# Eiropas Savienības C 170/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 25. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 170

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 25. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2022/C 170/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2022/C 170/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 170/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  ) | 7 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 170/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 170/03 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 22. aprīlis | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 170/03

Euro maiņas kurss — 2022. gada 22. aprīlis

8

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 170/04 | Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību – Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums | 9 |
| 2022/C 170/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 170/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  ) | 11 |
| 2022/C 170/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 170/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10682 – VALEO / VSEA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 14 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 170/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 15 |
| 2022/C 170/10 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 21 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 170/04

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību – Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

9

2022/C 170/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

10

2022/C 170/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10578 – CVC / EKATERRA) (
  1
  )

CVC / EKATERRA

1

11

2022/C 170/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

SELFINVEST

LLG

SELECTED CAR GROUP JV

1

12

2022/C 170/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10682 – VALEO / VSEA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

VALEO / VSEA

1

14

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 170/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

15

2022/C 170/10

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Sports un fiziskā aktivitāte kā daudzsološi ietekmes līdzekļi uzvedības pārveidei par labu ilgtspējīgai attīstībai”

(2022/C 170/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATZĪMĒJOT ŠĀDUS ELEMENTUS:

| 1. | Arvien vairāk tiek atzīts, ka sporta un fizisko aktivitāšu praktizēšana un loma ir svarīga, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Starptautiskā un zinātniskā kopiena ir uzkrājusi izpratni un integrējusi sporta un fizisko aktivitāšu iespējamos ieguvumus un pozitīvo ārējo ietekmi, kā arī sporta pasākumu organizēšanu dažādās jomās (2) (3) indivīdu fiziskās un garīgās veselības un labjutības uzlabošana, ekonomiskie ieguvumi, izglītība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un jauniešiem, taisnīgāku, mierīgāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un atvērtāku sabiedrību parādīšanās, personu ar invaliditāti un ierobežotām iespējām pakļautu cilvēku iekļaušana, kā arī mācīšanās par iecietību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klimata pārmaiņas un citi vides apdraudējumi var negatīvi ietekmēt sporta nodarbības un ieinteresētās personas sportā (4), jo īpaši, ietekmējot praktizējošo veselību. Pienācīgām sporta nodarbībām ir vajadzīga veselīga vide, kurā praktizēt, bet pašreizējie klimatiskie un vides apstākļi kļūst mazāk labvēlīgi vairākām sporta nodarbībām un fiziskajām aktivitātēm. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Klimata pārmaiņu sekas, piemēram, temperatūras paaugstināšanās, gari sausuma periodi un intensīvāki plūdi, arvien vairāk ierobežo sporta nodarbībām pieejamo telpu un laiku, tādējādi radot lielus traucējumus globālās sporta ekosistēmas darbībā un organizācijā, jo īpaši āra ziemas sporta un dažu ūdens aktivitāšu jomā (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tāpat kā citas cilvēka darbības, atsevišķi sporta aspekti un sporta pasākumu organizēšana var veicināt vides degradāciju un klimata pārmaiņas, tieši vai netieši radot siltumnīcefekta gāzu emisijas un veicinot kaitējuma nodarīšanu dažādā dabiskā vidē, kur tiek piekopts sports, jo īpaši jūras, meža un kalnu vidē. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Daži sporta aspekti var būt siltumnīcefekta gāzu emisiju avots, un tiem var būt arī negatīva ietekme uz vidi: sporta tūrisms, neilgtspējīga sporta aprīkojuma vai atvasinātu preču un pakalpojumu ražošana un patēriņš, mikroplastmasas izplatīšana, sporta objekti ar lielu resursu (jo īpaši enerģijas un ūdens) patēriņu, arvien lielāks skaits sporta pasākumu visos līmeņos (tostarp treniņi, lielas delegācijas un īpašas pagaidu infrastruktūras izveide), kā arī brīvas sporta nodarbības dabiskā vidē. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Olimpisko un paralimpisko spēļu atgriešanās Eiropā, Parīzes 2024. gada olimpiādes rīcības komitejas apņemšanās vides un oglekļa neitralitātes jomā, kā arī saistības, ko uzņēmušies 2024. gada Eiropas futbola čempionāta rīkotāji Vācijā, var mudināt visas ieinteresētās personas apņemties ilgtspējīgi veidot materiālo un nemateriālo mantojumu, lai veicinātu 3., 4., 5., 6., 7., 8., 11., 12., 13. un 17. ilgtspējīgas attīstības mērķi visos līmeņos un visās teritorijās. |
| --- | --- |

7.

APSVEROT ŠĀDUS PUNKTUS:

| 8. | Sports kā svarīgs neformālās un ikdienējās mācīšanās nodrošinātājs ir lielisks veids, kā demonstrēt priekšzīmīgu uzvedību un līdz ar to izplatīt sociālo atbildību, ļaujot iesaistīt visus, jo īpaši jauniešus (6) kā pārmaiņu dalībniekus. Tam ir arī komunikācijas funkcija, lai iedzīvotājus informētu par to, cik svarīgi ir saglabāt ekosistēmas, saskaņoti un ilgtspējīgi izmantot dabas resursus un mīkstināt klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēšana sportā varētu ieinteresēt cilvēkus pievienoties sportam un turpināt praktizēt to, jo īpaši jauniešus, jo daudzi no viņiem var izrādīt īpašu interesi un iesaistīšanos šajos jautājumos (7). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Augstākā līmeņa sportistu popularitāte, viņu pieaugošā informētība par klimata ārkārtas situāciju un viņu iesaistīšanās un iestāšanās par klimata jautājumiem var būt ļoti efektīva, lai veicinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu integrāciju sportā. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Eiropas Savienība un tās dalībvalstis var rādīt piemēru, rīkojot vai kopīgi rīkojot ilgtspējīgus liela mēroga sporta pasākumus (8), kuros ņemtas vērā ekoloģiskās, sociālās, ekonomiskās un pilsoniskās atbildības prasības, tostarp apritīgums, plastmasas vai ūdens izmantošana, oglekļa pēda, laba pārvaldība, cilvēktiesības, uzticamība un godīga spēle. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Organizējot sporta pasākumus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš lielākai iedzīvotāju informētībai attiecībā uz ietekmi uz ekonomiku un vidi, radīto tiešo vai netiešo ietekmi, kā arī cilvēktiesību aizsardzību. Tas var pozitīvi ietekmēt sabiedrības atbalstu pasākumu rīkošanai. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Covid-19 pandēmija ir palielinājusi interesi par sporta aktivitātēm mājās, individuālām un brīvām aktivitātēm ārpus telpām un aktīvu mobilitāti. Šīs tendences atspoguļo pieaugošo vajadzību pēc dabas (9), neorganizētām sporta aktivitātēm un pieejamām vietām pilsētās (10). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fiziskās aktivitātes un sports, jo īpaši tie, kas notiek ārpus telpām vai dabiskā vidē (piemēram, mežos, kalnos, okeānos, upēs un ezeros), var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju videspratību, kā arī vairot izpratni par nepieciešamību aizsargāt vidi un mīkstināt klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Erasmus+ sporta programma atbalsta zināšanu un paraugprakses apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12., 13. un 17. ilgtspējīgas attīstības mērķi. Šo labo praksi var ņemt vērā, organizējot sporta aktivitātes un pasākumus. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sports var veicināt ekonomikas izaugsmi un sniegt pievienoto vērtību ekonomikas nozarei. |
| --- | --- |

16.

AKCENTĒJOT ŠĀDUS ELEMENTUS:

| 17. | Ir svarīgi līdz minimumam samazināt visu veidu sporta aktivitāšu negatīvo ietekmi uz biodaudzveidību, vidi un pašreizējā klimata pārmaiņu procesa dinamiku. Ir svarīgi, lai visas ieinteresētās personas – no publiskām un privātām struktūrām līdz iedzīvotājiem – būtu informētas par savu individuālo un kolektīvo atbildību, kā arī par savu darbību sekām sporta praktizēšanā vai organizēšanā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ir svarīgi nodrošināt, ka sporta nozare dod ieguldījumu Eiropas Savienības klimata un vides mērķu sasniegšanā, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā. Lai to panāktu, ir vajadzīgs dažāda veida atbalsts, lai sporta nozare varētu pāriet uz atbildīgāku praksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Lai veidotu iekļaujošu, veselīgu sabiedrību, ir būtiski ļaut ikvienam regulāri nodarboties ar sportu un fiziskām aktivitātēm veselīgā un drošā vidē neatkarīgi no vecuma, dzimuma, garīgā un fiziskā stāvokļa, sociālekonomiskās izcelsmes vai ģeogrāfiskās izcelsmes. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ir svarīgi ņemt vērā tādus jautājumus kā laba pārvaldība sportā, godprātība, vienlīdzīga piekļuve sportam, cilvēktiesību ievērošana, uzticamība, taisnīgums un ilgtspēja. Tas būtu jādara visos līmeņos, piemēram, klubiem, līgām, valstu un starptautiskajām federācijām, nevalstiskām organizācijām, ekonomikas dalībniekiem, liela mēroga sporta pasākumu organizētājiem, uzņēmumiem vai medijiem. |
| --- | --- |

20.

