# Euroopan unionin C 167/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 167 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta21. huhtikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 167

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta21. huhtikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 167/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 167/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 167/02 | Neuvoston päätelmät opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden lisäämisestä erityisesti Euroopan unionin alueella perus- ja täydennyskoulutuksen aikana | 2 |
| 2022/C 167/03 | Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta strategiasta korkeakoulujen aseman vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuutta silmällä pitäen | 9 |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 167/04 | Euron kurssi — 20. huhtikuuta 2022 | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2022/C 167/02

Neuvoston päätelmät opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden lisäämisestä erityisesti Euroopan unionin alueella perus- ja täydennyskoulutuksen aikana

2

2022/C 167/03

Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta strategiasta korkeakoulujen aseman vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuutta silmällä pitäen

9

Euroopan komissio

2022/C 167/04

Euron kurssi — 20. huhtikuuta 2022

18

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto |
| 2022/C 167/05 | Ilmoitus Avoimesta Kilpailusta | 19 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 167/06 | Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta | 20 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 167/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10634 – CVC / GAMING1) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 36 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 167/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 37 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto

2022/C 167/05

Ilmoitus Avoimesta Kilpailusta

19

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 167/06

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta

20

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 167/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10634 – CVC / GAMING1) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

36

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 167/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 167/01)

Komissio päätti 7. huhtikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10678. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10678. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/2

---

Neuvoston päätelmät opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden lisäämisestä erityisesti Euroopan unionin alueella perus- ja täydennyskoulutuksen aikana

(2022/C 167/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

OTTAA HUOMIOON seuraavat:

1.

Tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (1) annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita kehotetaan kannustamaan oppilaitoksia sisällyttämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuus (2) oppimis-, kehitys- ja kansainvälistymisstrategioihinsa.

2.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) annettu neuvoston päätöslauselma, jonka toinen strateginen prioriteetti on ’elinikäisen oppimisen ja liikkuvuuden mahdollistaminen kaikille’, myös opettajille ja kouluttajille, ja jonka kolmas strateginen prioriteetti on ’osaamisen ja motivaation lisääminen koulutusalan ammateissa’.

3.

Porton sosiaalinen sitoumus, joka annettiin 7. toukokuuta 2021 ja joka perustuu Göteborgissa vuonna 2017 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa annettuun yhteiseen julistukseen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista; siinä kehotetaan investoimaan talouden ja yhteiskunnan tarpeiden mukaiseen osaamiseen, elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen, jotta voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite, jonka mukaan vähintään 60 prosenttia eurooppalaisista osallistuu koulutukseen vuosittain.

4.

Koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita kehotetaan puuttumaan opettajapulaan erityisesti erityisopetuksessa ja monikulttuurisissa ja -kielisissä ympäristöissä. Liikkuvuus voi lisätä opettajan ammatin houkuttelevuutta ja helpottaa siten opettajapulaa.

PALAUTTAA MIELEEN liitteessä kuvatun poliittisen taustan,

OTTAA HUOMIOON seuraavat:

5.

| a) | Kansainvälinen liikkuvuus auttaa kehittämään opettajien laajaa osaamista. ”Kuitenkin vain alle puolet opettajista Euroopassa on oleskellut ulkomailla ammatillisissa tarkoituksissa. Vuonna 2018 EU:n opettajista 40,9 prosenttia oli suorittanut liikkuvuusjakson ainakin kerran joko opiskelijana, opettajana tai molempina” (3). Osallistumisasteissa on huomattavia eroja paitsi Euroopan eri maiden, myös opetettujen oppiaineiden välillä, sillä liikkuvuusjaksoihin osallistuvat edelleen useimmiten vain kieltenopettajat. Opettajien liikkuvuuden suuntaukset Erasmus+-ohjelmassa osoittavat myös, että suurin osa opettajista hakeutuu ulkomailla järjestettäville kursseille, kun taas työn havainnointia kouluympäristössä ja opetustehtäviä hyödynnetään vähemmän, vaikka niiden vaikutus on suurempi (4). |
| --- | --- |

a)

Kansainvälinen liikkuvuus auttaa kehittämään opettajien laajaa osaamista. ”Kuitenkin vain alle puolet opettajista Euroopassa on oleskellut ulkomailla ammatillisissa tarkoituksissa. Vuonna 2018 EU:n opettajista 40,9 prosenttia oli suorittanut liikkuvuusjakson ainakin kerran joko opiskelijana, opettajana tai molempina” (3). Osallistumisasteissa on huomattavia eroja paitsi Euroopan eri maiden, myös opetettujen oppiaineiden välillä, sillä liikkuvuusjaksoihin osallistuvat edelleen useimmiten vain kieltenopettajat. Opettajien liikkuvuuden suuntaukset Erasmus+-ohjelmassa osoittavat myös, että suurin osa opettajista hakeutuu ulkomailla järjestettäville kursseille, kun taas työn havainnointia kouluympäristössä ja opetustehtäviä hyödynnetään vähemmän, vaikka niiden vaikutus on suurempi (4).

| b) | Kansainvälinen liikkuvuus on tärkeä osa opettajien peruskoulutusta. Tulevalle opettajalle koituvan hyödyn ohella se lisää osallistumista liikkuvuustoimiin uran myöhemmissä vaiheissa. Opettajaopiskelijoiden liikkuvuus on kuitenkin vähäistä. Vuonna 2018 vain noin viidesosa EU:n ylemmän perusasteen opettajista (20,9 prosenttia) ilmoitti oleskelleensa ulkomailla opintojensa aikana. Opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta edistetään ja tuetaan EU:n tasolla, ja sitä voidaan tukea myös kansallisen tason rahoitusjärjestelyillä. |
| --- | --- |

b)

Kansainvälinen liikkuvuus on tärkeä osa opettajien peruskoulutusta. Tulevalle opettajalle koituvan hyödyn ohella se lisää osallistumista liikkuvuustoimiin uran myöhemmissä vaiheissa. Opettajaopiskelijoiden liikkuvuus on kuitenkin vähäistä. Vuonna 2018 vain noin viidesosa EU:n ylemmän perusasteen opettajista (20,9 prosenttia) ilmoitti oleskelleensa ulkomailla opintojensa aikana. Opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta edistetään ja tuetaan EU:n tasolla, ja sitä voidaan tukea myös kansallisen tason rahoitusjärjestelyillä.

6.

| a) | Tulevien opettajien ja kouluttajien osalta on syytä huomata, että liikkuvuusohjelmien arvoa heikentävät toisinaan monet esteet, jotka liittyvät opintojen akateemiseen tunnustamiseen. Opettajankoulutusohjelmiin ei aina ole mahdollista sisällyttää liikkuvuusjaksoja ulkomailla. Myöskään kouluttajat eivät aina osallistu liikkuvuusjaksoihin opintopolkunsa aikana. Opiskelijoiden toimimista opettajien ja kouluttajien avustajina muissa Euroopan maissa ei välttämättä tunnusteta olennaiseksi osaksi opettajan ja kouluttajan peruskoulutusta eikä sitä etenkään pidetä samanarvoisena kansallisessa oppilaitoksessa tapahtuvan opetusharjoittelun kanssa. |
| --- | --- |

a)

Tulevien opettajien ja kouluttajien osalta on syytä huomata, että liikkuvuusohjelmien arvoa heikentävät toisinaan monet esteet, jotka liittyvät opintojen akateemiseen tunnustamiseen. Opettajankoulutusohjelmiin ei aina ole mahdollista sisällyttää liikkuvuusjaksoja ulkomailla. Myöskään kouluttajat eivät aina osallistu liikkuvuusjaksoihin opintopolkunsa aikana. Opiskelijoiden toimimista opettajien ja kouluttajien avustajina muissa Euroopan maissa ei välttämättä tunnusteta olennaiseksi osaksi opettajan ja kouluttajan peruskoulutusta eikä sitä etenkään pidetä samanarvoisena kansallisessa oppilaitoksessa tapahtuvan opetusharjoittelun kanssa.

| b) | Ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuustoimeen osallistumisen esteinä ovat muun muassa perhevelvoitteet ja vaikeudet saada sijaisopettajia ja -kouluttajia. |
| --- | --- |

b)

Ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuustoimeen osallistumisen esteinä ovat muun muassa perhevelvoitteet ja vaikeudet saada sijaisopettajia ja -kouluttajia.

| c) | Myös kielitaidon puute on laaja-alainen ongelma. |
| --- | --- |

c)

Myös kielitaidon puute on laaja-alainen ongelma.

| d) | Tämän lisäksi opettajan ammatti on pitkälle säännelty kansallisella tasolla, ja jäsenvaltioiden välillä on eroja lukuvuosirakenteessa. Vaikka tämä kertoo EU:n kansallisten opetusjärjestelmien moninaisuudesta ja rikkaudesta, se voi myös haitata opetusharjoittelun järjestämistä, kuten työn havainnointia, avustavana opettajana toimimista tai opetustehtäviä. |
| --- | --- |

d)

Tämän lisäksi opettajan ammatti on pitkälle säännelty kansallisella tasolla, ja jäsenvaltioiden välillä on eroja lukuvuosirakenteessa. Vaikka tämä kertoo EU:n kansallisten opetusjärjestelmien moninaisuudesta ja rikkaudesta, se voi myös haitata opetusharjoittelun järjestämistä, kuten työn havainnointia, avustavana opettajana toimimista tai opetustehtäviä.

7.

Covid-19-pandemiasta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että digitaalisten taitojen ja osaamisen hankkiminen ja käyttö opetuksessa ja oppimisessa on sisällytettävä opettajien ja kouluttajien perus- ja täydennyskoulutukseen. Erilaiset toimintamuodot, joissa yhdistyvät fyysinen liikkuvuus ja virtuaalinen oppiminen tai tietojenvaihto, edistävät tätä kehitystä ja tekevät mahdolliseksi hyvien käytäntöjen vaihdon.

JA TOTEAA SEURAAVAA:

8.

Opettajat ja kouluttajat ovat eurooppalaisen koulutusalueen kulmakivi, ja heillä on keskeinen rooli yhteiskunnassamme. He helpottavat tietojen hankkimista ja arvojen omaksumista ja edistävät kaikkien oppijoiden aktiivista kansalaisuutta. Jotta voidaan edistää osallisuutta, tasavertaisuutta, korkealaatuista koulutusta, pedagogisia innovaatioita ja parempia oppimistuloksia, opettajien ja kouluttajien on oltava erittäin päteviä ja motivoituneita ammattilaisia, joita asianomaisen oppilaitoksen johto tukee.

9.

Vertaisryhmien välinen näkemysten ja kokemusten vaihto, opettajien ja kouluttajien välinen tiivis yhteistyö sekä työhön liittyvä oppiminen ja/tai työkokemuksen hankkiminen ulkomailla edistävät merkittävästi opettajien ja kouluttajien ammatillista kehitystä kaikilla koulutustasoilla.

10.

| a) | edistää opettajien ja kouluttajien henkilökohtaista ja akateemista kehitystä ja samalla lisätä heidän itseluottamustaan, |
| --- | --- |

a)

edistää opettajien ja kouluttajien henkilökohtaista ja akateemista kehitystä ja samalla lisätä heidän itseluottamustaan,

| b) | parantaa opettajien ja kouluttajien ammatillista toimintaa ja pedagogisia tietoja, taitoja ja osaamista, sopeutumiskykyä ja työllistettävyyttä ja edistää heidän urakehitystään, |
| --- | --- |

b)

parantaa opettajien ja kouluttajien ammatillista toimintaa ja pedagogisia tietoja, taitoja ja osaamista, sopeutumiskykyä ja työllistettävyyttä ja edistää heidän urakehitystään,

| c) | auttaa opettajia ja kouluttajia kehittämään valmiuksiaan vaikuttaa käytäntöihin omissa oppilaitoksissaan ja laajemmin koko koulutusjärjestelmässä ja kehittää niitä, |
| --- | --- |

c)

auttaa opettajia ja kouluttajia kehittämään valmiuksiaan vaikuttaa käytäntöihin omissa oppilaitoksissaan ja laajemmin koko koulutusjärjestelmässä ja kehittää niitä,

| d) | lisätä opettajan ammatin houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

d)

lisätä opettajan ammatin houkuttelevuutta.

11.

| a) | liikkuvuus parantaa opettajien ja kouluttajien valmiuksia innovoida ja pohtia käytäntöjä, jotta oppijoiden tarpeisiin voitaisiin vastata paremmin, |
| --- | --- |

a)

liikkuvuus parantaa opettajien ja kouluttajien valmiuksia innovoida ja pohtia käytäntöjä, jotta oppijoiden tarpeisiin voitaisiin vastata paremmin,

| b) | se auttaa opettajia ja kouluttajia tuntemaan, että he kuuluvat eurooppalaiseen opetus- ja oppimisyhteisöön liikkuvuuskokemusten aikana ja niiden jälkeen muodostuneiden yhteyksien ansiosta, kannustaa oppijoita osallistumaan liikkuvuustoimeen ja yleisemmin edistää eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämistä oppilaitosten toiminnassa ja hankkeissa sekä kansainvälisissä strategioissa, sillä se vaikuttaa koko koulutusjärjestelmään, |
| --- | --- |

b)

se auttaa opettajia ja kouluttajia tuntemaan, että he kuuluvat eurooppalaiseen opetus- ja oppimisyhteisöön liikkuvuuskokemusten aikana ja niiden jälkeen muodostuneiden yhteyksien ansiosta, kannustaa oppijoita osallistumaan liikkuvuustoimeen ja yleisemmin edistää eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämistä oppilaitosten toiminnassa ja hankkeissa sekä kansainvälisissä strategioissa, sillä se vaikuttaa koko koulutusjärjestelmään,

| c) | liikkuvuustoimeen osallistuminen tarjoaa vahvan oppimiskokemuksen, jolla voi olla suuri vaikutus sekä tuleviin että ammatissa toimiviin opettajiin ja kouluttajiin. Heidän olisi saatava tietoa tarjolla olevista liikkuvuusmahdollisuuksista ja heitä olisi kannustettava osallistumaan liikkuvuustoimiin perus- ja täydennyskoulutuksensa aikana, |
| --- | --- |

c)

liikkuvuustoimeen osallistuminen tarjoaa vahvan oppimiskokemuksen, jolla voi olla suuri vaikutus sekä tuleviin että ammatissa toimiviin opettajiin ja kouluttajiin. Heidän olisi saatava tietoa tarjolla olevista liikkuvuusmahdollisuuksista ja heitä olisi kannustettava osallistumaan liikkuvuustoimiin perus- ja täydennyskoulutuksensa aikana,

| d) | liikkuvuus tukee opettajien ja kouluttajien verkostojen kehittämistä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

d)

liikkuvuus tukee opettajien ja kouluttajien verkostojen kehittämistä kaikkialla Euroopassa.

12.

Opettajien ja kouluttajien liikkuvuus Euroopassa on keskeinen tekijä EU:n jäsenvaltioiden välisen, niiden koulutusjärjestelmiä koskevan keskinäisen luottamuksen rakentamisessa, yhteistyön lisäämisessä ja ymmärryksen edistämisessä. Se on myös avainasemassa yhteisten eurooppalaisten arvojen sekä monikielisyyden ja monikulttuurisuuden edistämisessä.

ON YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

13.

Erittäin pätevien ja motivoituneiden opettajien ja kouluttajien olisi oltava kunnianhimoisen eurooppalaisen koulutusalueen perustana. Liikkuvuutta Euroopan unionin alueella olisi pidettävä hyödyllisenä osana opettajien ja kouluttajien koulutusta, jotta voidaan laajentaa mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia laadukkaita opetusmenetelmiä ja vastata oppijoiden tarpeisiin. Eurooppalainen ulottuvuus voi tuoda lisäarvoa opettajien ja kouluttajien ammatilliseen koulutukseen ja/tai toimintaan kansallisten koulutusjärjestelmien puitteissa.

14.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tuleviin opettajiin ja kouluttajiin ja heidän mahdollisuuteensa osallistua liikkuvuustoimiin erityisesti Euroopan unionin alueella osana heidän kansallisten koulutusjärjestelmien mukaista peruskoulutustaan. Näin edistetään heidän liikkuvuuttaan myös uran myöhemmissä vaiheissa.

15.

Jotta eurooppalainen koulutusalue toteutuisi vuoteen 2025 mennessä ja jotta liikkuvuusmahdollisuudet olisivat kaikkien opettajien ja kouluttajien saatavilla, nykyiset esteet on tarvittaessa poistettava kansallisten koulutusjärjestelmien ja -politiikkojen mukaisesti.

16.

| a) | EU:n rahoitusohjelmat, kuten Erasmus+, |
| --- | --- |

a)

EU:n rahoitusohjelmat, kuten Erasmus+,

| b) | tuleva Euroopan kouluopetusalusta, johon kuuluvat eTwinning-verkosto ja kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi, EPALE sekä kaikki aloitteet, joilla edistetään oppilaitosten kumppanuuksia EU:ssa, |
| --- | --- |

b)

tuleva Euroopan kouluopetusalusta, johon kuuluvat eTwinning-verkosto ja kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi, EPALE sekä kaikki aloitteet, joilla edistetään oppilaitosten kumppanuuksia EU:ssa,

| c) | Erasmus+ Teacher Academies -toiminto, jota on tarkoitus arvioida tulevan kehityksen näkökulmasta vuoden 2025 jälkeen, |
| --- | --- |

c)

Erasmus+ Teacher Academies -toiminto, jota on tarkoitus arvioida tulevan kehityksen näkökulmasta vuoden 2025 jälkeen,

| d) | tapauksen mukaan Eurooppalaiset yliopistot -aloite. |
| --- | --- |

d)

tapauksen mukaan Eurooppalaiset yliopistot -aloite.

17.

Opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta olisi jatkossakin edistettävä ja laajennettava, jotta siitä tulisi yleinen käytäntö. Opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden laajuutta perus- ja jatkokoulutuksessa voitaisiin seurata jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. Indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevä pysyvä työryhmä olisi valtuutettava tutkimaan asianmukaisia tapoja kerätä tietoja opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden mittaamiseksi. Sen havainnot olisi otettava huomioon suunnitellussa uudelleentarkastelussa, joka koskee eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (5).

