helmikuuta 2003 antamassa suosituksessa itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuus- ja työterveyssuojelun parantamisesta

   (1)

  suositellaan, että jäsenvaltiot edistävät työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisytoimissaan itsenäisten ammatinharjoittajien turvallisuutta ja terveyttä ottaen samalla huomioon tiettyjen alojen erityiset riskit sekä sopimusosapuolena olevien yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien välisen suhteen erityislaadun.

Perustelu

Komissio hyväksyi 9. joulukuuta ehdotuksensa direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä. ETSK:n antaa ehdotuksesta erillisen lausunnon (asiakokonaisuus SOC/709), joten asiaa ei pitäisi käsitellä tässä lausunnossa.

Tekstissä tulisi viitata neuvoston 18. helmikuuta 2003 antamaan suositukseen itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuus- ja työterveyssuojelun parantamisesta.

Äänestystulos

| Puolesta: | 99 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 162 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

99

Vastaan:

162

Pidättyi äänestämästä:

14

MUUTOSEHDOTUS 11

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelutyöterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.17

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK
  tähdentää, että
  alustojen ja
  näiden työntekijöiden väliset suhteet ovat epäsymmetrisiä
  , ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja.
  Lisäksi sosiaalisen suojelun oikeudet olisi ulotettava koskemaan myös näitä työntekijöitä. | ETSK
  katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota
  alustojen ja
  niiden kautta työtä tekevien oikeudenmukaisen suhteen turvaamiseen
  , ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK
  tähdentää, että
  alustojen ja
  näiden työntekijöiden väliset suhteet ovat epäsymmetrisiä
  , ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja.
  Lisäksi sosiaalisen suojelun oikeudet olisi ulotettava koskemaan myös näitä työntekijöitä.

ETSK
  katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota
  alustojen ja
  niiden kautta työtä tekevien oikeudenmukaisen suhteen turvaamiseen
  , ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja.

Perustelu

Muutosehdotuksessa tunnustetaan tarve turvata oikeudenmukainen suhde alustojen ja niiden kautta työntekijänä, yrittäjänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana työtä tekevien välillä. Tarkoituksena on myös korjata virheellinen oletus siitä, että kaikki alustojen kautta työskentelevät ovat työntekijöitä, sillä he voivat olla myös itsenäisiä ammatinharjoittajia tai yrittäjiä.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 12

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 4.22

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Etätyön edut riippuvat siitä, miten
  työnantaja järjestää etätyön
  . Etätyön käyttö
  on sisällytettävä
  työehtosopimusneuvotteluihin
  , jotta voidaan välttää
  useissa tutkimuksissa (1)

  havaitut ongelmat
  . Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus
  ei mahdollista vastaamista
  näihin uusiin haasteisiin.
  ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn. | Kuten vuoden 2002 puitesopimuksessa todetaan, etätyö on asianomaiselle työntekijälle ja työnantajalle vapaaehtoista. Etätyötä voidaan edellyttää osana työntekijän alkuperäistä työnkuvausta tai se voidaan sisällyttää siihen myöhemmin vapaaehtoisena järjestelynä.
  Etätyön edut riippuvat
  muun muassa
  siitä, miten
  se järjestetään ja miten siitä sovitaan työnantajan ja työntekijän kesken
  . Etätyön käyttö
  voidaan sisällyttää
  työehtosopimusneuvotteluihin
  esimerkiksi
  useissa tutkimuksissa (1)

  havaittujen ongelmien välttämiseks
  i. Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus
  on edelleen pätevä
  näihin uusiin haasteisiin
  vastaamiseksi
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Etätyön edut riippuvat siitä, miten
  työnantaja järjestää etätyön
  . Etätyön käyttö
  on sisällytettävä
  työehtosopimusneuvotteluihin
  , jotta voidaan välttää
  useissa tutkimuksissa (1)

  havaitut ongelmat
  . Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus
  ei mahdollista vastaamista
  näihin uusiin haasteisiin.
  ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn.

Kuten vuoden 2002 puitesopimuksessa todetaan, etätyö on asianomaiselle työntekijälle ja työnantajalle vapaaehtoista. Etätyötä voidaan edellyttää osana työntekijän alkuperäistä työnkuvausta tai se voidaan sisällyttää siihen myöhemmin vapaaehtoisena järjestelynä.
  Etätyön edut riippuvat
  muun muassa
  siitä, miten
  se järjestetään ja miten siitä sovitaan työnantajan ja työntekijän kesken
  . Etätyön käyttö
  voidaan sisällyttää
  työehtosopimusneuvotteluihin
  esimerkiksi
  useissa tutkimuksissa (1)

  havaittujen ongelmien välttämiseks
  i. Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus
  on edelleen pätevä
  näihin uusiin haasteisiin
  vastaamiseksi
  .

Perustelu

Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus soveltuu edelleen etätyön asettamiin haasteisiin vastaamiseen.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 13

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus
  ei mahdollista vastaamista
  etätyön asettamiin uusiin haasteisiin.
  ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn. | Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus
  , jota on täydennetty Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoden 2020 puitesopimuksella digitalisaatiosta, tarjoaa vakaan pohjan
  etätyön asettamiin uusiin haasteisiin
  vastaamiselle
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus
  ei mahdollista vastaamista
  etätyön asettamiin uusiin haasteisiin.
  ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn.

Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus
  , jota on täydennetty Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoden 2020 puitesopimuksella digitalisaatiosta, tarjoaa vakaan pohjan
  etätyön asettamiin uusiin haasteisiin
  vastaamiselle
  .

Perustelu

Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus soveltuu edelleen etätyön asettamiin haasteisiin vastaamiseen.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 14

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.10

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kehottaa
  ottamaan käyttöön järjestelmän, joka mahdollistaa
  lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien
  vaikutusten arvioinnin, ja toistaa suosituksensa

   (1)

  siitä, että 10 000 työntekijää kohden olisi oltava yksi työsuojelutarkastaja
  . | ETSK kehottaa
  toteuttamaan lisätoimia, jotta voidaan arvioida asianomaisten
  lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien
  vaikutusta
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kehottaa
  ottamaan käyttöön järjestelmän, joka mahdollistaa
  lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien
  vaikutusten arvioinnin, ja toistaa suosituksensa

   (1)

  siitä, että 10 000 työntekijää kohden olisi oltava yksi työsuojelutarkastaja
  .

ETSK kehottaa
  toteuttamaan lisätoimia, jotta voidaan arvioida asianomaisten
  lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien
  vaikutusta
  .

Perustelu

Vaikutusten arviointia varten on jo olemassa järjestelmiä. Myös puitesopimusten täytäntöönpanoa seurataan.

Kuten Euroopan komissio toteaa, ammattitaudit liittyvät läheisesti sosiaaliturvaan, joka kuuluu kansalliseen toimivaltaan. Työsuojelutarkastuksista: tähän liittyy myös laadullinen näkökohta ja se, että ILO:n mukaan työsuojelutarkastukset eivät koske ainoastaan terveyttä ja turvallisuutta vaan myös muita seikkoja (sosiaaliset näkökohdat, pimeä työ, työvoimahallinto jne.).

Pandemian puhjettua ja fyysisten työsuojelutarkastusten määrän vähennyttyä eräissä jäsenvaltioissa terveystoimenpiteiden vuoksi käyttöön on otettu digitaalisia välineitä, joilla helpotetaan tarkastusten tekemistä virtuaalisesti (tai ainakin osa tarkastuksesta voidaan tehdä virtuaalisesti). Nämä uudet työskentelymenetelmät voivat myös tehostaa työsuojelutarkastuksia. Jäsenvaltiot päättävät itse työsuojelutarkastusten järjestämisestä.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 15

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelutyöterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työperäisten syöpien
  torjunnassa
  ETSK
  kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan niin, että katetaan kaikki 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta sekä lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet ja että huomioon otetaan myös stressi

   (1)

  ja vuorotyö

   (2). | Työperäisten syöpien
  torjuntaan liittyen
  ETSK
  suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät vuoden 2021 lopussa alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä saattamalla karsinogeenejä ja mutageenejä koskeva direktiivi ajan tasalle. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Työperäisten syöpien
  torjunnassa
  ETSK
  kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan niin, että katetaan kaikki 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta sekä lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet ja että huomioon otetaan myös stressi

   (1)

  ja vuorotyö

   (2).

Työperäisten syöpien
  torjuntaan liittyen
  ETSK
  suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät vuoden 2021 lopussa alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä saattamalla karsinogeenejä ja mutageenejä koskeva direktiivi ajan tasalle.

Perustelu

Huomattakoon, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät joulukuussa 2021 alustavaan sopimukseen työntekijöiden paremmasta suojelusta karsinogeenisille ja mutageenisille aineille altistumiseen liittyviltä riskeiltä. Parantaakseen työntekijöiden suojelua syöpää vastaan komissio ehdotti vuonna 2020, että työntekijöiden altistumista syöpää aiheuttaville kemikaaleille rajoitetaan entisestään. Tämä aloite on myös osa komission sitoumusta torjua syöpää EU:n syöväntorjuntasuunnitelman puitteissa. Komissio on korostanut, että karsinogeeni- ja mutageenidirektiivin ajantasaistamista koskevan sopimuksen johdosta noin miljoona työntekijää hyötyy tiukemmista suojatoimista sen ansiosta, että akryylinitriilille ja nikkeliyhdisteille asetetaan työperäisen altistuksen raja-arvot ja että bentseenin raja-arvoja alennetaan.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 16

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.13

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK kehottaa
  laatimaan EU:n lainsäädäntöä psykososiaalisista riskeistä
  . Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen. | ETSK kehottaa
  kiinnittämään enemmän huomiota psykososiaalisiin riskeihin ja ryhtymään lisätoimiin työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamiseksi näihin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa
  .
  Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia. Puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolten laatiman täytäntöönpanokertomuksen mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen.
  Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen.
  Psykososiaaliset riskit ovat kuitenkin monimutkainen kysymys, johon liittyy erilaisia vaikuttavia tekijöitä, kuten työolot ja -ehdot, työkuormituksen hallinta, työsuhteet mutta myös yksilölliset valmiudet. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK kehottaa
  laatimaan EU:n lainsäädäntöä psykososiaalisista riskeistä
  . Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen.

ETSK kehottaa
  kiinnittämään enemmän huomiota psykososiaalisiin riskeihin ja ryhtymään lisätoimiin työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamiseksi näihin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa
  .
  Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia. Puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolten laatiman täytäntöönpanokertomuksen mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen.
  Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen.
  Psykososiaaliset riskit ovat kuitenkin monimutkainen kysymys, johon liittyy erilaisia vaikuttavia tekijöitä, kuten työolot ja -ehdot, työkuormituksen hallinta, työsuhteet mutta myös yksilölliset valmiudet.

Perustelu

Lainsäädäntö ei ole ratkaisu kaikkeen. Meidän olisi tässä kohtaa painotettava pikemminkin työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamista psykososiaalisiin riskeihin liittyvissä valistus- ja ennaltaehkäisytoimissa. Psykososiaalisiin riskeihin on puututtava ensisijaisesti työpaikka- ja yritystasolla, eikä ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua, joka toimisi hyvin kaikissa yrityksissä tai jäsenvaltioissa, koska myös ongelmat ovat erilaisia.

Emme ole samaa mieltä lainsäädännön tarpeesta, mutta kannatamme komission aikomusta valmistella yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa EU-tasolla muu kuin lainsäädäntöaloite, jossa käsitellään työntekijöiden mielenterveyteen liittyviä kysymyksiä.

Puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolet ovat laatineet täytäntöönpanokertomuksen (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf), jonka mukaan erilaisista haasteista ja esteistä huolimatta eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpano ja kertomukset itsessään tuovat selvästi merkittävää lisäarvoa työstressin hallintaan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen.

Psykososiaaliset riskit ovat monimutkainen kysymys, johon liittyy erilaisia vaikuttavia tekijöitä, kuten työolot ja -ehdot, työkuormituksen hallinta, työsuhteet mutta myös yksilölliset valmiudet.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 17

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.14

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää
  tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevan direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia
  . | ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää
  toimenpiteisiin ryhtymistä, kuten esitetään komission tiedonannossa ”Työterveyttä ja turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä”
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää
  tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevan direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia
  .

ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää
  toimenpiteisiin ryhtymistä, kuten esitetään komission tiedonannossa ”Työterveyttä ja turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä”
  .

Perustelu

Komission strategiaan sisältyy muun muassa komission tavoite käsitellä psykososiaalisia ja ergonomisia riskejä Terveellinen työ -kampanjassa.

Äänestystulos

MUUTOSEHDOTUS 18

Esittäjät:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä

Kohta 1.16

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK
  kehottaa sisällyttämään alustatyöntekijät strategiakehyksen soveltamisalaan
  .
  On varmistettava järjestäytymisoikeus, oikeus edustukseen ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ja ulotettava sosiaalisen suojelun oikeudet koskemaan alustatyöntekijöitä. | ETSK
  toteaa, että komissio hyväksyi 9. joulukuuta ehdotuksensa direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä
  .
  ETSK antaa ehdotuksesta erillisen lausunnon (asiakokonaisuus SOC/709). |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK
  kehottaa sisällyttämään alustatyöntekijät strategiakehyksen soveltamisalaan
  .
  On varmistettava järjestäytymisoikeus, oikeus edustukseen ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ja ulotettava sosiaalisen suojelun oikeudet koskemaan alustatyöntekijöitä.

ETSK
  toteaa, että komissio hyväksyi 9. joulukuuta ehdotuksensa direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä
  .
  ETSK antaa ehdotuksesta erillisen lausunnon (asiakokonaisuus SOC/709).

Perustelu

Komissio hyväksyi 9. joulukuuta ehdotuksensa direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä. ETSK:n antaa ehdotuksesta erillisen lausunnon (asiakokonaisuus SOC/709), joten asiaa ei pitäisi käsitellä tässä lausunnossa.

Äänestystulos

---

(1)  
  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01.

(1)  

  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13–25.

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(1)  
  https:/www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-safety-work-eu-strategic-framework-2021-2027

(2)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(1)  
  Kemikaalit voivat heikentää


  naisten ja miesten hedelmällisyyttä tai vaikuttaa sikiön kehitykseen.

(2)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(1)  
  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf

(1)  
  https://op.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/1fd9fbe0-1ee4-4928-a47d-4404b5301bbd

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/data/covid-19/working-teleworking

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/data/covid-19/working-teleworking

(1)  
  SOC/698
  .

(1)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(2)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/72 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ruokaturva ja kestävät elintarvikejärjestelmät”

(puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/10)

| Esittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Peter SCHMIDT |

Esittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Toinen esittelijä:

Peter SCHMIDT

| Lausuntopyyntö | Kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Ranskalta, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.1.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 165/2/2 |

Lausuntopyyntö

Kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Ranskalta, 21.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

7.1.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

165/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on ollut Euroopan unionin ensimmäinen toimielin, joka on peräänkuuluttanut EU:lle kattavaa elintarvikepolitiikkaa, jolla pyritään kestäväpohjaisiin elintarvikejärjestelmiin ja niiden pohjalta terveellisiin ruokavalioihin niin, että yhdistetään maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistetaan, että elintarvikeketjut turvaavat kansanterveyden eurooppalaisen yhteiskunnan kaikissa osissa (1). Tällainen politiikka, joka on nyt otettu huomioon Pellolta pöytään -strategiassa, parantaa oletettavasti kaikkien elintarvikkeisiin liittyvien politiikanalojen johdonmukaisuutta, lisää tietoisuutta ruoan arvosta ja edistää kestäviä elintarvikejärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vastauksena puheenjohtajavaltio Ranskan pyyntöön tämän valmistelevan lausunnon laatimisesta ETSK määrittää seuraavat keskeiset kannustimet, joita olisi käytettävä EU:n tasolla eurooppalaisten tuottajien kilpailukyvyn (2) turvaamiseksi, jotta voidaan varmistaa sekä eurooppalainen ruokaturva ja kestävä elintarvikejärjestelmä että kohtuulliset hinnat kuluttajille:






  i. | Edistetään avointa strategista riippumattomuutta ruokaturvaa ja kestävää elintarvikejärjestelmää varten. |
| --- | --- | --- |

1.2

i.

Edistetään avointa strategista riippumattomuutta ruokaturvaa ja kestävää elintarvikejärjestelmää varten.

| ii. | Kehitetään innovatiivisia teknologioita ja siemeniä, jotta pystytään tarjoamaan jatkuvasti ratkaisuja viljelijöille, kun olemassa olevat välineet eivät riitä. |
| --- | --- |

ii.

Kehitetään innovatiivisia teknologioita ja siemeniä, jotta pystytään tarjoamaan jatkuvasti ratkaisuja viljelijöille, kun olemassa olevat välineet eivät riitä.

| iii. | Varmistetaan laajakaistan kattavuus ja digitalisaatio, jotka ovat ennakkoedellytyksenä täsmäviljelylle ja robotiikalle, ja tuetaan tällaisiin kestäviin tekniikoihin tehtäviä investointeja. |
| --- | --- |

iii.

Varmistetaan laajakaistan kattavuus ja digitalisaatio, jotka ovat ennakkoedellytyksenä täsmäviljelylle ja robotiikalle, ja tuetaan tällaisiin kestäviin tekniikoihin tehtäviä investointeja.

| iv. | Edistetään ja helpotetaan maataloustuottajien ja erityisesti nuorten viljelijöiden pääsyä näitä uusia tekniikoita koskevaan koulutukseen. |
| --- | --- |

iv.

Edistetään ja helpotetaan maataloustuottajien ja erityisesti nuorten viljelijöiden pääsyä näitä uusia tekniikoita koskevaan koulutukseen.

| v. | Varmistetaan normien vastavuoroisuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset sisällyttämällä vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia ja niiden vaatimukset maailmanlaajuisina kestävyysnormeina kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin sekä olemassa oleviin kauppasopimuksiin ja WTO-sopimuksiin. |
| --- | --- |

v.

Varmistetaan normien vastavuoroisuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset sisällyttämällä vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia ja niiden vaatimukset maailmanlaajuisina kestävyysnormeina kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin sekä olemassa oleviin kauppasopimuksiin ja WTO-sopimuksiin.

| vi. | Lisätään ruoan arvoa parantamalla kuluttajille suunnattua ruokavalistusta, mikä lähentää osaltaan maatalousalaa yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

vi.

Lisätään ruoan arvoa parantamalla kuluttajille suunnattua ruokavalistusta, mikä lähentää osaltaan maatalousalaa yhteiskuntaan.

| vii. | Varmistetaan oikeudenmukaiset hinnat ja tulonjako koko ketjussa, lisätään kuluttajien halua maksaa ruoasta käypä hinta ja kuluttaa vähemmän mutta paremmin ja kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt antamalla kunnianhimoisia säädöksiä. |
| --- | --- |

vii.

Varmistetaan oikeudenmukaiset hinnat ja tulonjako koko ketjussa, lisätään kuluttajien halua maksaa ruoasta käypä hinta ja kuluttaa vähemmän mutta paremmin ja kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt antamalla kunnianhimoisia säädöksiä.

| viii. | Sovitetaan elintarvikealan liiketoimintakäytännöt ja toimet yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

viii.

Sovitetaan elintarvikealan liiketoimintakäytännöt ja toimet yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa.

| ix. | Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien elintarvikeketjun sidosryhmien järjestelmällinen osallistaminen ja osallistuminen myös Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta edistäen yhteistyötä kilpailun sijaan. |
| --- | --- |

ix.

Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien elintarvikeketjun sidosryhmien järjestelmällinen osallistaminen ja osallistuminen myös Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta edistäen yhteistyötä kilpailun sijaan.

| 1.3 | Lisäksi ETSK määrittää seuraavat keskeiset vaikuttimet, joiden avulla voidaan vähentää riippuvuutta tuotantopanoksista, myös synteettisistä tuotantopanoksista, ja parantaa EU:n proteiiniomavaraisuutta:






  i. | EU:n olisi tuettava erityisesti fossiilisten polttoaineiden ja torjunta-aineiden osalta vähän tuotantopanoksia edellyttäviä käytäntöjä ja edistettävä maatalouden tuotantopanosten tuotantokapasiteettia Euroopassa. |
| --- | --- | --- |

1.3

i.

EU:n olisi tuettava erityisesti fossiilisten polttoaineiden ja torjunta-aineiden osalta vähän tuotantopanoksia edellyttäviä käytäntöjä ja edistettävä maatalouden tuotantopanosten tuotantokapasiteettia Euroopassa.

| ii. | EU:n proteiiniomavaraisuuden parantaminen on toivottavaa kaikilta kannoilta katsottuna. Soijapapujen tuonti kolmansista maista voi olla syynä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja luonnon ekosysteemien tuhoutumiseen tietyissä tuottajamaissa. Paljon proteiinia sisältävien palkokasvien ja -hedelmien kehittäminen unionissa rajoittaisi tuontia ja vaikuttaisi siten myönteisesti ilmastoon ja ympäristöön. |
| --- | --- |

ii.

EU:n proteiiniomavaraisuuden parantaminen on toivottavaa kaikilta kannoilta katsottuna. Soijapapujen tuonti kolmansista maista voi olla syynä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja luonnon ekosysteemien tuhoutumiseen tietyissä tuottajamaissa. Paljon proteiinia sisältävien palkokasvien ja -hedelmien kehittäminen unionissa rajoittaisi tuontia ja vaikuttaisi siten myönteisesti ilmastoon ja ympäristöön.

| iii. | Organisoidaan ja tuetaan proteiinialaa tuotannon edistämiseksi ja viljelijöiden vakuuttamiseksi erityisesti kunnianhimoisen yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) avulla. |
| --- | --- |

iii.

Organisoidaan ja tuetaan proteiinialaa tuotannon edistämiseksi ja viljelijöiden vakuuttamiseksi erityisesti kunnianhimoisen yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) avulla.

| iv. | Tehostetaan öljykasvien ja öljykakkujen tuotantoa. Kun ensisijaisena tavoitteena on elintarviketuotanto, öljykasvien arvonmääritys perustuu sekä öljyn että öljykakkujen arvonmääritykseen, eikä niitä voida erottaa toisistaan. Näin voidaan edistää sekä elintarvikkeiden että energian kestävää tuotantoa. |
| --- | --- |

iv.

Tehostetaan öljykasvien ja öljykakkujen tuotantoa. Kun ensisijaisena tavoitteena on elintarviketuotanto, öljykasvien arvonmääritys perustuu sekä öljyn että öljykakkujen arvonmääritykseen, eikä niitä voida erottaa toisistaan. Näin voidaan edistää sekä elintarvikkeiden että energian kestävää tuotantoa.

| v. | Vahvistetaan EU:n toimia maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi erityisesti parantamalla nykyistä metsäsertifiointijärjestelmää (PEFC, FSC) sellaisten tuotteiden hyväksymiseksi, jotka eivät edistä metsäkatoa. |
| --- | --- |

v.

Vahvistetaan EU:n toimia maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi erityisesti parantamalla nykyistä metsäsertifiointijärjestelmää (PEFC, FSC) sellaisten tuotteiden hyväksymiseksi, jotka eivät edistä metsäkatoa.

| vi. | Kehitetään lyhyitä, oikeudenmukaisia ja avoimia toimitusketjuja ja varmistetaan, että siirtyminen kestävään maatalouteen tapahtuu asteittain nykyisen tasapainon säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

vi.

Kehitetään lyhyitä, oikeudenmukaisia ja avoimia toimitusketjuja ja varmistetaan, että siirtyminen kestävään maatalouteen tapahtuu asteittain nykyisen tasapainon säilyttämiseksi.

| vii. | Varmistetaan, että kaikilla, etenkin taloudellisesti ja sosiaalisesti epävarmassa tilanteessa olevilla, on oikeus ruokaan, ja helpotetaan sosiaalisten innovaatioiden kokeilua. Elintarvikeavun on säilyttävä pakollisena politiikkana jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

vii.

Varmistetaan, että kaikilla, etenkin taloudellisesti ja sosiaalisesti epävarmassa tilanteessa olevilla, on oikeus ruokaan, ja helpotetaan sosiaalisten innovaatioiden kokeilua. Elintarvikeavun on säilyttävä pakollisena politiikkana jäsenvaltioissa.

| viii. | Varmistetaan, että kaikkialla EU:ssa on mahdollista tuottaa ravintoa. |
| --- | --- |

viii.

Varmistetaan, että kaikkialla EU:ssa on mahdollista tuottaa ravintoa.