AICINA DALĪBVALSTIS

| 21. | Saskaņot un koordinēt sabiedrisko politiku un stratēģijas, kas aptver sportu, ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ar tiem saistītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Nodrošināt iedzīvotājiem piekļuvi drošām, iekļaujošām un ilgtspējīgām sporta nodarbībām un pasākumiem atbilstoši viņu vajadzībām, piemēram, izmantojot videi draudzīgus vietējos sporta objektus, kam var piekļūt ar aktīvas mobilitātes infrastruktūras palīdzību. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Izpētīt veidus, kā nodrošināt attiecīgās valsts iestādes ar rīkiem, ar kuriem novērot klimata pārmaiņu ietekmi uz sportu, lai izstrādātu stratēģijas to sporta ekosistēmu prognozēšanai, pielāgošanai un atbalstam, kuras klimata pārmaiņas ilgtermiņā ietekmēs visvairāk, piemēram, cenšoties pāriet uz noturīgāku un atbildīgāku praksi un iesaistoties dialogā ar sporta kustību, lai uzlabotu piemērotākus grafikus. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pārliecināties, ka liela mēroga sporta pasākumu organizatori veic ietekmes uz vidi un oglekļa ietekmes novērtējumus, un mudināt viņus novērtēt, kā viņu pasākumi palīdz sasniegt 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12. un 13. ilgtspējīgas attīstības mērķi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sadarboties ar liela mēroga sporta pasākumu organizatoriem, lai izveidotu mīkstināšanas mehānismus kaitīgajai viņu pasākumu ietekmei uz vidi, kas būtu piemēroti nodarītajam kaitējumam, un lai panāktu oglekļneitralitāti. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Mudināt sporta organizācijas un izglītības iestādes attiecīgā gadījumā savās mācību programmās, kas paredzētas pedagogiem, sporta personālam, sportistiem un sporta objektu vadītājiem, iekļaut jautājumus un darbības, kas saistītas ar ekoloģisko pāreju un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Uzturēt pieaugošas investīcijas inovācijā un pētniecībā, lai atbalstītu un veicinātu pāreju uz zaļākām un ilgtspējīgākām fiziskajām aktivitātēm un sporta nodarbībām. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Censties iekļaut vides kritērijus un saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem publiskā finansējuma un atbalsta novērtēšanas procesā, sporta pasākumu organizēšanā visos līmeņos, sporta aktivitātēs, kā arī sporta objektu būvniecībā, renovācijā, uzturēšanā un izmantošanā. Veicināt šādu kritēriju iekļaušanu šo aktivitāšu izvērtēšanā. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Slēdzot līgumus ar ekonomiskajiem partneriem liela mēroga sporta pasākumu organizēšanā, sporta objektu būvniecībā, renovācijā un uzturēšanā vai sporta aprīkojuma ražošanā, stiprināt korporatīvās sociālās atbildības (11) kritēriju integrāciju un svērumu līgumos. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Attiecīgā gadījumā veicināt ES fondu, tostarp kohēzijas fondu (ERAF, ESF+), ANM, Erasmus+ vai programmas LIFE, izmantošanu, lai izstrādātu iniciatīvas, kas sekmē zaļas un ilgtspējīgas fiziskās aktivitātes un sporta nodarbības, un iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt saskaņotību ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Noteikt par prioritāti vai veicināt viedu un zaļu pilsētu attīstību ar ekoloģiski atbildīgu infrastruktūru un atbilstošu pilsētplānošanu saskaņā ar iniciatīvas “Jaunais Eiropas Bauhaus” garu, lai tādējādi piedāvātu vairāk uz cilvēku vērstu dzīves vidi, kurā iedzīvotājiem ir piekļuve ilgtspējīgiem sporta objektiem un kurā viņi var piekopt veselīgāku, aktīvāku un videi draudzīgāku dzīvesveidu. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Izmantot diplomātiskos tīklus, lai veicinātu vienotu Eiropas pieeju nolūkā uzlabot ilgtspējīgas attīstības mērķu apsvēršanu un integrēšanu sportā Eiropas Savienībā, kā arī to ārējās darbībās un attīstības palīdzības programmās. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Apsvērt iespēju brīvprātīgi izraudzīties zaļā sporta vēstniekus, kuru uzdevums būtu palīdzēt turpmāk sportā integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Veicināt partnerības starp sporta nozari, formālo izglītību, neformālo un ikdienējo mācīšanos, sociāli izglītojošiem pasākumiem, jaunatnes organizācijām un privāto sektoru, lai izstrādātu transversālus, koordinētus un papildinošus veidus, kā palielināt informētību un veicināt zināšanas par vides un klimata pārmaiņu jautājumiem. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Veicināt energoefektivitāti un aprites ekonomiku visu sporta objektu būvniecībā, renovācijā, uzturēšanā un izmantošanā. |
| --- | --- |

35.

AICINA EIROPAS KOMISIJU

| 36. | Nodrošināt, ka darbs, ko veic ekspertu grupa zaļā sporta jautājumos, ir vērsts uz kopīgu standartu izstrādi Eiropas Savienības līmenī, nosakot kritērijus un mērķus zaļu un ilgtspējīgu fizisko aktivitāšu un sporta nodarbību rīkošanai. Veicināt šos kritērijus un mērķus, kad dalībvalstis izstrādā valsts politiku sporta jomā. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ekspertu grupas zaļā sporta jautājumos darba ietvaros turpināt vākt attiecīgus pierādījumus un labas prakses piemērus par to, kā sports var mazināt savu ietekmi uz vidi un palīdzēt klimata pārmaiņu mazināšanā. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Iekļaut ilgtspējīgas attīstības jautājumus diskusijās par galvenajām Eiropas sporta modeļa iezīmēm. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Veicināt Eiropas Savienības līdzekļu izmantošanu, lai veicinātu sporta objektu būvniecību un renovāciju nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, oglekļa pēdu un enerģijas patēriņu, kā arī klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi uz sporta nodarbībām. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Pievērst lielāku uzmanību sporta jautājumam ES līmenī izstrādātajā sabiedriskajā politikā un jo īpaši vides politikā un iniciatīvās. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Turpināt izvērtēt vidi saudzējošu projektu izstrādi un zaļināšanas prakses iekļaušanu, kad tiek izvērtētas un piešķirtas Erasmus+ dotācijas sporta jomā, kā norādīts programmas Erasmus+ vadlīnijās. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Nodrošināt un veicināt iespēju izstrādāt projektus zaļā sporta un zaļo prasmju jomā Erasmus+ sporta programmā. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Veicināt apmaiņu starp dalībvalstīm ar zināšanām un paraugpraksi zaļā sporta jomā, kā izklāstīts Eiropas Savienības sporta darba plānā 2021.–2024. gadam. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Veicināt apmaiņu ar paraugpraksi starp dalībniekiem, kuri ir apņēmušies mainīt uzvedību sportā, ņemot vērā vides un sabiedrības izaicinājumus, kas mūs skar visos līmeņos, piemēram, izmantojot iniciatīvu SHARE vai HealthyLifestyle4All. |
| --- | --- |

44.

AICINA SPORTA KUSTĪBU UN CITAS ATTIECĪGĀS IEINTERESĒTĀS PERSONAS

| 45. | Saskaņot fiziskās aktivitātes, sporta nodarbības un sporta pasākumu organizēšanu ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Eiropas zaļo kursu, Parīzes klimata nolīgumu, Kazaņas rīcības plānu, Starptautisko fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta hartu un satvaru “Sports rīcībai klimata jomā”. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Izstrādājot stratēģijas un programmas, īpaši ņemt vērā tādus jautājumus kā resursu (jo īpaši ūdens, enerģijas) patēriņa samazināšana, pārtikas izšķērdēšanas novēršana, atkritumu reciklēšana un sporta aprīkojuma atkalizmantošana, bioloģiskās daudzveidības un gaisa kvalitātes saglabāšana, oglekļa pēdas mazināšana un plašākā nozīmē to, kā organizēt sportu tā, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Izskatīt iespēju iecelt īpašu personu vai struktūru, kas būtu atbildīga par vides stratēģiju un programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Rast veidus, kā veicināt izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā un palielināt sporta klubu, federāciju un citu sportā ieinteresēto personu izpratni par atbildību vides jomā un pilsonisko atbildību. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Vajadzības gadījumā iekļaut saturu par vides jautājumiem sporta jomas brīvprātīgo un speciālistu apmācības programmās. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Iedvesmot un mudināt sportistus, izmantojot pamanāmību medijos, popularitāti un uzticamību, veicināt ētiskas, zaļas un ilgtspējīgas sporta nodarbības. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Finansējuma piešķiršanā lieliem sporta pasākumiem un finansējot vai sponsorējot šādu pasākum rīkotājus, īpašu uzmanību pievērst ekoloģiskiem, sociāliem un demokrātijas jautājumiem, pārredzamībai, kā arī cilvēktiesību aizsardzībai (12). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Izstrādāt vai izmantot piemērotus instrumentus, lai novērtētu sporta aktivitāšu sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, jo īpaši lielu sporta pasākumu organizēšanā, un novērtēšanas procesā ņemt vērā šādu pasākumu sociālās sekas un ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Veicināt ilgtspējīgas un īsas piegādes ķēdes un, ja iespējams, sporta pasākumu rīkošanā, sporta objektu būvniecībā, atjaunošanā un uzturēšanā vai sporta aprīkojuma ražošanā prioritāti piešķirt vietējai ekonomikai. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Veicināt un stimulēt ētikas, demokrātijas, sociālās un vides atbildības jautājumu integrēšanu audiovizuālo sporta programmu veidošanā un sporta pasākumu pārraidēs, vienlaikus pilnībā ievērojot mediju brīvību. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Informēt partnerus, piegādātājus, sponsorus un līdzjutējus par vides prasībām, kas tiem būtu pienācīgi jāņem vērā. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Apvienoto Nāciju Organizācija, A/RES/70/1, “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemtā rezolūcija (§37).

(2)  Pasaules Veselības organizācija, Globālais rīcības plāns fizisko aktivitāšu jomā 2018.–2030. gadam.

(3)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2021. gada 1. janvāris – 2024. gada 30. jūnijs) (2020/C 419/01).

(4)  WWF, Francija, 2021. gads.

(5)  WWF, Francija, 2021. gads.