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA KANSALLISET OLOSUHTEET JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN HUOMIOON OTTAEN

| 18. | Edistämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuusmahdollisuuksia Euroopan unionin alueella tapauksen mukaan esimerkiksi poistamalla olemassa olevia esteitä, tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan organisatorista ja taloudellista tukea, jakamalla ratkaisuja sijaisopettajien ja -kouluttajien järjestämiseksi ja edistämällä liikkuvuusohjelmia. |
| --- | --- |

18.

Edistämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuusmahdollisuuksia Euroopan unionin alueella tapauksen mukaan esimerkiksi poistamalla olemassa olevia esteitä, tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan organisatorista ja taloudellista tukea, jakamalla ratkaisuja sijaisopettajien ja -kouluttajien järjestämiseksi ja edistämällä liikkuvuusohjelmia.

| 19. | Edistämään oppilaitosten johtajien liikkuvuusmahdollisuuksia ja kannustamaan heitä liikkuvuuteen, sillä se hyödyttää heidän urakehitystään ja oppilaitoksiaan ja toimii keinona tukea ja edistää opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta. |
| --- | --- |

19.

Edistämään oppilaitosten johtajien liikkuvuusmahdollisuuksia ja kannustamaan heitä liikkuvuuteen, sillä se hyödyttää heidän urakehitystään ja oppilaitoksiaan ja toimii keinona tukea ja edistää opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta.

| 20. | Sisällyttämään liikkuvuus tarvittaessa opettajien ja kouluttajien koulutusjärjestelmiin sekä perus- että täydennyskoulutuksessa. Edistämään osallistumista Erasmus+-toimiin, kuten Erasmus+ Teacher Academies -toimintoon ja Eurooppalaiset yliopistot -aloitteeseen. Kahdenvälisestä yhteistyöstä saadut kokemukset voivat toimia lähtökohtana ja inspiraation lähteenä jatkokehityksen kannalta. |
| --- | --- |

20.

Sisällyttämään liikkuvuus tarvittaessa opettajien ja kouluttajien koulutusjärjestelmiin sekä perus- että täydennyskoulutuksessa. Edistämään osallistumista Erasmus+-toimiin, kuten Erasmus+ Teacher Academies -toimintoon ja Eurooppalaiset yliopistot -aloitteeseen. Kahdenvälisestä yhteistyöstä saadut kokemukset voivat toimia lähtökohtana ja inspiraation lähteenä jatkokehityksen kannalta.

| 21. | Helpottamaan tarvittaessa opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen sisältyvien liikkuvuusjaksojen, erityisesti ulkomailla suoritettujen opetus- ja harjoittelujaksojen, tulosten virallista tunnustamista ammatillista ja urakehitystä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

21.

Helpottamaan tarvittaessa opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen sisältyvien liikkuvuusjaksojen, erityisesti ulkomailla suoritettujen opetus- ja harjoittelujaksojen, tulosten virallista tunnustamista ammatillista ja urakehitystä silmällä pitäen.

| 22. | Tutkimaan tapoja edistää tarvittaessa laadukasta vieraiden kielten opetusta opettajien ja kouluttajien perus- ja täydennyskoulutusjärjestelmissä, jotta voidaan lisätä heidän osallistumistaan liikkuvuusohjelmiin ja kehittää taitoja, joita tarvitaan ulkomaisten resurssien ja materiaalien kanssa työskentelyssä. |
| --- | --- |

22.

Tutkimaan tapoja edistää tarvittaessa laadukasta vieraiden kielten opetusta opettajien ja kouluttajien perus- ja täydennyskoulutusjärjestelmissä, jotta voidaan lisätä heidän osallistumistaan liikkuvuusohjelmiin ja kehittää taitoja, joita tarvitaan ulkomaisten resurssien ja materiaalien kanssa työskentelyssä.

| 23. | Jotta opettajat ja kouluttajat voivat halutessaan osallistua liikkuvuustoimiin, tunnistamaan ja edistämään tarpeen mukaan ja oppilaitosten autonomia huomioon ottaen ammatissa toimiville ja tuleville opettajille ja kouluttajille tarkoitettuja liikkuvuusikkunoita eli lukukausiin ja/tai opettajien ja kouluttajien peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin suunniteltuja jaksoja, joiden aikana tarjotaan liikkuvuusmahdollisuuksia. Tähän voivat sisältyä sopivien ajankohtien määrittäminen oppilaitoksille opetusharjoittelujen järjestämiseksi sekä ammatissa toimiville että tuleville opettajille ja kouluttajille suunnattu opintopolkutoiminta. |
| --- | --- |

23.

Jotta opettajat ja kouluttajat voivat halutessaan osallistua liikkuvuustoimiin, tunnistamaan ja edistämään tarpeen mukaan ja oppilaitosten autonomia huomioon ottaen ammatissa toimiville ja tuleville opettajille ja kouluttajille tarkoitettuja liikkuvuusikkunoita eli lukukausiin ja/tai opettajien ja kouluttajien peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin suunniteltuja jaksoja, joiden aikana tarjotaan liikkuvuusmahdollisuuksia. Tähän voivat sisältyä sopivien ajankohtien määrittäminen oppilaitoksille opetusharjoittelujen järjestämiseksi sekä ammatissa toimiville että tuleville opettajille ja kouluttajille suunnattu opintopolkutoiminta.

| 24. | Edistämään tarvittaessa eurooppalaisesta näkökulmasta merkityksellisten ja Eurooppaan keskittyvien koulutusmoduulien käyttöä opettajien ja kouluttajien perus- ja täydennyskoulutuksessa, mihin voisi sisältyä myös perus- ja keskiasteen koulutukseen liittyviä Jean Monnet -toimien kaltaisia ohjelmia. |
| --- | --- |

24.

Edistämään tarvittaessa eurooppalaisesta näkökulmasta merkityksellisten ja Eurooppaan keskittyvien koulutusmoduulien käyttöä opettajien ja kouluttajien perus- ja täydennyskoulutuksessa, mihin voisi sisältyä myös perus- ja keskiasteen koulutukseen liittyviä Jean Monnet -toimien kaltaisia ohjelmia.

| 25. | Edistämään tarvittaessa valmiuksien kehittämistä tukemalla erilaisia paikallisen ja alueellisen yhteistyön muotoja, kuten Erasmus+-yhteenliittymiä, joita johtavat alueelliset koulu- tai oppilaitosviranomaiset ja joilla varmistetaan, että liikkuvuushankkeilla on laajempi vaikutus ja että ne tukevat pienempien tai syrjäisten oppilaitosten opettajien ja kouluttajien fyysistä tai virtuaalista osallistumista ammatillisiin kehitysmahdollisuuksiin ulkomailla. |
| --- | --- |

25.

Edistämään tarvittaessa valmiuksien kehittämistä tukemalla erilaisia paikallisen ja alueellisen yhteistyön muotoja, kuten Erasmus+-yhteenliittymiä, joita johtavat alueelliset koulu- tai oppilaitosviranomaiset ja joilla varmistetaan, että liikkuvuushankkeilla on laajempi vaikutus ja että ne tukevat pienempien tai syrjäisten oppilaitosten opettajien ja kouluttajien fyysistä tai virtuaalista osallistumista ammatillisiin kehitysmahdollisuuksiin ulkomailla.

| 26. | Tukemaan tarvittaessa oppilaitoksia niiden valmiuksien parantamisessa, jotta ne voivat järjestää ammatissa toimivien ja tulevien opettajien ja kouluttajien liikkuvuustoimintaa ja hyötyä siitä. |
| --- | --- |

26.

Tukemaan tarvittaessa oppilaitoksia niiden valmiuksien parantamisessa, jotta ne voivat järjestää ammatissa toimivien ja tulevien opettajien ja kouluttajien liikkuvuustoimintaa ja hyötyä siitä.

| 27. | Edistämään digitaalisten välineiden ja alustojen, mukaan lukien eTwinning ja EPALE, käyttöä fyysisen liikkuvuuden täydentämisessä ja valmistelussa, digitaalisten taitojen ja osaamisen parantamisessa ja kansainvälisen yhteistyön edistämisessä. |
| --- | --- |

27.

Edistämään digitaalisten välineiden ja alustojen, mukaan lukien eTwinning ja EPALE, käyttöä fyysisen liikkuvuuden täydentämisessä ja valmistelussa, digitaalisten taitojen ja osaamisen parantamisessa ja kansainvälisen yhteistyön edistämisessä.

| 28. | Tukemaan niiden opettajien ja kouluttajien, jotka voisivat hyötyä liikkuvuustoimista, näyttöön perustuvia täydennyskoulutusmahdollisuuksia ja edistämään tutkimuksia, jotka liittyvät EU:n jäsenvaltioiden toimintaan opettajien liikkuvuuden alalla, pyrkien samalla luomaan synergiavaikutuksia tutkimustoiminnan kanssa. |
| --- | --- |

28.

Tukemaan niiden opettajien ja kouluttajien, jotka voisivat hyötyä liikkuvuustoimista, näyttöön perustuvia täydennyskoulutusmahdollisuuksia ja edistämään tutkimuksia, jotka liittyvät EU:n jäsenvaltioiden toimintaan opettajien liikkuvuuden alalla, pyrkien samalla luomaan synergiavaikutuksia tutkimustoiminnan kanssa.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA PERUSSOPIMUSTEN MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATETTA TÄYSIN NOUDATTAEN

| 29. | Edistämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuusmahdollisuuksia Erasmus+-ohjelman kautta, muun muassa antamalla tarvittavan tuen Erasmus+ Teacher Academies -toiminnolle, jota on tarkoitus arvioida tulevan kehityksen näkökulmasta vuoden 2025 jälkeen. |
| --- | --- |

29.

Edistämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuusmahdollisuuksia Erasmus+-ohjelman kautta, muun muassa antamalla tarvittavan tuen Erasmus+ Teacher Academies -toiminnolle, jota on tarkoitus arvioida tulevan kehityksen näkökulmasta vuoden 2025 jälkeen.

| 30. | Kartoittamaan olemassa olevat opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden edistämisvälineet ja lisäämään niiden tunnettuutta käyttämällä tulevan Euroopan kouluopetusalustan (joka sisältää eTwinning-verkoston ja nykyisen kouluopetuksen eurooppalaisen verkkofoorumin) ja EPALEn kaltaisia alustoja. |
| --- | --- |

30.

Kartoittamaan olemassa olevat opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden edistämisvälineet ja lisäämään niiden tunnettuutta käyttämällä tulevan Euroopan kouluopetusalustan (joka sisältää eTwinning-verkoston ja nykyisen kouluopetuksen eurooppalaisen verkkofoorumin) ja EPALEn kaltaisia alustoja.

| 31. | Tutkimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta kehittää Euroopan tasolla toimintapoliittinen kehys, jolla lisätään oppimiseen liittyvien liikkuvuusmahdollisuuksien määrää ja parannetaan niiden laatua Euroopassa sekä tulevien että jo ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien osalta heidän todellisten liikkuvuustarpeidensa perusteella. Tällaisella kehyksellä voitaisiin esimerkiksi tukea liikkuvuuden esteiden poistamista, tukea jäsenvaltioita liikkuvuuden ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä osana opettajan perus- ja täydennyskoulutusta, kehittää edelleen oppimiseen liittyviä liikkuvuusmahdollisuuksia ja tarjota tietoa rahoitus- ja liikkuvuusmahdollisuuksista. |
| --- | --- |

31.

Tutkimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta kehittää Euroopan tasolla toimintapoliittinen kehys, jolla lisätään oppimiseen liittyvien liikkuvuusmahdollisuuksien määrää ja parannetaan niiden laatua Euroopassa sekä tulevien että jo ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien osalta heidän todellisten liikkuvuustarpeidensa perusteella. Tällaisella kehyksellä voitaisiin esimerkiksi tukea liikkuvuuden esteiden poistamista, tukea jäsenvaltioita liikkuvuuden ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä osana opettajan perus- ja täydennyskoulutusta, kehittää edelleen oppimiseen liittyviä liikkuvuusmahdollisuuksia ja tarjota tietoa rahoitus- ja liikkuvuusmahdollisuuksista.

| 32. | Käsittelemään liikkuvuutta työssä ja tarkastelemaan mahdollisuutta kehittää vapaaehtoiselta pohjalta eurooppalaista ohjausta kansallisten urakehysten ja elinikäisen ohjauksen kehittämiseksi ja tukea siten opettajien ja kouluttajien urakehitystä. |
| --- | --- |

32.

Käsittelemään liikkuvuutta työssä ja tarkastelemaan mahdollisuutta kehittää vapaaehtoiselta pohjalta eurooppalaista ohjausta kansallisten urakehysten ja elinikäisen ohjauksen kehittämiseksi ja tukea siten opettajien ja kouluttajien urakehitystä.

| 33. | Edistämään jatkossakin tutkintojen ja erityisesti opettajien ja kouluttajien ulkomailla suorittamien liikkuvuusjaksojen automaattista vastavuoroista tunnustamista (6). |
| --- | --- |

33.

Edistämään jatkossakin tutkintojen ja erityisesti opettajien ja kouluttajien ulkomailla suorittamien liikkuvuusjaksojen automaattista vastavuoroista tunnustamista (6

| 34. | Tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa analysoitaessa tulevien opettajien ja kouluttajien opinto-ohjelmiin sisältyvien liikkuvuusikkunoiden toteutettavuutta ja lisäarvoa. |
| --- | --- |

34.

Tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa analysoitaessa tulevien opettajien ja kouluttajien opinto-ohjelmiin sisältyvien liikkuvuusikkunoiden toteutettavuutta ja lisäarvoa.

| 35. | Raportoimaan koulutuskomitealle lisäpäätösten tekemiseksi opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden seurannan indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän työn tulosten pohjalta tarkoituksena edistää ja laajentaa liikkuvuusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

35.

Raportoimaan koulutuskomitealle lisäpäätösten tekemiseksi opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden seurannan indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän työn tulosten pohjalta tarkoituksena edistää ja laajentaa liikkuvuusmahdollisuuksia.

---

(1)  Neuvoston päätelmissä tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11) esitetyn määritelmän mukaisesti myös näissä päätelmissä opettajalla tarkoitetaan henkilöä, jolla on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti tunnustettu opettajan (tai vastaavan) asema, kun taas kouluttajalla tarkoitetaan henkilöä, joka hoitaa yhtä tai useampaa (teoreettiseen tai käytännön) koulutustehtävään liittyvää tehtävää joko oppilaitoksessa tai työpaikalla. Tähän luetaan yleissivistävän ja korkeakoulutuksen opettajat, ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen opettajat ja kouluttajat sekä varhaiskasvatuksen ammattilaiset ja aikuiskouluttajat.

1

Opettajien ja kouluttajien koulutustausta ja urarakenteet vaihtelevat huomattavasti eri koulutusalojen välillä. Näiden päätelmien joidenkin osien merkityksellisyys määräytyy siten kansallisten järjestelmien ja yksittäisten koulutusalojen rakenteen mukaisesti.

(2)  Näissä päätelmissä ’liikkuvuudella’ tarkoitetaan ’oppimiseen liittyvää liikkuvuutta’ sellaisena kuin se on määritelty unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/817, eli johonkin maahan oman asuinmaan ulkopuolelle siirtymistä, jonka tarkoituksena on suorittaa opintoja, harjoittelua tai epävirallista tai arkioppimista. Siihen voidaan yhdistää ’virtuaalioppiminen’, jolla tarkoitetaan tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista sellaisia tieto- ja viestintätekniikan työvälineitä käyttäen, jotka mahdollistavat osallistujille mielekkäitä ohjelmamaiden välisiä tai kansainvälisiä oppimiskokemuksia.

2

(3)  Eurydice, ”Teachers in Europe: Careers, Development and Well-being”, 2021, s. 21.

3

(4)  Erasmus+-ohjelman vuosikertomuksen 2019 tilastoliitteestä käy ilmi, että vuonna 2019 sovituissa KA 101 -hankkeissa (henkilöstön liikkuvuus kouluopetuksessa) kursseihin ja koulutustapahtumiin osallistui noin 40 600 henkilöä (noin 75 prosenttia liikkuvuustoimista), kun taas työn havainnointiin osallistui 13 209 henkilöä (noin 24 prosenttia liikkuvuustoimista) ja opetustehtäviin 389 henkilöä (alle 1 prosentti liikkuvuustoimista).

4

(5)  Kuten eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostetaan, komissio julkaisee eurooppalaisesta koulutusalueesta kattavan kertomuksen vuonna 2025. ”Tämän arvioinnin perusteella neuvosto tarkastelee uudelleen strategisia puitteita, EU:n tason tavoitteet, hallintorakenteet ja työskentelymenetelmät mukaan luettuina” (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 10).

5

(6)  Korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26. marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) mukaisesti.

6

---

LIITE

Poliittinen tausta

Eurooppa-neuvosto

| — | Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmät 23. ja 24. maaliskuuta 2000 |
| --- | --- |

—

Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmät 23. ja 24. maaliskuuta 2000

Euroopan unionin neuvosto

| — | Neuvoston päätelmät, annettu 26. marraskuuta 2009, opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämisestä (EUVL C 302, 12.12.2009, s. 6) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät, annettu 26. marraskuuta 2009, opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämisestä (EUVL C 302, 12.12.2009, s. 6)

| — | Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksesta: varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle (EUVL C 175, 15.6.2011, s. 8) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksesta: varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle (EUVL C 175, 15.6.2011, s. 8)

| — | Neuvoston päätelmät, annettu 20. toukokuuta 2014, tehokkaasta opettajankoulutuksesta (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 22) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät, annettu 20. toukokuuta 2014, tehokkaasta opettajankoulutuksesta (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 22)

| — | Neuvoston päätelmät koulujen kehittämisestä ja huipputason opetuksesta (EUVL C 421, 8.12.2017, s. 2) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät koulujen kehittämisestä ja huipputason opetuksesta (EUVL C 421, 8.12.2017, s. 2)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7)

| — | Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2019, kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 15) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2019, kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 15)

| — | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista (EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11)

| — | Neuvoston suositus, annettu 24. marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 24. marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1)

| — | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3)

| — | Neuvoston päätelmät Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14)

| — | Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 9) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 9)

Euroopan komissio

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625 final)

| — | Education and training monitor 2021: education and well-being (koulutuksen seurantakatsaus 2021 (englanniksi)), julkaisutoimisto, 2021. |
| --- | --- |

—

Education and training monitor 2021: education and well-being (koulutuksen seurantakatsaus 2021 (englanniksi)), julkaisutoimisto, 2021.