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti valmiussuunnitelmaan elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina ja ehdotukseen Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismin perustamisesta ja suosittaa, että nämä järjestelyt sisällytetään kattavaan elintarvikepolitiikkaan (3). ETSK toivoo itselleen aktiivista roolia asiaa käsittelevässä asiantuntijaryhmässä. |
| --- | --- |

1.4

2.   Johdanto

| 2.1 | ETSK on ollut Euroopan unionin ensimmäinen toimielin, joka on peräänkuuluttanut EU:lle kattavaa elintarvikepolitiikkaa, jolla pyritään kestäväpohjaisiin elintarvikejärjestelmiin ja niiden pohjalta terveellisiin ruokavalioihin niin, että yhdistetään maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistetaan, että elintarvikeketjut turvaavat kansanterveyden eurooppalaisen yhteiskunnan kaikissa osissa (4). Tällainen politiikka, joka on nyt otettu huomioon Pellolta pöytään -strategiassa, parantaa oletettavasti kaikkien elintarvikkeisiin liittyvien politiikanalojen johdonmukaisuutta, lisää tietoisuutta ruoan arvosta ja edistää kestäviä elintarvikejärjestelmiä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tarjoaa Pellolta pöytään -strategiassa ja biodiversiteettistrategiassa esitettyjen periaatteiden välityksellä tilaisuuden vahvistaa uudelleen EU:n ja sen kansalaisten välistä ”sosiaalista elintarvikesopimusta” ja edistää oikeudenmukaista, terveellistä ja ympäristöystävällistä elintarvikejärjestelmää ilmasto- ja ympäristökriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemialla on ollut ennennäkemättömiä seurauksia yhteiskunnalle ja taloudelle (5). Maataloustuottajat ja elintarvikeketjun toimijat ovat kaikkialla EU:ssa olleet koko ajan valmiudessa tuotannon ylläpitämiseksi ja väestön ruokkimiseksi kohdatuista vaikeuksista ja esteistä huolimatta. EU:n maatalouselintarvikeala on osoittanut selviytymiskykyä tarjoamalla turvallisia ja laadukkaita elintarvikkeita toimitusketjun häiriöistä huolimatta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ranskan kansallinen elintarvikeneuvosto CNA antoi heinäkuussa 2021 lausunnon (nro 89) ”Feedback from the Covid-19 crisis – Period of the first national lockdown in France” (6) covid-19-kriisistä ja ensimmäisistä sulkutoimista Ranskassa. Lausunnossa todetaan, että covid-19-kriisin puhkeaminen vahvisti tarvetta kehittää systeemisempää näkemystä elintarvikejärjestelmistä yhteinen terveys -lähestymistavan täytäntöönpanon avulla elintarvikeketjun kaikilla tasoilla. Tässä terveyttä koskevassa yhdennetyssä lähestymistavassa korostetaan eläinten, ihmisten ja ympäristön välistä vuorovaikutusta. Kriisi on joissakin tapauksissa aiheuttanut tai vahvistanut taloudellista ja sosiaalista epävarmuutta ja tuonut esiin suuren eriarvoisuuden, joka liittyy elintarvikkeiden saatavuuteen ja joka on ristiriidassa kestävän elintarvikejärjestelmän kanssa, minkä myötä on herätty pohtimaan oikeutta ruokaan ja ruokademokratiaa. Terveellisten, laillisesti tuotettujen, kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien elintarvikkeiden saatavuuden takaaminen koko EU:n väestölle on ratkaisevan tärkeää Pellolta pöytään -strategiassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi (7). ETSK katsoo, että tavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n maatalousmaasta olisi oltava luonnonmukaisesti viljeltyä vuoteen 2030 mennessä, on erittäin kunnianhimoinen (8), ja kehottaa laatimaan EU:n laajuisen edistämisstrategian tavoitteen saavuttamiseksi unohtamatta, että tuotteet on myös kulutettava. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kriisi on myös osoittanut, että on tarpeen tehostaa koordinointia ja parantaa valmiussuunnitelmien laatimista, jotta varaudutaan riskeihin, jotka voivat uhata EU:n elintarvikehuoltoa ja ruokaturvaa. Tavoitteena on välttää niiden covid-19-kriisiin liittyvien kokemusten toistuminen, että EU:n tason koordinointitoimia oli toteutettava tapauskohtaisesti ja kehitettävä paikan päällä. Tätä varten komissio on äskettäin julkaissut tiedonannon ”Valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina” (9). Siinä määritellään, millä osa-alueilla on havaittu covid-19-pandemian aikana parannettavaa, esitetään kriisiaikoina noudatettavat periaatteet ja ilmoitetaan Euroopan elintarviketurvan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismin perustamisesta. Tähän sisältyy asiaa käsittelevän asiantuntijaryhmän perustaminen. Ryhmään kuuluu jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden viranomaisia sekä sidosryhmiä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | FAO:n määritelmän mukaan kestävä elintarvikejärjestelmä on elintarvikejärjestelmä, jonka avulla varmistetaan elintarviketurva ja ravitsemus kaikille siten, että tulevien sukupolvien elintarviketurvan ja ravitsemuksen varmistamiseen tarvittavat taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät perustekijät eivät vaarannu (10). Pellolta pöytään -strategiassa on otettava huomioon kriisin seuraukset, mutta siinä on myös annettava tarvittavat takeet elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa. EU:n elintarvikejärjestelmien olisi taattava väestölle määrällinen ja laadullinen tarjonta niin, että tuetaan elintarvikealan kilpailukykyä ja otetaan huomioon kestävyyshaasteet. Olisi myös tuettava sosiaalista innovointia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan komission Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) julkaisi elokuussa 2021 raportin ”Modelling environmental and climate ambitions in the agricultural sector with the CAPRI model” (11), jossa simuloidaan joidenkin Pellolta pöytään -strategiaan ja biodiversiteettistrategiaan sisältyvien määrällisten tavoitteiden vaikutusta Euroopan maatalousalaan ja -markkinoihin (kasvinsuojeluaineiden käytön vähentäminen, ravinnehävikin vähentäminen, ekologisten alueiden lisääminen luonnonmukaisessa maataloudessa ja kohdealueiden lisääminen). Vaikuttaa siltä, että nämä tavoitteet saattaisivat johtaa 10–15 prosentin vähennykseen EU:n tuotannossa, viljelijöiden tulojen supistumiseen, hintojen nousuun ja samanaikaisesti tuonnin kasvuun. Tämän raportin tulokset korostavat tarvetta tarkastella maatalouden ja elintarvikealan murrosta kokonaisuutena. Kuten Pellolta pöytään -strategiassa todetaan, ruokahävikin ja -jätteen vähentäminen voisi estää tällaisen kehityksen. Käytettävissä olevien elintarvikevarojen tehokas jakaminen voisi olla asianmukainen väline. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ruokavalioiden kehitys on olennainen osa koko maatalous- ja elintarvikejärjestelmän siirtymää, samoin kuin muut politiikat, kuten kauppa-, kilpailu-, terveys-, koulutus-, ympäristö- ja kuluttajapolitiikka. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon, jossa käsitellään erityisesti






  — | EU:n tasolla käytettäviä kannustimia, joilla turvataan eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa sekä eurooppalainen ruokaturva että kohtuulliset hinnat kuluttajille |
| --- | --- | --- |

2.9

—

EU:n tasolla käytettäviä kannustimia, joilla turvataan eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa sekä eurooppalainen ruokaturva että kohtuulliset hinnat kuluttajille

| — | kannustimia, joiden avulla voidaan vähentää riippuvuutta tuotantopanoksista, myös synteettisistä tuotantopanoksista, ja parantaa EU:n proteiiniomavaraisuutta, jotta tuetaan maatalousalan muutosta ja varmistetaan eurooppalaisten elintarvikejärjestelmien kestävä siirtymä. |
| --- | --- |

—

kannustimia, joiden avulla voidaan vähentää riippuvuutta tuotantopanoksista, myös synteettisistä tuotantopanoksista, ja parantaa EU:n proteiiniomavaraisuutta, jotta tuetaan maatalousalan muutosta ja varmistetaan eurooppalaisten elintarvikejärjestelmien kestävä siirtymä.

3.   EU:n tason kannustimet, joilla turvataan eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa sekä eurooppalainen ruokaturva (ja kestävät elintarvikejärjestelmät) että kohtuulliset hinnat kuluttajille

| 3.1 | Kuten ETSK:n aikaisemmissa lausunnoissa on mainittu, jotta kattava EU:n elintarvikepolitiikka olisi todella merkityksellinen eurooppalaisille kuluttajille, on oleellisen tärkeää, että EU:ssa kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotetun ruoan hinta ja laatu ovat kilpailukykyisiä. Tämä tarkoittaa, että EU:n maatalouselintarvikeala pystyy tuottamaan kuluttajille ruokaa hinnoilla, jotka kattavat sellaisista kriteereistä kuin kestäväpohjaisuus, eläinten hyvinvointi, elintarviketurvallisuus ja ravitsemus aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, mutta varmistavat myös kohtuulliset tulot maataloustuottajille, samalla kun ala säilyttää asemansa ensisijaisena vaihtoehtona suurelle enemmistölle kuluttajista (12). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Edellä mainitut ruokaturvaa, kestävää elintarvikejärjestelmää ja kilpailukykyä koskevat määritelmät huomioon ottaen eurooppalaisten toimijoiden kilpailukyvyn ja oikeudenmukaisten arvoketjujen säilyttämisen olisi johdettava oikeudenmukaiseen korvaukseen viljelijöille ja edistettävä heidän myönteisiä käytäntöjään tai niiden tunnustamista. Elintarvikejärjestelmä tarjoaa ravinnontuotantoon liittyvän roolinsa lisäksi todellisen ratkaisun ilmastohaasteeseen, erityisesti mukauttamalla tuotantojärjestelmiä, varastoimalla hiiltä maaperään, edistämällä maaperän ja agroekologian infrastruktuureja sekä juomaveden luonnollista suodatusta ja lisäämällä ja ylläpitämällä biologista monimuotoisuutta. Euroopan komissio ehdottaa kuitenkin Pellolta pöytään -strategiassa vain hyvin vähän konkreettisia toimia maatalouselintarvikealan ja alkutuottajien tulojen lisäämiseksi, eikä mikään näistä toimista vahvista alan kilpailukykyä. Näiden keskeisten kysymysten pitäisi olla strategian täytäntöönpanon ytimessä, sillä ne ratkaisevat strategian menestymisen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kohdennetut tutkimus- ja kehitysohjelmat ja osaamisen siirron kehittäminen ovat olennaisen tärkeitä laadun edistämiseksi ja tuottavuuden turvaamiseksi samalla, kun varmistetaan kestävyys. On keskityttävä tarjoamaan maataloustuottajille käytännöllisiä, helposti saatavilla olevia ja kustannustehokkaita teknologisia ratkaisuja (esim. täsmäviljely ja päätöksentekovälineet) ja välineitä, joilla edistetään agroekologista ja paikallista tuotantoa, mukaan lukien tuki ryhmille, joilla ei ole tietämystä kestävästä tuotannosta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n on myös varmistettava vahva sitoutuminen kaikkien elintarvikeketjun työntekijöiden (tuotanto, jalostus, jakelu) perusoikeuksien täytäntöönpanoon. Tässä mielessä EU:n olisi sitouduttava työntekijöiden sosiaalisten perusoikeuksien tehokkaaseen suojeluun ja erityisesti noudatettava taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS) asiaankuuluvia määräyksiä sekä ILO:n asiaankuuluvia yleissopimuksia ja suosituksia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Seuraavia seikkoja voitaisiin pitää kannustimina, joilla turvataan eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa sekä eurooppalainen ruokaturva ja kestävä elintarvikejärjestelmä että kohtuulliset hinnat kuluttajille: |
| --- | --- |

3.5

3.5.1   Avoimen strategisen riippumattomuuden edistäminen ruokaturvaa ja kestävää elintarvikejärjestelmää varten

| i. | ETSK on jo ehdottanut elintarvikejärjestelmiin sovellettavan avoimen strategisen riippumattomuuden määritelmää, joka perustuu elintarviketuotantoon, työvoimaan ja oikeudenmukaiseen kauppaan. Yleisenä tavoitteena on varmistaa elintarviketurva ja kestävä elintarvikejärjestelmä kaikkia EU:n kansalaisia varten oikeudenmukaisen, terveellisen, kestävän ja häiriönsietokykyisen elintarvikehuollon avulla (13). |
| --- | --- |

i.

ETSK on jo ehdottanut elintarvikejärjestelmiin sovellettavan avoimen strategisen riippumattomuuden määritelmää, joka perustuu elintarviketuotantoon, työvoimaan ja oikeudenmukaiseen kauppaan. Yleisenä tavoitteena on varmistaa elintarviketurva ja kestävä elintarvikejärjestelmä kaikkia EU:n kansalaisia varten oikeudenmukaisen, terveellisen, kestävän ja häiriönsietokykyisen elintarvikehuollon avulla (13).

| ii. | ETSK on myös korostanut (14), että tuotantostandardeja on yhdenmukaistettava, jotta vältetään kilpailun vääristyminen ja jotta kukin maa pystyy tuottamaan peruselintarvikkeita. Maataloustuotteita koskevia WTO:n yleisiä ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä suojalausekkeita on parannettava eri perustein, jotka ETSK luettelee lausunnossaan. Tavoitteena on varmistaa terve kilpailu ja EU:n maatalouselintarvikealojen kestävyys ja taata näin ruokasuvereniteetti EU:ssa niin tuottajien kuin kuluttajienkin hyväksi. Ruokasuvereniteetin välttämättömyys on noussut vahvasti esiin covid-19-kriisissä. Nykyiset lausekkeet ovat tehottomia, koska niiden täytäntöönpanoon kuluu liian kauan aikaa. Talouden digitalisoinnin ansiosta tietoa voi kuitenkin olla saatavilla muutamassa tunnissa. Määrien ja hintojen seuranta on nykypäivänä tehokasta ja mahdollistaa nopean reagoinnin. |
| --- | --- |

ii.

ETSK on myös korostanut (14), että tuotantostandardeja on yhdenmukaistettava, jotta vältetään kilpailun vääristyminen ja jotta kukin maa pystyy tuottamaan peruselintarvikkeita. Maataloustuotteita koskevia WTO:n yleisiä ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä suojalausekkeita on parannettava eri perustein, jotka ETSK luettelee lausunnossaan. Tavoitteena on varmistaa terve kilpailu ja EU:n maatalouselintarvikealojen kestävyys ja taata näin ruokasuvereniteetti EU:ssa niin tuottajien kuin kuluttajienkin hyväksi. Ruokasuvereniteetin välttämättömyys on noussut vahvasti esiin covid-19-kriisissä. Nykyiset lausekkeet ovat tehottomia, koska niiden täytäntöönpanoon kuluu liian kauan aikaa. Talouden digitalisoinnin ansiosta tietoa voi kuitenkin olla saatavilla muutamassa tunnissa. Määrien ja hintojen seuranta on nykypäivänä tehokasta ja mahdollistaa nopean reagoinnin.

| iii. | Erityisesti EU:n elintarvikejärjestelmiä olisi monipuolistettava. Maatalouden työvoimaa tulisi vahvistaa etenkin houkuttelemalla alalle nuoria ja varmistamalla asianmukaiset työolot ja -ehdot ja kohtuulliset tulot. Kauppapolitiikkoja olisi mukauttava elintarvikkeiden kestävyyttä koskevien EU:n normien ja kilpailuperiaatteiden pohjalta (15). |
| --- | --- |

iii.

Erityisesti EU:n elintarvikejärjestelmiä olisi monipuolistettava. Maatalouden työvoimaa tulisi vahvistaa etenkin houkuttelemalla alalle nuoria ja varmistamalla asianmukaiset työolot ja -ehdot ja kohtuulliset tulot. Kauppapolitiikkoja olisi mukauttava elintarvikkeiden kestävyyttä koskevien EU:n normien ja kilpailuperiaatteiden pohjalta (15).

3.5.2   Normien vastavuoroisuuden varmistaminen sisällyttämällä kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin vihreän kehityksen ohjelmaan kuuluvat Pellolta pöytään -strategia ja biodiversiteettistrategia maailmanlaajuisina kestävyysnormeina

| i. | ETSK on ehdottanut, että vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia ja 55-valmiuspaketti olisi otettava huomioon kaikissa tulevissa EU:n kauppasopimuksissa maailmanlaajuisina kestävyysnormeina. Komitea toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja tiukempien normien sisällyttäminen monenvälisiin kauppasopimuksiin ja niiden täytäntöönpano sopimusten yhteydessä on äärimmäisen haastavaa. Kahdenvälisissä kauppasopimuksissa näyttäisi lyhyellä aikavälillä olevan mahdollista edistyä enemmän kestävän kehityksen tavoitteiden ja keskeisten ympäristö- ja sosiaalinormien saavuttamisessa. On yleisesti tunnustettua, että maataloustuotteiden kauppa on keskeisessä asemassa useimpia kestävän kehityksen tavoitteita tai jopa kaikkia niitä toteutettaessa, että WTO:lla on tärkeä rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja että kyseisiin tavoitteisiin pääseminen olisi paljon vaikeampaa ilman tehokasta monenvälistä kauppajärjestelmää. Rajojen sulkeminen kriisien aikana pahentaa yleensä kriisiä eikä ole ratkaisu. ETSK katsoo, että EU:n olisi otettava käyttöön lainsäädäntöä, jossa yritykset velvoitetaan noudattamaan asianmukaista huolellisuutta toimitusketjujensa kaikissa vaiheissa sosiaalisten riskien ja ympäristöriskien sekä ihmisoikeusloukkausten tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi. EU:n on huolehdittava siitä, ettei kauppasopimuksilla ulkoisteta näitä ongelmia ja lisätä esimerkiksi metsäkatoa muissa maissa. Kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on noudatettava unionin terveys- ja kasvinsuojelusäännöksiä ja ennalta varautumisen periaatetta (16). |
| --- | --- |

i.

ETSK on ehdottanut, että vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia ja 55-valmiuspaketti olisi otettava huomioon kaikissa tulevissa EU:n kauppasopimuksissa maailmanlaajuisina kestävyysnormeina. Komitea toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja tiukempien normien sisällyttäminen monenvälisiin kauppasopimuksiin ja niiden täytäntöönpano sopimusten yhteydessä on äärimmäisen haastavaa. Kahdenvälisissä kauppasopimuksissa näyttäisi lyhyellä aikavälillä olevan mahdollista edistyä enemmän kestävän kehityksen tavoitteiden ja keskeisten ympäristö- ja sosiaalinormien saavuttamisessa. On yleisesti tunnustettua, että maataloustuotteiden kauppa on keskeisessä asemassa useimpia kestävän kehityksen tavoitteita tai jopa kaikkia niitä toteutettaessa, että WTO:lla on tärkeä rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja että kyseisiin tavoitteisiin pääseminen olisi paljon vaikeampaa ilman tehokasta monenvälistä kauppajärjestelmää. Rajojen sulkeminen kriisien aikana pahentaa yleensä kriisiä eikä ole ratkaisu. ETSK katsoo, että EU:n olisi otettava käyttöön lainsäädäntöä, jossa yritykset velvoitetaan noudattamaan asianmukaista huolellisuutta toimitusketjujensa kaikissa vaiheissa sosiaalisten riskien ja ympäristöriskien sekä ihmisoikeusloukkausten tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi. EU:n on huolehdittava siitä, ettei kauppasopimuksilla ulkoisteta näitä ongelmia ja lisätä esimerkiksi metsäkatoa muissa maissa. Kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on noudatettava unionin terveys- ja kasvinsuojelusäännöksiä ja ennalta varautumisen periaatetta (16).

| ii. | Lisäksi ETSK on korostanut, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteita ei saavuteta, ellei EU:n kauppapolitikkaa muuteta (17). Pellolta pöytään -strategiaan sisältyy tärkeitä toimia EU:n kahdenvälisten vapaakauppasopimusten kestävyyssäännösten vahvistamiseksi ja näiden sääntöjen täytäntöönpanemiseksi. Kansainvälisten sopimusten noudattamisen varmistamiseksi sekä kestävän kehityksen sitoumusten rikkomisesta seuraavien menettelyjen ja rikkomusten ilmoittamismenettelyjen tehostamiseksi voidaan kuitenkin tehdä enemmän. Kuten Euroopan komissio ja Euroopan parlamentti ovat ehdottaneet muiden alojen kohdalla ja komitea on todennut asiakokonaisuuteen NAT/834 (18) kuuluvassa lausunnossaan, on harkittava maatalouden tuontiin sovellettavaa hiilirajamekanismia (CBAM). |
| --- | --- |

ii.

Lisäksi ETSK on korostanut, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteita ei saavuteta, ellei EU:n kauppapolitikkaa muuteta (17). Pellolta pöytään -strategiaan sisältyy tärkeitä toimia EU:n kahdenvälisten vapaakauppasopimusten kestävyyssäännösten vahvistamiseksi ja näiden sääntöjen täytäntöönpanemiseksi. Kansainvälisten sopimusten noudattamisen varmistamiseksi sekä kestävän kehityksen sitoumusten rikkomisesta seuraavien menettelyjen ja rikkomusten ilmoittamismenettelyjen tehostamiseksi voidaan kuitenkin tehdä enemmän. Kuten Euroopan komissio ja Euroopan parlamentti ovat ehdottaneet muiden alojen kohdalla ja komitea on todennut asiakokonaisuuteen NAT/834 (18) kuuluvassa lausunnossaan, on harkittava maatalouden tuontiin sovellettavaa hiilirajamekanismia (CBAM).

| iii. | ETSK ehdottaa EU:n viraston perustamista tuontituotannon sertifiointia varten EU:n kestävyysnormien mukaisesti. |
| --- | --- |

iii.

ETSK ehdottaa EU:n viraston perustamista tuontituotannon sertifiointia varten EU:n kestävyysnormien mukaisesti.

| iv. | Lisäksi ETSK kehottaa EU:ta huolehtimaan normien todellisesta vastavuoroisuudesta etuuskohtelukauppaa koskevissa sopimuksissa, erityisesti kun on kyse eläinten hyvinvoinnista, kestävyydestä ja jäljitettävyydestä pellolta pöytään (raakatuotteiden alkuperämerkinnät, jalostettujen tuotteiden ainesosat ja kaikki elintarvikkeiden ainesosat). Tässä yhteydessä on otettava lähtökohdaksi ja valtavirtaistettava se, mitä kahdenvälisissä määräyksissä on viime aikoina saavutettu. On myös olennaisen tärkeää määrittää uusia kestäviä menetelmiä, joita maataloustuottajat voivat hyödyntää ja joilla edistetään kestäviä käytäntöjä ja varmistetaan, että EU:n ja kehitysmaiden pienviljelijät voivat hyödyntää kestäväpohjaisen tuotannon uusia mahdollisuuksia. Näitä pohdintoja olisi jatkettava monenvälisillä foorumeilla, kuten YK:n alaisessa Maailman ruokaturvakomiteassa (CFS) ja Codex Alimentarius -komissiossa, sen sijaan, että niitä käydään vain kahdenvälisissä neuvotteluissa, joissa maataloustuottajien ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on vähäistä, valtaepätasapaino on huomattavaa ja perimmäisenä tavoitteena on edelleen kaupan vapauttaminen. Kaavailtu kestäväpohjaisia elintarvikejärjestelmiä koskeva lainsäädäntökehys voi toimia tässä lähtökohtana. Sen avulla on laadittava selkeä määritelmä kestäväpohjaisille elintarvikejärjestelmille EU:n nykyisten ympäristökestävyyttä koskevien määritelmien pohjalta (19). |
| --- | --- |

iv.

Lisäksi ETSK kehottaa EU:ta huolehtimaan normien todellisesta vastavuoroisuudesta etuuskohtelukauppaa koskevissa sopimuksissa, erityisesti kun on kyse eläinten hyvinvoinnista, kestävyydestä ja jäljitettävyydestä pellolta pöytään (raakatuotteiden alkuperämerkinnät, jalostettujen tuotteiden ainesosat ja kaikki elintarvikkeiden ainesosat). Tässä yhteydessä on otettava lähtökohdaksi ja valtavirtaistettava se, mitä kahdenvälisissä määräyksissä on viime aikoina saavutettu. On myös olennaisen tärkeää määrittää uusia kestäviä menetelmiä, joita maataloustuottajat voivat hyödyntää ja joilla edistetään kestäviä käytäntöjä ja varmistetaan, että EU:n ja kehitysmaiden pienviljelijät voivat hyödyntää kestäväpohjaisen tuotannon uusia mahdollisuuksia. Näitä pohdintoja olisi jatkettava monenvälisillä foorumeilla, kuten YK:n alaisessa Maailman ruokaturvakomiteassa (CFS) ja Codex Alimentarius -komissiossa, sen sijaan, että niitä käydään vain kahdenvälisissä neuvotteluissa, joissa maataloustuottajien ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on vähäistä, valtaepätasapaino on huomattavaa ja perimmäisenä tavoitteena on edelleen kaupan vapauttaminen. Kaavailtu kestäväpohjaisia elintarvikejärjestelmiä koskeva lainsäädäntökehys voi toimia tässä lähtökohtana. Sen avulla on laadittava selkeä määritelmä kestäväpohjaisille elintarvikejärjestelmille EU:n nykyisten ympäristökestävyyttä koskevien määritelmien pohjalta (19).

3.5.3   Ruoan arvon lisääminen

| i. | Eurostatin julkaisemien uusimpien lukujen mukaan vuonna 2019 elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien osuus oli 13 prosenttia kotitalouksien kaikista kulutusmenoista. Tämä on merkittävä vähennys YMP:n alkuun verrattuna. Osuus vaihtelee maittain, ja se on kolmannella sijalla Euroopan kotitalouksien menoissa asumisen, veden, sähkön ja polttoaineiden (23,5 prosenttia) ja liikenteen (13,1 prosenttia) jälkeen. Samaan aikaan WHO on kutsunut liikalihavuuden maailmanlaajuista lisääntymistä epidemiaksi. Vuonna 2017 EU:ssa oli liikalihavia 17 prosenttia aikuisista. Yleisemmin tarkasteltuna 52 prosenttia eurooppalaisista oli ylipainoisia tai liikalihavia eli joka toinen aikuinen ja lähes joka kolmas lapsi. Eurooppa seuraakin maailmanlaajuisia suuntauksia jalostettujen elintarvikkeiden mutta myös rasvaisten, makeiden ja suolaisten elintarvikkeiden määrän kasvaessa. |
| --- | --- |

i.