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c2c8d076-0a04-11ec-b5d3-01aa75ed71a1/language-en

(7)  https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(8)  ES ekspertu grupa sporta ekonomiskās dimensijas jautājumos “liela mēroga sporta pasākumu” definē kā pasākumu, ko rīko viena vai vairākas uzņemošās valstis, reģioni vai pilsētas un ko apmeklē dažādas starptautiskās delegācijas ar mērķi nodarboties ar vienu vai vairākiem sporta veidiem. Šādiem pasākumiem bieži ir raksturīgi nozīmīgi un ar loģistiku saistīti izaicinājumi. Nozīmīgi sporta pasākumi tiek lielā, starptautiskā mērogā atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, tie uzņem vairākus tūkstošus cilvēku, tostarp atbalstītājus, žurnālistus, tehniskās grupas un amatpersonas, un tos bieži rīko vairākas dienas pēc kārtas.

(9)  https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/abb396/pdf

(10)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0249268

(11)  https://www.unido.org/our-focus/advancing-economic-competitiveness/competitive-trade-capacities-and-corporate-responsibility/corporate-social-responsibility-market-integration/what-csr

(12)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

---

PIELIKUMS

Atsauces

Starptautiskās organizācijas

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūcija A/RES/70/1 par programmu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E (§37)

Pasaules Veselības organizācija “Globālais rīcības plāns attiecībā uz fizisko aktivitāti (2018–2030)”, http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Apvienoto Nāciju Organizācija “Parīzes nolīgums”, ADOPTION OF THE PARIS AGREEMENT – Paris Agreement text English (unfccc.int), 2015.

UNESCO“Kazaņas rīcības plāns”, Kazan Action Plan – UNESCO Digital Library, 2017.

UNESCO“Starptautiskā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta harta”, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport – UNESCO Digital Library, 2015.

Apvienoto Nāciju Organizācija (Klimata pārmaiņas) “Satvars “Sports rīcībai klimata jomā”“,UNITED NATIONS (unfccc.int), 2018.

ESAO, “Vietējās ekonomikas un nodarbinātības attīstības programma. Globāli sporta pasākumi un vietēja attīstība. Principi vietēju priekšrocību gūšanai no globāliem sporta pasākumiem.” https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Eiropas Savienības Padome

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par inovāciju sportā 2021/C 212/02.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par fizisko aktivitāti visa mūža garumā 2021/C 501 I/01.

Padomes secinājumi par jauniešu kā pārmaiņu veicinātāju iesaistes palielināšanu vides aizsardzībā (vēl jāapstiprina Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomē 2022. gada 5. aprīlī).

Eiropas Parlaments

Rezolūcija par ES sporta politiku: novērtējums un iespējamā attīstība (2021/2058(INI)), 2021. gada 23. novembris.

Kultūras un izglītības komitejas pētījuma pieprasījums “ES sporta politika: novērtējums un iespējamā attīstība”, www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf PE 652.251, 2021. gada jūnijs.

Eiropas Komisija

Komisijas paziņojums “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019) 640 final.

NVO

WWF France 2021, www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10642 – CENTRAL / SIGNA / SELFRIDGES)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 170/02)

Komisija 2022. gada 12. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10642. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10642. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 22. aprīlis

(2022/C 170/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0817 |
| JPY | Japānas jena | 138,83 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4402 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83925 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2780 |
| CHF | Šveices franks | 1,0336 |
| ISK | Islandes krona | 139,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,6255 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,320 |
| HUF | Ungārijas forints | 370,35 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6336 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9455 |
| TRY | Turcijas lira | 15,9446 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4816 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3714 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4859 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6193 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4784 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 344,04 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,8652 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,0332 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5625 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 603,47 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6784 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,721 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,724 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,0926 |
| MXN | Meksikas peso | 22,0034 |
| INR | Indijas rūpija | 82,6943 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0817

JPY

Japānas jena

138,83

DKK

Dānijas krona

7,4402

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83925

SEK

Zviedrijas krona

10,2780

CHF

Šveices franks

1,0336

ISK

Islandes krona

139,80

NOK

Norvēģijas krona

9,6255

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,320

HUF

Ungārijas forints

370,35

PLN

Polijas zlots

4,6336

RON

Rumānijas leja

4,9455

TRY

Turcijas lira

15,9446

AUD

Austrālijas dolārs

1,4816

CAD

Kanādas dolārs

1,3714

HKD

Hongkongas dolārs

8,4859

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6193

SGD

Singapūras dolārs

1,4784

KRW

Dienvidkorejas vona

1 344,04

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,8652

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,0332

HRK

Horvātijas kuna

7,5625

IDR

Indonēzijas rūpija

15 603,47

MYR

Malaizijas ringits

4,6784

PHP

Filipīnu peso

56,721

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,724

BRL

Brazīlijas reāls

5,0926

MXN

Meksikas peso

22,0034

INR

Indijas rūpija

82,6943

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/9

---

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību

Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

(2022/C 170/04)

Komisija 2021. gada 2. novembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (1) 35. pantu. Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas ir 2021. gada 4. novembris.

Šis OMV Petrom S.A. pieprasījums attiecas uz darbībām, kas saistītas ar jēlnaftas un dabasgāzes ražošanu Rumānijā.

Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā noteikts, ka “šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; tāpat direktīva neattiecas uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā”. To, vai uz darbību attiecas tieša konkurence, Direktīvas 2014/25/ES kontekstā var novērtēt, neskarot konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu.

Komisijai, sākot no iepriekš minētās darbdienas, ir 90 darbdienas, kurās pieņemt lēmumu par šo pieprasījumu. Sākotnējais termiņš bija 2022. gada 18. marts.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta ceturto daļu Komisija ar atbrīvojuma pieprasītāju piekrišanu var termiņu pagarināt. Saskaņā ar Komisijas un OMV Petrom S.A. vienošanos laikposms, kas Komisijai pieejams lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu, ar šo tiek noteikts 2022. gada 30. jūnijā.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu jaunus pieprasījumus, kuri attiecas uz tām pašām darbībām Rumānijā un kuri iesniegti, pirms beidzas saistībā ar šo pieprasījumu paredzētais termiņš, neuzskata par jaunām procedūrām un tos izskata saistībā ar šo pirmo pieprasījumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

---

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 170/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | HAL Investments B.V (“Hal”, Nīderlande), kas pieder Hal Trust grupai; |
| --- | --- |

—

HAL Investments B.V (“Hal”, Nīderlande), kas pieder Hal Trust grupai;

| — | Royal Boskalis Westminster N.V. (“mērķuzņēmums”, Nīderlande). |
| --- | --- |

—

Royal Boskalis Westminster N.V. (“mērķuzņēmums”, Nīderlande).

Hal Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār mērķuzņēmumu.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Hal ir globāla investīciju sabiedrība, kas investē dažādās nozarēs, ieskaitot jūrniecības nozari, cisternu uzglabāšanu, plašsaziņas līdzekļus, finanšu pakalpojumus, mazumtirdzniecību, biroja mēbeles, kokmateriālus un celtniecības materiālus. |
| --- | --- |

—

Hal ir globāla investīciju sabiedrība, kas investē dažādās nozarēs, ieskaitot jūrniecības nozari, cisternu uzglabāšanu, plašsaziņas līdzekļus, finanšu pakalpojumus, mazumtirdzniecību, biroja mēbeles, kokmateriālus un celtniecības materiālus.

| — | Mērķuzņēmums ir globāls jūras pakalpojumu uzņēmums, kas nodarbojas ar bagarēšanu, atkrastes iekārtām, jūras transportu, zemūdens pakalpojumiem, vilkšanu un glābšanu avārijas gadījumā, kā arī iekšzemes infrastruktūru. |
| --- | --- |

—

Mērķuzņēmums ir globāls jūras pakalpojumu uzņēmums, kas nodarbojas ar bagarēšanu, atkrastes iekārtām, jūras transportu, zemūdens pakalpojumiem, vilkšanu un glābšanu avārijas gadījumā, kā arī iekšzemes infrastruktūru.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10706 – HAL INVESTMENTS / ROYAL BOSKALIS WESTMINSTER

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/11

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10578 – CVC / EKATERRA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 170/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | CVC (Luksemburga), |
| --- | --- |

—

CVC (Luksemburga),

| — | ekaterra (Nīderlande). |
| --- | --- |

—

ekaterra (Nīderlande).

Uzņēmums CVC Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu ekaterra. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | CVC pārvalda ieguldījumu fondus un platformas. Viens no CVC fondu portfeļuzņēmumiem Zabka Polska S.A. darbojas Polijā pārtikas preču mazumtirdzniecības jomā, |
| --- | --- |

—

CVC pārvalda ieguldījumu fondus un platformas. Viens no CVC fondu portfeļuzņēmumiem Zabka Polska S.A. darbojas Polijā pārtikas preču mazumtirdzniecības jomā,

| — | ekaterra un tās meitasuzņēmumi veic ar tēju saistītu uzņēmējdarbību, kas ietver lapu tējas audzēšanu, pārstrādi un piegādi, tējas produktu pētniecību un izstrādi, izgatavošanu, ražošanu, iepakošanu, iesaiņošanu, tirgvedību, izplatīšanu un pārdošanu visā pasaulē (izņemot Unilever intereses PepsiLipton kopuzņēmumos ar Pepsico saistībā ar dzeršanai gatavu tēju). |
| --- | --- |

—

ekaterra un tās meitasuzņēmumi veic ar tēju saistītu uzņēmējdarbību, kas ietver lapu tējas audzēšanu, pārstrādi un piegādi, tējas produktu pētniecību un izstrādi, izgatavošanu, ražošanu, iepakošanu, iesaiņošanu, tirgvedību, izplatīšanu un pārdošanu visā pasaulē (izņemot Unilever intereses PepsiLipton kopuzņēmumos ar Pepsico saistībā ar dzeršanai gatavu tēju).