---

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/9

---

Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta strategiasta korkeakoulujen aseman vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuutta silmällä pitäen

(2022/C 167/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

palauttaa mieliin näiden päätelmien liitteessä esitetyn poliittisen taustan,

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

1.

Euroopassa toimivat korkeakoulut (1) osallistuvat laajasti tietämyksen luomiseen, jakamiseen ja sertifiointiin. Ne ovat korvaamattomia sekä eurooppalaisen koulutusalueen että uuden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa synergiassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kanssa. Korkeakoulut ovat avainasemassa pyrittäessä saavuttamaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) annetussa neuvoston päätöslauselmassa asetettu tavoite, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähintään 45 prosentilla 25–34-vuotiaista olisi oltava korkeakoulutus.

2.

Tulevina vuosina yhä useampi osallistuu korkeakoulutukseen, mikä on ollut selkeä maailmanlaajuinen suuntaus viime vuosikymmeninä. OECD- ja G20-maissa korkeakoulututkinnon suorittaneiden 25–34-vuotiaiden määrän odotetaan kasvavan 300 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä (2).

3.

Lukuisat mahdollisuudet ja haasteet vaikuttavat korkeakoulujen tulevaan kehitykseen Euroopassa. Maailman väestönkehityksen suuntaukset ja globalisaatio haastavat Euroopan aseman merkittävänä tietämyksen luomisen keskuksena. Ilmaston lämpeneminen ja ympäristön tilan heikkeneminen, teknologisten muutosten kiihtyminen ja yhä voimistuva pyrkimys ottaa digitaaliteknologioita käyttöön vaikuttavat jo korkeakoulujen strategioihin ja asemaan Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. Huipputason koulutuksen hankkineen suuren osaajajoukon saatavuudesta tulee yhä tärkeämpää, jotta Eurooppa voi säilyttää asemansa ja vahvistaa sitä maailman johtavana toimijana kiristyneen maailmanlaajuisen kilpailun tilanteessa.

4.

Samalla korkealaatuisen ja osallistavan koulutuksen sekä huipputason tutkimuksen ja innovoinnin kasvava kysyntä nousevan talouden maissa lisää maailmanlaajuista verkottumista, vaikka perusarvoihin ja -periaatteisiin, joista eurooppalaisissa demokratioissa halutaan pitää kiinni, kohdistuukin uusia uhkia. Lisääntyvä eriarvoisuus ja ikääntyvien yhteiskuntien asettamat haasteet muuttavat Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti työmarkkinoita ja syventävät tarvetta osallisuuteen ja koulutustason nousuun, mikä luo uusia odotuksia elinikäiselle oppimiselle.

5.

Talouden elpyminen pandemian jälkeen sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyvän tietämyksen, osaamisen ja pätevyyden nopea kehitys edellyttävät, että korkeakoulut harkitsevat infrastruktuurinsa kehittämistä edelleen, omaksuvat uusia pedagogisia välineitä, tarjoavat joustavia ja lyhyitä oppimiskokemuksia, valmistavat oppijoita jatkuvasti muuttuvaan yhteiskunnalliseen ja työmarkkinaympäristöön ja antavat tutkijoille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin.

6.

Osallisuuden ja huippuosaamisen saavuttaminen edellyttää merkittäviä yleisiä investointeja EU:n korkeakoulusektoriin, kun otetaan huomioon EU:n korkeakoulutukseen nykyisin keskimäärin käytetyt menot ja opiskelijoiden ja oppijoiden määrän kasvu sekä korkeakoulujen kohtaamat haasteet.

7.

Korkeakoulutuksen ainutlaatuinen asema, jossa se edistää koulutukseen, tutkimukseen, innovointiin ja yhteiskunnan palvelemiseen liittyviä monialaisia tehtäviä, tarjoaa tilaisuuden hyödyntää näiden neljän alan tehtävien välisiä synergiamahdollisuuksia.

8.

Näiden synergioiden hyödyntäminen on keskeistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Monisidosryhmäisiä kumppanuuksia ja yhteistyötä korkeakoulujen välillä ja niiden kanssa on edistettävä.

9.

Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) kehotettiin tässä yhteydessä laatimaan ”[korkeakoulutuksen] muutosta koskeva suunnitelma, jossa keskitytään osallisuuteen, innovointiin, yhteyksiin, digitaaliseen ja vihreään valmiuteen, kansainväliseen kilpailukykyyn sekä akateemisiin perusarvoihin ja vankkoihin eettisiin periaatteisiin kuten myös työllisyyteen ja työllistettävyyteen”.

10.

Samassa yhteydessä neuvoston päätelmissä uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta katsottiin, että ”institutionaaliset muutokset, tutkijanurat, tiedekasvatus, koulutus, kansainvälinen yhteistyö ja tietämyksen levittäminen ovat mahdollisia aloja, joilla voidaan tehdä määrätietoisempaa yhteistyötä” eurooppalaisen tutkimusalueen, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja eurooppalaisen koulutusalueen korkeakoulutusta koskevan ulottuvuuden välillä. Neuvosto pani lisäksi merkille ”komission ehdotuksen laatia etenemissuunnitelma [korkeakoulutuksen] ja tutkimuksen välisten synergioiden luomiseksi toteutettavia toimia varten” ja ilmoitti kannattavansa ”’Eurooppa-yliopistojen [allianssien]’ kehittämistä edelleen lippulaivaesimerkkeinä tulevaisuuden moderneista ja osallistavista [korkeakouluista] Euroopassa”. Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) tulevasta hallinnoinnista annettujen neuvoston päätelmien liitteenä olevassa ERA:n toimintapoliittisessa ohjelmassa 2022–2024 määriteltiin korkeakouluihin kohdistuvia toimia.

11.

Päätelmissään ”Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” neuvosto totesi, että ”Eurooppalaisia yliopistoja” olisi kehotettava ”vahvistamaan eurooppalaisten [korkeakoulujen] tutkimus- ja innovointiulottuvuutta kehittämällä yhteistä toimintasuunnitelmaa, yhteisiä infrastruktuureja ja resursseja” sekä ”luomaan yhä vahvempia [alliansseja] tutkimalla opiskelijoiden yhteisiä hakumahdollisuuksia sekä tieteenharjoittajien ja tutkijoiden yhteisrekrytoinnin toteutettavuutta kansallisissa järjestelmissä, mikä parantaisi heidän koulutus- ja tutkimusuriensa houkuttelevuutta, kestävyyttä ja joustavuutta [allianssien] sisällä”. Lisäksi neuvosto pyysi komissiota ja jäsenvaltioita ”harkitsemaan kestävämpiä ”Eurooppalaisille yliopistoille” tarkoitettuja rahoitusvälineitä muun muassa hyödyntämällä alueellisten ja kansallisten järjestelmien synergioita eurooppalaisten järjestelmien kanssa, jotta ne voivat toteuttaa kunnianhimoisen strategiansa,” sekä laatimaan selkeitä ehdotuksia vuodesta 2022 alkaen, ”jotta voidaan tarvittaessa auttaa poistamaan yhteistyön esteitä Euroopan tasolla esimerkiksi tutkimalla yhteisten eurooppalaisten tutkintojen tarvetta ja toteutettavuutta ”Eurooppalaisten yliopistojen” [alliansseissa]”.

12.

Päätelmissään ”Eurooppalaisen tutkimusalueen syventäminen: tarjotaan tutkijoille houkuttelevia ja kestäviä uria ja työehtoja ja tehdään osaamiskierrosta todellisuutta” neuvosto kehotti komissiota ”tukemaan jäsenvaltioita sellaisten politiikkatoimien suunnittelussa, joilla edistetään Euroopan [korkeakoulujen] saumatonta ja kunnianhimoista kansainvälistä yhteistyötä, erityisesti usein toisiinsa sidoksissa oleviin akateemiseen ja tutkijanuraan liittyen, edistetään osallistavuutta, hyödynnetään huippuosaamista ja lisätään Euroopan [korkeakoulutuksen] kansainvälistä kilpailukykyä ja houkutellaan siten osaamista Euroopasta ja muualta”. Lisäksi se oli yhtä mieltä siitä, että Eurooppalaiset yliopistot -allianssit ja niiden kumppanuudet paikallisten ekosysteemien kanssa ovat ”sopivia foorumeita testata mahdollisia tutkimusurien yhteentoimivuusmalleja ja tarkastella mahdollisuuksia yhteisiksi rekrytointi-, koulutus- ja urakehitysjärjestelmiksi sekä tutkimus- että opetusnäkökohdat huomioon ottaen sekä kokeilla uusia palkitsemis- ja arviointijärjestelmiä, myös tutkimukseen perustuvalle opetukselle”,

KATSOO SEURAAVAA:

13.

Korkeakoulujen rajatylittävää yhteistyötä vahvistetaan, syvennetään ja yksinkertaistetaan edelleen koko Euroopassa, jos edellä mainittuihin haasteisiin voidaan vastata tehokkaasti Euroopan tasolla. Tältä osin komissio on esittänyt kunnianhimoisen eurooppalaisen yliopistostrategian, jonka tavoitteena on vahvistaa ja tukea kyseisiä laitoksia kaikissa niiden tehtävissä, jotta ne voisivat tehostaa yhteistyötään ja hyödyntää vahvuuksiaan, koska ne voivat osaltaan vaikuttaa ratkaisevasti Euroopan toimiin sen vastatessa tuleviin haasteisiin. Erityyppistä käynnissä olevaa yhteistyötä olisi lisättävä ja siihen liittyviä tuloksia ja parhaita käytäntöjä jaettava, jotta voidaan toimia inspiraation lähteenä Euroopan koko korkeakoulusektorille kunnioittaen kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaa, akateemista vapautta ja korkeakoulujen institutionaalista autonomiaa.

14.

| — | vahvistetaan eurooppalaista ulottuvuutta korkeakoulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä niiden välisessä synergiassa; |
| --- | --- |

—

vahvistetaan eurooppalaista ulottuvuutta korkeakoulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä niiden välisessä synergiassa;

| — | edistetään EU:n maailmanlaajuista asemaa ja johtajuutta; |
| --- | --- |

—

edistetään EU:n maailmanlaajuista asemaa ja johtajuutta;

| — | tuetaan Euroopan elpymistä sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä toimia; |
| --- | --- |

—

tuetaan Euroopan elpymistä sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä toimia;

| — | syvennetään eurooppalaista yhteisiin arvoihin perustuvaa yhteenkuuluvuutta, |
| --- | --- |

—

syvennetään eurooppalaista yhteisiin arvoihin perustuvaa yhteenkuuluvuutta,

KEHOTTAA KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA TEKEMÄÄN TOIMIVALTUUKSIENSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATETTA ASIANMUKAISESTI NOUDATTAEN YHTEISTYÖTÄ KORKEAKOULUJEN JA SIDOSRYHMIEN KANSSA SEURAAVIEN KESKEISTEN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEKSI:

Eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistaminen korkeakoulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä niiden välisessä synergiassa

Eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistaminen korkeakoulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä niiden välisessä synergiassa

| 15. | Tiiviimmällä rajatylittävällä yhteistyöllä edistetään eurooppalaisen koulutusalueen ja uuden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista täydessä synergiassa vahvistamalla korkeakouluja ja parantamalla korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin laatua koko Euroopassa. Uudet liikkuvuuden ulottuvuudet, muodot ja mahdollisuudet eri tieteenalojen ja sektoreiden välillä ja yli rajojen, houkuttelevat ja kestävät akateemiset ja tutkijanurat sekä avoin koulutus ja avoin tiede antavat oppilaitoksille mahdollisuuden vastata paremmin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tarjota opiskelijoille, elinikäisille oppijoille ja tutkijoille oikeanlaista tietämystä, osaamista ja pätevyyttä heidän tulevaa ammatillista ja henkilökohtaista kehitystään varten. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin, joiden opintoihin ja uraan pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin. |
| --- | --- |

15.

Tiiviimmällä rajatylittävällä yhteistyöllä edistetään eurooppalaisen koulutusalueen ja uuden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista täydessä synergiassa vahvistamalla korkeakouluja ja parantamalla korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin laatua koko Euroopassa. Uudet liikkuvuuden ulottuvuudet, muodot ja mahdollisuudet eri tieteenalojen ja sektoreiden välillä ja yli rajojen, houkuttelevat ja kestävät akateemiset ja tutkijanurat sekä avoin koulutus ja avoin tiede antavat oppilaitoksille mahdollisuuden vastata paremmin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tarjota opiskelijoille, elinikäisille oppijoille ja tutkijoille oikeanlaista tietämystä, osaamista ja pätevyyttä heidän tulevaa ammatillista ja henkilökohtaista kehitystään varten. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin, joiden opintoihin ja uraan pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin.

| 16. | Korkeakoulujen allianssit, kuten ”Eurooppalaiset yliopistot”, voivat tuoda esiin laajan ja pitkäkestoisen institutionaalisen korkeakouluyhteistyön potentiaalin. Tällaiset allianssit voivat tuottaa todellista eurooppalaista lisäarvoa saavuttamalla kriittisen massan Euroopan mittakaavassa kaikkien osapuolten pitkän aikavälin sitoutumisen avulla. Ne helpottavat vapaata liikkuvuutta Euroopassa yhteisiin etuihin perustuvia opiskelu-, työ- ja tutkimustarkoituksia varten. Tiiviin yhdentymisen, läpinäkyvyyden ja avoimuuden ansiosta niillä voi olla muutosvaikutuksia Euroopassa ja Euroopalle. Koordinointi ja täydentävyys muiden eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten, paikallisten ja tarvittaessa kansainvälisten aloitteiden ja verkostojen kanssa lisää niiden muutosvaikutuksia. |
| --- | --- |

16.

Korkeakoulujen allianssit, kuten ”Eurooppalaiset yliopistot”, voivat tuoda esiin laajan ja pitkäkestoisen institutionaalisen korkeakouluyhteistyön potentiaalin. Tällaiset allianssit voivat tuottaa todellista eurooppalaista lisäarvoa saavuttamalla kriittisen massan Euroopan mittakaavassa kaikkien osapuolten pitkän aikavälin sitoutumisen avulla. Ne helpottavat vapaata liikkuvuutta Euroopassa yhteisiin etuihin perustuvia opiskelu-, työ- ja tutkimustarkoituksia varten. Tiiviin yhdentymisen, läpinäkyvyyden ja avoimuuden ansiosta niillä voi olla muutosvaikutuksia Euroopassa ja Euroopalle. Koordinointi ja täydentävyys muiden eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten, paikallisten ja tarvittaessa kansainvälisten aloitteiden ja verkostojen kanssa lisää niiden muutosvaikutuksia.

| 17. | Korkeakoulujen allianssien, kuten ”Eurooppalaisten yliopistojen”, täyden lisäarvon hyödyntäminen edellyttää lisätukea Euroopan ja tarvittaessa kansallisella tasolla asteittaisen lähestymistavan avulla. Institutionaalisen muutoksen liikkeellepanijoina näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava vahvan tutkimus- ja innovointiulottuvuuden kehittämisessä ja innovatiivisten yhteisten koulutusohjelmien täytäntöönpanossa kaikilla tasoilla opiskelijakeskeisen, tutkimus- ja innovointilähtöisen lähestymistavan mukaisesti, jolloin voitaisiin mahdollisesti pyrkiä yhteisiin tutkintoihin jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa yhdessä laadittujen eurooppalaisten kriteerien pohjalta Bolognan prosessin välineiden mukaisesti. Näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava myös parantamalla henkilöstöhallintoa tieteenharjoittajien ja tutkijoiden mahdollisen yhteisrekrytoinnin osalta edistämällä houkuttelevien ja kestävien työurien kehittämistä ja yhdistämällä resursseja ja rakenteita, esimerkiksi laboratorioita ja alustoja. |
| --- | --- |

17.

Korkeakoulujen allianssien, kuten ”Eurooppalaisten yliopistojen”, täyden lisäarvon hyödyntäminen edellyttää lisätukea Euroopan ja tarvittaessa kansallisella tasolla asteittaisen lähestymistavan avulla. Institutionaalisen muutoksen liikkeellepanijoina näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava vahvan tutkimus- ja innovointiulottuvuuden kehittämisessä ja innovatiivisten yhteisten koulutusohjelmien täytäntöönpanossa kaikilla tasoilla opiskelijakeskeisen, tutkimus- ja innovointilähtöisen lähestymistavan mukaisesti, jolloin voitaisiin mahdollisesti pyrkiä yhteisiin tutkintoihin jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa yhdessä laadittujen eurooppalaisten kriteerien pohjalta Bolognan prosessin välineiden mukaisesti. Näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava myös parantamalla henkilöstöhallintoa tieteenharjoittajien ja tutkijoiden mahdollisen yhteisrekrytoinnin osalta edistämällä houkuttelevien ja kestävien työurien kehittämistä ja yhdistämällä resursseja ja rakenteita, esimerkiksi laboratorioita ja alustoja.

| 18. | Vaikka lähioppimisen ja fyysisen liikkuvuuden arvo sekä tasapainoisen osaamiskierron tarve tunnustetaan täysin, korkeakouluja olisi kannustettava tukemaan edelleen kaikentyyppistä opiskelijoiden, henkilöstön ja tutkijoiden liikkuvuutta, joka edistää akateemista menestystä ja henkilökohtaisia saavutuksia, antamalla kaikille opiskelijoille, henkilöstölle ja tutkijoille mahdollisuus hankkia kansainvälisiä ja kulttuurienvälisiä taitoja kansainvälistämällä opetussuunnitelmia tai mahdollistamalla osallistuminen innovatiivisiin kansainvälisiin ympäristöihin heidän omissa oppilaitoksissaan. |
| --- | --- |

18.