Eurostatin julkaisemien uusimpien lukujen mukaan vuonna 2019 elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien osuus oli 13 prosenttia kotitalouksien kaikista kulutusmenoista. Tämä on merkittävä vähennys YMP:n alkuun verrattuna. Osuus vaihtelee maittain, ja se on kolmannella sijalla Euroopan kotitalouksien menoissa asumisen, veden, sähkön ja polttoaineiden (23,5 prosenttia) ja liikenteen (13,1 prosenttia) jälkeen. Samaan aikaan WHO on kutsunut liikalihavuuden maailmanlaajuista lisääntymistä epidemiaksi. Vuonna 2017 EU:ssa oli liikalihavia 17 prosenttia aikuisista. Yleisemmin tarkasteltuna 52 prosenttia eurooppalaisista oli ylipainoisia tai liikalihavia eli joka toinen aikuinen ja lähes joka kolmas lapsi. Eurooppa seuraakin maailmanlaajuisia suuntauksia jalostettujen elintarvikkeiden mutta myös rasvaisten, makeiden ja suolaisten elintarvikkeiden määrän kasvaessa.

| ii. | Tähän tilanteeseen voidaan puuttua useilla merkittävillä kannustimilla: ETSK korostaa, että yhteiset eurooppalaiset elintarvikkeiden merkinnät, jotka heijastaisivat kestäväpohjaista ruokavaliota koskevia ohjeita, parantaisivat avoimuutta ja hillitsisivät tarpeettoman halpojen, epäterveellisten ja kestävyysperiaatteita vastaan sotivien raaka-aineiden (esim. transrasvat, palmuöljy ja liiallinen sokeri) käyttöä. Kuluttajat hyötyisivät elintarvikkeiden merkintöjen laajentamisesta, kun niissä otettaisiin huomioon myös ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat. Tämä kannustaisi kuluttajia valitsemaan terveellisempiä ja kestäväpohjaisempia vaihtoehtoja (20). |
| --- | --- |

ii.

Tähän tilanteeseen voidaan puuttua useilla merkittävillä kannustimilla: ETSK korostaa, että yhteiset eurooppalaiset elintarvikkeiden merkinnät, jotka heijastaisivat kestäväpohjaista ruokavaliota koskevia ohjeita, parantaisivat avoimuutta ja hillitsisivät tarpeettoman halpojen, epäterveellisten ja kestävyysperiaatteita vastaan sotivien raaka-aineiden (esim. transrasvat, palmuöljy ja liiallinen sokeri) käyttöä. Kuluttajat hyötyisivät elintarvikkeiden merkintöjen laajentamisesta, kun niissä otettaisiin huomioon myös ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat. Tämä kannustaisi kuluttajia valitsemaan terveellisempiä ja kestäväpohjaisempia vaihtoehtoja (20).

| iii. | Hinta on varmastikin merkittävä kuluttajiin vaikuttava tekijä, etenkin kriisiaikoina, mutta joidenkin tutkimusten mukaan laatu on aivan yhtä tärkeä, ellei jopa tärkeämpi tekijä. Kuluttajien on pidettävä mielessä, että EU:n maataloustuottajia koskevat, vaikkakin sääntelyperustan pohjalta sovellettavat vaatimukset ovat EU:n ulkopuolisia vaatimuksia korkeammat. Näillä vaatimuksilla taataan tuotannon laatu, terveys, turvallisuus ja kestävyys. |
| --- | --- |

iii.

Hinta on varmastikin merkittävä kuluttajiin vaikuttava tekijä, etenkin kriisiaikoina, mutta joidenkin tutkimusten mukaan laatu on aivan yhtä tärkeä, ellei jopa tärkeämpi tekijä. Kuluttajien on pidettävä mielessä, että EU:n maataloustuottajia koskevat, vaikkakin sääntelyperustan pohjalta sovellettavat vaatimukset ovat EU:n ulkopuolisia vaatimuksia korkeammat. Näillä vaatimuksilla taataan tuotannon laatu, terveys, turvallisuus ja kestävyys.

3.5.4   Kohtuullisten hintojen varmistaminen ja hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen kieltäminen

| i. | Aidosti toimiva elintarvikeketju on juuri niin vahva kuin sen heikoin lenkki, ja aivan liian kauan heikoin lenkki on ollut viljelijä. EU:n direktiivi hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa (21) on tärkeä edistysaskel (22). Ensimmäistä kertaa on päästy sopimukseen velvoittavista säännöistä tiettyjen hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen sääntelemiseksi. Direktiivin tavoitteena on parantaa EU:n maataloustuottajien, heidän tuottajaorganisaatioidensa ja vähittäistoimittajien suojelua. Vallan tasapaino voidaan saavuttaa elintarvikeketjussa vain velvoittavan lainsäädäntökehyksen avulla. Myös toimialojen ja maataloustuottajien organisoituminen on tärkeä edellytys, ja kaiken tavoitteena on tuottaa kuluttajille laadukkaita elintarvikkeita. Kaiken kaikkiaan on varmistettava, että jokaisella elintarvikkeiden tuotantoon osallistuvalla on mahdollisuus oikeudenmukaisiin ja riittäviin tuloihin ja että kuluttajille tarjotaan laadukkaita ja terveellisiä tuotteita kohtuulliseen hintaan. |
| --- | --- |

i.

Aidosti toimiva elintarvikeketju on juuri niin vahva kuin sen heikoin lenkki, ja aivan liian kauan heikoin lenkki on ollut viljelijä. EU:n direktiivi hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa (21) on tärkeä edistysaskel (22). Ensimmäistä kertaa on päästy sopimukseen velvoittavista säännöistä tiettyjen hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen sääntelemiseksi. Direktiivin tavoitteena on parantaa EU:n maataloustuottajien, heidän tuottajaorganisaatioidensa ja vähittäistoimittajien suojelua. Vallan tasapaino voidaan saavuttaa elintarvikeketjussa vain velvoittavan lainsäädäntökehyksen avulla. Myös toimialojen ja maataloustuottajien organisoituminen on tärkeä edellytys, ja kaiken tavoitteena on tuottaa kuluttajille laadukkaita elintarvikkeita. Kaiken kaikkiaan on varmistettava, että jokaisella elintarvikkeiden tuotantoon osallistuvalla on mahdollisuus oikeudenmukaisiin ja riittäviin tuloihin ja että kuluttajille tarjotaan laadukkaita ja terveellisiä tuotteita kohtuulliseen hintaan.

3.5.5   Elintarvikealan liiketoimintakäytäntöjen ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa (23)

| i. | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja EU:n elpymissuunnitelma osoittavat, että talouskasvu on tarpeen irrottaa kestämättömistä käytännöistä. EU:n neuvoston päätös vuoteen 2030 ulottuvista ilmastotavoitteista osoittaa, että EU voi olla johtavassa asemassa tällä alalla. Tämä on kuitenkin toteutettava kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvässä laajemmassa yhteydessä. Kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiset elintarvikealan käytännöt ja toimet ovat olennaisesti yhteydessä tavoitteiden onnistumiseen, ja nämä tavoitteet tulee asettaa keskeiselle sijalle strategioissa (toimien ja kunnianhimoisten tavoitteiden avulla, arvioimalla vaikutuksia ja tiedottamalla tuloksista avoimesti) (24). |
| --- | --- |

i.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja EU:n elpymissuunnitelma osoittavat, että talouskasvu on tarpeen irrottaa kestämättömistä käytännöistä. EU:n neuvoston päätös vuoteen 2030 ulottuvista ilmastotavoitteista osoittaa, että EU voi olla johtavassa asemassa tällä alalla. Tämä on kuitenkin toteutettava kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvässä laajemmassa yhteydessä. Kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiset elintarvikealan käytännöt ja toimet ovat olennaisesti yhteydessä tavoitteiden onnistumiseen, ja nämä tavoitteet tulee asettaa keskeiselle sijalle strategioissa (toimien ja kunnianhimoisten tavoitteiden avulla, arvioimalla vaikutuksia ja tiedottamalla tuloksista avoimesti) (24).

3.5.6   Kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien elintarvikeketjun sidosryhmien järjestelmällisen osallistamisen ja osallistumisen varmistaminen myös Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta (25)
  – edistäen yhteistyötä kilpailun sijaan

| i. | ETSK on kannattanut jo pitkään koko yhteiskunnan kattavaa lähestymistapaa, myös osallistavampia välineitä, sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta ja erityisesti nuoret voivat lisätä osallisuuttaan ja osallistua kestävyyttä koskevaan päätöksentekoon. Nämä yhteiset toimet voidaan toteuttaa Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta, mihin ETSK voimakkaasti kannustaa. |
| --- | --- |

i.

ETSK on kannattanut jo pitkään koko yhteiskunnan kattavaa lähestymistapaa, myös osallistavampia välineitä, sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta ja erityisesti nuoret voivat lisätä osallisuuttaan ja osallistua kestävyyttä koskevaan päätöksentekoon. Nämä yhteiset toimet voidaan toteuttaa Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston kautta, mihin ETSK voimakkaasti kannustaa.

4.   Kannustimet, joiden avulla voidaan vähentää riippuvuutta tuotantopanoksista, myös synteettisistä tuotantopanoksista, ja parantaa EU:n proteiiniomavaraisuutta

4.1   
  Riippuvuuden vähentäminen tuotantopanoksista, erityisesti synteettisistä panoksista

| 4.1.1 | Kuten Euroopan parlamentin mietinnössä aiheesta ”Maatilojen tuotantopanosten toimitusketju: rakenne ja vaikutukset” todetaan, maatalouden raaka-aineiden ja maatalouden tuotantopanosten hintojen suuret heilahtelut ovat lisänneet maataloustulojen ja maataloustuottajien pitkän aikavälin investointien epävarmuutta. Samaan aikaan maataloustuottajilla on huutava pula välineistä ja vaihtoehdoista, mikä johtuu siitä, että näitä aiheita ei tarkastella riittävästi tutkimuksissa. Esimerkiksi agroekologian, uusien resistenttien lajikkeiden tutkimuksen, uusien biologisen torjunnan menetelmien ja täsmäviljelyn alalla tarvitaan vakaata toimintaa ja rahoitusinvestointeja. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | On aiheellista muistuttaa Euroopan lääkeviraston tavoin, että eläintuotannossa käytettyjen antibioottien osalta on toteutettu merkittäviä toimia ja eläinlääkkeiden myynti on vähentynyt 32,5 prosenttia vuosina 2011–2017. EU:ssa asetetulla tavoitteella vähentää antibioottien käyttöä eläintuotannossa vielä 50 prosenttia voi olla vakavia seurauksia eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille, ja se saattaa vaarantaa elintarvikkeiden turvallisuuden. Maataloustuottajat ja eläinlääkärit, jotka edistävät hallitusten tuella antibioottien asianmukaista ja perusteltua käyttöä, tuntevat hyvin asiansa, ja tämä asiantuntemus tulisi säilyttää. Antibiooteille olisi kehitettävä ja tarjottava tehokkaita ja kohtuuhintaisia vaihtoehtoja, koska myös antibioottien nykyinen käyttötaso aiheuttaa huolta. ETSK antaa täyden tukensa delegoidulle säädökselle, jota komissio ehdotti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 (26) puitteissa ja jossa säädetään tiettyjen mikrobilääkeaineiden varaamisesta ainoastaan ihmisten käyttöön. Kolme välinettä on keskeisessä asemassa:






  — | investoinnit eläinten hyvinvointiin (enemmän tilaa eläintä kohden) |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

investoinnit eläinten hyvinvointiin (enemmän tilaa eläintä kohden)

| — | ennaltaehkäisyn tehostaminen rokotusten ja omien rokotteiden (27) avulla |
| --- | --- |

—

ennaltaehkäisyn tehostaminen rokotusten ja omien rokotteiden (27) avulla

| — | ravintolisien saatavuuden ylläpitäminen ja varmistaminen. |
| --- | --- |

—

ravintolisien saatavuuden ylläpitäminen ja varmistaminen.

| 4.1.3 | Euroopan komissio edistää Pellolta pöytään -strategiassa kasvinsuojeluaineiden ja antibioottien käytön vähentämistä ja liiallisesta lannoituksesta johtuvan ravinnehävikin vähentämistä ympäristönsuojelun parantamiseksi, terveyden suojelemiseksi, luonnonmukaisen maatalouden pinta-alan lisäämiseksi ja antibioottiresistenssin torjumiseksi. Biostimulantit voivat tarjota kestäviä vaihtoehtoja synteettisille kasvinsuojeluaineille, ja EU:n sääntelyviranomaisten olisi annettava pk-yrityksille mahdollisuus kehittää ja rekisteröidä tällaisia tuotteita. Maatilojen tuotantopanosten kestämättömän käytön kielteisten ympäristö- ja terveysvaikutusten lisäksi on myös olemassa taloudellinen peruste vähentää maatilojen riippuvuutta tuotantopanoksista, synteettiset tuotantopanokset ja fossiiliset polttoaineet mukaan lukien, sillä edellytyksellä, että on olemassa tehokkaita, vakaita ja kestäviä vaihtoehtoja. Tuotantopanosten kustannusten nousu vaikuttaisi suoraan tuotantokustannuksiin ja alentaisi joko maatilojen tuloja tai, jos kustannusten nousu voidaan siirtää tuotantoketjun loppupäähän, maatalous- ja elintarviketuotteiden hintoja. ETSK korostaa tarvetta minimoida tuotantopanokset tuotettua kilogrammaa kohden (muun muassa kemiallinen tuotantopanos, työvoima, öljy, energia, pinta-ala ja eläinten lukumäärä). Lisäksi ETSK korostaa tarvetta maksimoida agroekologisten infrastruktuurien olemassaolo tuottavissa ekosysteemeissä, jotta voidaan hyödyntää infrastruktuurien tarjoamia lukuisia palveluita ja erityisesti viljelmien hyötyeläinten toimintaa. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   
  EU:n proteiiniomavaraisuuden parantaminen

| 4.2.1 | EU:ssa on suuri pula kasviproteiineista, ja sen ulkopuolelta tuodaan suurin osa EU:n maatalousalan tarpeesta. Tämä koskee erityisesti soijapapujen kaltaisia rehuaineita. Maataloustuotannon ja viennin arvon kasvusta huolimatta EU oli kalorien nettotuoja vuonna 2018 (15 prosentin riippuvuus tuonnista). Maitotuotteiden ja lihan korkea tuotantotaso on mahdollinen sen ansiosta, että valkuaiskasveja (erityisesti soijapapuja ja soijakakkuja) tuodaan laajamittaisesti Amerikan mantereelta. Riippuvuus tuontielintarvikkeista juontaa juurensa EU:n ja Yhdysvaltojen välisistä sodanjälkeisistä kauppasopimuksista. Yhdysvallat myöntyi EU:n vehnä- ja maitotuotemarkkinoiden suojeluun, ja vastineeksi EU vapautti Yhdysvaltojen maissi- ja soijatuotteet tulleista. Tämän seurauksena öljysiemeniä ja -kakkuja voitiin tuoda EU:hun maailmanmarkkinahintaan. Soijapapujen oma tuotanto on jäänyt hyvin alhaiselle tasolle muiden kuin muuntogeenisten soijapapujen kannattamattomien taloudellisten marginaalien ja Pohjois-Euroopan sopimattoman ilmaston vuoksi, ja soijapapujen ja soijarouheen tuonti on kasvanut merkittävästi (+ 49 prosenttia ja + 87 prosenttia vuosina 1986–2013). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EU:n proteiiniomavaraisuuden parantaminen on toivottavaa kaikilta kannoilta katsottuna. Soijapapujen tuonti kolmansista maista voi olla syynä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja luonnon ekosysteemien tuhoutumiseen tietyissä tuottajamaissa. Paljon proteiinia sisältävien palkokasvien kehittäminen unionissa rajoittaisi tuontia ja vaikuttaisi siten myönteisesti ilmastoon ja ympäristöön. Samalla palkokasvien viljely edistää luonnon monimuotoisuutta ja vähentää typpilannoitteiden käyttöä. Kasviproteiinipohjaisten sekaviljelyjärjestelmien riippumattomuuden parantaminen vähentää maatilojen altistumista näiden rehuissa tarvittavien raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen vaihtelulle. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Euroopan parlamentti hyväksyi huhtikuussa 2018 mietinnön, jossa kehotetaan laatimaan EU:n strategia eurooppalaisten valkuaiskasvien edistämiseksi (28), ja Euroopan komissio julkaisi vuoden 2018 lopussa kertomuksen kasviproteiinien kehittämisestä EU:ssa (29) eli proteiineja koskevan unionin suunnitelman. Komissio on hiljattain julkaissut suunnitelmia tiettyjen tuotteiden tuonnin keskeyttämiseksi, jos niiden tuotanto aiheuttaa laittomia hakkuita. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Euroopan komissio korosti Pellolta pöytään -strategiassa tarvetta edistää huomattavasti enemmän EU:ssa viljeltyjä kasviproteiineja sekä lisätä vaihtoehtoisten proteiinien, kuten mikrobi-, meri- ja hyönteispohjaisten proteiinien, saatavuutta ja lähteitä. Lisäksi vaihtoehtoiset rehuaineet, kuten hyönteiset, merestä saatava rehu (esimerkiksi levät) ja biotalouden sivutuotteet (esimerkiksi kalajäte), voivat olla merkittävässä asemassa siirryttäessä kestävään proteiiniomavaraisuuteen. On keskeisen tärkeää edistää EU:n yhteiskunnan päivittäisten ruokavalioiden kehittämistä. Tämä valkuaisaineiden monipuolistaminen olisi toteutettava suosimalla maatalouden raakatuotteita ja paikallisia maataloustuotteita, jotta voidaan edistää kasviproteiineja koskevaa alueellista dynamiikkaa. Muussa tapauksessa riskinä on, että lisätään sellaisten jalostettujen tuotteiden tuontia ja toimituksia, jotka esitetään lihankorvikkeina ja jotka ovat usein ravitsemuksellisesti riittämättömiä (30). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EU:n kasviproteiinin tuotannon kehittäminen voi tuottaa paitsi taloudellista hyötyä viljelijöille ja elintarvikkeiden ja eläinten rehun tuottajille myös monenlaisia ympäristö- ja ilmastoetuja. Erityisesti valkuaiskasvit sitovat osaltaan ilmakehän typpeä maaperään, minkä vuoksi niillä on tärkeä rooli kestävämmässä typen kierrossa. Toisaalta viljelijät kärsivät edelleen kestäviä, riittävästi tuottavia ja mukautettuja lajikkeita koskevan soveltavan tutkimuksen merkittävästä puutteesta. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Seuraavia seikkoja voitaisiin pitää kannustimina EU:n proteiiniomavaraisuuden parantamiseksi:






  i. | Tehostetaan öljykasvien ja öljykakkujen tuotantoa. Kun ensisijaisena tavoitteena on elintarviketuotanto, öljykasvien arvonmääritys perustuu sekä öljyn että öljykakkujen arvonmääritykseen, eikä niitä voida erottaa toisistaan. Näin voidaan edistää sekä elintarvikkeiden että energian kestävää tuotantoa. Eurooppalaisen rapsin saatavuus on tässä suhteessa huolestuttava seikka: 3,8 miljoonaa tonnia puhdasta proteiinia satovuonna 2017/2018 ja 2,66 miljoonaa tonnia puhdasta proteiinia satovuonna 2020/2021. Tarve tuoda siemeniä ja rouhetta, pääasiassa soijapapuja, on tämän kehityksen ilmentymä. Rapsin määrän väheneminen Euroopassa johtuu sekä epäsuotuisista ilmasto-oloista että viljelyn vaikeuksista sääntelyllisten rajoitusten lisääntymisen ja käytettävissä olevien tuotantovälineiden vähenemisen takia. Euroopan ulkopuolisilla tuottajilla on tässä merkittäviä kilpailuetuja, esimerkiksi valintatekniikoiden käyttö ja rikkakasvien torjunta-aineita sietävät lajikkeet. Tässä yhteydessä tarvitaan EU:n vaatimuksia peilaavia lausekkeita. |
| --- | --- | --- |

4.2.6

i.

Tehostetaan öljykasvien ja öljykakkujen tuotantoa. Kun ensisijaisena tavoitteena on elintarviketuotanto, öljykasvien arvonmääritys perustuu sekä öljyn että öljykakkujen arvonmääritykseen, eikä niitä voida erottaa toisistaan. Näin voidaan edistää sekä elintarvikkeiden että energian kestävää tuotantoa. Eurooppalaisen rapsin saatavuus on tässä suhteessa huolestuttava seikka: 3,8 miljoonaa tonnia puhdasta proteiinia satovuonna 2017/2018 ja 2,66 miljoonaa tonnia puhdasta proteiinia satovuonna 2020/2021. Tarve tuoda siemeniä ja rouhetta, pääasiassa soijapapuja, on tämän kehityksen ilmentymä. Rapsin määrän väheneminen Euroopassa johtuu sekä epäsuotuisista ilmasto-oloista että viljelyn vaikeuksista sääntelyllisten rajoitusten lisääntymisen ja käytettävissä olevien tuotantovälineiden vähenemisen takia. Euroopan ulkopuolisilla tuottajilla on tässä merkittäviä kilpailuetuja, esimerkiksi valintatekniikoiden käyttö ja rikkakasvien torjunta-aineita sietävät lajikkeet. Tässä yhteydessä tarvitaan EU:n vaatimuksia peilaavia lausekkeita.

| ii. | Organisoidaan ja tuetaan proteiinialaa tuotannon edistämiseksi ja viljelijöiden vakuuttamiseksi erityisesti kunnianhimoisen YMP:n avulla. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisältyy jo toimenpiteitä, joilla on viime vuosina suoraan tai välillisesti kannustettu kasviproteiinin tuotantoon EU:ssa, mutta tarvitaan strategisempaa ja kunnianhimoisempaa lähestymistapaa. YMP:n talousarvio ei riitä korvaamaan taloudellisia näkökohtia, jotka eivät puolla kasviproteiinin tuotantoa Euroopassa. Näin ollen YMP:n määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä. |
| --- | --- |

ii.

Organisoidaan ja tuetaan proteiinialaa tuotannon edistämiseksi ja viljelijöiden vakuuttamiseksi erityisesti kunnianhimoisen YMP:n avulla. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisältyy jo toimenpiteitä, joilla on viime vuosina suoraan tai välillisesti kannustettu kasviproteiinin tuotantoon EU:ssa, mutta tarvitaan strategisempaa ja kunnianhimoisempaa lähestymistapaa. YMP:n talousarvio ei riitä korvaamaan taloudellisia näkökohtia, jotka eivät puolla kasviproteiinin tuotantoa Euroopassa. Näin ollen YMP:n määrärahoja olisi kaikkiaan lisättävä.

| iii. | Turvaudutaan tutkimukseen, jotta voidaan






  a. | optimoida proteiinin saanti karjan rehussa ja korostaa laidunten ja apiloiden roolia märehtijöiden tärkeänä proteiinin lähteenä. |
| --- | --- | --- |

iii.

Turvaudutaan tutkimukseen, jotta voidaan

a.

optimoida proteiinin saanti karjan rehussa ja korostaa laidunten ja apiloiden roolia märehtijöiden tärkeänä proteiinin lähteenä.

| b. | määrittää kalojen ja äyriäisten mahdollinen rooli. Esimerkiksi viljellyt kalat ja äyriäiset tuottavat pienemmän hiilijalanjäljen kuin eläintuotanto maalla ja sitovat hiiltä. Markkinoilla on jo saatavilla merilevästä valmistettuja pikkusuolaisia. Tämä vaatii kuitenkin paljon mineraaleja, kuten rautaa, ja onkin huolehdittava siitä, ettei horjuteta vesialueiden tasapainoa. Vesiviljelyllä voi siis olla merkittävä rooli EU:n proteiiniomavaraisuuden kannalta, kun se tuottaa kestäviä elintarvikkeita ja eläinten rehuja ja kun siinä kehitetään uusia biotuotteita, kuten elintarvikelisäaineita sekä leväpohjaisia ja muihin meren eliöihin perustuvia uusia materiaaleja. Lisäksi siniseen talouteen liittyy yhä enemmän mahdollisuuksia edistää EU:n taloutta, laadukkaita työpaikkoja ja kansalaisten hyvinvointia eri paikoissa, mikä hyödyttää erityisesti maaseutu- ja rannikkoalueita. |
| --- | --- |

b.

määrittää kalojen ja äyriäisten mahdollinen rooli. Esimerkiksi viljellyt kalat ja äyriäiset tuottavat pienemmän hiilijalanjäljen kuin eläintuotanto maalla ja sitovat hiiltä. Markkinoilla on jo saatavilla merilevästä valmistettuja pikkusuolaisia. Tämä vaatii kuitenkin paljon mineraaleja, kuten rautaa, ja onkin huolehdittava siitä, ettei horjuteta vesialueiden tasapainoa. Vesiviljelyllä voi siis olla merkittävä rooli EU:n proteiiniomavaraisuuden kannalta, kun se tuottaa kestäviä elintarvikkeita ja eläinten rehuja ja kun siinä kehitetään uusia biotuotteita, kuten elintarvikelisäaineita sekä leväpohjaisia ja muihin meren eliöihin perustuvia uusia materiaaleja. Lisäksi siniseen talouteen liittyy yhä enemmän mahdollisuuksia edistää EU:n taloutta, laadukkaita työpaikkoja ja kansalaisten hyvinvointia eri paikoissa, mikä hyödyttää erityisesti maaseutu- ja rannikkoalueita.

| c. | Viljelijöiden on voitava hyötyä enemmän tietämyksen siirrosta ja valistuksesta liittyen eri tekijöihin palkokasvien viljelyssä ja tuotannossa: mm. sato, lajikkeiden valinta, tuholaishyökkäykset, ratkaisut. |
| --- | --- |

c.