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10578 – CVC / EKATERRA

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/12

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 170/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Selfinvest ApS (“Selfinvest”, Dānija), ko pilnībā kontrolē Østergaard ģimene, |
| --- | --- |

—

Selfinvest ApS (“Selfinvest”, Dānija), ko pilnībā kontrolē Østergaard ģimene,

| — | LLG A/S (“LLG”, Dānija), ko pilnībā kontrolē Brunsborg ģimene, |
| --- | --- |

—

LLG A/S (“LLG”, Dānija), ko pilnībā kontrolē Brunsborg ģimene,

| — | Selected Car Group A/S (“SCG JV”, Dānija). |
| --- | --- |

—

Selected Car Group A/S (“SCG JV”, Dānija).

Selfinvest un LLG Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār SCG JV.

Koncentrācija tiek veikta, pārvedot aktīvus un iegādājoties daļas kopuzņēmumā.

2.

| — | Selfinvest ir dažādu uzņēmumu grupu pārvaldītājsabiedrība, galvenokārt darbojoties kuģniecības jomā. Selfinvest darbojas, piemēram, globālās riska pārvaldības, termināļu un stividoru pakalpojumu, kravu pārvadājumu, bunkuru, naftas un ķīmisko vielu tankkuģu un IT jomā, |
| --- | --- |

—

Selfinvest ir dažādu uzņēmumu grupu pārvaldītājsabiedrība, galvenokārt darbojoties kuģniecības jomā. Selfinvest darbojas, piemēram, globālās riska pārvaldības, termināļu un stividoru pakalpojumu, kravu pārvadājumu, bunkuru, naftas un ķīmisko vielu tankkuģu un IT jomā,

| — | LLG atrodas Brunsborg ģimenes kontrolē, un tas kontrolē dažādu uzņēmumu grupas galvenokārt mazumtirdzniecības nozarē, tostarp mēbeļu mazumtirdzniecības ķēdi JYSK, |
| --- | --- |

—

LLG atrodas Brunsborg ģimenes kontrolē, un tas kontrolē dažādu uzņēmumu grupas galvenokārt mazumtirdzniecības nozarē, tostarp mēbeļu mazumtirdzniecības ķēdi JYSK,

3.

SCG JV veiks esošās Selfinvest un LLG līzinga darbības, kas galvenokārt attiecas uz luksusa segmenta vieglo automobiļu un furgonu līzingu. Turklāt Puses nodos SCG savas esošās, maznozīmīgās darbības attiecībā uz lietotu transportlīdzekļu, kas saistīti ar to līzinga darbībām, pārdošanu, un Selfinvest nodos savas darbības saistībā ar ieguldījumiem luksusa transportlīdzekļos.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10710 – SELFINVEST / LLG / SELECTED CAR GROUP JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/14

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10682 – VALEO / VSEA)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 170/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Valeo SE (“Valeo”, Francija), kas pieder Valeo grupai, |
| --- | --- |

—

Valeo SE (“Valeo”, Francija), kas pieder Valeo grupai,

| — | Valeo Siemens eAutomotive GmbH (“VSEA”, Vācija), ko kopīgi kontrolē Valeo un Siemens AG. |
| --- | --- |

—

Valeo Siemens eAutomotive GmbH (“VSEA”, Vācija), ko kopīgi kontrolē Valeo un Siemens AG.

Valeo Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār VSEA.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | uzņēmums Valeo ir akciju sabiedrība, kas darbojas automobiļu detaļu ražošanas un izplatīšanas jomā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Valeo ir akciju sabiedrība, kas darbojas automobiļu detaļu ražošanas un izplatīšanas jomā,

| — | uzņēmums VSEA ir pilntiesīgs kopuzņēmums starp Valeo un Siemens AG, kas izstrādā, ražo un pārdod augstsprieguma elektromotorus un sastāvdaļas īpašam lietojumam elektromobiļos (“e-Cars”) un uzlādējamos hibrīdautomobiļos (“Plug-in Hybrids”). |
| --- | --- |

—

uzņēmums VSEA ir pilntiesīgs kopuzņēmums starp Valeo un Siemens AG, kas izstrādā, ražo un pārdod augstsprieguma elektromotorus un sastāvdaļas īpašam lietojumam elektromobiļos (“e-Cars”) un uzlādējamos hibrīdautomobiļos (“Plug-in Hybrids”).

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10682 – VALEO / VSEA

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/15

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 170/09)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“La Mancha”

PDO-ES-A0045-AM04

Paziņojuma datums: 27.1.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Izmaiņas organoleptisko īpašību aprakstā

APRAKSTS

Organoleptisko īpašību aprakstā ir veiktas šādas izmaiņas:

attiecībā uz sausu un jaunu sārtvīnu: krāsu aprakstošais vārds “sarkanīga” ir aizstāts ar vārdiem “laša oranža”, bet vārdkopa “augļu vai ziedu aromāti” ir aizstāta ar vārdkopu “pirmējās aromātu nianses”;

attiecībā uz tradicionālu sausu sārtvīnu: krāsu aprakstošais vārds “sarkanīga” ir aizstāts ar vārdiem “laša oranža” bet vārdkopa “ar pirmējām aromāta niansēm” ir aizstāta ar vārdkopu “tīri aromāti”;

attiecībā uz tradicionālu sausu sarkanvīnu: vārdkopa “augļaini, ar pirmējām aromāta niansēm” ir aizstāta ar vārdu “tīri”;

attiecībā uz sausu un jaunu sārtvīnu: aromātu aprakstošais vārds “augļains” ir aizstāts ar vārdkopu “ar pirmējām aromāta niansēm” un ir svītrota vārdkopa “kurā jūtama augļu pēcgarša”;

attiecībā uz kvalitatīvu dzirkstošo vīnu: aromātu aprakstošais vārds “augļaini” ir aizstāts ar vārdu “izteikti”.

Grozīts produkta specifikācijas 2.2.1. punkta iv) apakšpunkts, 2.2.2. punkta v) un vii) apakšpunkts, 2.2.7. punkts un 2.2.8. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

Šie ir standarta grozījumi, jo ar tiem pielāgo organoleptiskās īpašības, lai tās varētu labāk izvērtēt sensorajā analīzē, un tie neietver izmaiņas produktā. Produkts saglabā saiknes aprakstā norādītās īpašības un profilu, kas veidojies dabas faktoru un cilvēkfaktoru mijiedarbības rezultātā. Tāpēc uzskatāms, ka šis grozījums neietilpst nevienā no Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

PAMATOJUMS

Izmaiņas attiecībā uz jauniem sārtvīniem ir saistītas ar to krāsu un pašreizējām tendencēm šādu tirgū pārdoto vīnu ražošanā, kā arī ar aromātu, jo ir konstatēts, ka var būt jauni sārtvīni ar zālaugu niansēm vai citām pirmējām aromāta niansēm, kas nebija iekļautas iepriekšējā redakcijā un kas neietekmē šā veida vīnu īpašības.

Izmaiņas attiecībā uz tradicionāliem sausajiem sarkanvīniem un sārtvīniem veiktas tāpēc, ka tos iztur mucās vai tvertnēs, un tas nozīmē, ka ir jāpārstrādā organoleptiskie apraksti, jo šiem vīniem nepiemīt primāri un augļaini aromāti. Attiecībā uz sārtvīna krāsu izmaiņas veiktas iepriekš minētā iemesla dēļ.

Tāpat jāpārstrādā no vairākām šķirnēm ražotu pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu organoleptiskie apraksti, jo tiem piemīt nevis augļaina, bet drīzāk ziedaina smarža vai citi aromāti.

2.   Jauna iepakojuma veida pievienošana

APRAKSTS

Pievienots jauns ar ACVN “La Mancha” apzīmēto vīnu iepakojuma veids. Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem jauniem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem ir atļauts izmantot pārtikai piemērotus 18–40 cl skārda traukus.

Lai izlabotu kļūdu, vārdkopa “pildīts pudelēs” ir aizstāta ar vārdu “iepakojumā”. Punktā par aizdares veidu tagad ir noteikts izņēmums attiecībā uz skārda traukiem un kastē iepakotu vīnu (“bag in box”).

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neietilpst nevienā no Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

PAMATOJUMS

Mērķis ir paplašināt ar ACVN “La Mancha” apzīmēto vīnu iepakojumu klāstu, jo pašreizējās tirgus tendences liecina par augošu pieprasījumu pēc minētā veida iepakojuma. Turklāt šāda veida vīna iepakojums neietekmē vīna īpašības.

Abas pārējās izmaiņas ir teksta labojumi.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums(-i)

La Mancha

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvais dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvais dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

1.   Baltvīns un sārtvīns, jaunie un tradicionālie vīni, kā arī ozolkoka mucās izturētie baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Zems spirta saturs. Baltvīnu krāsa mainās no zaļganas līdz dzeltenai, gandrīz zeltainai. Tie ir izteikti un augļaini, ar pirmējām aromāta niansēm, nedaudz skābi un līdzsvaroti.

Ja šie vīni kādu laiku ir izturēti mucās, to krāsa ir dzeltena, zeltaina vai salmdzeltena, tiem piemīt grauzdējumiem raksturīgas garšas nianses, kas jūtamas uz vaniļas un ilgstošu ozolkoka un augļu nošu fona.

Sārtvīnu krāsa ir no sārtas līdz laša oranžai, un tiem piemīt izteikti aromāti un pirmējas aromāta nianses. Tie ir nedaudz skābi, līdzsvaroti un ar augļu garšu.