Vaikka lähioppimisen ja fyysisen liikkuvuuden arvo sekä tasapainoisen osaamiskierron tarve tunnustetaan täysin, korkeakouluja olisi kannustettava tukemaan edelleen kaikentyyppistä opiskelijoiden, henkilöstön ja tutkijoiden liikkuvuutta, joka edistää akateemista menestystä ja henkilökohtaisia saavutuksia, antamalla kaikille opiskelijoille, henkilöstölle ja tutkijoille mahdollisuus hankkia kansainvälisiä ja kulttuurienvälisiä taitoja kansainvälistämällä opetussuunnitelmia tai mahdollistamalla osallistuminen innovatiivisiin kansainvälisiin ympäristöihin heidän omissa oppilaitoksissaan.

| 19. | Euroopan nuorison teemavuodella on tässä keskeinen asema. On syytä palauttaa mieliin tavoite, jonka mukaan eurooppalaisella korkeakoulutusalueella tutkinnon suorittaneista vähintään 20 prosentilla tulisi olla takanaan ulkomailla suoritettu opinto- tai koulutusjakso, kuten 19. marraskuuta 2020 Roomassa annetussa ministerien julkilausumassa vahvistettiin, sekä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteelle annettava tuki pyrittäessä saavuttamaan kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan 50 prosenttia opiskelijoista hyödyntäisi mahdollisuutta liikkuvuuteen, kuten neuvoston päätelmissä ”Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” todetaan. |
| --- | --- |

19.

Euroopan nuorison teemavuodella on tässä keskeinen asema. On syytä palauttaa mieliin tavoite, jonka mukaan eurooppalaisella korkeakoulutusalueella tutkinnon suorittaneista vähintään 20 prosentilla tulisi olla takanaan ulkomailla suoritettu opinto- tai koulutusjakso, kuten 19. marraskuuta 2020 Roomassa annetussa ministerien julkilausumassa vahvistettiin, sekä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteelle annettava tuki pyrittäessä saavuttamaan kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan 50 prosenttia opiskelijoista hyödyntäisi mahdollisuutta liikkuvuuteen, kuten neuvoston päätelmissä ”Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” todetaan.

| 20. | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja komission olisi yhteistyössä korkeakoulujen kanssa pyrittävä yksinkertaistamaan oppilaitosten hallinnollisia menettelyjä muun muassa laajentamalla eurooppalaisen opiskelijakorttialoitteen täytäntöönpanoa ja toteuttamalla ulkomailla suoritettujen akateemisten tutkintojen ja opintojaksojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen yhteistyössä tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa. Korkeakouluja olisi kannustettava hyödyntämään kaikilta osin digitaalisia välineitä liikkuvuuden ja tutkintojen tunnustamisessa, edistämään monikielisyyttä, kulttuurienvälisyyttä ja muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden osallisuutta kampuksillaan sekä sisällyttämään liikkuvuus opetussuunnitelmiinsa. |
| --- | --- |

20.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja komission olisi yhteistyössä korkeakoulujen kanssa pyrittävä yksinkertaistamaan oppilaitosten hallinnollisia menettelyjä muun muassa laajentamalla eurooppalaisen opiskelijakorttialoitteen täytäntöönpanoa ja toteuttamalla ulkomailla suoritettujen akateemisten tutkintojen ja opintojaksojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen yhteistyössä tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa. Korkeakouluja olisi kannustettava hyödyntämään kaikilta osin digitaalisia välineitä liikkuvuuden ja tutkintojen tunnustamisessa, edistämään monikielisyyttä, kulttuurienvälisyyttä ja muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden osallisuutta kampuksillaan sekä sisällyttämään liikkuvuus opetussuunnitelmiinsa.

EU:n maailmanlaajuisen aseman ja johtajuuden edistäminen

EU:n maailmanlaajuisen aseman ja johtajuuden edistäminen

| 21. | Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen kansainvälistymisellä on strategista geopoliittista merkitystä Euroopalle, kuten yhteisessä tiedonannossa ”Global Gateway” todetaan. Maailmanlaajuisen korkeakouluyhteistyön on perustuttava perusarvoihin ja -periaatteisiin, joiden ytimessä ovat akateeminen vapaus, institutionaalinen autonomia, avoin koulutus ja avoin tiede. Vastavuoroisuusperiaatteen ja tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteen olisi oltava ennakkoedellytyksenä kansainväliselle yhteistyölle. Tutkimus- ja innovointisuhteissa ja neuvotteluissa globaalien kumppanien kanssa olisi noudatettava ohjaavaa periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin on välttämätöntä”. Korkeakouluja olisi tuettava koordinoidun eurooppalaisen lähestymistavan avulla, jotta voidaan edistää eurooppalaisia arvoja ja periaatteita maailmanlaajuisella tasolla ja saada aikaan tasapainoista ja molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä, joka on osa Euroopan pehmeää valtaa ja valmiuksia globaalina suunnannäyttäjänä. Kolmansien maiden kanssa korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alalla tehtävän yhteistyön on perustuttava yhteisymmärrykseen näistä arvoista ja periaatteista, joita edistetään Euroopan tasolla unionin muiden strategisten etujen mukaisesti kokonaisvaltaista lähestymistapaa koskevan Marseillen konferenssin mukaisesti, sekä niiden jakamiseen. |
| --- | --- |

21.

Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen kansainvälistymisellä on strategista geopoliittista merkitystä Euroopalle, kuten yhteisessä tiedonannossa ”Global Gateway” todetaan. Maailmanlaajuisen korkeakouluyhteistyön on perustuttava perusarvoihin ja -periaatteisiin, joiden ytimessä ovat akateeminen vapaus, institutionaalinen autonomia, avoin koulutus ja avoin tiede. Vastavuoroisuusperiaatteen ja tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteen olisi oltava ennakkoedellytyksenä kansainväliselle yhteistyölle. Tutkimus- ja innovointisuhteissa ja neuvotteluissa globaalien kumppanien kanssa olisi noudatettava ohjaavaa periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin on välttämätöntä”. Korkeakouluja olisi tuettava koordinoidun eurooppalaisen lähestymistavan avulla, jotta voidaan edistää eurooppalaisia arvoja ja periaatteita maailmanlaajuisella tasolla ja saada aikaan tasapainoista ja molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä, joka on osa Euroopan pehmeää valtaa ja valmiuksia globaalina suunnannäyttäjänä. Kolmansien maiden kanssa korkeakoulutuksen ja tutkimuksen alalla tehtävän yhteistyön on perustuttava yhteisymmärrykseen näistä arvoista ja periaatteista, joita edistetään Euroopan tasolla unionin muiden strategisten etujen mukaisesti kokonaisvaltaista lähestymistapaa koskevan Marseillen konferenssin mukaisesti, sekä niiden jakamiseen.

| 22. | Syvemmästä eurooppalaisesta yhteistyöstä voi olla hyötyä korkeakoulujen tukemisessa ja tarvittavien välineiden antamisessa tutkijoiden, kouluttajien, opiskelijoiden ja henkilöstön käyttöön, jotta voitaisiin vastata oikeudenmukaisen globaalin yhteistyön haasteisiin, kuten eriarvoisuuteen, ulkomaiseen sekaantumiseen ja avoimen tieteen esteisiin. On myös tarpeen edistää kolmansien maiden kollegojen tietoon perustuvaa ja riippumatonta ymmärtämystä. Jotta Euroopan unioni voitaisiin luokitella tieteellisen tutkimuksen vapauden ja demokraattisten arvojen turva-alueeksi, korkeakouluja olisi tuettava eurooppalaisin ja kansallisin järjestelyin huippuosaamisen periaatetta kaikilta osin noudattaen, jotta ne voisivat ottaa vastaan opiskelijoita, tutkijoita ja tieteenharjoittajia, joiden vapaus on uhattuna. |
| --- | --- |

22.

Syvemmästä eurooppalaisesta yhteistyöstä voi olla hyötyä korkeakoulujen tukemisessa ja tarvittavien välineiden antamisessa tutkijoiden, kouluttajien, opiskelijoiden ja henkilöstön käyttöön, jotta voitaisiin vastata oikeudenmukaisen globaalin yhteistyön haasteisiin, kuten eriarvoisuuteen, ulkomaiseen sekaantumiseen ja avoimen tieteen esteisiin. On myös tarpeen edistää kolmansien maiden kollegojen tietoon perustuvaa ja riippumatonta ymmärtämystä. Jotta Euroopan unioni voitaisiin luokitella tieteellisen tutkimuksen vapauden ja demokraattisten arvojen turva-alueeksi, korkeakouluja olisi tuettava eurooppalaisin ja kansallisin järjestelyin huippuosaamisen periaatetta kaikilta osin noudattaen, jotta ne voisivat ottaa vastaan opiskelijoita, tutkijoita ja tieteenharjoittajia, joiden vapaus on uhattuna.

| 23. | Jotta korkeakoulujen kilpailukykyä voitaisiin parantaa maailmanlaajuisella tasolla, niitä olisi kannustettava hyödyntämään paikallisia tai alueellisia ekosysteemejä ja siten edistämään alueellista yhteenkuuluvuutta vahvoilla kumppanuuksilla tutkimusorganisaatioiden, innovointitoimijoiden, rahoittajien sekä talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja lisäämään tiivistä vuorovaikutusta paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten kanssa. Jotta voitaisiin edistää eurooppalaisten korkeakoulujen monimuotoisuutta ja huippuosaamista maailmanlaajuisesti, työtä olisi jatkettava ja lisätukea olisi annettava Euroopan tasolla jäsenvaltioille, jotta ne voisivat edistää kansallisia politiikkoja esimerkiksi huippuosaamisaloitteiden ja alueellisten ja paikallisten keskusten avulla. |
| --- | --- |

23.

Jotta korkeakoulujen kilpailukykyä voitaisiin parantaa maailmanlaajuisella tasolla, niitä olisi kannustettava hyödyntämään paikallisia tai alueellisia ekosysteemejä ja siten edistämään alueellista yhteenkuuluvuutta vahvoilla kumppanuuksilla tutkimusorganisaatioiden, innovointitoimijoiden, rahoittajien sekä talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja lisäämään tiivistä vuorovaikutusta paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten kanssa. Jotta voitaisiin edistää eurooppalaisten korkeakoulujen monimuotoisuutta ja huippuosaamista maailmanlaajuisesti, työtä olisi jatkettava ja lisätukea olisi annettava Euroopan tasolla jäsenvaltioille, jotta ne voisivat edistää kansallisia politiikkoja esimerkiksi huippuosaamisaloitteiden ja alueellisten ja paikallisten keskusten avulla.

| 24. | Eurooppalaisten korkeakoulujen rajatylittävä yhteistyö lisää niiden houkuttelevuutta kansainvälisten opiskelijoiden, tutkijoiden ja maailmanlaajuisten kumppanien näkökulmasta ja parantaa koulutustarjonnan laatua sekä tutkimus- ja innovointipotentiaalia. Nykyisiä EU:n ohjelmia, kuten Erasmus+-ohjelmaa, unionin ulkoisen toiminnan välineitä ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaa, olisi käytettävä niiden oikeusperustoihin sisältyvien toimien mukaisesti ja niitä olisi arvioitava asiaankuuluvien arviointikriteerien perusteella, jotta voidaan tukea korkeakoulujen alliansseja, esimerkiksi ”Eurooppalaisia yliopistoja” ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjä (KIC) yhteisten kansainvälistymistoimien ja -strategioiden kehittämisessä korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin eri aloilla. Tämä auttaisi niitä toimimaan kansainvälisesti, rakentamaan verkostoja keskeisten kumppanien kanssa eri puolilla maailmaa, vahvistamaan kolmansien maiden kumppaneiden valmiuksia ja tukemaan opiskelijoiden, tutkijoiden, tieteenharjoittajien ja henkilöstön kansainvälistä (EU:n sisäistä ja sieltä pois suuntautuvaa) liikkuvuutta. Korkeakoulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta vuonna 2019 tehtyä Unescon maailmanlaajuista yleissopimusta olisi hyödynnettävä täysipainoisesti, koska se helpottaa opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta ja tarjoaa siten mahdollisuuksia eurooppalaisen korkeakoulutuksen kansainvälistymiseen. Yhteiset eurooppalaiset toimet, jotka kohdistuvat kolmansiin maihin, voisivat myös Team Europe -lähestymistavan avulla edistää Euroopan korkeakoulutustarjontaa ja saada ne osallisiksi molempia osapuolia hyödyttäviin valmiuksien kehittämistoimiin. |
| --- | --- |

24.

Eurooppalaisten korkeakoulujen rajatylittävä yhteistyö lisää niiden houkuttelevuutta kansainvälisten opiskelijoiden, tutkijoiden ja maailmanlaajuisten kumppanien näkökulmasta ja parantaa koulutustarjonnan laatua sekä tutkimus- ja innovointipotentiaalia. Nykyisiä EU:n ohjelmia, kuten Erasmus+-ohjelmaa, unionin ulkoisen toiminnan välineitä ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaa, olisi käytettävä niiden oikeusperustoihin sisältyvien toimien mukaisesti ja niitä olisi arvioitava asiaankuuluvien arviointikriteerien perusteella, jotta voidaan tukea korkeakoulujen alliansseja, esimerkiksi ”Eurooppalaisia yliopistoja” ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjä (KIC) yhteisten kansainvälistymistoimien ja -strategioiden kehittämisessä korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin eri aloilla. Tämä auttaisi niitä toimimaan kansainvälisesti, rakentamaan verkostoja keskeisten kumppanien kanssa eri puolilla maailmaa, vahvistamaan kolmansien maiden kumppaneiden valmiuksia ja tukemaan opiskelijoiden, tutkijoiden, tieteenharjoittajien ja henkilöstön kansainvälistä (EU:n sisäistä ja sieltä pois suuntautuvaa) liikkuvuutta. Korkeakoulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta vuonna 2019 tehtyä Unescon maailmanlaajuista yleissopimusta olisi hyödynnettävä täysipainoisesti, koska se helpottaa opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta ja tarjoaa siten mahdollisuuksia eurooppalaisen korkeakoulutuksen kansainvälistymiseen. Yhteiset eurooppalaiset toimet, jotka kohdistuvat kolmansiin maihin, voisivat myös Team Europe -lähestymistavan avulla edistää Euroopan korkeakoulutustarjontaa ja saada ne osallisiksi molempia osapuolia hyödyttäviin valmiuksien kehittämistoimiin.

Euroopan elpymisen sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyvien toimien tukeminen

Euroopan elpymisen sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyvien toimien tukeminen

| 25. | Korkeakouluja olisi edelleen kannustettava muuttamaan tietämys osaamiseksi, pätevyydeksi ja innovaatioiksi. Tämä voidaan toteuttaa kunnioittaen kaikilta osin akateemista vapautta kehittämällä tiivistä yhteistyötä talouselämän ja työmarkkinaosapuolten sekä teollisuuskumppaneiden kanssa paikallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatioekosysteemien yhteydessä ja helpottamalla alojen välistä liikkuvuutta korkeakoulujen ja muiden kumppanien välillä erityisesti älykkään erikoistumisen strategioiden sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pohjalta. Tämä yhteistyö voisi myös olla erittäin hyödyllistä paikallisille yrityksille ja pk-yrityksille ja antaisi opiskelijoille, tutkijoille, tieteenharjoittajille, kouluttajille ja henkilöstölle mahdollisuuden saada koulutusta esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnista, tietämyksen siirrosta ja yrittäjyydestä, rahoituksen saatavuus mukaan lukien, heidän uransa kaikissa vaiheissa. Tieteenharjoittajien erilaiset toimet tiedemaailmassa ja sen ulkopuolella sekä korkeakoulujen tehtävien kaikissa ulottuvuuksissa on otettava laajasti huomioon heidän ura-arvioinneissaan. Korkeakoulujen olisi myös parannettava valmiuksiaan olla yhteyksissä ekosysteemien kanssa hankkimalla tarvittava tietämys, osaaminen ja pätevyys erityisesti strategisilla teollisuudenaloilla sekä edistämällä tietämyksen ja teknologian siirtoa ja spin-off -yritysten luomista. |
| --- | --- |

25.

Korkeakouluja olisi edelleen kannustettava muuttamaan tietämys osaamiseksi, pätevyydeksi ja innovaatioiksi. Tämä voidaan toteuttaa kunnioittaen kaikilta osin akateemista vapautta kehittämällä tiivistä yhteistyötä talouselämän ja työmarkkinaosapuolten sekä teollisuuskumppaneiden kanssa paikallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatioekosysteemien yhteydessä ja helpottamalla alojen välistä liikkuvuutta korkeakoulujen ja muiden kumppanien välillä erityisesti älykkään erikoistumisen strategioiden sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pohjalta. Tämä yhteistyö voisi myös olla erittäin hyödyllistä paikallisille yrityksille ja pk-yrityksille ja antaisi opiskelijoille, tutkijoille, tieteenharjoittajille, kouluttajille ja henkilöstölle mahdollisuuden saada koulutusta esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnista, tietämyksen siirrosta ja yrittäjyydestä, rahoituksen saatavuus mukaan lukien, heidän uransa kaikissa vaiheissa. Tieteenharjoittajien erilaiset toimet tiedemaailmassa ja sen ulkopuolella sekä korkeakoulujen tehtävien kaikissa ulottuvuuksissa on otettava laajasti huomioon heidän ura-arvioinneissaan. Korkeakoulujen olisi myös parannettava valmiuksiaan olla yhteyksissä ekosysteemien kanssa hankkimalla tarvittava tietämys, osaaminen ja pätevyys erityisesti strategisilla teollisuudenaloilla sekä edistämällä tietämyksen ja teknologian siirtoa ja spin-off -yritysten luomista.

| 26. | Korkeakouluja voitaisiin tukea opiskelijakeskeisen ja tutkimuspohjaisen oppimisen tehostamiseksi. Tavoitteena on tarjota opiskelijoille ajantasaista pätevyyttä, osaamista ja tietämystä sekä kehittää heidän tutkimustaitojaan ja -kokemustaan. Opiskelijoita olisi myös tuettava eri tieteenaloja yhdistävässä työssä haasteisiin perustuvien lähestymistapojen avulla. |
| --- | --- |

26.