Viljelijöiden on voitava hyötyä enemmän tietämyksen siirrosta ja valistuksesta liittyen eri tekijöihin palkokasvien viljelyssä ja tuotannossa: mm. sato, lajikkeiden valinta, tuholaishyökkäykset, ratkaisut.

| iv. | Laajaperäisen karjankasvatuksen (31) edistäminen voi olla myös keino tuottaa kestäviä eläinproteiineja ja samalla edistää laidunten ja niihin liittyvien agroekologisten infrastruktuurien mahdollisuuksia toimia hiilinieluina. Laajaperäinen maatalous ja peltometsätalous voivat parantaa kykyä selviytyä metsäpaloista. |
| --- | --- |

iv.

Laajaperäisen karjankasvatuksen (31) edistäminen voi olla myös keino tuottaa kestäviä eläinproteiineja ja samalla edistää laidunten ja niihin liittyvien agroekologisten infrastruktuurien mahdollisuuksia toimia hiilinieluina. Laajaperäinen maatalous ja peltometsätalous voivat parantaa kykyä selviytyä metsäpaloista.

| 4.2.7 | ETSK aikoo laatia ehdotuksen strategiaksi, jolla saavutetaan EU:n kestävä ja avoin proteiini- ja kasviöljyomavaraisuus, analysoimalla mm. EU:ssa kasvatettujen kasvien, unionin alueella harjoitettavan vesiviljelyn, laajaperäisen karjankasvatuksen sekä muiden proteiinilähteiden kuten hyönteisten ja levien ja kaupunkialueiden elintarvikejärjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.2.7

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

1

(2)  Ks. kilpailukyvyn määritelmä kohdassa 3.1.

2

(3)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

3

(4)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

4

(5)  BKT laski EU:ssa 11,8 prosenttia vuoden 2020 toisella neljänneksellä (Eurostat).

5

(6)  https://cna-alimentation.fr/avis/tous-les-avis/

6

(7)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

7

(8)  ETSK:n lausunto luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 114).

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/agri-food-supply-chain/contingency-plan_fi

9

(10)  https://www.fao.org/3/ca2079en/CA2079EN.pdf

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC121368/pubsy_jrc_technical_report_-_capri_environmental_and_climatic_ambition_2.pdf

11

(12)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

12

(13)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 56).

13

(14)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Maataloustuotteita koskevien suojatoimenpiteiden sisällyttäminen kauppasopimuksiin” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 49).

14

(15)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 56).

15

(16)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66).

16

(17)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

17

(18)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 181.

18

(19)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

19

(20)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

20

(21)  EUVL L 111, 25.4.2019, s. 59.

21

(22)  ETSK:n lausunto ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).

22

(23)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen” (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

23

(24)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen” (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

24

(25)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18); ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

26

(27)  Rokote, joka on valmistettu samalta tilalta peräisin olevasta sairaasta eläimestä tai terveestä eläimestä eristetyistä taudinaiheuttajista ja joka on tarkoitettu annettavaksi kyseiselle sairaalle eläimelle tai kyseisen tilan eläimille.

27

(28)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2018-0121_FI.html

28

(29)  COM(2018) 757 final.

29

(30)  https://www.clcv.org/storage/app/media/Dossier%20presse.pdf

30

(31)  ETSK tiedonanto ”Laajaperäisen karjankasvatuksen ja eloperäisten lannoitteiden hyödyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä”.

31

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 566. täysistunto – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti”

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

(2022/C 194/11)

| Esittelijä: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Bruno CHOIX |

Esittelijä:

Dirk BERGRATH

Toinen esittelijä:

Bruno CHOIX

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  neuvosto, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 237/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

neuvosto, 20.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

237/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa tässäkin yhteydessä kannattavansa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitetta tehdä EU:sta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi komitea korostaa EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian merkitystä. Strategiassa määritellään tietyt välitavoitteet sen kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi, että liikenneala pystyy omalta osaltaan edistämään ilmastoneutraaliuden saavuttamista Euroopassa vuoteen 2050 mennessä, ja pyritään tähän yhdennetyn järjestelmän avulla (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK yhtyy siihen näkemykseen, että Euroopan unionissa olisi voitava saavuttaa uusien henkilö- ja pakettiautojen rekisteröinnin kautta 100 prosentin vähennys EU:n koko ajoneuvokannan päästöissä vuoteen 2035 mennessä. Komitea kannattaa ehdotettua tavoitetta vähentää EU:n ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjä uusien henkilöautojen osalta 55 prosentilla (verrattuna vuoden 2021 tavoitteeseen) ja yleisesti myös tavoitetta vähentää kevyiden hyötyajoneuvojen päästöjä 50 prosentilla vuodesta 2030 alkaen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että ajoneuvokantaa koskevat rajoitukset antavat alan teknologisille muutoksille erittäin voimakkaan sysäyksen, jolla on tehokas vaikutus. Kuten aiemmassakin lausunnossaan (2), ETSK huomauttaa, että pakoputkipäästöihin perustuvan lähestymistavan rinnalle tarvitaan sen kaikista eduista huolimatta myös muita politiikkavälineitä. 55-valmiuspaketin puitteissa on otettava huomioon koko elinkaari ja vältettävä sellaista tieliikenteen sähköistämistä, joka johtaa päästöjen siirtymiseen kohti arvoketjun alkupäätä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK tähdentää painokkaasti, että henkilökohtaisen liikkumisen on oltava jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin niitä työmatkalaisia, joilla ei ole käytettävissään laadukkaita julkisen liikenteen palveluja tai muita liikkumisratkaisuja (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Autoteollisuus on Euroopan taloudelle strategisen tärkeä toimiala. Autojen valmistus (kokoonpano ja osien valmistajat) työllistää 2,6 miljoonaa henkeä ja luo 900 000 työpaikkaa alihankintayrityksissä. Alan osuus EU:n valmistusteollisuuden työpaikoista on kaiken kaikkiaan 11,6 prosenttia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Koska 55-valmiuspaketti edellyttää vähähiilistämisen huomattavaa nopeuttamista varsinkin autoteollisuudessa, sellaisilla alueilla, jotka ovat riippuvaisia autoteollisuuden toimitusketjuista, tarvitaan lisäresursseja päästövähennystoimenpiteiden sosiaalisten seurausten lievittämiseksi. Resursseja voitaisiin saada esimerkiksi laajennetusta oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toistaa jo aiemmin esittämänsä kehotuksen laatia arviointi ja selvittää sen yhteydessä, mitä on saatu aikaan työntekijöiden pätevyyksien, uudelleenkoulutuksen ja koulutuksen hyväksi, ja esittää arvioinnissa myös ajantasainen analyysi siitä, millä aloilla on tarvetta (lisä)toimiin autoteollisuuden työntekijöiden osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseksi edelleen rakennemuutosta varten (4). Komitea tähdentää, että nämä näkökohdat olisi otettava huomioon ehdotettavissa hallintoa ja seurantaa koskevissa säännöksissä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on huolissaan siitä, että ilman siirtymän tueksi tarvittavaa latausinfrastruktuuria vähennystavoitteita on vaikea saavuttaa. Latausinfrastruktuuria on rakennettava kaikkialle sinne, missä ihmiset asuvat, työskentelevät ja hoitavat päivittäisiä askareitaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Uusiutuvilla ja vähähiilisillä polttoaineilla sekä e-polttoaineilla voi olla jonkinlainen rooli tieliikenteen vähähiilistämisessä etenkin nykyisen ajoneuvokannan osalta ja sellaisilla osa-alueilla, joilla on hankala siirtyä sähköön, mutta niihin on sovellettava järeitä kestävyysnormeja. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ehdotuksen tausta

| 2.1 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetulla tiedonannolla (5) käynnistettiin EU:n uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous. Siinä vahvistetaan komission pyrkimys nostaa ilmastotavoitteitaan ja tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tämä tavoite asetettiin komission tiedonannossa ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (7) ehdotetaan kattavan vaikutustenarvioinnin pohjalta, että EU:n tavoitetasoa nostetaan ja että esitetään kattava suunnitelma Euroopan unionin nettopäästöjä koskevan vuoden 2030 sitovan tavoitteen nostamiseksi vähintään 55 prosenttiin vastuullisella tavalla. Vuoden 2030 tavoitteena on Pariisin sopimuksen tavoitteen mukaisesti pitää maapallon lämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa ja jatkaa toimia nousun pitämiseksi 1,5 celsiusasteessa. Eurooppa-neuvosto vahvisti joulukuussa 2020 pitämässään kokouksessa EU:n uuden sitovan tavoitteen vuodelle 2030 (8). Varmistaakseen, että vuoden 2030 kunnianhimoisemmat tavoitteet saavutetaan, komissio on tarkistanut nykyistä ilmasto- ja energialainsäädäntöä, jonka odotetaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä vain 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tämä komission ilmastotavoitesuunnitelmassa (9) ilmoitettu 55-valmiuspaketti on vuoden 2030 uuden kunnianhimoisen ilmastotavoitteen täytäntöönpanon kattavin osa, johon kaikkien talouden ja politiikan alojen, myös tieliikenteen, on osallistuttava. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Autoteollisuus on erittäin tärkeä EU:n taloudelle. Sen osuus EU:n BKT:stä on yli 7 prosenttia, ja se tarjoaa suoraan tai välillisesti työpaikan 12,6 miljoonalle eurooppalaiselle. EU:n autoala investoi tutkimukseen ja kehittämiseen vuosittain 60,9 miljardia euroa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevassa komission strategiassa (10) käsitellään päästöttömään liikkumiseen siirtymisestä aiheutuvia laajempia haasteita ja esitetään etenemissuunnitelma, jolla eurooppalainen liikenne ohjataan vahvasti oikealle raiteelle kohti kestävää ja älykästä tulevaisuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Strategiaan liittyvä toimintasuunnitelma sisältää politiikkatoimia, joiden tavoitteena on muun muassa edistää päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvän infrastruktuurin käyttöönottoa. Siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin ehkäisee saastumista ja parantaa ihmisten terveyttä. Tämä tukee myös saasteettomuustoimintasuunnitelmassa (11) esitettyä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman saasteettomuustavoitetta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit ovat keskeisiä keinoja alan hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, kuten EU:n ilmastotavoitteen nostamista vuodelle 2030 koskevassa tiedonannossa osoitetaan. Tarkasteltavana olevan ehdotuksen yleisenä tavoitteena on edistää ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä ja tätä varten eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti edistää kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Hiilidioksidipäästönormit, joiden mukaisesti markkinoille toimitetaan uusia päästöttömiä ajoneuvoja, täydentävät lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2018/2001 (12) (uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä), jonka avulla vähennetään sähköajoneuvoissa käytettävän sähkön tuottamisesta aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä ja kannustetaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöönottoon nykyisissä polttomoottoriajoneuvoissa. Myös hiilidioksidipäästönormien, vahvistetun päästökauppajärjestelmän (13) ja uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin välillä on merkittäviä synergioita. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitetta tehdä EU:sta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä sekä tarkistettuja vuoden 2030 päästövähennystavoitteita, kuten se on todennut eurooppalaista ilmastolakia käsittelevässä lausunnossaan (14). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n kasvihuonekaasupäästöjen supistaminen vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä edellyttää merkittäviä lisätoimia kaikilla talouden aloilla ja aivan erityisesti liikenteessä. Liikenneala kuuluu Euroopan vihreän kehityksen ohjelman painopisteisiin, ja yleisenä tavoitteena on vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Tieliikenne aiheuttaa 22 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja 27 prosenttia EU:n hiilidioksidipäästöistä (15). Virallisten tietojen mukaan vuonna 2018 tieliikenteen päästöt olivat 26,8 prosenttia suuremmat kuin vuonna 1990 (16). Sittemmin vuonna 2019 uusien henkilöautojen päästöt lisääntyivät kolmatta vuotta peräkkäin ja nousivat 122,3 grammaan hiilidioksidia kilometriä kohden (g CO2/km) (17). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian merkitystä. Strategiassa määritellään tietyt välitavoitteet sen kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi, että liikenneala pystyy omalta osaltaan edistämään ilmastoneutraaliuden saavuttamista Euroopassa vuoteen 2050 mennessä. Strategia pohjautuu aiempiin toimintapoliittisiin asiakirjoihin, ja siinä korostetaan perustellusti, että liikenteen muuttamiseksi tulee luoda yhdennetty järjestelmä, jossa hyödynnetään erilaisia toisiaan täydentäviä välineitä. Päästönormit ovat keskeisen tärkeitä, mutta asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan lisätoimia, jotka liittyvät infrastruktuurin käyttöönottoon, vähähiilisen sähköntuotannon lisäämiseen ja hiilen hintamekanismien luomiseen liikenteen alalla (18). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Asetus henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormeista on alan päästöjen vähentämistä koskevan EU:n strategian kulmakivi. ETSK muistuttaa, että henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevan asetuksen perusteellinen tarkistus valmistui vuonna 2018 (19), mutta toteaa, että tämä äskettäin tehty tarkistus ei ole riittävä, jotta eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistetut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet voitaisiin saavuttaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Autoteollisuus on Euroopan taloudelle strategisen tärkeä toimiala. Autojen valmistus (kokoonpano ja osien valmistajat) työllistää 2,6 miljoonaa henkeä ja luo 900 000 työpaikkaa alihankintayrityksissä. Alan osuus EU:n valmistusteollisuuden työpaikoista on kaiken kaikkiaan 11,6 prosenttia. Autoteollisuuteen liittyvä toiminta työllistää Euroopassa yhteensä 12,6 miljoonaa ihmistä, eli autoteollisuuden osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on 6,6 prosenttia. EU:n autoteollisuus kartuttaa kauppataseen ylijäämää vuosittain 76 miljardilla eurolla, ja sen osuus EU:n kaikista tutkimus- ja kehitysmenoista on 33 prosenttia. Moottoriajoneuvojen osto ja käyttö on jäsenvaltioille sitä paitsi merkittävä verotulojen lähde, sillä pelkästään Saksa kerää veroja vuosittain lähes 100 miljardia euroa (20). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuodelle 2030 asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttaminen tieliikenteessä edellyttää massiivisia ponnisteluja autoteollisuuden muuttamiseksi ja nykyisen ajoneuvokannan korvaamiseksi. Sähköajoneuvojen käyttö on lisääntymässä nopeasti monissa jäsenvaltioissa, mutta se on edelleen vähäistä: kaikista vuonna 2019 rekisteröidyistä uusista autoista vain 3,5 prosenttia oli sähköautoja, akkukäyttöiset sähköautot ja ladattavat hybridiautot mukaan luettuina, ja vain 1,2 prosenttia EU:n nykyisestä autokannasta on sähköautoja (21). Tuoreiden tietojen mukaan akkukäyttöisten sähköautojen ja ladattavien hybridiautojen markkinaosuudet ovat kasvaneet nopeasti ja nousseet vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä 9,8 prosenttiin ja 9,1 prosenttiin (22). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | On pidettävä mielessä, että EU:n autoteollisuuden on toteutettava hiilestä irtautuminen tilanteessa, jossa se kamppailee useiden muidenkin alan työvoimaan merkittävästi vaikuttavien rakennemuutostekijöiden kanssa: kokoonpanolinjojen automatisointi ja robotisointi lisäävät tuottavuutta ja vaikuttavat siten alalla tehtävien työtuntien määrään (23), puolijohteiden jatkuva niukkuus on aiheuttanut tuotannonmenetyksiä, ja pandemia seurauksineen on pudottanut myynnin ja tuotannon historiallisen matalalle tasolle. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK tähdentää painokkaasti, että henkilökohtaisen liikkumisen on oltava jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin niitä työmatkalaisia, joilla ei ole käytettävissään laadukkaita julkisen liikenteen palveluja tai muita liikkumisratkaisuja (24). Akkukäyttöisten sähköautojen markkinoiden kasvua jarruttavat merkittävästi tämän kategorian uusien ajoneuvojen korkeat ostohinnat, jotka nostavat ensiomistajille – jotka määräävät sen, millaisia autoja ajoneuvokantaan tulee – arvon alenemisesta aiheutuvia kustannuksia. Akkukäyttöiset sähköautot ovat kuitenkin useiden raporttien mukaan jo nyt monissa maissa kuluttajille edullisin vaihtoehto, kun huomioon otetaan ajoneuvon omistamisen kokonaiskustannukset (25). Oikeasuhteisia tukitoimenpiteitä ja kannustimia on olennaisen tärkeää jatkaa tulevina vuosina hyötyjen ulottamiseksi ajoneuvojen toisille ja kolmansille käyttäjille. He saavat sähköistämisestä eniten etua. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Euroopan komissio ehdotti toukokuussa 2020, että perustettaisiin 40 miljardin euron suuruinen oikeudenmukaisen siirtymän rahasto hiili- ja hiilidioksidi-intensiivisistä teollisuudenaloista riippuvaisten alueiden tukemiseksi niiden pyrkimyksissä irtautua hiilestä. Jäsenvaltiot sopivat EU:n talousarviosta ja EU:n elpymistoimista käytyjen neuvottelujen yhteydessä 17,5 miljardin euron osoittamisesta kyseiseen rahastoon. Koska 55-valmiuspaketti edellyttää vähähiilistämisen huomattavaa nopeuttamista varsinkin autoteollisuudessa, sellaisilla alueilla, jotka ovat riippuvaisia autoteollisuuden toimitusketjuista, tarvitaan lisäresursseja päästövähennystoimenpiteiden sosiaalisten seurausten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK korostaa, että ajoneuvokantaa koskevat rajoitukset antavat alan teknologisille muutoksille erittäin voimakkaan sysäyksen, jolla on tehokas vaikutus. Euroopan autoteollisuus on aloittanut siirtymisen kohti päästöttömiä ajoneuvoja pitkälti juuri tällaisen sääntelyn kannustamana. Ajoneuvokantaa koskevien rajoitusten kiristäminen auttaa varmistamaan, että Euroopasta voi tulla ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK yhtyy siihen näkemykseen, että Euroopan unionissa olisi voitava saavuttaa uusien henkilö- ja pakettiautojen rekisteröinnin kautta 100 prosentin vähennys EU:n koko ajoneuvokannan päästöissä vuoteen 2035 mennessä. Komitea huomauttaa, että tämä tavoite voidaan saavuttaa vain, jos kaikki puite-edellytykset muodostavat saumattoman kokonaisuuden ja asiakkaat (kaikkialla Euroopan unionissa) saadaan siirtymään päästöttömiin ajoneuvoihin. Siksi on tärkeää rakentaa tarvittavaa latausinfrastruktuuria kaikkialle sinne, missä ihmiset asuvat, työskentelevät ja hoitavat päivittäisiä askareitaan, ja pitää lisäksi huoli siitä, että se on helppokäyttöistä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kannattaa ehdotettua tavoitetta vähentää EU:n ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjä uusien henkilöautojen osalta 55 prosentilla (verrattuna vuoden 2021 tavoitteeseen) vuodesta 2030 alkaen. Komitea huomauttaa, että asiaan liittyvät autoteollisuuden tuotanto- ja kehityssyklit huomioon ottaen alan on tehtävä tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat päätökset nyt. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa yleisesti myös kevyitä hyötyajoneuvoja koskevaa 50 prosentin vähennystavoitetta mutta kiinnittää huomiota sekä näiden ajoneuvojen erityiseen tuotanto- ja kehityssykliin että niiden tyypilliseen käyttöön. Komitea on huolissaan siitä, että ilman siirtymää tukevaa latausinfrastruktuuria vähennystavoitteita on vaikea saavuttaa. Tämän vuoksi on ehkä asetettava lisäehtoja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK toistaa vuonna 2018 esittämänsä kehotuksen siitä, että (alun perin vuodelle 2024 kaavaillussa) voimassa olevan asetuksen väliarvioinnissa tulee selvittää, mitä on saatu aikaan työntekijöiden pätevyyksien, uudelleenkoulutuksen ja koulutuksen hyväksi, ja esittää ajantasainen analyysi siitä, millä aloilla on tarvetta (lisä)toimiin autoteollisuuden työntekijöiden osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseksi edelleen rakennemuutosta varten (26). Komitea tähdentää, että nämä näkökohdat olisi otettava huomioon ehdotettavissa hallintoa ja seurantaa koskevissa säännöksissä, joiden tulee perustua todellisissa ajo-olosuhteissa tehtäviin päästötesteihin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Hiilidioksidipäästönormeja koskevan asetuksen tarkistamisen lähtökohtana on oltava teknologianeutraalius, mutta on myös pidettävä mielessä, että kaikki vaihtoehdot eivät ole kovin energiatehokkaita. Vaikka sähköistäminen on selvästikin ensisijainen vaihtoehto tieliikenteen vähähiilistämiseksi, se ei ehkä ole tarkoituksenmukaisin valinta raskaammassa liikenteessä tai pitkillä matkoilla. Kuten Euroopan komissio korostaa vuonna 2018 antamassaan tiedonannossa ”Puhdas maapallo kaikille”, on harkittava laajasti erilaisia teknologioita ja EU:n lähestymistavan on oltava teknologianeutraali. Akuilla, vedyllä, kehittyneillä biopolttoaineilla, biometaanilla ja nestemäisillä e-polttoaineilla on oma roolinsa liikennejärjestelmän hiilestä irtautumisessa. ETSK kannattaa teknologianeutraaliuden periaatetta ja korostaa tarvetta säilyttää liikenneyhdistelmässä kaikki käyttövoimamuodot, jotka täyttävät vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaiset hiilidioksidi- ja päästönormit. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kuten aiemmassakin lausunnossaan (27), ETSK huomauttaa, että ehdotetussa asetuksessa valitun pakoputkipäästöihin perustuvan lähestymistavan rinnalle tarvitaan sen kaikista eduista huolimatta myös muita politiikkavälineitä. 55-valmiuspaketin puitteissa on otettava huomioon koko elinkaari ja vältettävä sellaista tieliikenteen sähköistämistä, joka johtaa päästöjen siirtymiseen kohti arvoketjun alkupäätä. EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistuksen ja uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin yhteydessä on varmistettava, että tieliikenteen sähköistäminen ja sähköntuotannon irrottaminen hiilestä tapahtuvat samassa tahdissa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Eri teknologioiden nykyiset käyttömäärät osoittavat, että lataushybriditeknologia voi toimia ensi vaiheen ja siirtymäkauden teknologiana, joka auttaa saavuttamaan liikennealan ilmastotavoitteet. On kuitenkin pidettävä huoli siitä, että hybridiajoneuvoja käytetään useimmiten pelkästään sähköllä ja ladataan usein. Vastareaktiona yhä laajempaan keskusteluun ladattavien hybridiautojen harhaanjohtavista merkinnöistä olisi ryhdyttävä nopeasti toimenpiteisiin sähköllä ajettujen matkojen osuuden lisäämiseksi. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi seuraavat:






  — | Sähkön käyttöön perustuva ladattavien hybridiautojen toimintasäde on suunniteltava sellaiseksi, että se riittää tyypillisen käyttäjän tarpeisiin. Kaikissa henkilöautomalleissa pitäisi pyrkiä noin 80–100 kilometrin tosiasialliseen toimintasäteeseen ja 11 kW:n latauskapasiteettiin. |
| --- | --- | --- |

4.8

—

Sähkön käyttöön perustuva ladattavien hybridiautojen toimintasäde on suunniteltava sellaiseksi, että se riittää tyypillisen käyttäjän tarpeisiin. Kaikissa henkilöautomalleissa pitäisi pyrkiä noin 80–100 kilometrin tosiasialliseen toimintasäteeseen ja 11 kW:n latauskapasiteettiin.

| — | Ajoneuvoihin tulee integroida digitaalisia palveluja, tietoa ja älykkään käytön strategioita, joilla autetaan kuljettajia sähköön perustuvassa ajoneuvon käytössä. |
| --- | --- |

—

Ajoneuvoihin tulee integroida digitaalisia palveluja, tietoa ja älykkään käytön strategioita, joilla autetaan kuljettajia sähköön perustuvassa ajoneuvon käytössä.

| — | Ajoneuvon sisäiseen polttoaineenkulutuksen seurantaan käytettävän OBFCM-laitteen tuottamien tietojen tulee olla saatavilla (yhtenäisesti määritellyn) OBD II -rajapinnan (ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä) kautta siten, että teknisissä palveluissa noudatetaan tietosuojaa. |
| --- | --- |

—

Ajoneuvon sisäiseen polttoaineenkulutuksen seurantaan käytettävän OBFCM-laitteen tuottamien tietojen tulee olla saatavilla (yhtenäisesti määritellyn) OBD II -rajapinnan (ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä) kautta siten, että teknisissä palveluissa noudatetaan tietosuojaa.

| — | Jäsenvaltioissa tulee ottaa käyttöön kannustimia akkujen käytön edistämiseksi (sosiaalisesti oikeudenmukaiset hiilen hinnoittelujärjestelmät ja vaiheittainen luopuminen fossiilisten polttoaineiden välillisistä tuista, kuten työsuhdeautoa käyttävien työntekijöiden polttoainekorteista, joilla voi ostaa polttoainetta verovapaasti). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioissa tulee ottaa käyttöön kannustimia akkujen käytön edistämiseksi (sosiaalisesti oikeudenmukaiset hiilen hinnoittelujärjestelmät ja vaiheittainen luopuminen fossiilisten polttoaineiden välillisistä tuista, kuten työsuhdeautoa käyttävien työntekijöiden polttoainekorteista, joilla voi ostaa polttoainetta verovapaasti).

| 4.9 | Uusiutuvilla ja vähähiilisillä polttoaineilla sekä e-polttoaineilla voi olla jonkinlainen rooli tieliikenteen vähähiilistämisessä etenkin nykyisen ajoneuvokannan osalta ja sellaisilla osa-alueilla, joilla on hankala siirtyä sähköön. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että näitä polttoaineita tarvitaan ensisijaisesti sellaisten liikennejärjestelmän osien irrottamiseen hiilestä, joita on vaikea sähköistää, kuten lento- ja meriliikenne. Lisäksi EU:n lainsäädännöllä on varmistettava, että kyseisiin polttoaineisiin sovelletaan järeitä kestävyysnormeja. Ensinnäkin elinkaariarvioinnissa on varmistettava, että hiilijalanjälki tukee tavoitteena olevaa ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuonna 2050. Toiseksi näiden vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön on oltava suppeamuotoisenakin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista, ja näin ollen ravintokasveista tuotetut, palmu- ja soijapohjaiset biopolttoaineet on poistettava asteittain käytöstä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK kannattaa poikkeuksen poistamista vuodesta 2030 alkaen sellaisilta pienvalmistajilta, joiden tuottamia henkilöautoja rekisteröidään vuosittain vähemmän kuin 10 000 kappaletta tai joiden tuottamia pakettiautoja rekisteröidään vuosittain vähemmän kuin 22 000 kappaletta. Päästötavoitteisiin sitoutumattomien ajoneuvojen yleisten pienten erikoismarkkinoiden muodostumista ei voida hyväksyä. Ehdotuksesta puuttuvat kuitenkin säännökset sellaisista erityisiin tarkoituksiin valmistettavista autoista, joista on vaikea tehdä sähkökäyttöisiä. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 158.