Mucā raudzēto vīnu aromātam un pēcgaršai ir raksturīgas mucas koksnes notis.

| * | Jauno vīnu maksimālais gaistošais [skābums]: 8,33 mekv./l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sulfītu daudzums: 190 mg/l, ja cukuru saturs > 5 g/l (izņemot ozolkoka mucās izturēto vīnu). |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 10 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 140 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

10

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

140

2.   Jaunie un tradicionālie sarkanvīni un ozolkoka mucās izturētie sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Šie vīni ir purpursarkanā vai granātābolu krāsā, izteikti, augļaini, ar pirmējām aromāta niansēm. Pēc garšas tie ir piesātināti ar tanīnu, ar līdzsvarotu spirta/skābuma līmeni, augļaini un ar ilgnoturīgu pēcgaršu. To vīnu krāsa, kas kādu laiku izturēti mucās, ir no granātsarkanas līdz rubīnsarkanai. Tie ir izteikti, augļaini, ar pirmējām un vaniļas aromāta niansēm. Šiem vīniem ir ilgstoša un līdzsvarota garša, kurā jūtamas vaniļas notis. Turpinot izturēt šos vīnus, tiem var parādīties terakotas vai oranžas krāsas nianses. Tie ir ilgnoturīgi un medaini. Tiem ir maiga, harmoniska, noapaļota un strukturēta garša. Mucā raudzētajiem vīniem raksturīgas mucas koksnes aromātu nianses un pēcgarša.

| * | Jauno vīnu maksimālais gaistošais [skābums]: 8,33 mekv./l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sulfītu daudzums: 180 mg/l, ja cukuru saturs > 5 g/l (izņemot ozolkoka mucās izturēto vīnu). |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 10 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 130 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

10

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

130

3.   Dabiski saldais tradicionālais vīns

ĪSS APRAKSTS

Baltvīni atbilst sausajiem vīniem, savukārt sarkanvīnu krāsa mainās no granātsarkana līdz dzeltenbrūnam tonim. Intensīvi aromātiski, atgādina augļus un/vai ievārījumus, līdzsvaroti un pilnmiesīgi.

| * | Maksimālais kopējais spirta saturs atbilst attiecīgajos ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 13 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

13

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

4.   Kategorijas “crianza”, “reserva” un “gran reserva” baltvīns un sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Baltvīnu krāsa atkarībā no to vecuma mainās no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai nokrāsai. Ar kokam un grauzdējumiem raksturīgu aromātu. Līdzsvaroti. Sarkanvīni atkarībā no vecuma ir granātsarkanā vai terakotas krāsā. Līdz ar vīnu vecumu mainās to aromāts: augļu notis pāriet uz kokam un/vai grauzdējumiem raksturīgām niansēm. Šiem vīniem ir līdzsvarota un pilnmiesīga garša.

| * | Maksimālais kopējais spirta saturs atbilst attiecīgajos ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

*

| ** | Minimālais faktiskais spirta saturs tilpuma % ir noteikts specifikācijā atkarībā no tā, vai tas ir baltvīns vai sarkanvīns. |
| --- | --- |

**

| *** | Gaistošā skābuma zemākās robežvērtības atkarībā no vīna izturēšanas līmeņa un ilguma. |
| --- | --- |

***

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

5.   Kvalitatīvais dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Dzirkstošo baltvīnu krāsa mainās no gaišas līdz zeltainai un spilgtai nokrāsai, savukārt sārtvīniem raksturīgi gaiši rozā toņi. Burbuļi ir nelieli un noturīgi. Smarža — tīra un augļaina. Garša — izteikta un līdzsvarota.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 11,66 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

11,66

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   Pusdzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Pusdzirkstošie vīni var būt baltvīni, kam raksturīgas dažādas dzeltenās krāsas nianses, sārtvīni, kam piemīt dažādas rozā krāsas nianses, un sarkanvīni purpursarkanā krāsā. Pēc smaržas baltvīniem raksturīgsas pirmējās aromātu nianses, savukārt sārtvīniem un sarkanvīniem — intensīvi aromāti, kas atgādina sarkanos augļus. Tie ir vīni ar izteiktu un līdzsvarotu garšu un ievērojamu oglekļa dioksīda daudzumu.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 10 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

10

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Īpašā vīndarības metode

Baltvīniem, sārtvīniem un sarkanvīniem [kas apzīmēti ar šo ACVN] jābūt gatavotiem tikai no atļautajām šķirnēm. Baltvīna un sarkanvīna vīnogu šķirņu maisījums nav atļauts.

Maksimālais pārstrādes apjoms ir 74 litri vīna no katriem 100 kg novākto vīnogu.

Baltvīnus un sārtvīnus gatavo, sasmalcinot vīnogu ķekarus un notecinot, izmantojot statisko vai dinamisko sistēmu. Vīnogas var iepriekš macerēt, lai veicinātu aromātu un krāsas izdalīšanos; misu raudzē maksimāli 22 °C temperatūrā.

Sarkanvīni jāraudzē kopā ar mizām vismaz 3 dienas maksimāli 28 °C temperatūrā.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido kausveida formā |
| --- | --- |

1.

Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido kausveida formā

10 000 kg vīnogu no hektāra

| 2. | Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido kausveida formā |
| --- | --- |

2.

Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido kausveida formā

74 hl no hektāra

| 3. | Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido, izmantojot špaleras |
| --- | --- |

3.

Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido, izmantojot špaleras

13 000 kg vīnogu no hektāra

| 4. | Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido, izmantojot špaleras |
| --- | --- |

4.

Vīndārzi, kuros vīnogulāju vainagu veido, izmantojot špaleras

96,2 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Lamanča ir dabas un vēsturisks reģions, kas atrodas Spānijas centrā, Kastīlijas-Lamančas autonomajā apgabalā. Tas aptver Alvasetes provinces ziemeļu daļu, Sjudadrealas dienvidu un dienvidrietumu daļu, Toledo austrumu daļu un Kvenkas provinces dienvidrietumu daļu.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “AIRÉN” |
| --- | --- |

“AIRÉN”

| | “BOBAL” |
| --- | --- |

“BOBAL”

| | “CABERNET SAUVIGNON” |
| --- | --- |

“CABERNET SAUVIGNON”

| | “GARNACHA TINTA” |
| --- | --- |

“GARNACHA TINTA”

| | “MACABEO” — “VIURA” |
| --- | --- |

“MACABEO” — “VIURA”

| | “SYRAH” |
| --- | --- |

“SYRAH”

| | “TEMPRANILLO” — “CENCIBEL” |
| --- | --- |

“TEMPRANILLO” — “CENCIBEL”

| | “VERDEJO” |
| --- | --- |

“VERDEJO”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Vīns

Manchegan līdzenuma augsni veido miocēna ēras nogulumi — kaļķakmens, merģelis un smiltis —, kas piešķir zemei brūnu vai sarkanbrūnu krāsu. Lamančas ar kaļķakmeni bagātās augsnes padara šo apgabalu ideālu, lai ražotu pilnmiesīgus, izturēšanai piemērotus sarkanvīnus, savukārt smilšainais kaļķakmens piešķir vīnam patīkamu stiprumu.

Nokrišņu trūkums (300–350 mm gadā) un lielais saulesgaismas daudzums (3 000 saules stundas) nodrošina spilgtas krāsas vīnus ar īpaši intensīvu aromātu.

Vidējā vīndārzu raža ir zema, un tas arī palīdz piešķirt vīniem izcilu līdzsvaru.

8.2.   Pusdzirkstošais vīns

Pusdzirkstošajos vīnos augļu aromātus un nokrāsas rada izteikti kontinentālais klimats, sarkanbrūnās augsnes sastāvs un augstās temperatūras. Šo vīnu ražošanai izmanto vīnus, kas aprakstīti vīnu iedaļā. Tāpēc minētās iedaļas saturs attiecas arī uz šiem vīniem.

8.3.   Kvalitatīvais dzirkstošais vīns

Ģeogrāfiskā vide ļauj audzēt specifikācijā norādītās šķirnes, kas vīniem nodrošina daudzveidību un līdzsvaru. Tāpat arī nokrišņu trūkums un saules gaismas stundu skaits rada dabisku spirta saturu, ļaujot ražot vīnus ar noteiktu spirta saturu. Lai ražotu dzirkstošos vīnus, kā bāzes vīnu izmanto vīnu iedaļā minētos. Tāpēc šīs iedaļas saturs attiecas arī uz dzirkstošajiem vīniem.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

lai izmantotu vienas konkrētas vīnogu šķirnes nosaukumu, vismaz 85 % izmantoto vīnogu jābūt no minētās šķirnes; tas jānorāda vīna darītavas uzskaites dokumentos.

Ar ACVN “La Mancha” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu etiķetēs var izmantot apzīmējumus “Premium” un “Reserva”.

Saite uz produkta specifikāciju

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 25.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/21

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2022/C 170/10)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantam (1).

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Roero”

PDO-IT-A1261-AM03

Pieteikuma iesniegšanas datums: 19.7.2018.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants — grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Marķēšanas noteikumi

Attiecībā uz “Roero”“Arneis” un “Roero”“Arneis”spumante (dzirkstošajiem) veidiem — nosaukumu var izmantot, arī nenorādot vīnogu šķirni, proti, tas var būt “Roero” vai “Roero”“Arneis” un “Roero”spumante vai “Roero”“Arneis”spumante.

Šis grozījums atspoguļo ražotāju nodomu vairāk popularizēt nosaukumu un norādi uz ražošanas apgabalu arī attiecībā uz baltvīniem, kas ražoti no “Arneis” vīnogām, saskaņā ar noteikumiem, kuri jau ir spēkā attiecībā uz “Roero”rosso (sarkanvīna) veidu, kura pamatā ir “Nebbiolo” vīnogas.

Ir grozīts vienotā dokumenta 9. punkts (“Papildu nosacījumi”) un produkta specifikācijas 1. un 7. punkts.

2.2.   Apzīmējumi un vīni

“Roero” / “Roero”“Arneis”riserva veida ieviešana. 1. kategorija “Vīns”

Ražotāji vēlējās efektīvāk izmantot to ar ACVN “Roero” apzīmēto vīnu piemērotību izturēšanai, kuri ražoti no šķirnes “Arneis” vīnogām, ko plaši audzē ražošanas apgabalā. Tas atspoguļo pēdējos gados vērojamo un aizvien pieaugošo šā vīna ražotāju tendenci un vienlaikus sniedz tiem iespēju paplašināt patērētājiem piedāvāto vīnu klāstu.