Korkeakouluja voitaisiin tukea opiskelijakeskeisen ja tutkimuspohjaisen oppimisen tehostamiseksi. Tavoitteena on tarjota opiskelijoille ajantasaista pätevyyttä, osaamista ja tietämystä sekä kehittää heidän tutkimustaitojaan ja -kokemustaan. Opiskelijoita olisi myös tuettava eri tieteenaloja yhdistävässä työssä haasteisiin perustuvien lähestymistapojen avulla.

| 27. | Korkeakouluilla voi olla keskeinen rooli elinikäisessä oppimisessa ja työmarkkinoiden muutokseen vastaamisessa, jos ne ovat avoimia kaikentyyppisille oppijoille ja edistävät heidän työllistettävyyttään muun muassa täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi tuettava digitalisaation hyödyntämisessä innovatiivisten oppimis- ja opetusmenetelmien edistämiseksi sekä joustavien ja räätälöityjen oppimispolkujen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien tarvittaessa lyhyemmät kurssit tai oppimiskokemukset, jotka voivat johtaa pieniin osaamiskokonaisuuksiin ilman, että kuitenkaan poiketaan täysimittaisten opinto-ohjelmien perusperiaatteesta. Oppijoiden asiaankuuluvan osaamisen, pätevyyden, asenteiden ja yrittäjyyshengen kehittämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava tekemään yhteistyötä ekosysteemiensä kanssa, edistämään työhön perustuvia kokemuksia, kuten työharjoittelua, oppisopimuskoulutusta ja vapaaehtoistyömahdollisuuksia, ja tarvittaessa kehittämään edelleen yrittäjyysväyliä, joiden avulla opiskelijat voivat toteuttaa yrittäjyyshankkeita opintojensa aikana. |
| --- | --- |

27.

Korkeakouluilla voi olla keskeinen rooli elinikäisessä oppimisessa ja työmarkkinoiden muutokseen vastaamisessa, jos ne ovat avoimia kaikentyyppisille oppijoille ja edistävät heidän työllistettävyyttään muun muassa täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi tuettava digitalisaation hyödyntämisessä innovatiivisten oppimis- ja opetusmenetelmien edistämiseksi sekä joustavien ja räätälöityjen oppimispolkujen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien tarvittaessa lyhyemmät kurssit tai oppimiskokemukset, jotka voivat johtaa pieniin osaamiskokonaisuuksiin ilman, että kuitenkaan poiketaan täysimittaisten opinto-ohjelmien perusperiaatteesta. Oppijoiden asiaankuuluvan osaamisen, pätevyyden, asenteiden ja yrittäjyyshengen kehittämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava tekemään yhteistyötä ekosysteemiensä kanssa, edistämään työhön perustuvia kokemuksia, kuten työharjoittelua, oppisopimuskoulutusta ja vapaaehtoistyömahdollisuuksia, ja tarvittaessa kehittämään edelleen yrittäjyysväyliä, joiden avulla opiskelijat voivat toteuttaa yrittäjyyshankkeita opintojensa aikana.

| 28. | Korkeakouluilla on keskeinen rooli vihreän siirtymän tukemisessa ja kestävän kehityksen tavoitteiden huomioon ottamisessa, ja ne toimivat siten erityisenä laadun varmistajana maailmanlaajuisella tasolla. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi kannustettava kaikkialla Euroopassa ottamaan käyttöön kestävyyteen ja vihreään ajatteluun perustuva toimintamalli, jossa sovelletaan tarvittaessa kokonaisvaltaista lähestymistapaa osana oppilaitosten tehtäviä, infrastruktuureja ja toimintaa. |
| --- | --- |

28.

Korkeakouluilla on keskeinen rooli vihreän siirtymän tukemisessa ja kestävän kehityksen tavoitteiden huomioon ottamisessa, ja ne toimivat siten erityisenä laadun varmistajana maailmanlaajuisella tasolla. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi kannustettava kaikkialla Euroopassa ottamaan käyttöön kestävyyteen ja vihreään ajatteluun perustuva toimintamalli, jossa sovelletaan tarvittaessa kokonaisvaltaista lähestymistapaa osana oppilaitosten tehtäviä, infrastruktuureja ja toimintaa.

| 29. | Vihreän siirtymän edistämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava kehittämään tieteidenvälistä tietämystä, osaamista ja pätevyyksiä, tukemaan kestävyyttä koskevan tietämyksen hankkimista ja käyttöä kaikkien oppijoiden ja yhteisöjen keskuudessa ja sisällyttämään kestävyyttä koskeva koulutus osaksi opetussuunnitelmia kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla. Niitä olisi myös kannustettava tilaamaan ja toteuttamaan tutkimuksia, jotka perustuvat kestävyyteen liittyvään tietopohjaan. |
| --- | --- |

29.

Vihreän siirtymän edistämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava kehittämään tieteidenvälistä tietämystä, osaamista ja pätevyyksiä, tukemaan kestävyyttä koskevan tietämyksen hankkimista ja käyttöä kaikkien oppijoiden ja yhteisöjen keskuudessa ja sisällyttämään kestävyyttä koskeva koulutus osaksi opetussuunnitelmia kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla. Niitä olisi myös kannustettava tilaamaan ja toteuttamaan tutkimuksia, jotka perustuvat kestävyyteen liittyvään tietopohjaan.

| 30. | Kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmi, digitaaliteknologiat ovat tehokas muutosväline Euroopan korkeakoulutusjärjestelmien kannalta, ja korkeakoulut ovat puolestaan ratkaisevassa asemassa Euroopan digitaalisen siirtymän nopeuttamisessa. |
| --- | --- |

30.

Kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmi, digitaaliteknologiat ovat tehokas muutosväline Euroopan korkeakoulutusjärjestelmien kannalta, ja korkeakoulut ovat puolestaan ratkaisevassa asemassa Euroopan digitaalisen siirtymän nopeuttamisessa.

| 31. | Korkeakouluille olisi järjestettävä nopeat yhteydet ja suorituskykyiset digitaaliset infrastruktuurit ja palvelut, joiden olisi oltava mahdollisimman yhteentoimivia ja jaettuja kaikkialla Euroopassa ja perustuttava eurooppalaisiin standardeihin (3), ja niissä olisi käytettävä luotettavaa teknologiaa korkeakoulujen erityistarpeiden, kuten suojatun datan, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

31.

Korkeakouluille olisi järjestettävä nopeat yhteydet ja suorituskykyiset digitaaliset infrastruktuurit ja palvelut, joiden olisi oltava mahdollisimman yhteentoimivia ja jaettuja kaikkialla Euroopassa ja perustuttava eurooppalaisiin standardeihin (3

| 32. | Euroopan digitaalisen siirtymän nopeuttaminen edellyttää, että kaikki opiskelijat, kouluttajat, henkilöstö, tieteenharjoittajat ja tutkijat sekä tarvittaessa suuri yleisö hallitsevat digitaalisen lukutaidon ja datalukutaidon. Korkeakouluilla on tältä osin keskeinen rooli, jotta oppijat voisivat hankkia kehittymässä olevia digitaalisia taitoja, joita ovat esimerkiksi tiedonhallinta, tekoäly, suurteholaskenta ja kyberturvallisuus, ja ottaa huomioon niiden eettiset näkökohdat sekä tehdä tutkimus- ja innovointityötä. |
| --- | --- |

32.

Euroopan digitaalisen siirtymän nopeuttaminen edellyttää, että kaikki opiskelijat, kouluttajat, henkilöstö, tieteenharjoittajat ja tutkijat sekä tarvittaessa suuri yleisö hallitsevat digitaalisen lukutaidon ja datalukutaidon. Korkeakouluilla on tältä osin keskeinen rooli, jotta oppijat voisivat hankkia kehittymässä olevia digitaalisia taitoja, joita ovat esimerkiksi tiedonhallinta, tekoäly, suurteholaskenta ja kyberturvallisuus, ja ottaa huomioon niiden eettiset näkökohdat sekä tehdä tutkimus- ja innovointityötä.

| 33. | Vaikka korkeakoulut tunnustavat täysin lähioppimisen arvon, niiden olisi hyödynnettävä kattavasti digitaalisia keinoja parantaakseen opiskelijoiden, henkilöstön, tieteenharjoittajien ja tutkijoiden oppimiskokemusten laatua ja puuttuakseen sosiaaliseen eriarvoisuuteen. Digitaalisen kuilun umpeen kuromiseksi olisi tuettava aloitteita, jotka tarjoavat kaikille yhtäläiset mahdollisuudet yksilöllisiin oppimismahdollisuuksiin, käyttämällä esimerkiksi virtuaalista tai hybridiopetusta etäopiskelupaikoissa. Korkeakouluja olisi avustettava niiden pyrkimyksissä jakaa alustoja ja yhteentoimivia välineitä, jotka mahdollistavat tietojenvaihdon ja tarjoavat samalla korkealaatuisia ja käyttäjäystävällisiä koulutusresursseja, kuten verkkokursseja. |
| --- | --- |

33.

Vaikka korkeakoulut tunnustavat täysin lähioppimisen arvon, niiden olisi hyödynnettävä kattavasti digitaalisia keinoja parantaakseen opiskelijoiden, henkilöstön, tieteenharjoittajien ja tutkijoiden oppimiskokemusten laatua ja puuttuakseen sosiaaliseen eriarvoisuuteen. Digitaalisen kuilun umpeen kuromiseksi olisi tuettava aloitteita, jotka tarjoavat kaikille yhtäläiset mahdollisuudet yksilöllisiin oppimismahdollisuuksiin, käyttämällä esimerkiksi virtuaalista tai hybridiopetusta etäopiskelupaikoissa. Korkeakouluja olisi avustettava niiden pyrkimyksissä jakaa alustoja ja yhteentoimivia välineitä, jotka mahdollistavat tietojenvaihdon ja tarjoavat samalla korkealaatuisia ja käyttäjäystävällisiä koulutusresursseja, kuten verkkokursseja.

Eurooppalaisen yhteisiin arvoihin perustuvan yhteenkuuluvuuden syventäminen

Eurooppalaisen yhteisiin arvoihin perustuvan yhteenkuuluvuuden syventäminen

| 34. | Eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunteen syventämiseksi ja eurooppalaisen elämäntavan edistämiseksi on olennaisen tärkeää vaalia ja suojella eurooppalaisia demokraattisia arvoja, edistää monimuotoisuutta, osallistavuutta ja sukupuolten tasa-arvoa sekä vahvistaa korkeakoulutuksen laatua ja merkitystä tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa osaamista varten. Korkeakoulut ovat autonomisia, ja akateeminen ja tieteellinen vapaus on niiden toimeksiannon ja tehtävien keskiössä. |
| --- | --- |

34.

Eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunteen syventämiseksi ja eurooppalaisen elämäntavan edistämiseksi on olennaisen tärkeää vaalia ja suojella eurooppalaisia demokraattisia arvoja, edistää monimuotoisuutta, osallistavuutta ja sukupuolten tasa-arvoa sekä vahvistaa korkeakoulutuksen laatua ja merkitystä tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa osaamista varten. Korkeakoulut ovat autonomisia, ja akateeminen ja tieteellinen vapaus on niiden toimeksiannon ja tehtävien keskiössä.

| 35. | Korkeakouluja olisi tuettava niiden pyrkimyksissä suojata koulutusta ja tiedettä disinformaatiolta, tukea avointa tiedettä ja puolustaa demokraattisia arvoja. Tässä mielessä korkeakoulut toimivat demokratian turvaajina ja kansalaistieteen ensisijaisena foorumina ja valmistavat opiskelijoita aktiiviseen kansalaisuuteen ja kansalaisosallistumiseen. |
| --- | --- |

35.

Korkeakouluja olisi tuettava niiden pyrkimyksissä suojata koulutusta ja tiedettä disinformaatiolta, tukea avointa tiedettä ja puolustaa demokraattisia arvoja. Tässä mielessä korkeakoulut toimivat demokratian turvaajina ja kansalaistieteen ensisijaisena foorumina ja valmistavat opiskelijoita aktiiviseen kansalaisuuteen ja kansalaisosallistumiseen.

| 36. | Korkeakoulut voivat edistää julkista keskustelua, joka sisältää perusteltua ja hyödyllistä tietoa, lisäämällä julkaisujen ja tutkimustietojen saatavuutta ja järjestämällä julkisia tapahtumia tutkimustulosten levittämiseksi ja niistä keskustelemiseksi. Korkeakoulut voivat olla keskeisiä toimijoita torjuttaessa tutkimusten väärinkäyttöä sekä toimia yhteyspisteenä koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin, viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Korkeakoulut voisivat edelleen vahvistaa ja hyödyntää tätä asemaansa, jotta ne voisivat tehdä järjestelmällisemmin yhteistyötä kaikkien yhteiskunnan toimijoiden, muun muassa julkisten ja yksityisten innovoijien, alue- ja paikallisviranomaisten, mukaan lukien koulut, tiedotusvälineiden, tieteen popularisoimista edistävien organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten kuluttaja- ja potilasjärjestöjen sekä käyttäjäyhdistysten, kanssa. |
| --- | --- |

36.

Korkeakoulut voivat edistää julkista keskustelua, joka sisältää perusteltua ja hyödyllistä tietoa, lisäämällä julkaisujen ja tutkimustietojen saatavuutta ja järjestämällä julkisia tapahtumia tutkimustulosten levittämiseksi ja niistä keskustelemiseksi. Korkeakoulut voivat olla keskeisiä toimijoita torjuttaessa tutkimusten väärinkäyttöä sekä toimia yhteyspisteenä koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin, viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Korkeakoulut voisivat edelleen vahvistaa ja hyödyntää tätä asemaansa, jotta ne voisivat tehdä järjestelmällisemmin yhteistyötä kaikkien yhteiskunnan toimijoiden, muun muassa julkisten ja yksityisten innovoijien, alue- ja paikallisviranomaisten, mukaan lukien koulut, tiedotusvälineiden, tieteen popularisoimista edistävien organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten kuluttaja- ja potilasjärjestöjen sekä käyttäjäyhdistysten, kanssa.

| 37. | Korkeakoulujen olisi varmistettava, että opiskelijat, tieteenharjoittajat, tutkijat ja henkilöstö osallistuvat oppilaitosten hallintoon korkeakouluyhteisön täysivaltaisina jäseninä ja rakentavina kumppaneina. Tämän vuoksi opiskelijat voisivat osallistua päätöksentekomekanismeihin, muun muassa opetussuunnitelmien laatimiseen, mikä olisi osoitus akateemisista perusarvoista sekä demokratiasta ja vuoropuhelun kulttuurista korkeakouluissa. |
| --- | --- |

37.

Korkeakoulujen olisi varmistettava, että opiskelijat, tieteenharjoittajat, tutkijat ja henkilöstö osallistuvat oppilaitosten hallintoon korkeakouluyhteisön täysivaltaisina jäseninä ja rakentavina kumppaneina. Tämän vuoksi opiskelijat voisivat osallistua päätöksentekomekanismeihin, muun muassa opetussuunnitelmien laatimiseen, mikä olisi osoitus akateemisista perusarvoista sekä demokratiasta ja vuoropuhelun kulttuurista korkeakouluissa.

| 38. | Korkeakouluja olisi tuettava ja kannustettava niiden pyrkimyksissä varmistaa oppilaitosten opiskelijoiden, tieteenharjoittajien, tutkijoiden ja henkilöstön osallisuus ja menestyminen sekä edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, sosiaalisesta ja taloudellisesta taustasta, terveydentilasta, vammaisuudesta, iästä, sukupuolisesta suuntautumisesta, maahanmuuttajataustasta ja maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi tuettava, jotta voidaan varmistaa kaikkien hyvinvointi lisäämällä sosiaalista monimuotoisuutta. Korkeakouluja olisi siksi kannustettava tavoittamaan aliedustetut ryhmät, jotta voidaan parantaa heidän pääsyään korkeakoulutukseen ja auttaa heitä saattamaan opintonsa päätökseen, ottaen asianmukaisesti huomioon opiskelijat ja nuoret tutkijat, joiden opintoihin ja uraan pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat. |
| --- | --- |

38.

Korkeakouluja olisi tuettava ja kannustettava niiden pyrkimyksissä varmistaa oppilaitosten opiskelijoiden, tieteenharjoittajien, tutkijoiden ja henkilöstön osallisuus ja menestyminen sekä edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, sosiaalisesta ja taloudellisesta taustasta, terveydentilasta, vammaisuudesta, iästä, sukupuolisesta suuntautumisesta, maahanmuuttajataustasta ja maantieteellisestä sijainnista riippumatta. Tämän vuoksi korkeakouluja olisi tuettava, jotta voidaan varmistaa kaikkien hyvinvointi lisäämällä sosiaalista monimuotoisuutta. Korkeakouluja olisi siksi kannustettava tavoittamaan aliedustetut ryhmät, jotta voidaan parantaa heidän pääsyään korkeakoulutukseen ja auttaa heitä saattamaan opintonsa päätökseen, ottaen asianmukaisesti huomioon opiskelijat ja nuoret tutkijat, joiden opintoihin ja uraan pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat.

| 39. | Korkeakouluja olisi tuettava ja kannustettava toteuttamaan asianmukaisia toimia sukupuolten tasapuolisen edustuksen parantamiseksi opiskelijakunnan ja henkilöstön parissa, myös akateemisen urakehityksen yhteydessä. |
| --- | --- |

39.

Korkeakouluja olisi tuettava ja kannustettava toteuttamaan asianmukaisia toimia sukupuolten tasapuolisen edustuksen parantamiseksi opiskelijakunnan ja henkilöstön parissa, myös akateemisen urakehityksen yhteydessä.

| 40. | Korkeakoulut voivat käyttää innovatiivisia opetusvälineitä ja opetuspedagogiikkaa, muun muassa digitaalisia välineitä, tarjotakseen opiskelijakeskeisen lähestymistavan oppimiseen sosioekonomisesta tai oppimistaustasta riippumatta. Eriarvoisuuden vähentämiseksi ja henkilökohtaisten saavutusten edistämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava tarjoamaan räätälöityjä ohjaus- ja tukipalveluja erityisesti uusille tulokkaille ottaen huomioon kunkin oppijan oppimistyyli ja -polku sekä sosioekonominen tausta, |
| --- | --- |

40.