1

(2)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 52.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus” (oma-aloitteinen lausunto), kohta 1.3 (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 26).

3

(4)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 52, kohdat 1.6 ja 4.13.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2018) 773 final.

6

(7)  COM(2020) 562 final.

7

(8)  Eurooppa-neuvoston päätelmät 10.–11. joulukuuta 2020, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

8

(9)  COM(2020) 562 final.

9

(10)  COM(2020) 789 final.

10

(11)  COM(2021) 400 final, ks. aiheeseen liittyen myös ilmanlaadusta ja sen parantamisesta 21 päivänä toukokuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY (EUVL L 152, 11.6.2008, s. 1) sekä tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta 14 päivänä joulukuuta 2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284 (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82
  ).

12

).

(13)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

13

(14)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.

14

(15)  https://unfccc.int/documents/275968

15

(16)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases-7/assessment

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/highlights/average-car-emissions-kept-increasing

17

(18)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 158.

18

(19)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 52.

19

(20)  Euroopan autonvalmistajien liiton (ACEA) ilmoittamat luvut vuodelta 2021, https://www.acea.auto/files/ACEA_Pocket_Guide_2021-2022.pdf

20

(21)  EU + Yhdistynyt kuningaskunta, Norja ja Islanti: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/proportion-of-vehicle-fleet-meeting-5/assessment; akkukäyttöisten sähköautojen osuus on 0,4 prosenttia ja hybridiautojen 0,8 prosenttia; Euroopan autonvalmistajien liiton (ACEA) ilmoittamat luvut vuodelta 2021.

21

(22)  https://www.acea.auto/fuel-pc/fuel-types-of-new-cars-battery-electric-9-8-hybrid-20-7-and-petrol-39-5-market-share-in-q3-2021/

22

(23)  Ks. Fraunhofer-Institut, ELAB 2.0.

23

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n liikkuvuusstrategia ja EU:n teollisuuden arvoketjut: ekosysteemipohjainen autoteollisuus” (oma-aloitteinen lausunto), kohta 1.3 (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 26).

24

(25)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-039_electric_cars_calculating_the_total_cost_of_ownership_for_consumers.pdf

25

(26)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 52, kohdat 1.6 ja 4.13.

26

(27)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 52.

27

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ’Polku digitaaliselle vuosikymmenelle’ -ohjelman perustamisesta”

(COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD))

(2022/C 194/12)

Esittelijä:
  Violeta JELIĆ

Toinen esittelijä:
  Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.10.2021
  neuvosto, 26.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 239/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.10.2021

neuvosto, 26.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

13.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

239/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on osoittanut teknologian keskeisen merkityksen talouden ja terveydenhuollon häiriönsietokyvyn kannalta, minkä vuoksi EU:n digitaalinen siirtymä ja digitaalinen itsenäisyys ovat ratkaisevan tärkeitä kysymyksiä. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaakin EU:ta kehittämään digitaalista itsenäisyyttään, jonka odotetaan tulevina vuosina olevan erittäin tärkeä osatekijä Euroopan taloudellisessa, sosiaalisessa ja ympäristöön liittyvässä kehityksessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK tähdentää, että digitaalisen itsenäisyyden on perustuttava maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, joka pohjaa jäsenvaltioiden väliseen vankkaan yhteistyöhön. Tämä on välttämätön ennakkoedellytys sille, että EU voi toimia maailmanlaajuisena normien asettajana myös teknologioiden luotettavuuden osalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että digitaalisen siirtymän on tapahduttava kestäväpohjaisella, ihmiskeskeisellä ja osallistavalla tavalla. Tästä syystä ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että varmistetaan kansalaisyhteiskunnan edustajien, muun muassa työmarkkinaosapuolten, kuluttajajärjestöjen ja muiden asianomaisten sidosryhmien, osallistuminen politiikkaohjelman ja siihen liittyvien kansallisten etenemissuunnitelmien laatimiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Onnistunut digitaalinen siirtymä edellyttää huippusuorituksia teknologian alalla ja osaamista. Lisäksi se edellyttää, että kaikilla kansalaisilla on vankka ja kattava digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen perusta. ETSK korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota ihmisiin, jotka ovat kaikkein heikoimmassa asemassa digitaaliseen kuiluun liittyvien riskien osalta, kuten ikääntyneisiin, heikosti koulutettuihin ja vammaisiin henkilöihin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Teknologinen huippuosaaminen perustuu vahvaan teolliseen pohjaan, intensiiviseen innovointiin ja investointeihin. ETSK painottaa digitaaliseen infrastruktuuriin tehtävien investointien ja datan sisämarkkinoiden kehittämisen merkitystä, sillä ne ovat olennaisia asianmukaisen digitaalisen kehityksen mahdollistajia kaikilla EU:n alueilla niin kansalaisten kuin yritysten keskuudessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eurooppalaiset yritykset tarvitsevat suotuisat olosuhteet innovoinnille, investoinneille ja toiminnalle ulkomaisiin kilpailijoihin verrattuna. Samalla kun tuetaan innovatiivisia yrityksiä, on varmistettava, että kaikkia yrityksiä, myös mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä yhteisötalouden yrityksiä, kannustetaan ja että ne näin pystyvät tulemaan osallisiksi edistyksestä ja hyötymään siitä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitaalialan eturintamassa toimiminen edellyttää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä. ETSK painottaa julkisen sektorin keskeistä roolia digitaalisessa kehityksessä julkisten palvelujen ja julkisen hallinnon digitalisoinnin ansiosta. Näin voidaan paitsi lisätä näiden palvelujen tehokkuutta myös helpottaa niiden osallistavaa saatavuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää monikansallisia hankkeita arvokkaana aloitteena, jolla pyritään edistämään EU:n huippuosaamista digitaaliteknologian alalla ja vahvistamaan sen maailmanlaajuista asemaa. Aloitteen avulla voitaisiin myös löytää ratkaisuja haasteisiin, jotka edellyttävät enemmän resursseja kuin yksittäiselle jäsenvaltiolle on mahdollista, sekä tehdä hyviä käytänteitä tunnetuiksi yli rajojen. Komitea suhtautuu myönteisesti myös ajatukseen eurooppalaisesta digitaali-infrastruktuurikonsortiosta (European Digital Infrastructure Consortium, EDIC), joka on väline unionin ja jäsenvaltioiden rahoituksen sekä yksityisen rahoituksen yhdistämiseksi ohjelmaa varten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että monikansallisissa hankkeissa olisi oltava mukana mahdollisimman monia jäsenvaltioita, jotta voidaan tukea yhteenliitettyjä, yhteentoimivia ja turvallisia digitaalisia sisämarkkinoita ja korjata mahdolliset puutteet kriittisissä valmiuksissa kaikkialla EU:ssa. Tästä syystä ETSK kehottaa komissiota nopeuttamaan ja ohjaamaan hankkeita siten, että varmistetaan paras mahdollinen hyöty koko EU:n näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Covid-19-pandemia on osoittanut teknologian keskeisen merkityksen talouden ja terveydenhuollon häiriönsietokyvyn kannalta, minkä vuoksi EU:n digitaalinen siirtymä ja digitaalinen itsenäisyys ovat ratkaisevan tärkeitä kysymyksiä. Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset kasvavat jännitteet toimivat lisäkannustimena EU:lle omien digitaalisten valmiuksien kehittämiseksi. Nämä jännitteet uhkaavat kehittyä kamppailuksi teknologisesta ja teollisesta ylivallasta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tätä taustaa vasten EU:n on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin ja kehitettävä digitaalista itsenäisyyttään, jonka odotetaan tulevina vuosina olevan ratkaisevan tärkeä osatekijä Euroopan digitalisaatiossa ja talouskasvussa ja myös vaikuttavan sen turvallisuuteen ja maailmanlaajuiseen asemaan. ETSK katsoo, että digitaalinen itsenäisyys auttaisi vahvistamaan EU:n potentiaalisia vahvuuksia ja puuttumaan strategisiin heikkouksiin teknologian alalla. Se voisi myös olla mullistava tekijä sisämarkkinoilla ja laajentaa avointen markkinoiden ja toimitusketjujen käyttöä, jotta vältetään liiallinen riippuvuus valmistajakohtaisista järjestelmistä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Haaste on huomattava, sillä EU:n on alettava omaksua johtoasema teknologian alalla tilanteessa, jossa EU:n jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole yhteistä kantaa teknologiakysymyksiin tai edes yhteistä käsitystä digitaaliteknologioiden strategisesta merkityksestä, kuten laajakaistan käyttöönotosta tai tekoälyn soveltamisesta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digitaalisessa siirtymässä on myös kyse EU:n arvoista, ja se on keino hyödyntää nykyaikaista teknologiaa, jotta voidaan edistää kestävää kehitystä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti sekä luoda laadukkaita työpaikkoja ja siirtyä hiilineutraaliin kiertotalouteen. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalisessa siirtymässä painotetaan ihmiskeskeistä ja osallistavaa lähestymistapaa, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon kuluttajien, työntekijöiden, yrittäjien ja koko yhteiskunnan edut, muun muassa yksityisyyden suoja ja tietosuoja, tieto- ja viestintäteknologian turvallisuus sekä digitaalisten järjestelmien energia- ja materiaalitehokkuus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman perustamisesta osana unionin tilaa vuonna 2021 koskevaa puhetta ja jatkotoimena aiheesta ”2030 digitaalinen kompassi” annetulle tiedonannolle ja sitä edeltäneelle digitaalistrategialle. ETSK on aiemmin antanut lausuntonsa (1) tiedonannosta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK korostaa, että digitaalisen itsenäisyyden on perustuttava kilpailukykyyn, joka pohjaa jäsenvaltioiden väliseen vankkaan yhteistyöhön ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, muun muassa yritysten, työntekijöiden, kuluttajien, tiedemaailman ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, luontaiseen osallistamiseen. Menestyminen maailmanlaajuisessa kilpailussa ja protektionismin ja eristäytymisen välttäminen ovat ennakkoedellytys sille, että EU voi toimia maailmanlaajuisena normien asettajana myös teknologioiden luotettavuuden ja ihmiskeskeisyyden osalta. Tämä edellyttää huippusuorituksia teknologian alalla ja osaamista. Lisäksi se edellyttää, että kaikilla kansalaisilla on vankka ja kattava digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen perusta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Digitaaliseen infrastruktuuriin tehtävät investoinnit ja datan sisämarkkinoiden kehittäminen ovat olennaisia ja välttämättömiä asianmukaisen digitaalisen kehityksen mahdollistajia kaikilla EU:n alueilla. Digitaalisen toiminnan sääntöihin perustuvat ja tasapuoliset toimintaedellytykset ovat tärkeitä myös kansainvälisellä tasolla. Samalla on yhä tärkeämpää kiinnittää asianmukaista huomiota kyberturvallisuuteen arvoketjujen kaikissa osissa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Teknologinen huippuosaaminen perustuu vahvaan teolliseen pohjaan, intensiiviseen innovointiin ja investointeihin. Eurooppalaiset yritykset tarvitsevat siksi yleisen liiketoimintaympäristön, joka tarjoaa niille suotuisat olosuhteet ulkomaisiin kilpailijoihin verrattuna. Samalla kun tuetaan innovatiivisia yrityksiä, on varmistettava, että kaikkia yrityksiä, myös mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä yhteisötalouden yrityksiä, kannustetaan ja tuetaan, jotta ne pystyvät tulemaan osallisiksi edistyksestä ja hyötymään siitä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Digitaalialan eturintamassa toimiminen edellyttää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä. ETSK painottaa julkisen sektorin keskeistä roolia digitaalisessa kehityksessä julkisten palvelujen ja julkisen hallinnon digitalisoinnin ansiosta. Näin voidaan paitsi lisätä palvelujen tehokkuutta myös helpottaa niiden osallistavaa saatavuutta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Edellä esitetyn perusteella ETSK katsoo, että digitaalisen kompassin neljä ensisijaista toiminta-alaa – osaaminen, infrastruktuuri, yritykset ja julkinen sektori – ovat erittäin merkityksellisiä digitaalisessa siirtymässä. ETSK katsoo myös, että kutakin painopistealaa koskevat konkreettiset tavoitteet auttavat edistymisen ohjaamisessa ja seurannassa. On kuitenkin vähintään yhtä tärkeää luoda suotuisat ja kannustavat olosuhteet, jotta voidaan panna täytäntöön erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Rahoitus on yksi digitaalisen kehityksen keskeisistä mahdollistajista. Sekä julkisella että yksityisellä rahoituksella on tärkeä rooli tutkimukseen ja innovointiin, koulutukseen ja tekniseen infrastruktuuriin tehtävien investointien helpottamisessa. Sääntelykehys on toinen yleinen tekijä, joka muokkaa digitaalista kehitystä. ETSK pitää tärkeänä, että sääntelyllä kannustetaan innovointiin ja digitalisaatioon tehtäviin investointeihin ihmisoikeuksien ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK pitää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinoitua toimintaa olennaisen tärkeänä, jotta resursseja voidaan hyödyntää entistä tehokkaammin ja jotta mahdollistetaan laajamittaiset investoinnit, joita yksittäiset maat eivät pysty tekemään. Yhteistyö on ratkaisevan tärkeää myös maailmanlaajuisen digitaalisen johtajuuden kannalta. ETSK kannattaa myös ehdotusta muokata digitaalista polkua monialaisen lähestymistavan avulla ja sisällyttämällä siihen kaikki asiaankuuluvat politiikanalat, kuten tutkimus- ja innovointi-, teollisuus-, koulutus-, talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikat. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | On kuitenkin varmistettava, että kaikki kansalaiset osallistetaan digitaaliseen siirtymään ja siihen liittyviin toimiin. Ehdotuksessa on näin ollen otettava asianmukaisesti huomioon ihmiset, jotka ovat kaikkein heikoimmassa asemassa digitaaliseen kuiluun liittyvien riskien osalta. Erityistä huomiota olisikin kiinnitettävä ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin, kun kyse on digitaalisiin palveluihin liittyvästä koulutuksesta, osaamisen kehittämisestä ja esteettömyysvaatimuksista. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK katsoo, että ohjelman osallistavan hyväksymisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää taata kansalaisyhteiskunnan edustajien – paitsi työmarkkinaosapuolten myös kuluttajajärjestöjen ja muiden asianomaisten sidosryhmien – osallistuminen politiikkaohjelman ja siihen liittyvien kansallisten etenemissuunnitelmien muotoiluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

2.14

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission visioon ja Euroopan digitaalisen siirtymän väyliin, sillä näin edistetään koordinoitua toimintaa koko EU:ssa luomalla seuranta- ja yhteistyömekanismi, jolla ohjataan ja tehostetaan politiikkoja, toimenpiteitä ja toimia EU:n digitaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Yleiset tavoitteet

| 3.2.1 | ETSK katsoo, että ehdotuksessa esitetyt yleiset tavoitteet ovat tarkoituksenmukaisia, jotta digitaalista kehitystä voidaan edistää tehokkaasti edellä yleisissä huomioissa esiin tuotujen periaatteiden ja näkökohtien mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK korostaa, että yleistavoitteet muodostavat laadullisen kehyksen määrällisille digitalisaatiotavoitteille, ja näin ollen niitä on seurattava tiiviisti digitalisaatiotavoitteiden rinnalla sen varmistamiseksi, että nämä tavoitteet saavutetaan taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Digitalisaatiotavoitteet

| 3.3.1 | ETSK pitää neljää painopistealaa ja niitä koskevia tavoitteita toisiaan tukevina ja korostaa, että niitä on kehitettävä kokonaisuudessaan. Esimerkiksi riittävä osaaminen ja asianmukainen infrastruktuuri mahdollistavat yritysten ja julkisten palvelujen kehittämisen. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK kehottaa asettamaan kunnianhimoisia tavoitteita sellaisten ihmisten lukumäärän lisäämiseksi, joilla on vähintään perustason digitaidot, ja katsoo, että kaikilla ihmisillä tulisi olla mahdollisuus hankkia perustason digitaidot, kyberturvallisuustaidot mukaan luettuina. Heikosti koulutettuja henkilöitä ja ikääntyneitä ei saa jättää tässä prosessissa oman onnensa nojaan. Tämän tavoitteen saavuttamista olisi edistettävä EU:n ja jäsenvaltioiden rahoituksen avulla, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston kautta. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Perustaitoja koskevan tavoitteen lisäksi ETSK korostaa tarvetta lisätä digitaalisia ammatillisia taitoja, jotta voidaan vastata osaamisvajeeseen ja täyttää työelämän vaatimukset. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Digitaalisen huippuosaamisen vahvistamiseksi ETSK kannattaa työelämässä toimivien korkean osaamistason omaavien digitaalialan ammattilaisten määrän huomattavaa lisäämistä. ETSK katsoo myös, että on ratkaisevan tärkeää kasvattaa naisten osuutta tällä alalla, jotta yhteiskunnan koko potentiaali saadaan hyödynnettyä tässä suhteessa. Jäsenvaltioiden ammattilaisten lisäksi on hyödyllistä houkutella ulkomaalaisia lahjakkuuksia tutkimusyhteistyöhankkeiden avulla. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Koska asianmukainen infrastruktuuri on kaiken digitaalisen kehityksen ennakkoedellytys, ETSK kannattaa varauksetta tavoitetta liittää kaikki eurooppalaiset kotitaloudet luotettavien ja nopeiden yhteyksien piiriin. Yhtä tärkeää tämä on kaikkien yritysten kannalta. Yritykset ja kuluttajat ovat myös yhä tiiviimmin yhteydessä toisiinsa digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kautta. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Jotta vahvistettaisiin EU:n maailmanlaajuista asemaa ja vähennettäisiin riippuvuutta ulkomaisesta teknologiasta, ETSK kannattaa tavoitetta kasvattaa puolijohteiden tuotantoa EU:ssa ja painottaa tarvetta lisätä myös muiden teollisten komponenttien tuotantoa. Sama koskee kvanttikapasiteetin parantamista muun muassa niin, että otetaan nopeasti käyttöön kvanttitietokone ja hyödynnetään reunasolmuja. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Koska yrityksillä on keskeinen rooli digitaalisessa siirtymässä, ETSK pitää olennaisen tärkeänä edistää digitaaliteknologioiden käyttöönottoa kaikissa yrityksissä. ETSK kannattaa 70 prosentin käyttöönottoasteen tavoitetta, mutta katsoo, ettei teknologioita pitäisi määritellä yksityiskohtaisesti eikä poissulkevasti, sillä tämä voisi estää innovointia. Vaikka tekoäly, pilvipalvelut ja massadata ovat nykyisin merkityksellisiä strategisina teknologioina, uusien teknologioiden kehittäminen jatkuu tulevaisuudessa, ja ETSK suosittaa, että edellä mainittu tavoite on teknologianeutraali. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Vaikka on tärkeää tehostaa tekoälyn ja muiden kehittyneiden teknologioiden käyttöönottoa, on myös tunnustettava, että pk-yrityksillä on suuria haasteita jopa perustason digitaaliteknologioiden käyttöönotossa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä mikroyrityksiin, jotka ovat lukumääräisesti suurin yritysryhmä mutta joilla on vähiten resursseja. Lisäksi on otettava huomioon myös yhteisötalouden yritysten erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | ETSK kannattaa innovatiivisten startup- ja scale-up-yritysten vahvistamista parantamalla niiden rahoituksen saantia. Kun otetaan huomioon muun tyyppisten pk-yritysten merkittävä osuus, on myös keskeisen tärkeää tukea niitä digitaalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Julkisten palvelujen digitalisointia koskevat tavoitteet ovat erittäin tervetulleita sekä kansalaisten että yritysten näkökulmasta. ETSK toteaa myös, että yritysten ja julkisten palvelujen digitalisoinnin välillä on läheinen yhteys ja että ne palvelevat toisiaan. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   Seuranta ja raportointi

| 3.4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kutakin digitalisaatiotavoitetta varten on otettu käyttöön keskeiset suorituskykyindikaattorit, jotta edistymistä on mahdollista seurata vertailukelpoisella ja avoimella tavalla. ETSK painottaa, että on vältettävä päällekkäistä tiedonkeruuta ja hyödynnettävä mahdollisimman laajasti olemassa olevia lähteitä ja järjestelmiä. Digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksi (DESI-indeksi) muodostaa asiaankuuluvan perustan työskentelylle. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK pitää tärkeänä, että digitaalisen vuosikymmenen tilaa koskeva vuotuinen kertomus auttaa edistymisen seurannassa ja ongelmien havaitsemisessa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Lisäksi kertomuksen pitäisi auttaa jäsenvaltioita vertailemaan toimiaan ja oppimaan toisiltaan. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Kansalliset etenemissuunnitelmat ja niiden arviointi

| 3.5.1 | Kansalliset strategiset etenemissuunnitelmat ovat politiikkaohjelman ytimessä ja näin ollen erittäin tärkeitä digitaalisen kehityksen kannalta EU:ssa. Siksi on tärkeää tukea jäsenvaltioita niihin liittyvässä työssä. Vaikka jäsenvaltiot luonnollisestikin tarvitsevat ohjausta siinä, miten suunniteltujen toimintapolitiikkojen, toimenpiteiden ja toimien vaikutuksia voidaan arvioida ja ennakoida, on vieläkin tärkeämpää tukea itse toimenpiteitä ja toimia. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Politiikkaohjelmaa koskeva ehdotus perustuu EU-tason tavoitteisiin, mikä tarkoittaa sitä, ettei yksittäisille jäsenvaltioille ole asetettu absoluuttisia tavoitteita. Tästä seuraa, että prosessi, jossa arvioidaan kansallisia etenemissuunnitelmia sekä sitä, miten niiden avulla kyetään saavuttamaan EU-tason tavoitteet, on erittäin vaativa. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | ETSK pitää unionin tason ennakoituja kehityspolkuja hyödyllisenä välineenä hahmoteltaessa tulevaa kehitystä karkeasti. Olisi kuitenkin vältettävä tekemästä niihin perustuvia liian yksinkertaistettuja päätelmiä tai suosituksia. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Vaikka komission ja jäsenvaltioiden välinen vuotuinen arviointi- ja yhteistyöprosessi on tärkeä, ETSK katsoo, että hyvien käytänteiden vaihto, vertaisarviointien tekeminen ja jäsenvaltioiden välisten monikansallisten hankkeiden luominen ovat tuloksellisia tapoja tukea edistystä. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Koska käynnissä on useita rinnakkaisia prosesseja, joissa tähdätään EU-tason tavoitteiden toteuttamiseen eri politiikanaloilla, ETSK korostaa tarvetta varmistaa politiikan johdonmukaisuus ja välttää moninkertaisia ja päällekkäisiä toimia. Samalla kun pidetään mielessä asian kiireellisyys, on myös syytä punnita, onko prosessi toistettava vuosittain, kun otetaan huomioon, että monien toimenpiteiden täytäntöönpano kestää kauemmin. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   Monikansalliset hankkeet

| 3.6.1 | ETSK pitää monikansallisia hankkeita arvokkaana välineenä, jolla vahvistetaan EU:n huippuosaamista ja maailmanlaajuista asemaa valituilla aloilla. Niiden avulla voidaan myös löytää ratkaisuja haasteisiin, jotka edellyttävät enemmän resursseja kuin yksittäinen jäsenvaltio voi tarjota. Lisäksi monikansalliset hankkeet ovat yksi tapa levittää hyviä käytänteitä yli rajojen. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Sen sijaan, että monikansallisilla hankkeilla edistettäisiin vain digitalisaatiotavoitteiden saavuttamista, niillä olisi aina pyrittävä luomaan todellista lisäarvoa osallistuville maille ja koko EU:lle. ETSK katsoo, että innovointia, infrastruktuuria ja osaamisen kehittämistä koskevat hankkeet täyttävät parhaiten tämän vaatimuksen. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK tähdentää, ettei tämä yhteistyömekanismi saa lisätä minkäänlaisia jakolinjoja EU:n sisällä, vaan sen on päinvastoin johdettava vahvempaan unioniin. Tämän johdosta on tärkeää, että kaikille jäsenvaltioille tarjotaan mahdollisuus osallistua monikansalliseen hankkeeseen niiden intressien ja niiden antaman taloudellisen tai muun tuen pohjalta. ETSK kehottaa komissiota nopeuttamaan ja ohjaamaan hankkeita siten, että varmistetaan paras mahdollinen hyöty koko EU:n näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Eurooppalainen digitaali-infrastruktuurikonsortio (EDIC)

| 3.7.1 | Ehdotukseen sisältyy mahdollisuus perustaa monikansallisen hankkeen toteuttamista varten eurooppalainen digitaali-infrastruktuurikonsortio (European Digital Infrastructure Consortium, EDIC), jonka komissio hyväksyy vähintään kolmen jäsenvaltion hakemuksesta. ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen eurooppalaisesta digitaali-infrastruktuurikonsortiosta, sillä se on väline, jolla yhdistetään EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitus ja yksityinen rahoitus ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaa varten. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Monikansallisten hankkeiden tavoin eurooppalaisen digitaali-infrastruktuurikonsortion täytäntöönpanon on oltava osallistavaa niin, että kaikilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus liittyä konsortioon jäseneksi kohtuullisin ehdoin tai tarkkailijaksi. Kaiken kaikkiaan EDICin perussäännön on oltava selkeä, ja siinä on määriteltävä jäsenvaltioiden, komission ja muiden osallistujien, kuten kansainvälisten organisaatioiden tai yksityisten tahojen, roolit. |
| --- | --- |

3.7.2

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 22.