Ir grozīts vienotā dokumenta 4. punkts (“Vīnu apraksts”) un produkta specifikācijas 1., 2., 4., 5. un 6. punkts.

2.3.   Ražošanas apgabals

Šīs ir redakcionālas izmaiņas, kas ietver detalizētāku ražošanas apgabala robežu aprakstu. Vārdi “līdz sasniedz Piobesi d’Alba-Guarene provinces nozīmes automaģistrāli” ir aizstāti ar vārdiem “līdz sasniedz provinces nozīmes automaģistrāli SP 10. Pa šo automaģistrāli tā turpinās līdz krustojumam ar reģionālās nozīmes automaģistrāli SR 29, pa kuru stiepjas ziemeļu virzienā līdz Corneliano d’Alba un Guarene pašvaldību teritoriju robežai, pa ko virzās, līdz nonāk uz provinces nozīmes automaģistrāles SP 171.”

Tā ir ražošanas apgabala robežu precīzāka noteikšana, kas nerada nekādas izmaiņas pašā apgabalā un to nepaplašina.

Ir grozīts vienotā dokumenta 6. punkts (“Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”) un produkta specifikācijas 3. punkts (“Vīnogu ražošanas apgabals”).

2.4.   Vīnkopības noteikumi

| a) | Svītroti vārdi “augstums — ne lielāks kā 400 m virs jūras līmeņa”. |
| --- | --- |

a)

Svītroti vārdi “augstums — ne lielāks kā 400 m virs jūras līmeņa”.

Vīnogulāju atrašanās augstuma ierobežojums — 400 m virs jūras līmeņa — ir svītrots, jo šāds augstums ražošanas apgabalā nav sastopams; tāpēc tika uzskatīts, ka ir vēlams šo norādi svītrot, lai nodrošinātu specifikācijas atbilstību realitātei.

Ir grozīts produkta specifikācijas 4. punkta 2. apakšpunkts.

| b) | 2Svītroti ierobežojumi attiecībā uz izmantojamajām audzēšanas un apgriešanas sistēmām, jo, lai ražotu kvalitatīvas vīnogas specifikācijā noteiktajā daudzumā, papildus tradicionālajai vertikālo špaleru metodei un apgriešanai pēc Gijo [Guyot] metodes var izmantot arī citas sistēmas. |
| --- | --- |

b)

2Svītroti ierobežojumi attiecībā uz izmantojamajām audzēšanas un apgriešanas sistēmām, jo, lai ražotu kvalitatīvas vīnogas specifikācijā noteiktajā daudzumā, papildus tradicionālajai vertikālo špaleru metodei un apgriešanai pēc Gijo [Guyot] metodes var izmantot arī citas sistēmas.

Lauksaimniecības un vīnkopības metodes gadu gaitā ir attīstījušās, un ražotāji ir pierādījuši, ka jo īpaši šķirni “Arneis” var sekmīgi audzēt, izmantojot arī citus apgriešanas veidus, kas pašlaik nav atļauti, bet palīdz iegūt vīnogas, kuru īpašības ir ļoti piemērotas ar ACVN “Roero” apzīmētu kvalitatīvu vīnu ražošanai. Ražotāji var izmantot metodes, ko tie uzskata par piemērotākajām, lai uzlabotu vīnogu un ražoto vīnu kvalitāti.

Ir grozīts produkta specifikācijas 4. punkta 2. apakšpunkts.

| c) | Atļauta ārkārtas apūdeņošana. |
| --- | --- |

c)

Atļauta ārkārtas apūdeņošana.

Pēdējos gados notikušo klimata pārmaiņu rezultātā un arī ņemot vērā to, ka augsne Roero apgabalā pārsvarā ir smilšaina, par saprātīgu tiek uzskatīta šīs iespējas iekļaušana, lai izvairītos no ūdens trūkuma problēmām, jo īpaši jaunākiem augiem.

Ir grozīts produkta specifikācijas 4. punkts.

2.5.   Vīndarības noteikumi

Ir pievienoti obligātie izturēšanas periodi “Roero” (baltvīna) veidam ar apzīmējumu riserva (16 mēneši) un papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (4 mēneši).

Ņemot vērā ražotāju pieredzi, ir noteikts minimālais izturēšanas periods, kas saistīts ar izcilajām īpašībām, kuras ražotāji plāno izmantot šo vīnu klasificēšanā.

Ir grozīts produkta specifikācijas 5. punkts (“Vīndarības noteikumi”).

2.6.   Vīnu apraksts — patēriņam nodotā vīna īpašības

“Roero” / “Roero”“Arneis” veidiem, kuri ietilpst 1. kategorijā “Vīns”, ir palielināta minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un minimālais bezcukuru ekstrakta saturs, kā arī paplašināti krāsu deskriptori.

Šo grozījumu pamatā ir pēdējo piecu gadu laikā ražoto vīnu analīžu rezultāti, un tie ir saistīti ar klimata pārmaiņu sekām, īpaši — augstāku temperatūru, jo ir novērota vispārēja un pastāvīga minimālās temperatūras paaugstināšanās, kas ietekmē vīnogu izturību un ekstraktu koncentrēšanos.

Šo apstākļu dēļ “Roero” / “Roero”“Arneis”, arī riserva, veidu minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir palielināta no 11 tilp. % līdz 12 tilp. %, bet minimālais bezcukura ekstrakta saturs — no 15 g/l līdz 15,50 g/l.

| — | “Salmu dzeltenā” krāsa ir aizstāta ar plašāku krāsas diapazonu, proti, “no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai”, jo līdz ar augstāku ekstraktu koncentrāciju un iespējamu uzlabošanu vai izturēšanu koka mucās var iegūt vīnus daudzveidīgākās nokrāsās. |
| --- | --- |

—

“Salmu dzeltenā” krāsa ir aizstāta ar plašāku krāsas diapazonu, proti, “no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai”, jo līdz ar augstāku ekstraktu koncentrāciju un iespējamu uzlabošanu vai izturēšanu koka mucās var iegūt vīnus daudzveidīgākās nokrāsās.

| — | Ir paplašināti “Roero”rosso un “Roero”bianco veidu (1. kategorija “Vīns”) apraksti, konkrētāk aprakstot aromātu, kas tiem piemīt, kad tos laiž pārdošanā. |
| --- | --- |

—

Ir paplašināti “Roero”rosso un “Roero”bianco veidu (1. kategorija “Vīns”) apraksti, konkrētāk aprakstot aromātu, kas tiem piemīt, kad tos laiž pārdošanā.

Ir grozīts produkta specifikācijas 6. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts (“Vīnu apraksts”).

2.7.   Marķēšanas noteikumi

Ir paredzēts noteikums par tādu papildu ģeogrāfisko vienību nosaukumu iekļaušanu marķējumā, kuras norāda pašvaldību teritorijas, pašvaldību teritoriju daļas vai apdzīvotas vietas, kas noteiktas zemes reģistrā, saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Pēc rūpīgas attiecīgo apgabalu atlases mērķis bija labāk identificēt vīna izcelsmi un tādējādi stiprināt tā saikni ar apgabalu, izmantojot mazākas ģeogrāfiskās vienības, kas noteiktas zemes reģistrā un atrodas noteiktajā ražošanas apgabalā.

Ir grozīts produkta specifikācijas 7. punkts un vienotā dokumenta 9. punkts (“Papildu nosacījumi”).

2.8.   Iepakojums

| a) | Attiecībā uz vīna ar KGCVN “Roero” iepakojumu — norādīto izslēgto tilpumu vietā ir uzskaitīti visi atļautie tilpumi. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz vīna ar KGCVN “Roero” iepakojumu — norādīto izslēgto tilpumu vietā ir uzskaitīti visi atļautie tilpumi.

Atļautie tilpumi ir uzskaitīti skaidrības labad.

Ir grozīts produkta specifikācijas 8. punkts.

| b) | Tiek uzskatīts, ka ar KGCVN “Roero” apzīmētu vīnu iepakošanai piemērotas ir visas spēkā esošajos valsts un ES tiesību aktos paredzētās aizdares sistēmas, izņemot kroņkorķus un skrūvējamus korķus, kuri izgatavoti tikai no plastmasas. |
| --- | --- |

b)

Tiek uzskatīts, ka ar KGCVN “Roero” apzīmētu vīnu iepakošanai piemērotas ir visas spēkā esošajos valsts un ES tiesību aktos paredzētās aizdares sistēmas, izņemot kroņkorķus un skrūvējamus korķus, kuri izgatavoti tikai no plastmasas.

Ražotāji var brīvi izmantot jebkuru no spēkā esošajos valsts un ES tiesību aktos paredzētajām aizdares sistēmām, izņemot kroņkorķus un skrūvējamus korķus, kuri izgatavoti tikai no plastmasas, jo tiek uzskatīts, ka tie ir mazāk piemēroti tāda produkta tēlam, uz kura ir tradicionālā KGCVN etiķete.

Ir grozīts produkta specifikācijas 8. punkts.

2.9.   Vīnkopības produktu kategorijas

4. kategorija “Dzirkstošais vīns” ir aizstāta ar 5. kategoriju “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”.

Grozījums ir saistīts ar faktisko ražošanas situāciju apgabalā un atspoguļo šīs produkcijas patieso kvalitātes līmeni. Ar KGCVN “Roero” apzīmēti dzirkstošie vīni jau tiek ražoti, ņemot vērā kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorijas vīniem paredzētās specifiskās prasības un īpašības, piemēram, attiecībā uz vīnogu dabisko spirta saturu, ražošanas metodi un pārspiedienu, saskaņā ar prasībām, kas šai produktu kategorijai noteiktas spēkā esošajos tiesību aktos.