Korkeakoulut voivat käyttää innovatiivisia opetusvälineitä ja opetuspedagogiikkaa, muun muassa digitaalisia välineitä, tarjotakseen opiskelijakeskeisen lähestymistavan oppimiseen sosioekonomisesta tai oppimistaustasta riippumatta. Eriarvoisuuden vähentämiseksi ja henkilökohtaisten saavutusten edistämiseksi korkeakouluja olisi kannustettava tarjoamaan räätälöityjä ohjaus- ja tukipalveluja erityisesti uusille tulokkaille ottaen huomioon kunkin oppijan oppimistyyli ja -polku sekä sosioekonominen tausta,

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA ERITYISESTI TUKEMAAN TOIMIVALTUUKSIENSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATETTA ASIANMUKAISESTI NOUDATTAEN KORKEAKOULUJEN ALLIANSSEJA, KUTEN ”EUROOPPALAISIA YLIOPISTOJA”:

| 41. | Kaikentyyppisiä korkeakoulujen alliansseja olisi tuettava edelleen kaikilla asianmukaisilla ja asiaankuuluvilla keinoilla, jotta voidaan helpottaa korkeaan laatuun, huippuosaamiseen, vaikutukseen, osallistavuuteen ja maantieteelliseen tasapainoon perustuvia yhteistyötoimia ja tunnistaa esteitä ja ratkaisuja, jotka voisivat olla yhteisiä kaikille alliansseille. Erityisesti Eurooppalaiset yliopistot -aloitteen täytäntöönpanoa olisi jatkettava ensimmäisten pilottiallianssien väliarvioinnin perusteella. Tämä mahdollistaisi myös toimien ryhmittelyn, jotta voitaisiin jakaa korkeakoulutusta, tutkimusta ja innovointia sekä yhteiskunnan palvelemista koskevia parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

41.

Kaikentyyppisiä korkeakoulujen alliansseja olisi tuettava edelleen kaikilla asianmukaisilla ja asiaankuuluvilla keinoilla, jotta voidaan helpottaa korkeaan laatuun, huippuosaamiseen, vaikutukseen, osallistavuuteen ja maantieteelliseen tasapainoon perustuvia yhteistyötoimia ja tunnistaa esteitä ja ratkaisuja, jotka voisivat olla yhteisiä kaikille alliansseille. Erityisesti Eurooppalaiset yliopistot -aloitteen täytäntöönpanoa olisi jatkettava ensimmäisten pilottiallianssien väliarvioinnin perusteella. Tämä mahdollistaisi myös toimien ryhmittelyn, jotta voitaisiin jakaa korkeakoulutusta, tutkimusta ja innovointia sekä yhteiskunnan palvelemista koskevia parhaita käytäntöjä.

| 42. | Korkeakoulujen alliansseja olisi ensisijaisesti kannustettava hyödyntämään kaikilta osin nykyisiä rahoitusohjelmia sekä välineitä, joilla edistetään yhteistyön lisäämistä ja syventämistä Euroopan tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

42.

Korkeakoulujen alliansseja olisi ensisijaisesti kannustettava hyödyntämään kaikilta osin nykyisiä rahoitusohjelmia sekä välineitä, joilla edistetään yhteistyön lisäämistä ja syventämistä Euroopan tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla.

| 43. | Tarvittaessa ja läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, korkeakoulujen allianssien ja sidosryhmien kanssa olisi toteutettava toimia syvemmän, pitkäaikaisen ja joustavan rajatylittävän yhteistyön esteiden poistamiseksi ja institutionalisoidun yhteistyön välineiden suunnittelemiseksi siten, että se perustuu niiden tarpeellisuuden, hyötyjen ja toteutettavuuden alustavaan ja perusteelliseen arviointiin. Tavoitteena on antaa alliansseille vapaaehtoisuuteen perustuva mahdollisuus toimia yhdessä, tehdä yhteisiä strategisia päätöksiä, testata yhteisrekrytointia, suunnitella yhteisiä opetussuunnitelmia tai yhdistää resursseja sekä inhimillisiä, teknisiä sekä data-, koulutus-, tutkimus- ja innovointivalmiuksia. |
| --- | --- |

43.

Tarvittaessa ja läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, korkeakoulujen allianssien ja sidosryhmien kanssa olisi toteutettava toimia syvemmän, pitkäaikaisen ja joustavan rajatylittävän yhteistyön esteiden poistamiseksi ja institutionalisoidun yhteistyön välineiden suunnittelemiseksi siten, että se perustuu niiden tarpeellisuuden, hyötyjen ja toteutettavuuden alustavaan ja perusteelliseen arviointiin. Tavoitteena on antaa alliansseille vapaaehtoisuuteen perustuva mahdollisuus toimia yhdessä, tehdä yhteisiä strategisia päätöksiä, testata yhteisrekrytointia, suunnitella yhteisiä opetussuunnitelmia tai yhdistää resursseja sekä inhimillisiä, teknisiä sekä data-, koulutus-, tutkimus- ja innovointivalmiuksia.

| 44. | Samalla kun korostetaan yhteisten ohjelmien laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa, olisi toteutettava lisätoimia innovatiivisten rajatylittävien oppimiskokemusten arvostamiseksi ja korkeakoulujen allianssien tarjoamien yhteisten ohjelmien näkyvyyden, houkuttelevuuden ja maineen lisäämiseksi sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. Olisi tarkasteltava sellaisia yhteisiä kriteereitä, joiden pohjalta voitaisiin ottaa käyttöön mahdollinen yhteisiä ohjelmia koskeva eurooppalainen merkki. Myöhemmin voitaisiin suunnitella ja toteuttaa vapaaehtoiselta pohjalta kansallisella, alueellisella tai institutionaalisella tasolla yhteisiä tutkintoja kaikilla tasoilla yhdessä laadittujen eurooppalaisten kriteerien pohjalta Bolognan prosessin nykyisten välineiden mukaisesti. Tämä prosessi olisi toteutettava läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, korkeakoulujen allianssien ja sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

44.

Samalla kun korostetaan yhteisten ohjelmien laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa, olisi toteutettava lisätoimia innovatiivisten rajatylittävien oppimiskokemusten arvostamiseksi ja korkeakoulujen allianssien tarjoamien yhteisten ohjelmien näkyvyyden, houkuttelevuuden ja maineen lisäämiseksi sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. Olisi tarkasteltava sellaisia yhteisiä kriteereitä, joiden pohjalta voitaisiin ottaa käyttöön mahdollinen yhteisiä ohjelmia koskeva eurooppalainen merkki. Myöhemmin voitaisiin suunnitella ja toteuttaa vapaaehtoiselta pohjalta kansallisella, alueellisella tai institutionaalisella tasolla yhteisiä tutkintoja kaikilla tasoilla yhdessä laadittujen eurooppalaisten kriteerien pohjalta Bolognan prosessin nykyisten välineiden mukaisesti. Tämä prosessi olisi toteutettava läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, korkeakoulujen allianssien ja sidosryhmien kanssa.

| 45. | Kohdissa 43 ja 44 mainittujen tarkasteluprosessien tuloksista raportoidaan kussakin vaiheessa neuvostolle uuden päätöksen tekemistä varten. |
| --- | --- |

45.

Kohdissa 43 ja 44 mainittujen tarkasteluprosessien tuloksista raportoidaan kussakin vaiheessa neuvostolle uuden päätöksen tekemistä varten.

| 46. | Kansallisella tasolla olisi järjestettävä tehokkaat ja toimivat laadunvarmistusprosessit, joilla helpotetaan yhteisten ohjelmien eurooppalaista laadunvarmistusta koskevaa lähestymistapaa eurooppalaisten korkeakoulutuksen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden mukaisesti ottaen huomioon laadun, tutkimuksen ja työllistettävyyden merkityksen. |
| --- | --- |

46.

Kansallisella tasolla olisi järjestettävä tehokkaat ja toimivat laadunvarmistusprosessit, joilla helpotetaan yhteisten ohjelmien eurooppalaista laadunvarmistusta koskevaa lähestymistapaa eurooppalaisten korkeakoulutuksen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden mukaisesti ottaen huomioon laadun, tutkimuksen ja työllistettävyyden merkityksen.

| 47. | Jotta korkeakoulujen allianssit voisivat hyödyntää koko potentiaalinsa ja ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön taloudelliset kustannukset ja voidakseen hoitaa kaikki tehtävänsä pidemmällä aikavälillä, niiden olisi toteutettava toimia, joiden tavoitteena on pyrkiä kestävämpiin, kokonaisvaltaisempiin ja yhdennetympiin EU:n rahoitusnäkymiin. Tältä osin komission olisi testattava mahdollisia ratkaisuja koskevia pilottilähestymistapoja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa vuoteen 2024 mennessä ja raportoitava sen jälkeen neuvostolle uuden päätöksen laatimista varten, |
| --- | --- |

47.

Jotta korkeakoulujen allianssit voisivat hyödyntää koko potentiaalinsa ja ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön taloudelliset kustannukset ja voidakseen hoitaa kaikki tehtävänsä pidemmällä aikavälillä, niiden olisi toteutettava toimia, joiden tavoitteena on pyrkiä kestävämpiin, kokonaisvaltaisempiin ja yhdennetympiin EU:n rahoitusnäkymiin. Tältä osin komission olisi testattava mahdollisia ratkaisuja koskevia pilottilähestymistapoja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa vuoteen 2024 mennessä ja raportoitava sen jälkeen neuvostolle uuden päätöksen laatimista varten,

SEURAAVINA VAIHEINA TOISSIJAISUUSPERIAATE JA INSTITUTIONAALISEN ITSEMÄÄRÄÄMISOIKEUDEN PERIAATE ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN SEKÄ KANSALLISTEN OLOSUHTEIDEN MUKAISESTI

| 48. | PYYTÄÄ komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja suojelemaan akateemisia perusarvoja, muun muassa akateemista vapautta ja rehellisyyttä, vuonna 2020 annetun Rooman ministerikokouksen julkilausuman ja tieteellisen tutkimuksen vapautta koskevan Bonnin julistuksen mukaisesti, |
| --- | --- |

48.

PYYTÄÄ komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja suojelemaan akateemisia perusarvoja, muun muassa akateemista vapautta ja rehellisyyttä, vuonna 2020 annetun Rooman ministerikokouksen julkilausuman ja tieteellisen tutkimuksen vapautta koskevan Bonnin julistuksen mukaisesti,

| 49. | KEHOTTAA komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa edistämään yhdessä toimia, joilla luodaan synergioita korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välille eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa ja eurooppalaisen tutkimusalueen hallintorakenteiden avulla. Näiden toimien olisi tarjottava todellista lisäarvoa Euroopan tasolla, niillä olisi pyrittävä saavuttamaan edellä mainitut keskeiset tavoitteet, ja niiden toteuttajia olisivat komissio ja vapaaehtoispohjalta jäsenvaltiot asianmukaisilla tavoilla kansallisten olosuhteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

49.

KEHOTTAA komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa edistämään yhdessä toimia, joilla luodaan synergioita korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välille eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa ja eurooppalaisen tutkimusalueen hallintorakenteiden avulla. Näiden toimien olisi tarjottava todellista lisäarvoa Euroopan tasolla, niillä olisi pyrittävä saavuttamaan edellä mainitut keskeiset tavoitteet, ja niiden toteuttajia olisivat komissio ja vapaaehtoispohjalta jäsenvaltiot asianmukaisilla tavoilla kansallisten olosuhteiden mukaisesti,

| 50. | PYYTÄÄ komissiota toimittamaan neuvostolle tiedoksi ja päätöksentekoa varten vuoden 2022 puoliväliin mennessä etenemissuunnitelman uusien välineiden suunnittelemiseksi yhdessä. Etenemissuunnitelmassa ilmoitettaisiin keskeiset välitavoitteet ja asiaan liittyvät asiantuntijaryhmät. Keskeisten tavoitteiden toteuttamisessa otetaan huomioon seuraavat seikat: eurooppalaisesta yliopistostrategiasta annetussa komission tiedonannossa yksilöidyt toimet, neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) ja eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista annettujen neuvoston päätelmien liitteenä olevassa eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisessa ohjelmassa 2022–2024 yksilöidyt asiaankuuluvat toimet sekä Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta annetussa neuvoston suosituksessa esitetyt arvot ja periaatteet, |
| --- | --- |

50.

PYYTÄÄ komissiota toimittamaan neuvostolle tiedoksi ja päätöksentekoa varten vuoden 2022 puoliväliin mennessä etenemissuunnitelman uusien välineiden suunnittelemiseksi yhdessä. Etenemissuunnitelmassa ilmoitettaisiin keskeiset välitavoitteet ja asiaan liittyvät asiantuntijaryhmät. Keskeisten tavoitteiden toteuttamisessa otetaan huomioon seuraavat seikat: eurooppalaisesta yliopistostrategiasta annetussa komission tiedonannossa yksilöidyt toimet, neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) ja eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista annettujen neuvoston päätelmien liitteenä olevassa eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapoliittisessa ohjelmassa 2022–2024 yksilöidyt asiaankuuluvat toimet sekä Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta annetussa neuvoston suosituksessa esitetyt arvot ja periaatteet,

| 51. | KEHOTTAA komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä tiivistämään yhteistyötä näiden synergioiden aikaan saamiseksi hyödyntäen eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja eurooppalaisen tutkimusalueen olemassa olevia hallintorakenteita, tiiviissä synergiassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kanssa ja hyödyntämällä korkeakoulujen parhaita käytäntöjä. Tässä yhteydessä voitaisiin tarvittaessa harkita korkeakoulupolitiikan pääjohtajien ja ERACin yhteisiä kokouksia, joilla olisi selkeästi määritellyt yhteistä etua koskevat aiheet ja yhteinen tavoite, |
| --- | --- |

51.

KEHOTTAA komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä tiivistämään yhteistyötä näiden synergioiden aikaan saamiseksi hyödyntäen eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja eurooppalaisen tutkimusalueen olemassa olevia hallintorakenteita, tiiviissä synergiassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kanssa ja hyödyntämällä korkeakoulujen parhaita käytäntöjä. Tässä yhteydessä voitaisiin tarvittaessa harkita korkeakoulupolitiikan pääjohtajien ja ERACin yhteisiä kokouksia, joilla olisi selkeästi määritellyt yhteistä etua koskevat aiheet ja yhteinen tavoite,

| 52. | KEHOTTAA komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään näiden keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi tekemällä tiiviistä yhteistyötä EU-tason ja kansainvälisten katto-organisaatioiden tai muiden EU:n tasolla merkityksellisten ja sidosryhmiä edustavien organisaatioiden kanssa. Tällaisia ovat korkeakoulut, mukaan lukien eurooppalaisten korkeakoulujen allianssit, opiskelijajärjestöt, laadunvarmistuselimet, tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot, tutkimukseen ja innovointiin voimakkaasti panostavat yritykset, mukaan lukien pk-yritykset, yksittäiset tutkijat ja innovoijat, tutkimusinfrastruktuurit, T&I- rahoitusorganisaatiot ja tiedeakatemiat. Voitaisiin harkita säännöllisiä tapaamisia esimerkiksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän yliopistojen välisen foorumin puitteissa, jotta voitaisiin keskustella strategian täytäntöönpanosta ja edistää hyvien käytäntöjen jakamista. Foorumin tulosten olisi toimittava inspiraation lähteenä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen kuuluvien ryhmien kehittämiselle ja työlle synergiassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kanssa, |
| --- | --- |

52.

KEHOTTAA komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään näiden keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi tekemällä tiiviistä yhteistyötä EU-tason ja kansainvälisten katto-organisaatioiden tai muiden EU:n tasolla merkityksellisten ja sidosryhmiä edustavien organisaatioiden kanssa. Tällaisia ovat korkeakoulut, mukaan lukien eurooppalaisten korkeakoulujen allianssit, opiskelijajärjestöt, laadunvarmistuselimet, tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot, tutkimukseen ja innovointiin voimakkaasti panostavat yritykset, mukaan lukien pk-yritykset, yksittäiset tutkijat ja innovoijat, tutkimusinfrastruktuurit, T&I- rahoitusorganisaatiot ja tiedeakatemiat. Voitaisiin harkita säännöllisiä tapaamisia esimerkiksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän yliopistojen välisen foorumin puitteissa, jotta voitaisiin keskustella strategian täytäntöönpanosta ja edistää hyvien käytäntöjen jakamista. Foorumin tulosten olisi toimittava inspiraation lähteenä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin ja eurooppalaiseen tutkimusalueeseen kuuluvien ryhmien kehittämiselle ja työlle synergiassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kanssa,

| 53. | KEHOTTAA jäsenvaltioita hyödyntämään monenvälistä vaihtoa komission tuella, jotta voidaan edistää hyvien käytäntöjen jakamista ja vertaisoppimistatoisista jäsenvaltioista, |
| --- | --- |

53.

KEHOTTAA jäsenvaltioita hyödyntämään monenvälistä vaihtoa komission tuella, jotta voidaan edistää hyvien käytäntöjen jakamista ja vertaisoppimistatoisista jäsenvaltioista,

| 54. | PANEE MERKILLE komission aikomuksen järkeistää korkeakoulutuksen seurantavälineitä. Tämä voisi lisätä niiden potentiaalia ja merkitystä poliittisten päättäjien, korkeakoulujen, opiskelijoiden ja tutkijoiden kannalta lisäämättä jäsenvaltioille tai korkeakouluille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta, jotta saataisiin tietoa edistymisestä korkeakoulujen asemaa vahvistavan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanossa ja autettaisiin jäsenvaltioita, jotka haluavat vankkaa näyttöä ja dataa niiden toimien kehittämisen perustaksi, joihin ne aikovat osallistua. Jäsenvaltioiden osallistuminen tähän prosessiin on vapaaehtoista; EHDOTTAA jatkokeskustelujen pohjaksi kartoitustutkimusta asiaankuuluvien seurantavälineiden mahdollisuuksista ja oikeudellisesta kehyksestä; KOROSTAA, että tätä tehtävää olisi kehitettävä synergiassa ERA-politiikan koordinointi- ja seurantaprosessin kanssa, ERA:n tulostaulu mukaan luettuna, |
| --- | --- |

54.