1

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/92

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta”

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(2022/C 194/13)

| Esittelijä: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Philippe CHARRY |

Esittelijä:

Stefan BACK

Toinen esittelijä:

Philippe CHARRY

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla ja 192 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 20.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 192/6/15 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 21.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla ja 192 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

14.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

20.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

192/6/15

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu ehdotuksen tavoitteeseen myönteisesti, koska tarkoituksena on saattaa ajan tasalle vuoden 2003 direktiivin mukainen kehys ja selkeyttää sitä ja muokata verotus sellaiseksi, että se suosii kestävää ei-fossiilista energiaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää valitettavana, että ehdotukseen kuuluva biopolttoaineiden verotus on nivottu liian tiukasti uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä tehtyyn luokitteluun, ja katsoo, että vaihtoehtoisten polttoaineiden niukkuus ja siitä johtuva korkea kustannustaso edellyttävät joustavampaa asennetta hyväksyttäviin biopolttoaineisiin. Tämä koskee myös vähimmäisverotasoa, jonka olisi oltava huomattavasti fossiilisiin polttoaineisiin sovellettavaa tasoa alempi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että korotetulla vähimmäisverotasolla voi olla kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, sillä se aiheuttaa energia- ja liikenneköyhyyttä. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että jäsenvaltiot voivat alittaa vähimmäistasot heikossa asemassa olevien kotitalouksien ja hyväntekeväisyysjärjestöiksi tunnustettujen järjestöjen käyttämien lämmityspolttoaineiden ja sähkön osalta ja että ”heikossa asemassa olevien kotitalouksien” käyttämille lämmityspolttoaineille ja sähkölle ehdotetaan kymmenen vuoden täyttä verovapautusta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa puhumaan energiaköyhyydestä ilmiönä, joka on luonteeltaan laadullinen (kylmän ja kosteuden tunne, mukavuustaso) ja määrällinen (energiamenot, köyhyysraja). Sitä ei saa tarkastella pelkästään määrällisestä näkökulmasta, kuten direktiiviehdotuksessa tehdään ”heikossa asemassa olevan kotitalouden” käsitteen myötä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tähdentää, että ympäristöverotuksella on myös pyrittävä selkeästi sosiaalisiin tavoitteisiin, jotta se olisi yhteiskunnallisesti hyväksyttävää. Tähän liittyen herää kysymys verotulojen uudelleenjaosta, ja komitea suosittelee kertyneiden verotulojen käyttämistä esimerkiksi sellaisten ihmisten hyväksi, joihin on kohdistunut suurin vaikutus. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että energiakustannusten aiheuttamiin taloudellisiin vaikeuksiin kiinnitetään tällä hetkellä paljon huomiota monissa jäsenvaltioissa. ETSK katsoo, että näiden ongelmien ratkaisemista voidaan edistää merkittävästi lisäämällä huomattavasti investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja mukauttamalla eurooppalaista hinnoittelujärjestelmää siten, että siinä otetaan huomioon kaikkien energiamuotojen, myös halvimpien, hinnat. Tämä edellyttää sähkön tukkumarkkinoiden nykyisen huutokauppajärjestelmän muuttamista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK varoittaa myös Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskistä ja panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voisivat myöntää lämmitykseen käytettävien energiatuotteiden kulutukselle veronalennuksia energiaa vaativien yritysten hyväksi tai silloin, kun liiketoimintayksiköiden tai niiden yhteenliittymien kanssa tehdään sopimuksia energiatehokkuuden parantamiseksi. Tämä mahdollisuus on olennaisen tärkeä EU:n teollisuuden kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, sillä suurin osa EU:n ulkopuolisista talouksista ei ole toistaiseksi toteuttanut konkreettisia ilmastotoimia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää lisäksi valitettavana, että komission ehdotuksella periaatteessa poistetaan mahdollisuus eriyttää yrityksiin ja kuluttajiin sovellettavat vähimmäisverokannat. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää tavara- ja matkustajaliikennettä koskevia alennusmahdollisuuksia riittämättöminä, koska maantieliikenne jää niiden ulkopuolelle eikä niissä noudateta teknisen neutraaliuden periaatetta. ETSK olisi pitänyt parempana yleistä vapautusta tai alennusta tavaraliikenteelle ja yrityksille, joilla on merkittävää vientitoimintaa kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomion komission ehdotukseen dieselin ja bensiinin verotasojen yhdenmukaistamisesta. Tämä merkitsee tavaraliikenteen kustannusten nousua, jota voitaisiin tasoittaa alentamalla yleisesti tavaraliikenteen polttoaineveroja. Sama perustelu pätee kaupalliseen ja ei-kaupalliseen tarkoitukseen käytettävän dieselpolttoaineen erottelusta luopumiseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK huomauttaa myös, että 8 artiklan 2 kohdassa ja 18 artiklassa säädetyt erityiset veronalennusmahdollisuudet, jotka koskevat tietyntyyppisiä laitteita ja energiaintensiivisiä teollisuudenaloja, ovat erittäin valikoivia ja voivat niihin liittyvän harkintavallan vuoksi aiheuttaa samanlaista verokilpailua kuin mitä komission ehdotuksella pyritään poistamaan. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa, että pohdittaessa lisäarvoa verotuksen laajentamisesta koskemaan myös EU:n sisäistä lento- ja vesiliikennettä on tärkeää kiinnittää huomiota myös muihin rakentaviin tapoihin edistää näiden liikennemuotojen kestävyyttä. Esimerkiksi lentoliikenteen alalla kehitetään uusia ja kestäviä voimanlähteitä, ja niiden nimenomaista edistämistä olisi syytä painottaa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK katsoo, että meri- ja lentoliikennettä koskevissa säännöksissä ei oteta riittävästi huomioon tilannetta saarivaltioissa, suuria saaristoalueita sisältävissä valtioissa, harvaan asutuissa valtioissa sekä valtioissa, joissa etäisyydet ovat pitkiä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kiinnittää myös huomiota siihen, että jäsenvaltioille on jätetty mahdollisuus päättää, haluavatko ne soveltaa EU:n ulkopuoliseen lento- ja vesiliikenteeseen samaa verotasoa kuin EU:ssa vai vapauttaa ne tällaisista toimista. ETSK suhtautuu erittäin kriittisesti tähän säännökseen, koska se voi kannustaa jäsenvaltioita toimimaan omin päin näiden liikennemuotojen verotuksessa. Sen sijaan olisi edistettävä ensisijaisesti maailmanlaajuisia ratkaisuja, koska yksipuoliset toimet voivat aiheuttaa vakavia ongelmia. |
| --- | --- |

1.14

2.   Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus

| 2.1 | Komissio on antanut osana 55-valmiuspakettia ehdotuksen neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta (uudelleenlaadittu). Sillä laaditaan uudelleen samasta aiheesta annettu voimassa oleva neuvoston direktiivi 2003/96/EY (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio mainitsee ehdotuksen laatimisen perusteluna, että on otettava käyttöön energiatuotteiden ja sähkön selkeät verotussäännöt sen varmistamiseksi, että ne edistävät edelleen sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa ja että samalla puututaan ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä. Energiaverotuksella voidaan edistää eurooppalaisessa ilmastolaissa asetettua tavoitetta vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna varmistamalla, että moottoripolttoaineiden, lämmityspolttoaineiden ja sähkön verotuksessa otetaan aiempaa paremmin huomioon niiden ympäristö- ja terveysvaikutukset. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sen vuoksi ehdotetaan uusia korkeampia vähimmäisverotasoja sekä vähennetään ja rajoitetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia myöntää vapautuksia. Lisäksi lento- ja meriliikenteessä käytettävät polttoaineet on tarkoitus panna verolle, lähinnä useimpien EU:n sisäisten käyttötarkoitusten osalta. Jäsenvaltiot voivat vapauttaa EU:n ulkopuolisen lento- tai vesiliikenteen verosta tai soveltaa siihen samaa verotasoa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotus kuuluu 55-valmiuspakettiin. Koska sillä toteutetaan ”saastuttaja maksaa” -periaatetta (aiheuttamisperiaate), se nivoutuu tiiviisti päästökauppajärjestelmään ja järjestelmän päivittämistä koskevaan ehdotukseen, joka on myös osa pakettia. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu ehdotuksen tavoitteeseen myönteisesti, koska tarkoituksena on saattaa ajan tasalle vuoden 2003 direktiivin mukainen kehys ja selkeyttää sitä ja muokata lämmitykseen tai moottoripolttoaineisiin käytettävien energiatuotteiden ja sähkön verotus sellaiseksi, että se suosii kestävää ei-fossiilista energiaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että vaikka ehdotettuihin verotasoihin ei sisälly virallisesti hiilidioksidipäästöjä koskevaa osaa, ehdotetulla verorakenteella olisi kuitenkin samanlainen vaikutus, koska hiilidioksidipäästöjä aiheuttaville fossiilisille polttoaineille asetetaan korkeimmat vähimmäisverotasot. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK pitää tässä yhteydessä valitettavana, että ehdotukseen kuuluva biopolttoaineiden verotus on nivottu liian tiukasti uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä (RED) tehtyyn luokitteluun. ETSK katsoo, että vaihtoehtoisten polttoaineiden niukkuus ja siitä johtuva korkea kustannustaso edellyttävät joustavampaa asennetta hyväksyttäviin biopolttoaineisiin. Tämä koskee sekä RED II -direktiiviä, jota ei käsitellä tässä lausunnossa, että vähimmäisverotasoa, jonka olisi oltava paljon fossiilisiin polttoaineisiin sovellettavaa tasoa alempi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että korotetulla vähimmäisverotasolla voi olla kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, sillä se aiheuttaa energia- ja liikenneköyhyyttä. Komissio on selkeästi pohtinut tätä kysymystä, sillä jäsenvaltioille annetaan lupa alittaa vähimmäistasot kotitalouksien ja hyväntekeväisyysjärjestöiksi tunnustettujen järjestöjen käyttämien lämmityspolttoaineiden ja sähkön osalta ja 17 artiklan c alakohdassa määriteltyjen ”heikossa asemassa olevien kotitalouksien” käyttämille lämmityspolttoaineille ja sähkölle hyväksytään kymmenen vuoden täysi verovapautus. ETSK pitää valitettavana, että vastaavista toimenpiteistä ei ole säädetty liikenneköyhyyden välttämiseksi. Julkiselle liikenteelle ja muille liikennemuodoille kuin maantieliikenteelle ehdotetut alennusmahdollisuudet eivät auta tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ympäristöverotuksen sosiaalinen todellisuus on kahtalainen: se ei vaikuta kaikkiin kotitalouksiin samalla tavalla, ja heikoimmassa asemassa olevilla ja keskiluokkaisilla kotitalouksilla on usein tuloihinsa suhteutettuna suurimmat energiamenot. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK tähdentää, että vaikka komissio katsoo ottaneensa sosiaaliset näkökohdat huomioon niitä koskevassa lainsäädäntöpaketin osassa eli ehdotuksessa asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta, kyseisestä asetusehdotuksesta ei käytännössä tehty ”erityistä vaikutustenarviointia” (ks. asetusehdotuksen teksti) vaan siinä tukeudutaan vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelman perustana olevaan vaikutustenarviointiin ja päästökauppadirektiivin tarkistamista koskevaan vaikutustenarviointiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Myös rahaston rakenne herättää kysymyksiä. Vain osa siitä käytetään sosiaalisten korvausten maksuun, ja lopuilla varoilla rahoitetaan sähköajoneuvojen käytön kannustimia, latausinfrastruktuuri-investointeja ja rakennusten hiilestä irrottamista. ETSK epäilee, hyötyvätkö pienituloiset kotitaloudet tällaisista toimenpiteistä, kun otetaan huomioon, että sähköajoneuvoja koskevat tukitoimenpiteet hyödyttävät pikemminkin vauraampia kotitalouksia. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ETSK katsoo, että erilaiset eriarvoisuustekijät huomioon ottavan oikeudenmukaisen ja tehokkaan korvausmekanismin luominen on monimutkainen tavoite, johon sosiaalinen ilmastorahasto ei kykene todella vastaamaan. Suhteellisen köyhä maa, jossa eriarvoisuus on vähäistä, voi saada rahastosta vähemmän rahaa kuin rikas maa, jossa eriarvoisuutta on huomattavasti. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.7 | ETSK katsoo, että ehdotetun direktiivin vaikutuksia ei ole arvioitu riittävän perusteellisesti. Komitea korostaa, että ympäristöverotuksella on todellisuudessa kahdenlaisia sosiaalisia seurauksia: se ei vaikuta kaikkiin kotitalouksiin samalla tavalla, ja heikoimmassa asemassa olevilla ja keskiluokkaisilla kotitalouksilla on usein tuloihinsa suhteutettuna suurimmat energiamenot. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsookin, että direktiiviehdotuksessa olisi hahmotettava paremmin energiaköyhyyden käsite. Ehdotuksen 17 artiklan mukaan ilmaisulla ”heikossa asemassa olevat kotitaloudet” tarkoitetaan kotitalouksia, joihin tällä direktiivillä on merkittävät vaikutukset, mikä tässä direktiivissä tarkoittaa sitä, että ne ovat köyhyysriskirajan alapuolella eli niiden tulot ovat alle 60 prosenttia kansallisista ekvivalenteista käytettävissä olevista mediaanituloista”. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Direktiivissä sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä on käytetty vuodesta 2009 lähtien termiä ”energiaköyhyys” siinä merkityksessä, että energiaköyhiä ovat asiakkaat tai kotitaloudet, joilla ei ole käytettävissä tarpeeksi energiaa (lähinnä kaasua ja sähköä), ja toisaalta myös henkilöt tai kotitaloudet, jotka eivät resurssien puutteen ja asumisolosuhteiden vuoksi pysty hankkimaan riittävästi energiaa vähimmäistasoisen mukavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | ETSK ihmettelee, miksi energiaverodirektiivin uudelleenlaadinnassa otetaan käyttöön kriteeri ”60 prosenttia kansallisista ekvivalenteista käytettävissä olevista mediaanituloista”, vaikka energiaköyhyyden käsite sopii paremmin tähän tarkoitukseen ja on myös moniulotteinen ja kattaa seuraavat näkökohdat:






  — | kotitalouksien taloudellinen köyhyys (tulot, muut kuin energiamenot) |
| --- | --- | --- |

3.9.1

—

kotitalouksien taloudellinen köyhyys (tulot, muut kuin energiamenot)

| — | energiahuoltoon liittyvät riskit (korkeat ja epävakaat hinnat, voimaloiden laatu) |
| --- | --- |

—

energiahuoltoon liittyvät riskit (korkeat ja epävakaat hinnat, voimaloiden laatu)

| — | asunnon huono kunto tai maantieteellinen eristyneisyys, joukkoliikenteen puute jne., mikä merkitsee usein myös sitä, että liikkuminen on hankalaa (kodin ja työpaikan välimatka on vakio). |
| --- | --- |

—

asunnon huono kunto tai maantieteellinen eristyneisyys, joukkoliikenteen puute jne., mikä merkitsee usein myös sitä, että liikkuminen on hankalaa (kodin ja työpaikan välimatka on vakio).

| 3.9.2 | Jokainen näistä kolmesta haavoittuvuustekijästä aiheuttaa energiaköyhyyttä. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | ETSK kehottaa puhumaan energiaköyhyydestä nimenomaan ilmiönä, joka on luonteeltaan laadullinen (kylmän ja kosteuden tunne, mukavuustaso) ja määrällinen (energiamenot, köyhyysraja). Sitä ei saa tarkastella pelkästään määrällisestä näkökulmasta, kuten direktiiviehdotuksessa tehdään ”heikossa asemassa olevan kotitalouden” käsitteen myötä. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | ETSK korostaa, että pienituloisten tukemiseen tarkoitetuissa sosiaalisissa järjestelyissä tulee luopua tiukkojen raja-arvojen periaatteesta, sillä se johtaa kansalaisten perusteettomaan erotteluun määritetyistä raja-arvoista ehkä vain muutaman sentin poikkeavien tulojen takia. Ehdotetussa direktiivissä säädetyn 60 prosentin kaltaisilla kiinteillä kynnysarvoilla ei nimittäin voida saavuttaa tavoiteltua päämäärää, ja lisäksi ne voivat johtaa kansalaisten keskuudessa moniin kielteisiin reaktioihin ja saada heidät siirtymään pimeään työtekoon tai salaamaan tulojaan. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.9.5 | ETSK huomauttaa myös, että pienituloisille tarkoitetut sosiaaliavustukset vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja että monet sosiaaliavustukset eivät ole veronalaisia, minkä vuoksi verohallinto ei laske niitä tuloiksi. |
| --- | --- |

3.9.5

| 3.10 | Epävarmuustekijöitä liittyy asumiseen (EU:n 27 jäsenvaltion kotitalouksista 6,9 prosenttia ei pysty lämmittämään kotejaan riittävästi; osuus vaihtelee Bulgarian 30,1 prosentista Suomen 1,8 prosenttiin, eli energiaköyhyys jakautuu hyvin epätasaisesti) mutta myös liikkumiseen ja liikenteeseen. Polttoaineiden hinnat vaikuttavat kotitalouksien liikkumiskäyttäytymiseen. Tämä koskee erityisesti niitä, jotka asuvat joukkoliikenteen ulottumattomissa olevilla alueilla tai joilla on vanha auto, jota he eivät pysty vaihtamaan. Tuloksena on uudenlaisia, nimenomaan liikkumiseen ja liikenteeseen liittyviä energiaköyhyyden muotoja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK korostaa tältä osin, että energiakustannusten aiheuttamiin taloudellisiin vaikeuksiin kiinnitetään tällä hetkellä paljon huomiota monissa jäsenvaltioissa. Niillä on kielteisiä vaikutuksia sekä heikoimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin että yrityksiin. ETSK katsoo, että näiden ongelmien ratkaisemista voidaan edistää merkittävästi lisäämällä huomattavasti investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja uudistamalla eurooppalaista hinnanmuodostusjärjestelmää siten, että siinä otetaan huomioon kaikkien energiamuotojen, myös halvimpien, hinnat. Tämä edellyttää sähkön tukkumarkkinoiden huutokauppajärjestelmän muuttamista sähkön sisämarkkinoita koskevien EU:n sääntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK varoittaa myös Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskistä ja panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voisivat myöntää lämmitykseen käytettävien energiatuotteiden kulutukselle veronalennuksia energiaa vaativien yritysten hyväksi tai silloin, kun liiketoimintayksiköiden tai niiden yhteenliittymien kanssa tehdään sopimuksia energiatehokkuuden parantamiseksi. Tämä mahdollisuus on olennaisen tärkeä EU:n teollisuuden kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, sillä suurin osa EU:n ulkopuolisista talouksista ei ole toistaiseksi toteuttanut konkreettisia ilmastotoimia. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK pitää lisäksi valitettavana, että komission ehdotuksella periaatteessa poistetaan mahdollisuus eriyttää yrityksiin ja kuluttajiin sovellettavat vähimmäisverokannat. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK panee merkille mahdollisuuden alentaa tiettyjen liikennemuotojen veroja mutta pitää valitettavana, että maantieliikenteen osalta ei tehdä avauksia johdinautoliikennettä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK pitää tavara- ja matkustajaliikennettä koskevia alennusmahdollisuuksia yleisesti ottaen riittämättöminä, koska maantieliikenne jää niiden ulkopuolelle eikä niissä noudateta teknisen neutraaliuden periaatetta. Suunnitelmissa on esimerkiksi, että johdinauto on ainoa maantieliikenteen ajoneuvo, jonka osalta voidaan antaa veronalennuksia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | ETSK olisi pitänyt parempana yleistä vapautusta tai alennusta tavaraliikenteelle ja yrityksille, joilla on merkittävää vientitoimintaa kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | ETSK korostaa tässä yhteydessä, että komission ehdotus tähtää dieselin ja bensiinin verotasojen yhdenmukaistamiseen. Tämä merkitsee tavaraliikenteen kustannusten nousua, jota voitaisiin tasoittaa alentamalla yleisesti tavaraliikenteen polttoaineveroja. Sama perustelu pätee kaupalliseen ja ei-kaupalliseen tarkoitukseen käytettävän dieselpolttoaineen erottelusta luopumiseen. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | ETSK huomauttaa myös, että 8 artiklan 2 kohdassa ja 18 artiklassa säädetyt erityiset veronalennusmahdollisuudet, jotka koskevat tietyntyyppisiä laitteita ja energiaintensiivisiä teollisuudenaloja, ovat erittäin valikoivia ja voivat niihin liittyvän harkintavallan vuoksi aiheuttaa samanlaista verokilpailua kuin mitä komission ehdotuksella pyritään poistamaan. On vaikea ymmärtää, miksi ei ole valittu yksinkertaista ja suoraviivaista ratkaisua, jossa alennetaan elinkeinoelämän toimijoiden verotasoja. Tämä koskee erityisesti mineralogisia prosesseja, joihin voidaan sinänsä soveltaa 18 artiklan mukaisia alennusvaihtoehtoja mutta asianomaisen jäsenvaltion harkinnan mukaan, mikä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta ja verokilpailua. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK korostaa, että pohdittaessa lisäarvoa verotuksen laajentamisesta koskemaan myös EU:n sisäistä lento- ja vesiliikennettä on tärkeää kiinnittää huomiota myös muihin rakentaviin tapoihin edistää näiden liikennemuotojen kestävyyttä. Lentoliikenteen alalla kehitetään uusia ja kestäviä voimanlähteitä, ja niiden nimenomaista edistämistä olisi syytä painottaa. Vesiliikenne on yksi aloista, joilla hiilestä irtautuminen näyttää olevan erittäin vaikeaa. Näin ollen on olemassa vaara, että tällaisen liikenteen verottaminen johtaa vain korkeampiin kustannuksiin. Tämä pätee todennäköisesti myös päästökauppajärjestelmän laajentamiseen kyseiselle alalle. Kummassakin yhteydessä kymmenen vuoden siirtymäkausi lentoliikenteen verotuksen sekä kestäviä biopolttoaineita ja muita vaihtoehtoisia polttoaineita koskevien erityisten verotusjärjestelmien vaiheittaiselle käyttöönotolle vaikuttaa erittäin lyhyeltä. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK katsoo, että meri- ja lentoliikennettä koskevissa säännöksissä ei oteta riittävästi huomioon tilannetta saarivaltioissa, suuria saaristoalueita sisältävissä valtioissa, harvaan asutuissa valtioissa sekä valtioissa, joissa etäisyydet ovat pitkiä. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK kiinnittää myös huomiota siihen, että jäsenvaltioille on jätetty mahdollisuus päättää, haluavatko ne soveltaa EU:n ulkopuoliseen lento- ja vesiliikenteeseen samaa verotasoa kuin EU:ssa vai vapauttaa ne tällaisista toimista. ETSK suhtautuu erittäin kriittisesti tähän säännökseen, koska se voi kannustaa jäsenvaltioita toimimaan omin päin näiden liikennemuotojen verotuksessa. Sen sijaan olisi edistettävä ensisijaisesti maailmanlaajuisia ratkaisuja, koska yksipuoliset toimet voivat aiheuttaa vakavia ongelmia. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK pohtii myös, miten tehokasta kaavailtu ympäristöverotus on. Ympäristöverotuksen välineet koskevat energiaan, liikenteeseen, saastumiseen ja luonnonvaroihin liittyviä aloja. Niistä monia on kehitetty unionin puitteissa ja ne ovat näin ollen yhteisiä kaikille EU:n jäsenvaltioille, mutta niiden soveltaminen kuitenkin vaihtelee maittain, vaikka sen on tarkoitus olla säänneltyä. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Se, miten verotulot käytetään (julkisen talouden alijäämän pienentäminen, tulojen kanavoiminen yrityksille tai kotitalouksille, muiden verojen, kuten ansiotuloverojen, alentaminen tai tulojen ohjaaminen ympäristöpolitiikkojen tai -investointien edistämiseen), voi vähentää ympäristöverotuksen hyväksyttävyyttä veronmaksajien keskuudessa. Kuten Ranskan ”keltaliivikriisi” osoittaa, nämä neljä tulonjaon muotoa eivät riitä takaamaan sitä, että verotettujen tuotteiden hinnankorotukset hyväksyttäisiin. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | ETSK toteaakin, että ympäristöverotuksen yhteiskunnallinen hyväksyttävyys edellyttää, että siihen liittyvissä korvauksissa otetaan huomioon kotitalouksien tulot ja mahdollinen rakenteellinen energiaköyhyys (joukkoliikenteen puute, asunnon eristyneisyys, lämmitysjärjestelmän tehokkuus, käytössä oleva ajoneuvo). |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Ympäristöverotusta pidetään usein epäoikeudenmukaisena, koska se osuu ankarimmin vähävaraisiin kotitalouksiin ja nykyään myös yhä enemmän keskiluokkaan. Pienituloiset kotitaloudet, jotka käyttävät suuremman osan tuloistaan polttoaineisiin ja liikkumiseen, joutuvat kärsimään suhteettoman paljon. Ne eivät myöskään pysty toteuttamaan yhtä hyvin ekologista siirtymää, sillä vaikka vähähiilisten tuotteiden (sähköajoneuvojen, aurinkokennojen jne.) käyttökustannukset voivat olla alhaisemmat, tarvittavat alkuinvestoinnit ovat suuria, mikä on este kotitalouksille, joilla on heikot mahdollisuudet saada käyttöönsä pääomaa. Epävarmassa tilanteessa olevien kotitalouksien on sitä paitsi suunniteltava menojaan lyhytjänteisesti, minkä johdosta ne eivät pääse hyötymään pitkällä aikavälillä saavutettavissa olevista säästöistä. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Jotta ympäristöverotuksesta saadaan yhteiskunnallisesti hyväksyttävää, siihen on liitettävä korjaavia toimenpiteitä. Tällaisia toimenpiteitä ei kuitenkaan sisälly direktiiviehdotukseen eikä myöskään sosiaaliseen ilmastorahastoon. |
| --- | --- |