Ir grozīts vienotā dokumenta 3. punkts (“Vīnkopības produktu kategorijas”), 4. punkts (“Vīnu apraksts”) un 8. punkts (“Saikne ar vidi”) un produkta specifikācijas 1.–6. un 9. punkts.

2.10.   Saikne ar vidi

Ir papildināta un uzlabota cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti jeb īpašībām, norādot ražotos vīnus un cilvēkfaktoru ietekmi.

Ir grozīts produkta specifikācijas 9. punkts un vienotā dokumenta 8. punkts.

2.11.   Redakcionāli grozījumi

Specifikācijas 5. punktā ir izlabotas vairākas pārrakstīšanās kļūdas attiecībā uz vīnu izturēšanas perioda sākumu. Vārdkopa ““Roero”riserva (baltvīns) ar papildu ģeogrāfisko norādi — 16 mēneši no tā gada 1. novembra, kurā novāktas vīnogas” ir labota šādi:

““Roero”riserva (baltvīns), arī ar papildu ģeogrāfisko norādi — 16 mēneši no tā gada 1. novembra, kurā novāktas vīnogas”.

Vārdkopā par laiku, kad vīnus laiž pārdošanā, proti, ““Roero” (baltvīns), arī ar papildu ģeogrāfisko norādi — no 1. marta pirmajā gadā pēc vīnogu ražas novākšanas”, ir svītrots vārds “arī”, jo šis nosacījums attiecas tikai uz “Roero” (baltvīnu) ar papildu ģeogrāfisko norādi.

Specifikācijas 6. punktā ir svītrots šāds punkts, jo tas vairs neatbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem: “4. Lauksaimniecības politikas ministrija — Cilmes vietas nosaukumu un tipisko ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības un izmantošanas valsts komiteja — ir tiesīga ar dekrētu grozīt iepriekš minētās minimālās robežvērtības un bezcukuru ekstrakta vērtību.”

Vārdi “minimālais kopējais dabiskais spirta saturs tilpuma %” ir aizstāti ar pareizo formulējumu “minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija”.

Produkta specifikācijas 7. punktā (“Apraksts un noformējums”) ir pievienota norāde uz valsts noteikumiem par apzīmējuma vigna izmantošanu.

Specifikācijas 2. pielikumā ir izlabota kļūda papildu ģeogrāfisko vienību sarakstā, kur Guarene pašvaldības nosaukums bija nepareizi uzrakstīts kā Guarente.

Vienotajā dokumentā ir svītrotas norādes uz ārējiem dokumentiem kā specifikācijas pielikumiem.

Ir atjaunināta kontaktinformācija vienotā dokumenta iedaļā “Cita informācija”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Roero

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīnu apraksts

“Roero”, arī riserva veids — 1. kategorija “Vīns”

“Roero” (sarkanvīna) veidu iegūst, vinificējot “Nebbiolo” vīnogas.

Krāsa — rubīnsarkana vai granātsarkana.

Smarža — savdabīga, augļaina, dažkārt ar sarkano augļu, piemēram, ķiršu, skābo ķiršu, aveņu, kazeņu un upeņu, niansēm vai ar pikantām notīm, var būt ar koksnes niansēm.

Garša — sausa, pilnmiesīga, harmoniska un var būt tanīniem piesātināta.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija — 12,50 tilp. %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 22,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Roero” / “Roero”“Arneis”, arī riserva un vigna veidi — 1. kategorija “Vīns”

“Roero”bianco (baltvīna) veidu, arī ar apzīmējumiem riserva un/vai vigna, ražo, vinificējot vietējās baltogu šķirnes “Arneis” vīnogas.

Krāsa — no gaišas salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Smarža — maiga, savdabīga, dažkārt ar izsmalcinātu un elegantu aromātu, kas atgādina baltos ziedus, un svaigu augļu — no ābolu līdz persiku un lazdu riekstu — niansēm, var būt ar koksnes niansēm.

Garša — sausa, eleganta, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija — 12,00 tilp. %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,50 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,0 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,0

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 4,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Roero” / “Roero”“Arneis” spumante — 5. kategorija “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”

“Roero”spumante (dzirkstošo) veidu ražo, vinificējot vietējās baltogu šķirnes “Arneis” vīnogas.

Putas — smalkas un noturīgas.

Krāsa — mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža — maiga, svaiga, var būt ar raugu, maizes garozu un vaniļu atgādinošām niansēm.

Garša — no īsta bruta līdz saldai; eleganta, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija — 11,50 tilp. %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs — 15,00 g/l.

Analītiskie parametri, kas šajā tabulā nav norādīti, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē — 5,0 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē — 5,0 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

| a) | Galvenās vīndarības metodes |
| --- | --- |

a)

Galvenās vīndarības metodes

—

| b) | Maksimālais ražas iznākums |
| --- | --- |

b)

Maksimālais ražas iznākums

“Roero”

56 hektolitri no hektāra

“Roero”“Arneis”, arī spumante

70 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

“Roero” vīnu gatavo 19 pašvaldību teritorijās Tanaro (Tanaro) upes kreisajā krastā, eponīmiski nosauktajā Roero apgabalā Kuneo (Cuneo) provincē.

Vīnogu ražošanas apgabalā ietilpst visa Roero zeme, kas ir piemērota šajā specifikācijā aprakstīto vīna īpašību nodrošināšanai.

Šis Kuneo provinces apgabals ietver visu Canale, Corneliano d’Alba, Piobesi d’Alba un Vezza d’Alba pašvaldību administratīvo teritoriju, kā arī daļu šādu pašvaldību teritorijas: Baldissero d’Alba, Castagnito, Castellinaldo, Govone, Guarene, Magliano Alfieri, Montà, Montaldo Roero, Monteu Roero, Monticello d’Alba, Pocapaglia, Priocca, S. Vittoria d’Alba, S. Stefano Roero un Sommariva Perno.

Minētā apgabala robeža ir aprakstīta turpmāk. Sākot no vietas, kur krustojas Asti un Kuneo provinces un Priocca un Canale pašvaldības teritorijas robežas, robežlīnija ved uz ziemeļiem pa Kuneo un Asti provinces robežu līdz Gianoglio krustojumam (350 m augstumā), kas atrodas Montà d’Alba. Tad tā savienojas ar provinces nozīmes ceļu, kas ved uz Sterlotti piensaimniecību, un turpinās pa San Vito ceļu līdz tā krustojumam ar Colle di Cadibona ceļu (valsts nozīmes automaģistrāli Nr. 29).

Robežlīnija sakrīt ar minēto valsts nozīmes automaģistrāli līdz tiltam pār Rollandi upi, pa kuras straumi virzās līdz vietai, kur tā saplūst ar Prasanino upi, un pa Prasanino upi ved līdz 303 m augstumam un pēc tam līdz 310 m augstumam. Tā turpinās pa provinces nozīmes automaģistrāli Madonna delle Grazie virzienā līdz 315, 316 un 335 m augstumam, Perona piensaimniecības virzienā, pēc tam pa zemes ceļu gar Campetto upi līdz krustojumam ar Valle San Lorenzo–Santo Stefano provinces nozīmes automaģistrāli 313 m augstumā.

Pa šo ceļu tā ved Santo Stefano Roero virzienā līdz zemes ceļam uz Beggioni piensaimniecību, kuru tā šķērso, virzoties pa ceļu uz Molli piensaimniecību (376 m augstumā) līdz Prella upei. Pa šo upi tā virzās lejup līdz zemes ceļam, pa kuru ved atpakaļ līdz Furinetti piensaimniecībai un Audano (381 m augstumā) lejup līdz 336 m augstumam. Aiz Roero provinces nozīmes automaģistrāles tā turpinās pa Serramiana ieleju līdz 360 m augstumam. Tā savienojas ar ceļu, kas ved uz Canemorto ieleju (362 m augstumā), un virzās pa to līdz Baldissero (410 m augstumā).

Baldissero rietumos robežlīnija ved 402–394 m augstumā gar grēdu līdz Baldissero un Sommariva Perno pašvaldību teritoriju robežai, kas atrodas 417 m augstumā un pa kuru tā virzās lejup līdz 402 m augstumam.

402 m augstumā tā šķērso Villa di Sommariva, virzās caur Bocche dei Garbine un Bocche della Merla līdz 429 m augstumam un šķērso Pocapaglia un Sommariva Perno pašvaldības teritorijas robežu.

Tad tā ved taisni līdz 422 un 408 m augstumam un turpinās cauri Bocche della Ghia līdz San Sebastiano (391 m augstumā).