PANEE MERKILLE komission aikomuksen järkeistää korkeakoulutuksen seurantavälineitä. Tämä voisi lisätä niiden potentiaalia ja merkitystä poliittisten päättäjien, korkeakoulujen, opiskelijoiden ja tutkijoiden kannalta lisäämättä jäsenvaltioille tai korkeakouluille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta, jotta saataisiin tietoa edistymisestä korkeakoulujen asemaa vahvistavan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanossa ja autettaisiin jäsenvaltioita, jotka haluavat vankkaa näyttöä ja dataa niiden toimien kehittämisen perustaksi, joihin ne aikovat osallistua. Jäsenvaltioiden osallistuminen tähän prosessiin on vapaaehtoista; EHDOTTAA jatkokeskustelujen pohjaksi kartoitustutkimusta asiaankuuluvien seurantavälineiden mahdollisuuksista ja oikeudellisesta kehyksestä; KOROSTAA, että tätä tehtävää olisi kehitettävä synergiassa ERA-politiikan koordinointi- ja seurantaprosessin kanssa, ERA:n tulostaulu mukaan luettuna,

| 55. | PYYTÄÄ komissiota esittämään jäsenvaltioille säännöllisesti ajantasaisia tietoja edellä mainittujen toimien täytäntöönpanon edistymisestä ja toimittamaan kattavan yleiskatsauksen komission eurooppalaisesta koulutusalueesta vuonna 2025 laatimassa kertomuksessa ottaen huomioon myös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa saavutetun edistymisen. |
| --- | --- |

55.

PYYTÄÄ komissiota esittämään jäsenvaltioille säännöllisesti ajantasaisia tietoja edellä mainittujen toimien täytäntöönpanon edistymisestä ja toimittamaan kattavan yleiskatsauksen komission eurooppalaisesta koulutusalueesta vuonna 2025 laatimassa kertomuksessa ottaen huomioon myös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa saavutetun edistymisen.

---

(1)  Näissä päätelmissä termillä ’korkeakoulut’ tarkoitetaan koko alaa eli kaikkea korkeakoulutusta, johon sisältyvät erityyppiset korkeakoulut, muun muassa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaiset tutkimusyliopistot, muut yliopistot, ammattikorkeakoulut, korkeamman ammatillisen koulutuksen oppilaitokset sekä taidekorkeakoulut.

1

(2)  OECD (2020), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences, Higher Education, OECD Publishing, Pariisi.

2

Resourcing Higher Education:

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. and Punie, Y., DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2017.

3

---

LIITE

Poliittinen tausta

Eurooppa-neuvosto

| — | Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Euroopan unionin neuvosto

| — | Neuvoston suositus (EU) 2021/2122, annettu 26. marraskuuta 2021, Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta (EUVL L 431, 2.12.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus (EU) 2021/2122, annettu 26. marraskuuta 2021, Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta (EUVL L 431, 2.12.2021, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) tulevasta hallinnoinnista (14308/21, 26. marraskuuta 2021) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) tulevasta hallinnoinnista (14308/21, 26. marraskuuta 2021)

| — | Neuvoston päätelmät tutkimusta ja innovointia koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (12301/21, 28. syyskuuta 2021) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät tutkimusta ja innovointia koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (12301/21, 28. syyskuuta 2021)

| — | Neuvoston päätelmät Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14)

| — | Neuvoston päätelmät ”Eurooppalaisen tutkimusalueen syventäminen: tarjotaan tutkijoille houkuttelevia ja kestäviä uria ja työehtoja ja tehdään osaamiskierrosta todellisuutta” (9138/21, 28. toukokuuta 2021) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät ”Eurooppalaisen tutkimusalueen syventäminen: tarjotaan tutkijoille houkuttelevia ja kestäviä uria ja työehtoja ja tehdään osaamiskierrosta todellisuutta” (9138/21, 28. toukokuuta 2021)

| — | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta (13567/20, 1. joulukuuta 2020) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta (13567/20, 1. joulukuuta 2020)

| — | Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1)

| — | Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1)

Euroopan komissio

| — | Tutkimukseen ja innovointiin kohdistuvan ulkomaisen sekaantumisen torjunta (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

Tutkimukseen ja innovointiin kohdistuvan ulkomaisen sekaantumisen torjunta (SWD(2022) 12 final)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisesta yliopistostrategiasta (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisesta yliopistostrategiasta (COM(2022) 16 final)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tutkimusta ja innovointia koskevasta globaalista lähestymistavasta – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (COM(2021) 252 final/2) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tutkimusta ja innovointia koskevasta globaalista lähestymistavasta – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (COM(2021) 252 final/2)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020) 628 final)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625 final)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (COM(2020) 274 final)

Euroopan komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja

| — | Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final)

Julkilausumat

| — | Roomassa annettu ministerien julkilausuma (19. marraskuuta 2020) |
| --- | --- |

—

Roomassa annettu ministerien julkilausuma (19. marraskuuta 2020)

| — | Bonnin julistus tieteellisen tutkimuksen vapaudesta (20. lokakuuta 2020) |
| --- | --- |

—

Bonnin julistus tieteellisen tutkimuksen vapaudesta (20. lokakuuta 2020)

---

Euroopan komissio

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/18

---

Euron kurssi (1)

20. huhtikuuta 2022

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0830 |
| JPY | Japanin jeniä | 138,53 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4405 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,82965 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2300 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0254 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5443 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,409 |
| HUF | Unkarin forinttia | 371,36 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6338 |
| RON | Romanian leuta | 4,9436 |
| TRY | Turkin liiraa | 15,8892 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4581 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3579 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4940 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5950 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4779 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 337,89 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,3019 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9448 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5610 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 537,05 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6415 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,747 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,567 |
| BRL | Brasilian realia | 5,0481 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,6392 |
| INR | Intian rupiaa | 82,6348 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0830

JPY

Japanin jeniä

138,53

DKK

Tanskan kruunua

7,4405

GBP

Englannin puntaa

0,82965

SEK

Ruotsin kruunua

10,2300

CHF

Sveitsin frangia

1,0254

ISK

Islannin kruunua

139,20

NOK

Norjan kruunua

9,5443

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,409

HUF

Unkarin forinttia

371,36

PLN

Puolan zlotya

4,6338

RON

Romanian leuta

4,9436

TRY

Turkin liiraa

15,8892

AUD

Australian dollaria

1,4581

CAD

Kanadan dollaria

1,3579

HKD

Hongkongin dollaria

8,4940

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5950

SGD

Singaporen dollaria

1,4779

KRW

Etelä-Korean wonia

1 337,89

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,3019

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9448

HRK

Kroatian kunaa

7,5610

IDR

Indonesian rupiaa

15 537,05

MYR

Malesian ringgitiä

4,6415

PHP

Filippiinien pesoa

56,747

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,567

BRL

Brasilian realia

5,0481

MXN

Meksikon pesoa

21,6392

INR

Intian rupiaa

82,6348

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/19

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA

(2022/C 167/05)

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimen kilpailun

EPSO/AST/152/22 – Kielipalvelujen hallintoavustajat (AST 1) seuraavissa kielissä:

viro (ET), kroaatti (HR), italia (IT), hollanti (NL), puola (PL), portugali (PT)

Kilpailuilmoitus julkaistaan 24 kielellä
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 167 A 21. huhtikuuta 2022.

Lisätietoja on EPSO:n verkkosivuilla osoitteessa https://epso.europa.eu/

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/20

---

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta

(2022/C 167/06)

Julkaistuaan ilmoituksen (1) Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”asianomainen maa” tai ”Kiina”, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, on vastaanottanut polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (2), jäljempänä ”perusasetus”, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

1.   Tarkastelupyyntö

Pyynnön esitti 19. tammikuuta 2022 Euroopan lasikuitutuottajien järjestö (European Glass Fibre Producers Association), jäljempänä ”pyynnön esittäjä”, jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Avoin versio pyynnöstä ja analyysi unionin tuottajien tuesta pyynnölle ovat saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa. Tämän ilmoituksen 5.6 kohdassa annetaan tietoa oikeudesta tutustua asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon.

2.   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tämän tarkastelun kohteena olevan tuotteen muodostavat enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO-standardin 1887 mukaisesti), ja lasikuitufilamenteista valmistetut matot, poisluettuna lasivillasta valmistetut matot, jäljempänä ”tarkastelun kohteena oleva tuote” tai ”lasikuitufilamenttituotteet”, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-koodit 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 14 00 ja 7019 15 00 (3). Nämä CN- ja Taric-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisina.

3.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/724 (4) käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli.

4.   Tarkastelun perusteet

Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.

4.1.   
  Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva väite

4.1.1.   Kiinasta peräisin olevan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva väite

Pyynnön esittäjä väitti, että Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen ei ole asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi.

Perustellakseen merkittäviä vääristymiä koskevia väitteitään pyynnön esittäjä viittasi komission yksiköiden 20. joulukuuta 2017 laatimaan maaraporttiin (5), jossa kuvaillaan Kiinassa vallitsevia erityisiä markkinaolosuhteita. Pyynnön esittäjä viittasi erityisesti vääristymiin, kuten valtion puuttumiseen talouden toimintaan yleisesti ja tarkemmin tarkastelun kohteena olevan tuotteen alalla, sekä vääristymiin, jotka liittyvät maahan, energiaan, pääomaan, raaka-aineisiin ja työvoimaan.

Lisäksi pyynnön esittäjä tukeutui julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, joista tärkeimmät ovat 13. rakennusmateriaalien tuotannonalan kehittämisen viisivuotissuunnitelma, älykkään valmistusteollisuuden kehittämissuunnitelma, Kiinan kansantasavallan 13. kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelma ja 14. viisivuotissuunnitelma sekä Made in china 2025 -aloite. Hakijan mukaan näillä suunnitelmilla kannustetaan valtion viranomaisia kaikilla tasoilla ja valtion omistamia rahoituslaitoksia tukemaan lasikuitufilamenttituotteita valmistavaa tuotannonalaa Kiinassa. Pyynnön esittäjä viittasi myös aiemmassa Kiinasta peräisin olevia lasikuitufilamenttituotteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (6) sekä Kiinasta ja Egyptistä peräisin olevia lasikuitukankaita koskevissa polkumyynnin ja tukien vastaisissa tutkimuksissa (7) esitettyihin komission päätelmiin, jotka koskivat tiettyjä vääristymiä lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalalla.

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että on olemassa perusasetuksen 5 artiklan 9 kohdan mukainen riittävä näyttö, joka osoittaa, että hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavien merkittävien vääristymien vuoksi asianomaisen maan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttö ei ole asianmukaista, joten on perusteltua panna tutkimus vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

Maaraportti on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa ja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (8).

Kiinasta peräisin olevan polkumyynnin jatkumista koskeva väite perustuu tämän tuloksena, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohta huomioon ottaen, laskennallisen normaaliarvon, joka on muodostettu asianmukaisen edustavan maan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella, ja asianomaisesta maasta unioniin vietäväksi myydyn, tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientihinnan (noudettuna lähettäjältä -tasolla) väliseen vertailuun.

Tällä perusteella laskettu polkumyyntimarginaali on huomattava, mikä on osoitus polkumyynnin jatkumisesta.

4.2.   
  Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskeva väite

Pyynnön esittäjä väittää, että vahinko tulee todennäköisesti jatkumaan. Tältä osin pyynnön esittäjä on toimittanut riittävää näyttöä siitä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti asianomaisesta maasta unioniin on pysynyt merkittävänä sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna.

Pyynnön esittäjän toimittama näyttö osoittaa, että tarkastelun kohteena olevan tuontituotteen määrillä on muiden seurausten lisäksi ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan myymiin määriin ja veloittamiin hintoihin, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti unionin tuotannonalan kokonaistulokseen, taloudelliseen tilanteeseen ja työllisyystilanteeseen.

Pyynnön esittäjä väittää myös, että vahinko todennäköisesti jatkuu tulevaisuudessa. Tältä osin pyynnön esittäjä on toimittanut näyttöä myös siitä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontimäärät unioniin Kiinasta todennäköisesti kasvavat nykyisestä, koska asianomaisessa maassa on käyttämätöntä kapasiteettia.

Lisäksi pyynnön esittäjä väittää, että asianomaisesta maasta polkumyyntihinnoilla tulevan tuonnin merkittävä kasvu aiheuttaisi unionin tuotannonalalle todennäköisesti lisävahinkoa, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

5.   Menettely

Kuultuaan perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa komissio on tullut siihen tulokseen, että polkumyynnin ja vahingon todennäköisyydestä on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se panee tarkastelun vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkastelussa selvitetään, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Komissio kiinnittää osapuolten huomion myös covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin annettuun ilmoitukseen (9), jota saatetaan soveltaa tähän menettelyyn.

5.1.   
  Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1. tammikuuta 2021 ja 31. joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso”. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkastellaan kaudella, joka ulottuu 1. päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

5.2.   
  Pyyntöä ja tutkimuksen vireillepanoa koskevat huomautukset

Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat esittää huomautuksia pyynnöstä (myös vahingon jatkumiseen ja syy-yhteyteen liittyvistä seikoista) tai mistä tahansa tutkimuksen vireillepanoa koskevista näkökohdista (myös pyynnön saaman tuen asteesta), on tehtävä se 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10).

Tutkimuksen vireillepanoa koskevat kuulemispyynnöt on esitettävä 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta.

5.3.   
  Menettely polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa komissio tutkii unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautunutta vientiä ja unioniin suuntautuneesta viennistä riippumatta selvittää, onko tarkastelun kohteena olevaa tuotetta asianomaisessa maassa tuottavien ja myyvien yritysten tilanne sellainen, että unioniin polkumyyntihinnoilla tapahtuva vienti todennäköisesti jatkuisi tai toistuisi, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy.

Näin ollen kaikkia asianomaisessa maassa toimivia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia (11), myös niitä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, pyydetään osallistumaan komission tutkimukseen.

5.3.1.   Asianomaisen maan tuottajia koskeva tutkimus

Koska niiden Kiinassa toimivien tuottajien, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu koskee, määrä voi olla huomattava, komissio voi tutkimuksen saattamiseksi loppuun säädetyssä määräajassa rajata tutkittavien tuottajien määrän kohtuulliseksi valitsemalla otoksen (tätä menettelyä kutsutaan ”otannaksi”). Otanta suoritetaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Jotta komissio pystyy päättämään otannan tarpeellisuudesta ja voi tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tuottajia tai niiden edustajia, myös niitä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, pyydetään toimittamaan komissiolle tiedot yrityksistään 7 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Tiedot on toimitettava TRON.tdi-tietokannan kautta seuraavassa osoitteessa: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Tiedot TRON-tietokantaan pääsemiseksi annetaan jäljempänä 5.6 ja 5.9 kohdassa.

Saadakseen tuottajia koskevan otoksen valinnan kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio ottaa lisäksi yhteyttä asianomaisen maan viranomaisiin ja saattaa ottaa yhteyttä tiedossa oleviin tuottajien järjestöihin asianomaisessa maassa.

Jos otos tarvitaan, tuottajien valintaperusteena käytetään suurinta edustavaa tuotannon, myynnin tai viennin määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio ilmoittaa otokseen valituista yrityksistä kaikille tiedossa oleville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan viranomaisille ja tuottajien järjestöille, tarvittaessa asianomaisen maan viranomaisten välityksellä.

Kun komissio on saanut tuottajien otoksen valintaa varten tarpeelliset tiedot, se ilmoittaa asianomaisille osapuolille siitä, onko ne sisällytetty otokseen. Otokseen valittujen tuottajien on palautettava täytetty kyselylomake 30 päivän kuluessa niiden otokseen sisällyttämistä koskevasta päätöksestä ilmoittamisen jälkeen, ellei toisin mainita.

Komissio liittää asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon ilmoituksen valitusta otoksesta. Otoksen valintaa koskevien huomautusten on oltava perillä 3 päivän kuluessa otosta koskevasta päätöksestä ilmoittamisen jälkeen.

Asianomaisen maan tuottajille tarkoitettu kyselylomake on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa ja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

Niiden yritysten, jotka ovat ilmoittaneet suostuvansa mahdolliseen otokseen sisällyttämiseen mutta joita ei valita otokseen, katsotaan toimivan yhteistyössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 18 artiklan mahdollista soveltamista.

5.3.2.   Kiinaa koskeva lisämenettely merkittävien vääristymien osalta

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen osalta tässä ilmoituksessa annettujen ohjeiden mukaisesti. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta, ellei toisin mainita.

Komissio pyytää kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa tuotantopanoksista ja harmonoidun järjestelmän (HS-nimikkeistö) koodeista, jotka on esitetty pyynnössä, ehdottamaan edustavia maita ja yksilöimään tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia kyseisissä maissa. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta.

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan mukaisesti komissio ilmoittaa pikaisesti vireillepanon jälkeen tutkimuksen osapuolille – asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon liitetyllä ilmoituksella – merkityksellisistä lähteistä, joita se aikoo käyttää normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla. Tämä koskee kaikkia lähteitä ja tarvittaessa myös asianmukaisen edustavan maan valintaa. Tutkimuksen osapuolille on annettava 10 päivää aikaa huomautusten toimittamiseen alkaen siitä, kun edellä tarkoitettu ilmoitus on liitetty asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon.

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan mahdollisia edustavia maita Kiinan osalta tässä tapauksessa ovat Brasilia ja Turkki. Asianmukaisen edustavan maan lopullisen valinnan tekemiseksi komissio tutkii, onko olemassa maita, joiden taloudellinen kehitys on samaa tasoa kuin Kiinassa, joissa tuotetaan ja myydään tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja joissa asiaa koskevia tietoja on helposti saatavilla. Jos tällaisia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maat, joissa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

Merkityksellisten lähteiden osalta komissio kehottaa kaikkia Kiinan tuottajia toimittamaan tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä materiaaleista (raaka-aineista ja prosessoiduista materiaaleista) ja energiasta 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Tiedot on toimitettava TRON.tdi-tietokannan kautta seuraavassa osoitteessa: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM

Tiedot TRON-tietokantaan pääsemiseksi annetaan jäljempänä 5.6 ja 5.9 kohdassa.