3.24

Bryssel 20. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

1

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/97

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”

(COM(2021) 742 final)

(2022/C 194/14)

| Esittelijä: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Juraj SIPKO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 7.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/2/10 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 7.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

14.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/2/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroalueen maiden tämänhetkiseen sosioekonomiseen kehitykseen liittyy suurta epävarmuutta, joka on yhteydessä covid-19:n hallitsemattomaan ja nopeaan leviämiseen. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission tuoreimpaan asiakirjaan EU:n jäsenvaltioiden talouskehityksestä sekä analyysiin siitä, millaisia seurauksia sillä on ohjausprosessin kannalta (1). Lisäksi komitea kiinnittää huomiota historialliseen tilaisuuteen hyväksyä ja panna johdonmukaisesti ja viipymättä täytäntöön asianmukaisia tehokkaita käytännön toimintapolitiikkoja edettäessä kohti monimutkaista mutta nykyisen kehityksen valossa välttämätöntä koko yhteiskunnan kattavaa muutosta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Yksi suurimmista haasteista makrotalouden sisäisen epätasapainon alalla on se, miten voidaan huolehtia julkisen talouden asteittaisesta vakauttamisesta. ETSK katsoo, että nykyinen lainsäädäntökehys voimassa olevan vakaus- ja kasvusopimuksen muodossa ei enää sovellu nykyoloihin. Sen vuoksi komitea korostaa, että lainsäädäntökehyksen finanssipoliittisten sääntöjen (2) harkittu ja hyväksyttävissä oleva tarkistus, jossa keskitytään kehyksen yksinkertaistamiseen ja seurantaan, on selvästi tarpeen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että useimmissa maissa oli covid-19-pandemian puhjetessa käynnissä makrotalouden epätasapainon korjaamisprosessi. Pandemia keskeytti julkisen talouden velkasuhteen supistumisen, ja samaan aikaan asuntojen hinnat nousivat, mikä viittaa makrotaloudellisten olosuhteiden yleiseen heikkenemiseen. Lisäksi komitea toteaa ulkoisen epätasapainon olevan eurojärjestelmän TARGET2-järjestelmässä suurimmillaan (3). Tämän epätasapainon vuoksi maiden välille on syntynyt suurempia eroja kuin koskaan aikaisemmin järjestelmän luomisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK seuraa vuoden 2021 alussa alkanutta inflaation nopeaa kiihtymistä. Tämä vuosia alhaisena pysyneen inflaation kiihtyminen on pääosin yhteydessä pandemian aikana historiallisen matalalla tasolla olleiden energiahintojen voimakkaaseen nousuun, toimitusketjujen häiriintymiseen ja lisääntyneisiin kuljetuskustannuksiin. Komitea katsoo, että nykyinen korkea inflaatioaste on seurausta pandemiaan ja talouden uudelleen avaamiseen liittyvistä tekijöistä, jotka ovat luonteeltaan tilapäisiä. Hintojen nousun voidaan odottaa hidastuvan vuosina 2022 ja 2023 inflaation palautuessa aiemman keskiarvon tasolle. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Rahoitusunionin loppuun saattaminen on hyvin toimivan talous- ja rahaliiton edellytys. Pankkiunionin rakentamisessa saavutetusta edistyksestä huolimatta ETSK korostaa, että lisätoimia on hyväksyttävä pikaisesti. Jäsenvaltioiden pääomamarkkinoiden hajanaisuuden takia yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusvaroja pääoman sisämarkkinoilta ei voida vielä riittävästi helpottaa pääomamarkkinaunionin puitteissa. Pääomamarkkinaunionin toteuttamisessa onkin edettävä nykyistä pidemmälle. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK seuraa tiiviisti erojen syvenemistä paitsi EU:n jäsenvaltioiden välillä myös EU-maiden ja euroalueen maiden sisällä. Komitea kannattaakin sellaisten talouspolitiikkojen yhdistelmän käyttöönottoa, joissa saatavilla olevia julkisia ja yksityisiä kotimaisia resursseja, myös NextGenerationEU-elpymisvälineen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa käyttöön asetettuja rahoitusvaroja, hyödynnetään tehokkaasti. Näiden varojen tehokas ja harkittu käyttö voi johtaa ensin lähentymisprosessin keskeytymiseen ja myöhemmin sen jatkumiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on huolissaan asteittain lisääntyvästä sosiaalisesta epävakaudesta. Koska maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen ei hyväksytty eikä toteutettu riittäviä toimenpiteitä eriarvoisuuden ja köyhyyden lisääntymisen torjumiseksi, covid-19-kriisi on vain pahentanut näitä ongelmia entisestään. Siksi nyt on kiireellisesti kehitettävä ja seurattava asianmukaisia eriarvoisuutta ja köyhyyttä mittaavia indikaattoreita, myös kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Suurin eksistentiaalinen uhka elämän jatkumiselle maapallolla ovat ennennäkemättömät kielteiset ilmastonmuutokset. ETSK kehottaakin ryhtymään kiireellisesti toimenpiteisiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Tähän kuuluu myös ilmastokriisin sosioekonomisia vaikutuksia mittaavien perusindikaattoreiden kehittäminen. Lisäksi komitea korostaa, että ilmastokriisin kielteiset seuraukset vaikuttavat suuresti paitsi makrotalouden vakauteen (menojen kasvu, kuivuudesta johtuva hintojen nousu) myös rahoitusvakauteen, erityisesti vakuutustoimintaan (4), ja yhteiskunnalliseen vakauteen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Teknologian jatkuva kehittyminen johtaa nopeaan digitalisaatioon ja rahoitusalan innovaatioiden ripeään käyttöönottoon. ETSK suhtautuu myönteisesti EKP:n ja komission päätökseen aloittaa keskustelut digitaalisen euron käyttöönotosta. Siitä voi olla euroalueen kansalaisille ja yrityksille hyötyä, kun otetaan huomioon kaikki sen hyvät puolet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Euroalueen maiden pankkisektori näyttää ainakin toistaiseksi olevan suhteellisen vakaa, mikä on osittain kaikkien maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen toteutettujen toimenpiteiden ansiota. ETSK kiinnittää kuitenkin huomiota erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisiin maksukyvyttömyysongelmiin. Pk-yritysten epäsuotuisa maksukyvyttömyyskehitys voisi horjuttaa rahoitusalan, lähinnä pankkialan, vakautta. Komitea kehottaakin pohtimaan vakavammin rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kiinnittää huomiota varovaiseen lähestymistapaan edelleen ratkaisemattoman ja yhä jatkuvan covid-19-kriisin torjunnassa mutta korostaa ennen kaikkea tarvetta valmistautua mahdollisiin uusiin viruskriiseihin. Toimintapolitiikat, joilla pyritään siihen, että ihmisillä on vahva immuunijärjestelmä, voivat luoda edellytykset sairauksien leviämisestä aiheutuvien terveydenhuoltomenojen vähentämiselle sekä parantaa edellytyksiä edistää kaikkien niiden työntekijöiden terveyttä, jotka osallistuvat arvonluontiin yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.11

2.   Taustaa

| 2.1 | ETSK:n edelliseen euroalueen talouspolitiikkaa käsittelevään lausuntoon verrattuna tämänhetkiselle kehitykselle on ominaista korkea inflaatio, joka johtuu pääasiassa energiahyödykkeiden, erityisesti öljyn ja maakaasun, hinnoista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maakaasun tukkuhinnat ovat vuoden 2019 jälkeen nousseet keskimäärin 429 prosenttia ja sähkön 230 prosenttia (5). Vähittäishintojen nousu – 14 prosenttia (tai 7 prosenttia) – ei ole vielä merkittävä. Hiljattain julkaistujen lyhyen aikavälin ennusteiden mukaan tukkuhinnat saattavat jatkaa nousuaan vuoden 2022 viimeiselle neljännekselle asti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Inflaatio on kiihtynyt voimakkaasti vuoden 2021 alusta lähtien oltuaan vuosia alhaisella tasolla. Se on ylittänyt jatkuvasti ennusteet ja nousi marraskuussa 4,9 prosenttiin (6). Merkittävin syy tähän nopeaan hintojen nousuun on energiahyödykkeiden – erityisesti öljyn ja maakaasun – hintojen nousu historiallisen alhaiselta tasolta takaisin pandemiaa edeltäneelle tai sitä korkeammalle tasolle. Lisäksi monissa osissa maailmaa esiintyy edelleen tuotanto- ja logistiikkahäiriöitä, joiden vuoksi tavaroiden hinnat kallistuvat, erityisesti kun kokonaiskysyntä kasvaa nopeasti. Inflaation odotetaan hidastuvan vuoden 2022 alusta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vaikka näkymät olivat rohkaisevia ja reaalitalouden odotettiin elpyvän vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla, nyt vaikuttaa siltä, että elpymisprosessi on odotettua monimutkaisempi epidemian kolmannen aallon nopean leviämisen vuoksi. Covid-19:n vastainen taistelu ei suinkaan ole ohi, ja sen vaikutukset reaalitalouteen saattavat kestää vielä useita vuosia. Energiapanosten hintoihin liittyvät jatkuvat ongelmat ja tietyntyyppisten tuotantosyklissä tarvittavien hyödykkeiden puute asettavat suuria rajoituksia sekä tuotantokapasiteetin käytölle että harkinnassa oleville investoinneille ja kulutukselle. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | NextGenerationEU-välineeseen liittyvien rahoitusvälineiden käytöllä voisi olla myönteinen vaikutus reaalitalouden suorituskykyyn sekä covid-19:ään liittyvien ongelmien ratkaisemiseen. Meneillään olevaa varojen jakoa REACT-EU-välineen sekä yksittäisten kansantalouksien elpymisen, palautumiskyvyn ja kestävyyden tukemiseen keskittyvän elpymis- ja palautumistukivälineen kautta pidetäänkin tässä yhteydessä erittäin oikea-aikaisena. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Talouskasvu laski vuonna 2020 jyrkemmin kuin koskaan aikaisemmin Euroopan yhdentymisen alkamisen jälkeen. Vuonna 2021 EU:n jäsenvaltioiden reaalitalouden odotettiin kasvavan noin 5 prosenttia, kun taas vuodelle 2022 odotetaan 4,3 prosentin kasvua. Vuonna 2023 euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden reaalitalouden voidaan odottaa kasvavan 2,5 prosenttia. Merkittävin talouskasvun vauhdittaja vuonna 2021 oli kotitalouksien kulutus, joka vuoden toisella neljänneksellä oli euroalueella 3,5 prosenttia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Talouskasvun kehitystä arvioitaessa on kiinnitettävä huomiota olemassa oleviin riskeihin. Ne liittyvät tavarakaupan vähenemiseen sekä kysyntäpuolen osalta myös tuotantoprosessiin kohdistuvien vaikutusten ja euroalueen valmistusteollisuuden kustannusten nousun seurauksiin. Muita tekijöitä ovat globaalien arvoketjujen häiriintyminen ja euroalueen valmistusteollisuuden suhteellisen suuri riippuvuus raaka-aineiden ja mikroprosessorien tuonnista. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Covid-19 on rasittanut julkista taloutta tuntuvasti, ja euroalueeseen kuuluvilla jäsenvaltioilla tulee epidemian jälkeen olemaan suuria haasteita julkisen talouden vakauttamisessa. Vuonna 2020 julkisen talouden alijäämä oli 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä minkään maan julkinen talous ollut ylijäämäinen. Vuonna 2021 alijäämän odotettiin pienenevän hieman ja supistuvan 7,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Merkittävämpää supistumista voidaan odottaa vuonna 2022, ja suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 2023, jolloin alijäämän ennustetaan laskevan noin 2,5 prosenttiin, mikä sekin on huomattavasti ennen covid-19-pandemiaa kirjattuja alijäämiä enemmän (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Työmarkkinoiden kehitykseen liittyy edelleen rakenteellisia ongelmia yksittäisissä euroalueen maissa. Tästä huolimatta työttömyysaste on suhteellisen alhainen, mikä johtuu pääasiassa työpaikkojen säilyttämistä koskevien järjestelyjen laajasta toteuttamisesta. Useimpien euroalueen kansantalouksien nykyisillä työmarkkinoilla on puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta. Vaikka covid-19-kriisi on aiheuttanut odotettua vähemmän työttömyyttä, työmarkkinoilla on monia ratkaisemattomia ongelmia, jotka liittyvät välttämättömään uudelleenpätevöitymiseen erityisesti käynnissä olevan muutosprosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU:n ja euroalueen vaihtotase on ollut kokonaisuudessaan ylijäämäinen, mutta lukemissa on suuria eroja maiden välillä. Joissain maissa vaihtotaseen ylijäämä on edelleen suuri. Toisaalta maissa, jotka ovat merkittäviä ulkomaanmatkakohteita, vaihtotaseen alijäämät ovat yleensä kasvaneet huomattavasti tai vaatimattomat ylijäämät ovat pienentyneet entisestään. Tämän odotetaan korjaantuvan vähitellen, kun matkustus elpyy. Arvioitaessa ulkoisen epätasapainon tasoa euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa on otettava huomioon ennennäkemätön epätasapainon lisääntyminen TARGET2-maksujärjestelmässä: se on tänä vuonna korkeimmalla tasolla sitten järjestelmän perustamisen (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Edellä esitettyyn suhteellisen lupaavaan talouskasvun kehitykseen on näillä näkymin odotettavissa lisäkorjauksia viruksen nopean ja hallitsemattoman leviämisen vuoksi. Rajoittavien toimenpiteiden ajankohtainen käyttöönotto epidemian takia voi haitata merkittävästi reaalitalouden kasvua ja vaikuttaa erittäin kielteisesti julkisen velan jo ennestäänkin kestämättömään tasoon eräissä jäsenvaltioissa sekä syventää eriarvoisuutta ja lisätä köyhyyttä. |
| --- | --- |

2.11

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | ETSK seuraa huolestuneena tämänhetkistä taloudellista ja sosiaalista kehitystä, johon liittyy suurta epävarmuutta. Tämä epävarmuus on yhteydessä kahteen kielteiseen tekijään: ennennäkemättömään julkisen velan keräytymiseen ja inflaation kiihtymiseen. Kuluttajahintojen nousu johtaa kotitalouksien sosiaalisen tilanteen heikkenemiseen ja vaikuttaa kielteisesti elintasoon. Koska velkasuhteet olivat eräissä euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa korkealla tasolla jo ennen kriisiä, julkisen talouden rahoitusaseman nopea heikkeneminen tarkoittaa, että näiden euroalueen jäsenvaltioiden on ratkaisevan tärkeää hyväksyä ja panna täytäntöön julkisen talouden vakauttamistoimia keskipitkällä aikavälillä sitten, kun taloudellinen tilanne sen sallii. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on tyytyväinen reaalitalouden asteittaiseen elpymiseen ja tukee tähän liittyen aikomuksia lisätä sekä julkisia että yksityisiä investointeja. Komitea toteaa myös, että näitä resursseja voidaan kattavan NextGenerationEU-kehyksen luomisen yhteydessä käyttää tehokkaasti todellisen laadullisen talouskasvun tukemiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK uskoo, ettei inflaatioasteen jyrkkä nousu johda EKP:n rajoittavaan rahapolitiikkaan, koska inflaatiota aiheuttavat tekijät vaikuttavat olevan tilapäisiä ja lähtöisin pääosin kysyntäpuolelta. Komitea kannattaakin sitä, että talouspolitiikassa keskitytään strategisten rakenteiden häiriönsietokyvyn, joustavuuden, riippumattomuuden ja toimivuuden vahvistamiseen, jotta ne kestävät toistuvia symmetrisiä häiriöitä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa historiallisia ja perustavanlaatuisia systeemisiä muutoksia, jotka liittyvät siirtymään kohti vihreää, digitaalista ja sosiaalisesti oikeudenmukaista taloutta. Vaikka covid-19-tilanteen kehittyminen on monimutkaista ja sitä on vaikea ennakoida, komitea tukee Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (8) ja pitää sitä historiallisena tilaisuutena edistää vanhan mantereen kestäväpohjaista taloudellista ja sosiaalista kehitystä. ETSK kannattaa tässä yhteydessä kaikkien sellaisten tärkeiden tekijöiden hyväksymistä ja huomioon ottamista, jotka edistävät maapallon säilymistä elinkelpoisena nykyisille ja tuleville sukupolville. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kehottaa kiireellisesti hyväksymään ja panemaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään asteittain eriarvoisuutta ja köyhyyttä euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa (9). Komitea katsoo, että tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää kaikkia tarkoituksenmukaisia tulo- ja menopuolen välineitä, mukaan lukien kielteisesti vaikuttavien menojen vähentäminen, korruption ja harmaan talouden vastaiset toimenpiteet sekä läpinäkymättömien toimien torjunta, johon kuuluu myös kauan kaivattu ratkaisu veroparatiisiongelmaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Nykyisen kehityksen monimutkaisuuden ja vaikean ennakoitavuuden vuoksi ETSK on samaa mieltä siitä, että yksittäisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava finanssipolitiikkaa, jossa otetaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on tietoinen siitä, että finanssipolitiikan olisi oltava riittävän aktiivista ja joustavaa, jotta sen avulla voidaan selvitä mahdollisista viruksen leviämisen ja mutaatioiden aalloista. Komitea kannattaakin terveydenhuoltoon liittyviä välttämättömiä lisämenoja, kunnes yleistilanne vähitellen palautuu normaaliksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suosittelee, että nykyiseen monimutkaiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vastataan johdonmukaisella makrotalouspolitiikan yhdistelmällä. Kun ajatellaan yleistä elpymisstrategiaa, elvyttävällä rahapolitiikalla voi yhdessä johdonmukaisen elvyttävän finanssipolitiikan kanssa olla keskeinen merkitys. Makrotalouspolitiikan yhdistelmän hyväksymistä ja täytäntöönpanoa olisi myös koordinoitava työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Teknologian kehitysprosessi kytkeytyy rahoitusalan innovaatioihin. ETSK suhtautuu myönteisesti EKP:n ja komission ensimmäisiin toimiin digitaalisen euron luomiseksi (10). Toistaiseksi ei ole tehty päätöstä digitaalisen euron käyttöönotosta ja sen mahdollisista ominaispiirteistä. Digitaalisen euron käyttöönoton myötä sekä kotitalouksien että yritysten maksu- ja selvitystoimet saattaisivat hoitua nopeammin, tehokkaammin ja edullisemmin, mutta esimerkiksi selvitystoimiin kohdistuvat vaikutukset olisi otettava huomioon. Tässä yhteydessä voitaisiin myös odottaa, että asialla on vaikutusta euron kansainvälisen aseman vahvistamista koskevaan strategiaan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti julkisen talouden hallintaa (ohjausta) koskevien julkisten kuulemisten aloittamiseen ja tukee niitä. Tässä yhteydessä keskitytään a) julkisen talouden vakauttamisprosessin ajoitukseen, b) epidemian seurausten ratkaisemiseen liittyviä pitkän aikavälin toimenpiteitä koskevien sääntöjen määrittelyyn sekä erityisesti vihreään ja digitaaliseen talouteen liittyviin investointeihin ja c) finanssipoliittisten sääntöjen yksinkertaistamiseen. ETSK muistuttaa talouden ohjausjärjestelmää ja erityisesti finanssipoliittisia sääntöjä käsittelevistä lausunnoistaan. Tuoreimmassa niistä (11) komitea kehottaa ottamaan käyttöön julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön yhdessä menosäännön kanssa ja toteaa, että niin jäsenvaltioiden parlamenteille kuin Euroopan parlamentillekin on annettava näkyvä rooli tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä. Lisäksi komitea kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan laajemmin mukaan talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon sekä jäsenvaltio- että EU-tasolla ja laatimaan suuntaviivat siirtymäkaudelle, jonka aikana liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei pitäisi käynnistää. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lähestymistapaan nykyisen epäsuotuisan energiahintojen kehityksen suhteen. Tämä koskee myös ehdotettuja lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteitä. Koska energiahintoja on vaikea ennakoida, komitea kehottaa toteuttamaan konkreettisia koko järjestelmää koskevia toimenpiteitä, joilla lievennetään ulkoisesta ympäristöstä lähtöisin olevia odottamattomia järjestelmähäiriöitä ja luodaan näin edellytykset sille, että kaikkien euroalueen asukkaiden elämä on kestävällä, vakaalla, häiriönsietokykyisellä ja sosiaalisesti oikeudenmukaisella pohjalla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK arvostaa suuresti julkisen keskustelun käynnistämistä Euroopan komission esittämistä tulevista finanssipolitiikan säännöistä. Tämä pitkään odotettu aloite voisi johtaa sellaisten yksinkertaisten ja helposti valvottavien sääntöjen luomiseen, jotka ovat ajankohtaisen tilanteen tasalla kuluvan vuosisadan kolmannen vuosikymmenen alkaessa. Lisäksi ETSK huomauttaa, että fiskaaliunionin asteittainen loppuun saattaminen liittyy myös julkisen talouden hallintajärjestelmän koko rakenteen luomiseen, ”finanssiministerin” toimen perustaminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK seuraa ilmastonmuutokseen liittyvää kehitystä hyvin huolestuneena ja suhtautuu tähän liittyen myönteisesti 55-valmiuspaketin, muun muassa EU:n ilmastotavoitesuunnitelman, hyväksymiseen. Komitea katsoo, että on ratkaisevan tärkeää hyväksyä ja panna täytäntöön toimenpiteitä erilaisten ilmastokriisin torjunnassa yleisesti omaksuttujen ja hyväksyttyjen standardien asettamiseksi. Koska vaihtoehdot ja aika ilmastonmuutoksen torjumiseksi alkavat käydä vähiin, ETSK kehottaa ryhtymään kaikkiin kiireellisiin ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin. Lisäksi ilmastonmuutoksen yhteydessä on tarpeen analysoida makrotalouden kehitykseen kohdistuvia vaikutuksia ja kehityksen seurauksia esimerkiksi raha- ja finanssipolitiikan sekä rahoitusvakauden ja yhteiskunnallisen vakauden osalta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK korostaa tarvetta saada rahoitusunioni toteutettua. Pankkiunionin rakenteen asteittaisesta luomisesta huolimatta (12) sen valmiiksi saattamiseksi on vielä tehtävä kaikki mahdollinen (13). Lisäksi komitea korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden pääomamarkkinoiden on toimittava tehokkaasti. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä kohti pääomamarkkinaunionin syventämistä (14). (15), |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaa aggressiivisen verosuunnittelun vähentämiseen, veronkierron torjumiseen sekä tehokkaaseen ja oikeudenmukaiseen verotukseen tähtäävien politiikkojen jatkamista. Se voi johtaa eriarvoisuuden ja köyhyyden vähenemiseen yksittäisissä maissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että edettäessä kohti historiallista muutosta ja pyrittäessä huolehtimaan sen onnistumisesta on äärimmäisen tärkeää seurata järjestelmällisesti ja arvioida säännöllisesti kaikkien, erilaisten kansallisten talouspolitiikkojen puitteissa hyväksyttyjen ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja luoda tältä pohjalta suotuisat edellytykset sille, että sekä erilaisiin sisäisiin häiriöihin että ulkoisesta ympäristöstä lähtöisin oleviin odottamattomiin järjestelmähäiriöihin voidaan reagoida joustavasti. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_21_5321

1

(2)  https://www.ft.com/content/f3377da4-2ec6-4edb-b9b8-6a5af22bc2a2

2

(3)  https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/target_balances/html/index.en.html

3

(4)  https://www.imf.org/en/News/Seminars/Conferences/2021/11/17/9th-statistical-forum-measuring-climate-change

4

(5)  COM(2021) 660 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563351/2-29102021-AP-EN.pdf

6

(7)  https://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=1000004859

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

8

(9)  https://voxeu.org/article/income-inequality-eu-trends-and-policy-implications

9

(10)  https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/html/index.fi.html

10

(11)  EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp210318_1~e2126b2dec.en.html

12

(13)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 151.