No turienes tā virzās pa Pocapaglia pašvaldības nozīmes ceļu, pagriežas pa kreisi un, turpinoties lejup pa Meinina upi, nonāk līdz Gera upei, pa kuru virzās līdz Alba–Bra dzelzceļa līnijai, un pa šo līniju turpinās austrumu virzienā līdz Monticello d’Alba un Alba pašvaldības teritorijas robežai netālu no Piana Biglini. No turienes tā ved uz ziemeļiem pa Monticello d’Alba un Alba, Corneliano d’Alba un Alba, Piobesi d’Alba un Alba, Piobesi d’Alba un Guarene un Corneliano d’Alba un Guarene pašvaldības teritorijas robežām, līdz sasniedz provinces nozīmes automaģistrāli SP 10. Pa šo automaģistrāli tā turpinās līdz krustojumam ar reģionālās nozīmes automaģistrāli SR 29, pa kuru stiepjas ziemeļu virzienā līdz Corneliano d’Alba un Guarene pašvaldību teritoriju robežai, pa ko virzās, līdz nonāk uz provinces nozīmes automaģistrāles SP 171. No turienes robežlīnija pa šo automaģistrāli virzās līdz Guarene, šķērso apvedceļu un nonāk uz San Stefano pašvaldības nozīmes ceļa 288 m augstumā. Pēc tam tā virzās pa Maso vietējās nozīmes ceļu un Morrone vietējās nozīmes ceļu, kas ved uz Cà del Rio (165 m), līdz provinces nozīmes automaģistrālei, kura ved uz Castagnito, pa šo automaģistrāli vedot lejup, līdz sasniedz San Carlo della Serra pašvaldības nozīmes ceļu. Pēc 214 m augstuma atzīmes šķērsošanas līnija virzās pa San Pietro pašvaldības nozīmes ceļu līdz sasniedz Moisa ciematu. Pēc tam līnija virzās pa Moisa pašvaldības nozīmes ceļu, līdz sasniedz Santa Maria ceļu netālu no baznīcas ar tādu pašu nosaukumu 196 m augstumā. Pēc tam tā virzās pa pašvaldības kapsētas ceļu, līdz sasniedz Leschea pašvaldības nozīmes ceļu, šķērsojot 200 m un 193 m augstuma atzīmes un virzoties līdz 244 m atzīmei, kur savienojas ar Castellinaldo–Priocca–Magliano provinces nozīmes automaģistrāli, pa kuru virzās, šķērsojot 269 m augstuma atzīmi netālu no San Michele saimniecības, līdz krustojumam ar Magliano Alfieri–Priocca provinces nozīmes automaģistrāli. No turienes tā ved uz ziemeļaustrumiem pa Priocca provinces nozīmes automaģistrāli caur San Bernardo un San Vittore līdz 213 m atzīmei, kur savienojas ar provinces nozīmes automaģistrāli Nr. 2 (iepriekš Nr. 231). Pēc tam tā pa šo automaģistrāli virzās uz ziemeļaustrumiem līdz krustojumam ar Priocca–Govone provinces nozīmes automaģistrāli, kas ved caur San Pietro un Via Piana ciematu līdz Govone kapsētai. No turienes tā īsu posmu ved uz ziemeļrietumiem pa Craviano pašvaldības nozīmes ceļu netālu no 253 m augstuma atzīmes un pēc tam pa Bricco Genepreto pašvaldības nozīmes ceļu, šķērsojot San Rocco un Monte Bertolo saimniecību, un tad sasniedz Kuneo un Asti provinces robežu. Pa šo robežu tā turpinās uz rietumiem līdz krustojumam ar Priocca un Canale pašvaldības teritorijas robežām.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “Arneis B.” |
| --- | --- |

“Arneis B.”

| | “Nebbiolo N.” |
| --- | --- |

“Nebbiolo N.”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   ACVN “Roero” — informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Roero vīnkopības apgabals plešas Tanaro upes kreisajā krastā 19 pašvaldību teritorijā, un tajā galvenokārt audzē divas vīnogu šķirnes — “Nebbiolo” un “Arneis”. Roero apgabalam ir raksturīgs iežu veidojums, kas saistīts ar ģeoloģisku parādību, tā dēvēto Tanaro kaptāžu, ar ko apzīmē zemes garozas kustības izraisītas izmaiņas upes tecējumā. Šīs īpašās parādības rezultātā radās veidojums, kas sastāv no pamīšus izvietotiem smilšu, māla un kaļķakmens slāņiem, kuri atkarībā no apgabala var būt dažādi sajaukušies. Tāpēc šā apgabala augsne ir veidojusies, sadaloties un atkārtoti sajaucoties slāņiem, kas savstarpēji pārklājas, ir no dažādiem avotiem un senos laikos ir nogulsnējušies senās iekšējās jūras (vēlāk to dēvēja par Po līci) kristāliskajā gultnē. Vīndārzi ir pauguraini, un sarkanvīniem izmanto tikai pret dienvidiem vērstās nogāzes. Attiecībā uz baltvīniem ir atļauts arī vērsums pret ziemeļiem.

8.2.   Dati par produkta kvalitāti vai īpašībām, kas lielā mērā vai pilnīgi saistītas ar tā ģeogrāfisko vidi

Šajā apgabalā iegūtajiem vīniem izšķiroši svarīga ir augsnes kombinācija; ja augsnē ir lielāks smilšu saturs, iegūtie vīni ir svaigi, eleganti un ar izsmalcinātu aromātu, savukārt māls ietekmē vīnu krāsu, bet kaļķakmens — to smalkos aromātus.

Sarkanvīnus, kas ietilpst 1. kategorijā “Vīns”, gatavo no šķirnes “Nebbiolo” vīnogām, ko audzē galvenokārt pret dienvidiem vērstās nogāzēs un kas ir labi pielāgojusies stāvāko nogāžu augsnei, kura ir nabadzīgāka un smilšaināka. Svarīga nozīme ir augsnes un klimatisko apstākļu kopumam, jo tas jau no paša sākuma nosaka to, kā vīnogas augs un nobriedīs, tām veidojoties uz svaigas un maigas pamatnes, kas galu galā piešķir vīniem dzīvīgu rubīnsarkanu krāsu, kura izturēšanas laikā iegūst granātsarkanu nokrāsu. Smaržas ziņā vīniem piemīt sarkano augļu, piemēram, ķiršu, skābo ķiršu, aveņu, kazeņu un upeņu, aromāts, ko dažkārt papildina samtaini tanīni vai pikantas notis, jo īpaši riserva vai citādi izturētiem vīniem.

“Roero” baltvīnus, kuri ietilpst 1. kategorijā “Vīns” un 5. kategorijā “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, gatavo no baltogu šķirnes “Arneis” vīnogām, ko audzē gan pret dienvidiem vērstās nogāzēs, gan vēsākos apgabalos, kuri vērsti pret ziemeļiem. “Arneis” vīnogām labvēlīgas ir Roero sausās smilšakmens augsnes, kas ir irdenas un caurlaidīgas, ar smilšainiem slāņiem, kurus atdala merģelis, un iegūtajiem vīniem to ietekmē piemīt izsmalcināti un eleganti aromāti, kas atgādina baltos ziedus vai svaigus augļus, piemēram, ābolus un persikus, vai lazdu riekstus. Šajā zemē augošās vīnogu šķirnes “Arneis” īpašību dēļ dzirkstošie vīni ir maigi, augļaini un svaigi, ar labu skābumu, ko veido dienas un nakts temperatūras atšķirība un dažu vīndārzu vērsums pret ziemeļiem.

8.3.   Cēloniskā saikne starp 8.1. un 8.2. iedaļā minētajiem ģeogrāfiskā apgabala elementiem un cilvēkfaktoriem

Šajā apgabalā tradicionāli sastopamās vīnogu šķirnes — “Arneis” un “Nebbiolo” — ir nostiprinājušās Roero vīnkopības kultūrā. Vēsturiskā un kultūras ziņā “Arneis” — vīnogulāju šķirnes, kas Roero kalnos augusi kopš 15. gadsimta, — nosaukuma izcelsme šķietami meklējama to vietējo ražotāju paradumā, kuri tolaik šā baltvīna raksturu saistīja ar dialektā lietotu apzīmējumu nevaldāmai, neuzticamai un ātras dabas personai. Tomēr citi avoti to saista ar dialektā lietotu vārdu “renexij”, ko 15. gadsimtā izmantoja šķirnes “Arneis” apzīmēšanai un kas pats radies no nosaukuma “Renesio”, kādā dēvē vīndārzu, kurš atrodas kalnos un no kura paveras skats uz Canale pilsētu.

Roero apgabalam ir raksturīgas ļoti stāvas nogāzes, kurās vajadzīga liela uzmanība un veicamais darbs ir smags. Tāpēc svarīgs faktors bija vīnkopju apņēmība — ieguldot šajā zemē lielas pūles, viņi ieguva zināšanas un zinātību, kas vajadzīgas, lai pēc iespējas pārvaldītu visas līdz pat vīnogu novākšanai veiktās darbības.

Papildus tam ražotāji laika gaitā ir arvien vairāk noslīpējuši savus vīnkopības paņēmienus, izmantojot piemērotākos zemes zonējuma pētījumus attiecībā uz vērsumu un sastāvu, lai garantētu saražoto vīnu kvalitāti, un neizmantojot ieleju pamatnes zemi, kas ir pārāk līdzena, pārāk mitra un nepietiekami saulaina. Vēl viens svarīgs faktors ir ražotāju ilgā laikā iegūtās zināšanas par vīnu izturēšanu, ieskaitot izturēšanu koka mucās, jo īpaši riserva vīnu gadījumā. Tāpēc viņiem izdodas radīt elegantus sarkanvīnus, kuriem raksturīgi samtaini tanīni, garšvielu nianses un granātsarkana nokrāsa, savukārt baltvīnos saglabājas svaigas un augļainas notis, un to krāsa ir no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai. Ar KGCVN “Roero” apzīmētajiem dzirkstošajiem vīniem, kas ražoti saskaņā ar spēkā esošajos tiesību aktos noteiktajām prasībām attiecībā uz 5. kategoriju “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, piemīt aromāti ar rauga, maizes garozas un vaniļas niansēm, un to paveidi garšas ziņā ir no īsta bruta līdz saldiem, atspoguļojot to daudzpusību.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Papildu ģeogrāfiskās vienības

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts:

ar ACVN “Roero” apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt ražošanas apgabalā esošu mazāku papildu ģeogrāfisko vienību nosaukumu, kas attiecas uz īpaši norobežotām pašvaldību teritorijām, pašvaldību teritoriju daļām vai apdzīvotām vietām, kuras iekļautas attiecīgajā sarakstā.

Prasības attiecībā uz marķējumu

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts:

ar ACVN “Roero” apzīmēto no “Arneis” vīnogām ražoto vīnu marķējumā nav obligāti jānorāda vīnogu šķirne.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16977

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---