13

(14)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_21_6251

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_21_6307

15

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/102

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – NAIADES III: Tulevaisuudenkestävän eurooppalaisen sisävesiliikenteen tukeminen”

(COM(2021) 324 final)

(2022/C 194/15)

| Esittelijä: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.12.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos | |
| (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 242/1/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 10.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

17.12.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

242/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea katsoo, että sisävesiliikenteellä on vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia tarjottavanaan. Tiedonannossa otetaan huomioon kyseisen liikennemuodon kehittämiseen liittyvät merkittävät ongelmat, ja ETSK kannattaa periaatteessa siinä ehdotettuja päämääriä ja tavoitteita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kun otetaan huomioon liikenteen kysynnän muutokset ja merisatamien liikevaihdon kasvusuuntaus, Euroopan osalta liikennettä on jatkuvasti mukautettava nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. ETSK kehottaa huolehtimaan siitä tukeutumalla multimodaalisuuden ja älykkäiden toimitusratkaisujen periaatteeseen, joka edellyttää eri liikennemuotojen tarjoamien etujen mahdollisimman tehokasta hyödyntämistä parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamiseksi, samalla kun lisätään turvallisuutta ja vähennetään ympäristökuormitusta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tiedonannon osalta komitea suosittelee, että ehdotetut muutokset asetetaan tärkeysjärjestykseen. ETSK katsoo, että tavoitteiden saavuttaminen on helpompaa, jos määritetään kaksi keskeistä painopistettä: 1) pitkäkestoinen prioriteetti – vesiliikenteen infrastruktuurin kehittäminen ja ylläpito sekä 2) lyhyen aikavälin prioriteetti – sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että suunnitellut muutokset eivät ole tehokkaita ilman puheena olevan liikennemuodon kehittämistä ja ylläpitoa tukevaa asianmukaista infrastruktuuria. Ellei ole toiveita navigointiolosuhteiden parantamisesta vesiväylillä, laivanomistajat eivät ota riskiä eivätkä investoi nykyaikaiseen aluskantaan eivätkä eri maiden paikallisviranomaiset ole kiinnostuneita intermodaaliterminaalien tuottamisesta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sisävesiliikenteen kehittämistä kaupungeissa koskeva lyhyen aikavälin prioriteetti vaatii toteutuakseen erityisiä edellytyksiä. Infrastruktuurin luominen sisävesiliikenteen ja henkilöliikenteen ”viimeistä kuljetusvaihetta” varten, sisävesiliikenteen matkustajaliikenteen oikeuttaminen samanlaisiin etuuksiin kuin muissa kaupunki- ja alueellisissa liikennemuodoissa, päästöttömän sisävesiliikenteen suosiminen kaupungeissa ja digitalisaatio ovat niistä tärkeimmät. Samalla on tärkeää, että sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa parantaa elämänlaatua. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | On tärkeää tarjota asianmukaiset taloudellisen tuen mekanismit. Infrastruktuurin ja innovatiivisten teknologioiden rahoitus olisi varmistettava nykyisissä ja tulevissa EU:n ohjelmissa. Tällaiset välineet ovat ratkaisevan tärkeitä, kun otetaan huomioon alan erityispiirteet, muun muassa pk-yritysten hallitseva asema. Tämä on sitäkin tähdellisempää, koska ympäristöä tukeva politiikka voi vaikuttaa alaan ja tuottaa sille joka tapauksessa tuntuvia haasteita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Laivaväen tilanteeseen liittyviin kysymyksiin on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Uudet teknologiat edellyttävät uusia taitoja. Osaamiseen ja pätevöitymiseen on investoitava. Toimettomaksi jääminen vaarantaa työntekijöiden, laivaväen ja matkustajien turvallisuuden. ETSK muistuttaakin, että jäsenvaltioiden on pantava asianmukaisesti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2397 (1) ammattipätevyyksien tunnustamisesta sisävesiliikenteen alalla. Lisäksi on parannettava työoloja ja -ehtoja, työaikasäännöt mukaan luettuina, työntekijöiden lähettämistä koskevaa asianmukaista sosiaaliturvalainsäädäntöä sekä alan työterveyttä ja -turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Alan matalien palkkojen ongelma erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa on edelleen ajankohtainen, minkä vuoksi sisävesiliikenne ei näyttäydy houkuttelevana työpaikkana. Laivaväen ikääntymistä on havaittavissa, sillä nuoret eivät ole kiinnostuneita työskentelemään alalla. Ala ei kiinnosta myöskään naisia. Tämä johtaa henkilöstövajeeseen ja rajoittaa kehitysnäkymiä. Toimialan asianmukaisen monitasoisen työmarkkinavuoropuhelun, jota viranomaiset järjestävät ja tukevat, olisi oltava keskeisessä asemassa kehitettäessä tähän aiheeseen liittyviä ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK huomauttaa myös, että monia luvattuja asioita ja suunniteltuja toimia ei ole tähän mennessä pantu täytäntöön. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että EU- ja valtio- ja paikallistason viranomaiset osallistuvat täysipainoisesti ja määrätietoisesti näiden tavoitteiden saavuttamiseen kukin omien toimivaltuuksiensa puitteissa. Tämä koskee myös rahoituslähteitä, joiden suhteen olisi otettava huomioon sekä EU:n että kansallinen rahoitus. ETSK:n on valitettavasti pettymyksekseen todettava, että investoinnit sisävesiliikenteeseen ovat vain vähäisessä määrin mukana jäsenvaltioiden esittämissä kansallisissa elpymissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Esittämässään tiedonannossa Euroopan komissio korostaa sisävesiliikenteen merkitystä vähähiilisen ja nykyaikaisen liikenteen aikaansaamisessa Euroopan unioniin. Se muistuttaa, että ympäristöystävällisemmän liikenteen aikaansaaminen on osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa: sisävesi- ja lähimeriliikennettä olisi lisättävä kuljetuksissa 25 prosenttia vuoteen 2030 ja 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tiedonannossa todetaan, että sisävesiliikenteen osuuden lisäämisessä EU:n liikennemuotojen rakenteellisessa kokonaisuudessa on edistytty epätyydyttävästi. Samalla siinä tuodaan esiin hyödyntämättömiä mahdollisuuksia sekä TEN-T-käytävien että kaupunkien ratkaisujen osalta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ehdotetaan lisätoimenpiteitä tarkasteltavana olevan liikennemuodon houkuttelevuuden lisäämiseksi. Komission mukaan on asetettava kaksi keskeistä tavoitetta: rahtikuljetusten siirtäminen entistä enemmän sisävesiväylille ja alan kurssin kääntäminen peruuttamattomasti kohti päästöttömyyttä, mitä palvelevat suuntaus entistä laajempaan digitalisaatioon sekä nykyistä ja tulevaa työvoimaa tukevat liitännäistoimenpiteet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nämä tavoitteet on määrä saavuttaa kaudeksi 2021–2027 suunniteltujen kahdeksan lippulaivahankkeen avulla. Suunnitelma sisältää infrastruktuuria (lippulaivahankkeet 1 ja 4), multimodaaliliikennettä (2 ja 5), päästöttömiä aluksia (6, 3, 8) ja laivaväkeä (lippulaivahanke 7) koskevat hankkeet. ETSK katsoo tältä osin, että kaikki lippulaivahankkeet ovat tärkeitä mutta että olisi harkittava painopisteiden asettamista asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK painottaa, että tähänastisten lausuntojensa tapaan se kannattaa aloitteita sisävesiliikenteen alan vahvistamiseksi ja pitää sitä yhtenä kestävyysperiaatteiden mukaisimmista liikennemuodoista, joilla on vielä hyödyntämätöntä potentiaalia tarjottavanaan. Valitettavasti tiedot osoittavat, että covid-19-kriisi on vaikuttanut kielteisesti sisävesiliikenteeseen muiden liikennemuotojen tavoin (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kun otetaan huomioon liikenteen kysynnän muutokset ja merisatamien liikevaihdon kasvusuuntaus, Euroopan osalta liikennettä on jatkuvasti mukautettava nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. Kun muistetaan tarve vähentää ympäristökuormitusta ja varmistaa turvallisuus, on tärkeää vähentää maantieliikenteen aiheuttamia ruuhkia. ETSK kehottaa huolehtimaan siitä tukeutumalla multimodaalisuuden periaatteeseen, joka edellyttää eri liikennemuotojen tarjoamien etujen mahdollisimman tehokasta hyödyntämistä parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamiseksi. On myös tärkeää hyödyntää älykkäisiin toimitusratkaisuihin liittyviä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK esittää, että ehdotetut muutokset asetetaan tärkeysjärjestykseen. Tavoitteiden saavuttaminen olisi helpompaa, jos määritettäisiin kaksi keskeistä painopistettä:






  i. | pitkäkestoinen prioriteetti: sisävesiliikenteen infrastruktuurin kehittäminen ja ylläpitäminen siten, että luodaan kestävä pohja sisävesiliikenteen kehittämiselle ja vahvistetaan sen kilpailukykyä |
| --- | --- | --- |

3.3

i.

pitkäkestoinen prioriteetti: sisävesiliikenteen infrastruktuurin kehittäminen ja ylläpitäminen siten, että luodaan kestävä pohja sisävesiliikenteen kehittämiselle ja vahvistetaan sen kilpailukykyä

| ii. | lyhyen aikavälin prioriteetti: sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa. |
| --- | --- |

ii.

lyhyen aikavälin prioriteetti: sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa.

| 3.4 | ETSK katsoo, että suunnitellut toimet eivät ole tehokkaita ilman puheena olevan liikennemuodon kehittämistä ja ylläpitoa tukevaa asianmukaista infrastruktuuria. Luonnonolosuhteiden lisäksi sisävesiliikenteen alan kehityksen määräävä tekijä kussakin maassa on infrastruktuuri. Ellei ole ainakin toiveita navigointiolosuhteiden parantamisesta vesiväylillä, laivanomistajat eivät ota riskiä eivätkä investoi nykyaikaiseen aluskantaan eivätkä eri maiden paikallisviranomaiset ole kiinnostuneita intermodaaliterminaalien tuottamisesta. Kaikki muut sisävesiliikenteeseen liittyvät toimet ovat alisteisia tälle prioriteetille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Henkilö- ja rahtiliikenteen kehittämistä kaupungeissa koskeva lyhyen aikavälin prioriteetti vaatii toteutuakseen erityisiä edellytyksiä. Infrastruktuurin luominen sisävesiliikenteen ja henkilöliikenteen ”viimeistä kuljetusvaihetta” varten, sisävesiliikenteen matkustajaliikenteen oikeuttaminen samanlaisiin etuuksiin kuin muissa kaupunki- ja alueellisissa liikennemuodoissa, päästöttömän sisävesiliikenteen suosiminen kaupungeissa ja digitalisaatio ovat niistä tärkeimmät. Lisäksi on tärkeää, että sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa parantaa elämänlaatua esimerkiksi leikkaamalla ruuhkia, pienentämällä onnettomuusriskiä sekä vähentämällä ilmansaasteita ja melua. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | On myös tärkeää tarjota asianmukaiset taloudellisen tuen mekanismit. Alan rakenne, jossa vallitsevina ovat ennen kaikkea pk-yritykset, heikentää mahdollisuuksia saada rahoitusta. Infrastruktuuriin ja innovatiivisiin teknologioihin tehtävien investointien taloudellinen tuki olisi varmistettava nykyisissä ja tulevissa EU:n ohjelmissa. Olisi myös harkittava toimialan verotukseen liittyviä ratkaisuja. Tällaiset välineet ovat olennaisen tärkeitä, kun otetaan huomioon aluskannan pitkä käyttöikä ja niin ollen toimialan pitkän aikavälin suunnittelu. Tämä on sitäkin tähdellisempää, koska ympäristöä tukeva politiikka voi vaikuttaa alaan ja tuottaa sille joka tapauksessa tuntuvia haasteita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että konkreettisten toimien lisäksi tarvitaan unionin, jäsenvaltiotason ja paikallisten viranomaisten asianmukaista aktiivisuutta ja päättäväisyyttä näiden toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden on laadittava selkeästi muotoiltu toimintapolitiikka sisävesiliikenteen kehittämisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden rooli ja sitoutuminen kulloistenkin toimien ja tavoitteiden toteuttamisessa on ratkaisevan tärkeää. Jäsenvaltioiden osallistuminen investointeihin on erityinen osoitus täydestä sitoutumisesta. ETSK kehottaakin täydentämään EU:n myöntämää rahoitusta kansallisilla resursseilla sisävesiliikenteen alan tukemiseksi ottaen huomioon yhtäältä EU:n ja toisaalta jäsenvaltioiden toimivaltuudet. ETSK:n on valitettavasti pettymyksekseen todettava, että investoinnit sisävesiliikenteeseen ovat vain vähäisessä määrin mukana jäsenvaltioiden esittämissä kansallisissa elpymissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

3.8

Erityistä

| 3.9 | Kuten edellä todetaan, infrastruktuurin kehittäminen on keskeinen tekijä sisävesiliikenteen kehittämisen onnistumisen kannalta. Tiedonannossa todetaan tämä ongelma ja kiinnitetään huomiota Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T). On kuitenkin syytä muistaa, että 1) kaikki suuret EU:n vesiväylät, joilla on merkittävää potentiaalia, eivät sisälly TEN-T-verkkoon; 2) tietyt väylät, jotka eivät tällä hetkellä täytä TEN-T-ydinverkon vaatimuksia, voivat muodostaa merkittävän linkin multimodaalisiin yhteyksiin liikennekäytävien varrella; 3) tietyillä Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuulumattomilla vesiväylien osuuksilla voitaisiin kehitystyön tuloksena poistaa ongelmakohtia liikennekäytäviin kytkeytyvien merisatamien sisämaayhteyksistä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tämän pitkäkestoisen tavoitteen toteuttaminen edellyttää organisatoristen ja taloudellisten edellytysten luomista vesiväylien infrastruktuurin kehittämisen tukemiseksi. Ensimmäisenä askeleena on tarpeen koordinoida TEN-T-vesiväyläverkkoa tärkeimmistä kansainvälisesti merkittävistä sisävesiväylistä tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (YK:n Euroopan talouskomissio UNECE) kanssa ja tarkistaa TEN-T-verkkoa sisällyttämällä siihen mainitun sopimuksen mukaiset potentiaaliltaan suuret vesiväylät, jotka voivat muodostaa tärkeän elementin liikennekäytävän kansainvälisissä intermodaalisissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Lisäksi olisi luotava enemmän mahdollisuuksia tukea sisävesiliikenteen kehittämisen rahoittamista. Tämä ei koske ainoastaan vesiväyliä, joita käytetään jo hyvällä menestyksellä tavaraliikenteessä TEN-T-verkon puitteissa, vaan myös niitä vesiväyliä, joilla ei tällä hetkellä ole suurta merkitystä ja jotka eivät kuulu TEN-T-verkkoon (4). Sisävesiväylät eivät palvele pelkästään liikennettä, ja niitä onkin hallinnoitava kokonaisvaltaisesti. Vesiväylien kaikkien toimintojen ottaminen kehittämisprosessissa huomioon merkitsee pidemmän aikajakson varaamista infrastruktuuri-investointien suunnitteluun ja toteutukseen ja investointikustannusten kasvattamista. TEN-T-verkon tarkistamisen ohella ratkaisuna voisikin olla nimenomaisen rahaston perustaminen tukemaan sellaisten vesiväylien kehittämistä, jotka eivät kuulu TEN-T-verkkoon. Ilman erityistukea vesiväylien kehittäminen eri puolilla EU:ta tulee olemaan epätasaista ja rajoittumaan monissa tapauksissa pienimuotoisiin nykyaikaistamisinvestointeihin, jotka eivät tarjoa kestävää perustaa tämän liikennemuodon kehittämiselle. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | On erityisen tärkeää korostaa, että kaikkien puheena olevaan toimialaan liittyvien instituutioiden toimintaa on koordinoitava. ETSK huomauttaa, että kun tiedonannossa viitataan hallintotapaan, sisävesiliikenteen alan kannalta tärkeimpiin hallintorakenteisiin lasketaan kuuluvaksi muun muassa YK:n Euroopan talouskomissio UNECE. Kuitenkin viitattaessa toimijoihin, joiden kanssa Euroopan komissio tekee yhteistyötä, tätä instituutiota ei mainita. ETSK katsoo, että Euroopan komission, UNECE:n ja muiden sidosryhmien välinen yhteistyö on välttämätöntä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Toimiin, joilla vahvistetaan sisävesiliikenteen roolia kaupunkiliikenteessä, olisi kuuluttava kyseisen liikennemuodon integroiminen huoltojärjestelmään, jolloin infrastruktuuritarpeet ja -kustannukset eivät ole merkittäviä, sillä ne koskevat pääasiassa paikkakohtaista infrastruktuuria. Lisäksi sisävesiliikenne olisi aiheellista kytkeä mahdollisuuksien mukaan julkisen kaupunkiliikenteen järjestelmään. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kaupunkien julkisen tieliikenteen etuusjärjestelmä heikentää sisävesien henkilöliikenteen vetovoimaa hintavertailussa ja että sen vuoksi on tarpeen varmistaa tasapuoliset kilpailuedellytykset. Tässä tapauksessa paikallisviranomaisten osallisuus on erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK korostaa, että kaupunkien matkustaja- ja rahtiliikenne ei edellytä korkeatasoisia vesiväyliä, joten alusliikenteen kehittämiseen tarvittavat infrastruktuuri-investoinnit ovat pienimuotoisia. Tarvetta on paikkakohtaisille infrastruktuureille – satamalaiturit ja uudelleenlastausasemat – ja infrastruktuurille uusiutuvista lähteistä peräisin olevien polttoaineiden käyttämiseksi nykyaikaisissa päästöttömissä aluksissa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK katsoo myös, että sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa olisi erinomainen kannustin jolla vauhdittaa uusien ratkaisujen testausta, mukaan lukien päästöttömiin energialähteisiin liittyvät ratkaisut, sillä tällainen sisävesiliikenteen kehitys edellyttää pienempiä alusyksiköitä, joiden infrastruktuurivaatimukset ovat määrältään vähäisemmät. Investointeja varten tarvitaan kuitenkin myönteisiä kannustimia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Komission tiedonannossa kuvataan hyvin osuvasti digitalisoinnin ongelmia ja alan suuntauksia. Se käsittää ainoastaan viittauksen matkailua palvelevien sisävesiväylien verkostoon (European Recreational Inland Navigation Network, AGNP). Vesitse tapahtuvan matkailun dynaaminen kehitys edellyttää virkistystarkoituksia ajatellen merkittävien vesiväylien navigointiolosuhteita koskevan tietojärjestelmän perustamista. Tällaisia järjestelmiä on perustettu eri maissa. Olisi hyödyllistä ehdottaa näiden toimien koordinointia tai yhteisten normien asettamista tältä osin. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK huomauttaa, että uusien energialähteiden käyttö sisävesiliikenteessä sekä uusien teknologioiden, myös digitaalisten teknologioiden, hyödyntäminen vaikuttavat laivaväen tilanteeseen. Osaamiseen ja pätevöitymiseen on investoitava. Toimettomaksi jääminen vaarantaa laivaväen ja matkustajien turvallisuuden. ETSK muistuttaakin, että jäsenvaltioiden on pantava asianmukaisesti täytäntöön direktiivi (EU) 2017/2397 ammattipätevyyksien tunnustamisesta sisävesiliikenteen alalla 17. tammikuuta 2022 mennessä. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Työllisyyden osalta ETSK on laajalti samaa mieltä komission päätelmistä ja ehdotuksista. Huomion kiinnittäminen kysymykseen yrityksen omistajan / toiminnanharjoittajan ja työntekijän oikeuksien välisen aidon yhteyden ongelmallisuudesta lienee tervetullutta. Komitea katsoo, että oikeudellista kehystä tällä aihealueella on tarkasteltava huolellisesti uudelleen. Komission direktiivissä 2014/112/EU (5) vahvistettujen työaikasääntöjen tehokas täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Lisäksi on tärkeää ottaa käyttöön työntekijöiden lähettämistä koskeva asianmukainen sosiaaliturvalainsäädäntö sekä huolehtia ja varmistua täytäntöönpanoprosessin yhteydessä siitä, että sisävesiliikenteen aluksilla huolehditaan työterveydestä ja -turvallisuudesta riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Myös alan matala palkkataso on edelleen ongelma. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että toimialalla vallitsee merkittävä palkkaero Länsi-Euroopan ja Keski- ja Itä-Euroopan välillä. Tämä johtaa työvoiman siirtymiseen länteen ja henkilöstöpulaan Keski- ja Itä-Euroopassa. Rekrytointivaikeuksia on kuitenkin havaittavissa kaikkialla Euroopassa. Tähän vaikuttaa myös laivaväen ikääntyminen. Sisävesiliikenteen aluksilla työskentely ei houkuttele nuoria. Ala ei myöskään kiinnosta naisia. Lisäksi laivanomistajat etsivät yhä enemmän erikoistunutta henkilöstöä, jota ei ole helppo löytää työmarkkinoilta (6). Kaikki nämä kysymykset edellyttävät asianmukaisia toimia niin EU:n kuin jäsenvaltioiden toimivalta huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK arvostaa sitä, että komission tiedonannossa kiinnitetään huomiota alan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mekanismeihin. Komitea korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tarjoamia merkittäviä mahdollisuuksia erityisesti niiden suurien taloudellisten ongelmien ja isojen rakenteellisten muutosten aikana, jotka liittyvät digitalisaatioon ja vihreään talouteen siirtymiseen. Kuten satamien työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävän eurooppalaisen alakohtaisen neuvottelukomitean (sectoral social dialogue committee, SSDC) sisävesiliikennettä koskeva työskentely osoittaa, työmarkkinaosapuolet tiedostavat alan haasteet. Tarvitaan riittävää tukea työmarkkinaosapuolille eri tasoilla, jotta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tarjoamat mahdollisuudet kyetään hyödyntämään tarkkaan. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan asiaan kaikilta osin ja tukemaan osapuolia tasavertaisesti niiden sitä pyytäessä. |
| --- | --- |

3.20

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2397, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ammattipätevyyksien tunnustamisesta sisävesiliikenteen alalla sekä neuvoston direktiivien 91/672/ETY ja 96/50/EY kumoamisesta (EUVL L 345, 27.12.2017, s. 53).

1

(2)  Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle (COM(2020) 789 final).

2

(3)  Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK), Market Insight, Inland Navigation in Europe, April 2021 (Markkinakatsaus sisävesiliikenteeseen Euroopassa, huhtikuu 2021).

3

(4)  Euroopan komissio, Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures, Final Report, 2020 (Meri- ja sisämaasatamien ja sisävesiväylien potentiaalin ja asiaankuuluvien politiikkatoimien arviointi, teollisuuspoliittiset toimenpiteet mukaan luettuina, loppuraportti, 2020).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2014/112/EU, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen työajan järjestämistä koskevien seikkojen sääntelystä sisävesiliikenteessä Euroopan sisävesiliikenneliiton (EBU), Euroopan laivurijärjestön (ESO) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) välillä tehdyn eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanosta (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 86).

5

(6)  Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK), The European Inland Navigation Sector, Labour Market, 2021 (Euroopan sisävesiliikenneala – työmarkkinat, 2021).

6

---

| 12.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/107

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2020/1429 muuttamisesta rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimistä koskevien väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen viiteajanjakson keston osalta”

(COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD))

(2022/C 194/16)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.1.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.1.2022 |
| Täysistunnon nro | 566 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/1/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.1.2022

Euroopan unionin neuvosto, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

19.1.2022

Täysistunnon nro

566

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/1/1

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 19.–20. tammikuuta 2022 pitämässään 566. täysistunnossa (tammikuun 19. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 229 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 19. tammikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---