Kaikki esitettävät asiatiedot kustannusten ja hintojen arvioimiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla on toimitettava 65 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Tällaiset asiatiedot olisi otettava yksinomaan julkisesti saatavilla olevista lähteistä.

Saadakseen tarpeelliseksi katsomansa tiedot perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja väitettyjä merkittäviä vääristymiä koskevaa tutkimustaan varten komissio asettaa lisäksi kyselylomakkeen Kiinan hallituksen saataville.

5.3.3.   Etuyhteydettömiä tuojia (12)
  koskeva tutkimus (13)

Kiinasta unioniin tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen etuyhteydettömiä tuojia, myös niitä jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, pyydetään osallistumaan tähän tutkimukseen.

Koska sellaisia etuyhteydettömiä tuojia, joita tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu koskee, voi olla huomattava määrä, komissio voi rajata tutkittavien etuyhteydettömien tuojien määrän kohtuulliseksi valitsemalla otoksen (tätä menettelyä kutsutaan ”otannaksi”), jotta tutkimus saataisiin päätökseen säädetyssä määräajassa. Otanta suoritetaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Jotta komissio pystyy päättämään otannan tarpeellisuudesta ja voi tarvittaessa valita otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia tai niiden edustajia, myös niitä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, pyydetään ilmoittautumaan komissiolle. Näiden osapuolten on ilmoittauduttava 7 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta toimittamalla komissiolle tämän ilmoituksen liitteessä edellytetyt tiedot yrityksestään tai yrityksistään.

Saadakseen tiedot, jotka se katsoo tarpeellisiksi etuyhteydettömien tuojien otoksen valintaa varten, komissio voi lisäksi ottaa yhteyttä tiedossa oleviin tuojien järjestöihin.

Jos otos tarvitaan, tuojien valintaperusteena voidaan käyttää asianomaisesta maasta peräisin olevan, tarkastelun kohteena olevan tuotteen suurinta edustavaa unionissa myytyä määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio ilmoittaa otokseen valituista yrityksistä kaikille tiedossa oleville etuyhteydettömille tuojille ja tuojien järjestöille.

Komissio myös liittää asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon ilmoituksen valitusta otoksesta. Otoksen valintaa koskevien huomautusten on oltava perillä 3 päivän kuluessa otosta koskevasta päätöksestä ilmoittamisen jälkeen.

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisiksi katsomansa tiedot komissio toimittaa kyselylomakkeet otokseen valittujen etuyhteydettömien tuojien saataville. Näiden osapuolten on palautettava täytetty kyselylomake 30 päivän kuluessa otoksen valinnasta ilmoittamisen jälkeen, ellei toisin mainita.

Etuyhteydettömille tuojille tarkoitettu kyselylomake on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa ja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

5.4.   
  Menettely vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi

Jotta voidaan määrittää, onko unionin tuotannonalaan kohdistuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, komissio pyytää tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia unionissa osallistumaan tutkimukseen.

5.4.1.   Unionin tuottajia koskeva tutkimus

Koska sellaisia unionin tuottajia, joita tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu koskee, on huomattava määrä, komissio on päättänyt rajata tutkittavien unionin tuottajien määrän kohtuulliseksi valitsemalla otoksen, jotta tutkimus saataisiin päätökseen säädetyssä määräajassa (tätä menettelyä kutsutaan myös ”otannaksi”). Otanta suoritetaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Komissio on valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen. Tarkemmat tiedot löytyvät asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetusta asiakirja-aineistosta.

Asianomaisia osapuolia kehotetaan esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Lisäksi muiden unionin tuottajien tai niiden edustajien, myös niiden, jotka eivät toimineet yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa tai tutkimuksissa, jotka katsovat, että niiden olisi kuuluttava otokseen, on otettava yhteyttä komissioon 7 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Alustavaa otosta koskevien huomautusten on oltava perillä 7 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta, ellei toisin mainita.

Komissio ilmoittaa otokseen lopullisesti valituista yrityksistä kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille ja/tai niiden järjestöille.

Otokseen valittujen unionin tuottajien on palautettava täytetty kyselylomake 30 päivän kuluessa niiden otokseen sisällyttämistä koskevasta päätöksestä ilmoittamisen jälkeen, ellei toisin mainita.

Unionin tuottajille tarkoitettu kyselylomake on saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa ja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

5.5.   
  Menettely unionin edun arvioimiseksi

Jos polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat väitteet ovat perusteltuja, tehdään perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti päätös siitä, onko polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa unionin edun mukaista.

Unionin tuottajia, tuojia ja niitä edustavia järjestöjä, käyttäjiä ja niitä edustavia järjestöjä, ammattiyhdistyksiä sekä kuluttajia edustavia järjestöjä pyydetään toimittamaan komissiolle tietoja siitä, ovatko toimenpiteet unionin edun mukaisia.

Unionin edun arviointia koskevat tiedot on toimitettava 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta, ellei toisin mainita. Tiedot voidaan toimittaa joko vapaamuotoisesti tai täyttämällä komission laatima kyselylomake.

Kyselylomakkeet, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttäjille tarkoitettu kyselylomake, ovat saatavilla asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa ja kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595).

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot otetaan huomioon ainoastaan, jos tietojen tueksi on niitä toimitettaessa esitetty tosiasioihin perustuva näyttö.

5.6.   
  Asianomaiset osapuolet

Voidakseen osallistua tutkimukseen asianomaisten osapuolten, kuten asianomaisen maan tuottajien, unionin tuottajien, tuojien ja niitä edustavien järjestöjen, käyttäjien ja niitä edustavien järjestöjen, ammattiyhdistysten sekä kuluttajia edustavien järjestöjen on ensin osoitettava, että niiden toiminnan ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen välillä on objektiivisesti todettava yhteys.

Asianomaisen maan tuottajia, unionin tuottajia, tuojia ja niitä edustavia järjestöjä, jotka antoivat tietoja saataville 5.3.1, 5.3.3 ja 5.4.1 kohdassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti, pidetään asianomaisina osapuolina, jos niiden toiminnan ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen välillä on objektiivisesti todettava yhteys.

Muut osapuolet voivat osallistua tutkimukseen asianomaisina osapuolina vasta siitä hetkestä, jona ne ilmoittautuvat, edellyttäen että niiden toiminnan ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen välillä on objektiivisesti todettava yhteys. Se, että katsotaan asianomaiseksi osapuoleksi, ei rajoita perusasetuksen 18 artiklan soveltamista.

Asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon voi tutustua Tron.tdi-tietokannan kautta seuraavassa osoitteessa: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Pääsyn saamiseksi asiakirja-aineistoon on noudatettava kyseisellä sivulla olevia ohjeita (14).

5.7.   
  Muut kirjalliset huomautukset

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä tässä ilmoituksessa annettujen ohjeiden mukaisesti. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta, ellei toisin mainita.

5.8.   
  Mahdollisuus tulla tutkimusta suorittavien komission yksiköiden kuulemaksi

Kaikki asianomaiset osapuolet voivat pyytää tulla tutkimusta suorittavien komission yksiköiden kuulemiksi. Kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut sekä yhteenveto siitä, mistä asianomainen osapuoli haluaa keskustella kuulemisen aikana. Kuuleminen rajoittuu niihin asioihin, jotka asianomaiset osapuolet ovat esittäneet kirjallisesti etukäteen.

Periaatteessa kuulemistilaisuuksia ei käytetä sellaisten asiatietojen esittämiseen, jotka eivät vielä ole asiakirja-aineistossa. Tästä huolimatta asianomaisia osapuolia voidaan ohjeistaa toimittamaan uusia asiatietoja kuulemisen jälkeen hyvän hallinnon toteuttamiseksi ja jotta komission yksiköt voivat edetä tutkimuksessa.

5.9.   
  Kirjallisia huomautuksia, täytettyjen kyselylomakkeiden palauttamista ja kirjeenvaihtoa koskevat ohjeet

Kaupan suojatoimiin liittyvien tutkimusten yhteydessä komissiolle toimitettuihin tietoihin ei sovelleta tekijänoikeuksia. Jos kyse on tiedoista, joihin kolmannella osapuolella on tekijänoikeuksia, asianomaisten osapuolten on ennen tietojen toimittamista komissiolle pyydettävä tekijänoikeuksien haltijalta nimenomainen lupa, jonka perusteella komissio voi a) käyttää tietoja tässä kaupan suojatoimiin liittyvässä menettelyssä ja b) toimittaa tietoja tämän tutkimuksen asianomaisille osapuolille sellaisessa muodossa, että nämä voivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan.

Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Sensitive” (15). Tämän tutkimuksen kuluessa tietoja toimittavia osapuolia kehotetaan perustelemaan luottamuksellista käsittelyä koskevat pyyntönsä.

Osapuolten, jotka toimittavat luottamuksellisia tietoja, on toimitettava niistä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamukselliset yhteenvedot, jotka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi). Näiden yhteenvetojen on oltava riittävän yksityiskohtaiset, jotta luottamuksellisen tiedon sisällöstä olisi saatavissa riittävä käsitys. Jos luottamuksellisia tietoja toimittava osapuoli ei pysty osoittamaan hyvää syytä luottamuksellista käsittelyä koskevalle pyynnölleen tai ei liitä tietoihin ei-luottamuksellista yhteenvetoa, jonka muoto ja laatu vastaavat vaatimuksia, komissio voi jättää kyseiset tiedot huomiotta, paitsi jos asianmukaisten lähteiden perusteella voidaan vakuuttavasti osoittaa, että tiedot ovat oikeita.

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä TRON.tdi-tietokannan kautta (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), mukaan lukien pyynnöt tulla rekisteröidyksi asianomaiseksi osapuoleksi, skannatut valtakirjat ja todistukset. Käyttämällä TRON.tdi-tietokantaa tai sähköpostia asianomaiset osapuolet ilmaisevat hyväksyvänsä sähköisiin lähetyksiin sovellettavat säännöt, jotka on julkaistu asiakirjassa ”EUROOPAN KOMISSION KANSSA KÄYTÄVÄ VIESTINTÄ KAUPAN SUOJATOIMIA KOSKEVISSA TAPAUKSISSA” kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf). Asianomaisten osapuolten on ilmoitettava nimensä, osoitteensa, puhelinnumeronsa ja voimassa oleva sähköpostiosoitteensa sekä varmistettava, että ilmoitettu sähköpostiosoite on toimiva virallinen yrityksen sähköpostiosoite, jota seurataan päivittäin. Kun yhteystiedot on toimitettu, komissio on yhteydessä asianomaisiin osapuoliin ainoastaan TRON.tdi-tietokannan tai sähköpostin kautta, jolleivat ne nimenomaisesti pyydä saada kaikkia asiakirjoja komissiolta muulla tavoin tai jollei lähetettävän asiakirjan luonne edellytä sen lähettämistä kirjattuna kirjeenä. Lisäsäännöt ja -tiedot komission kanssa käytävästä kirjeenvaihdosta, mukaan lukien TRON.tdi-tietokannan tai sähköpostin kautta toimitettavia tietoja koskevat periaatteet, ovat saatavilla edellä mainituista asianomaisten osapuolten kanssa käytävää viestintää koskevista ohjeista.

| Komission yhteystiedot: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

Komission yhteystiedot:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

Sähköpostiosoite polkumyyntiä koskevissa asioissa:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

Sähköpostiosoite vahinkoa ja unionin etua koskevissa asioissa:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti päätökseen tavallisesti 12 kuukauden ja joka tapauksessa viimeistään 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta.

7.   Tietojen toimittaminen

Pääsääntöisesti asianomaiset osapuolet voivat toimittaa tietoja ainoastaan tämän ilmoituksen 5 kohdassa ilmoitetuissa määräajoissa.

Jotta tutkimus saataisiin päätökseen sitovassa määräajassa, komissio ei vastaanota asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia sen määräajan jälkeen, joka on annettu lopullisia päätelmiä koskevien huomautusten esittämiselle, tai tapauksen mukaan sen määräajan jälkeen, joka on annettu täydentäviä lopullisia päätelmiä koskevien huomautusten esittämiselle.

8.   Mahdollisuus esittää huomautuksia muiden osapuolten esittämistä tiedoista

Puolustautumisoikeuksien takaamiseksi asianomaisilla osapuolilla olisi oltava mahdollisuus esittää huomautuksia muiden asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista. Näin tehdessään asianomaiset osapuolet voivat käsitellä ainoastaan muiden asianomaisten osapuolten toimittamissa tiedoissa esiin tuotuja asioita eivätkä voi tuoda esiin uusia asioita.

Huomautukset, jotka koskevat muiden asianomaisten osapuolten vastauksena lopullisten päätelmien ilmoittamiseen toimittamia tietoja, olisi toimitettava 5 päivän kuluessa lopullisia päätelmiä koskevien huomautusten määräajasta, ellei toisin mainita. Jos ilmoitetaan täydentävät lopulliset päätelmät, muiden asianomaisten osapuolten vastauksena tähän täydentävään ilmoitukseen toimittamia tietoja koskevat huomautukset olisi tehtävä 1 päivän kuluessa tätä täydentävää ilmoitusta koskevien huomautusten määräajasta, ellei toisin mainita.

Mainitut aikarajat eivät rajoita komission oikeutta pyytää lisätietoja asianomaisilta osapuolilta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

9.   Tässä ilmoituksessa mainittujen määräaikojen pidentäminen

Tässä ilmoituksessa mainittuja määräaikoja voidaan pidentää asianomaisten osapuolten pyynnöstä perustelluissa tapauksissa.

Tässä ilmoituksessa mainittujen määräaikojen pidennystä olisi pyydettävä ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa, ja pidennys myönnetään ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Kyselylomakkeisiin vastaamisen määräaikaa voidaan yleensä pidentää 3 päivää ja pääsääntöisesti enintään 7 päivää. Muiden vireillepanoilmoituksessa täsmennettyjen tietojen toimittamisen määräaikoja voidaan pidentää 3 päivää, paitsi jos on näyttöä poikkeuksellisista olosuhteista.

10.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tarvittavia tietoja tai ei toimita niitä määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

Jos todetaan, että jokin asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, nämä tiedot voidaan jättää huomiotta ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja.

Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

Sitä, että vastausta ei anneta tietokoneitse, ei katsota yhteistyöstä kieltäytymiseksi, jos asianomainen osapuoli osoittaa, että vastauksen esittäminen vaaditussa muodossa aiheuttaisi kohtuutonta ylimääräistä vaivannäköä tai kohtuuttomia lisäkustannuksia. Asianomaisen osapuolen tulisi ottaa välittömästi yhteyttä komissioon.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Asianomaiset osapuolet voivat ottaa yhteyttä kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavaan neuvonantajaan. Neuvonantaja tarkastelee asiakirjoihin tutustumista koskevia pyyntöjä, asiakirjojen luottamuksellisuuteen liittyviä kiistoja, määräaikojen pidentämispyyntöjä ja mahdollisia muita pyyntöjä, jotka koskevat asianomaisten osapuolten ja kolmansien osapuolten puolustautumisoikeuksia menettelyn aikana.

Neuvonantaja voi järjestää asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välisen kuulemisen ja toimia sovittelijana sen varmistamiseksi, että asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeus toteutuu täysimääräisesti. Neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut. Neuvonantaja tutkii pyyntöjen perustelut. Tällaisia kuulemisia olisi järjestettävä vain, jos asioita ei ole ratkaistu ajallaan komission yksiköiden kanssa.

Kaikki pyynnöt on esitettävä hyvissä ajoin ja viipymättä, jottei vaaranneta menettelyjen hallittua etenemistä. Tätä varten asianomaisten osapuolten olisi pyydettävä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan osallistumista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun osallistumisen perusteena oleva tapahtuma on aiheutunut. Jos kuulemista koskevat pyynnöt esitetään tämän aikataulun ulkopuolella, neuvonantaja tutkii syyt myöhässä oleviin pyyntöihin, esiin tuotujen asioiden luonteen sekä kyseisten asioiden vaikutuksen puolustautumisoikeuksiin ottaen asianmukaisesti huomioon hyvän hallinnon toteutumisen ja tutkimuksen saattamisen päätökseen oikea-aikaisesti.

Asianomaiset osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkemmat yhteystiedot kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista tarkastelua

Koska tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu pannaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan säännösten nojalla, sen päätelmät eivät johda voimassa olevien toimenpiteiden muuttamiseen vaan joko niiden kumoamiseen tai voimassaolon jatkamiseen perusasetuksen 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Jos jokin asianomaisista osapuolista pitää perusteltuna toimenpiteiden tarkastelua niiden muuttamiseksi, kyseinen osapuoli voi pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista tarkastelua.

Osapuolet, jotka haluavat pyytää tällaista tarkastelua, joka tehtäisiin tässä ilmoituksessa mainitusta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta riippumattomasti, voivat ottaa yhteyttä komissioon (yhteystiedot edellä).

13.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (16) mukaisesti.

Tietosuojailmoitus, jossa annetaan tietoa henkilötietojen käsittelystä komission toteuttamissa kaupan suojatoimenpiteissä, on saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  EUVL C 311, 3.8.2021, s. 5.

(2)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(3)  Mattojen luokittelu on 1. tammikuuta 2022 muuttunut CN-koodista 7019 31 00 CN-koodeihin 7019 14 00 ja 7019 15 00. Sovellettavat Taric-koodit olivat 31. joulukuuta 2021 asti 7019310010 ja 7019310090. Ne korvattiin 1. tammikuuta 2022 Taric-koodeilla 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/724, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 107, 25.4.2017, s. 4).

(5)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, 20. joulukuuta 2017, SWD(2017) 483 final/2, saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/328, annettu 24 päivänä helmikuuta 2021, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 65, 25.2.2021, s. 1).

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/492, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa (EUVL L 108, 6.4.2020, s. 1).

(8)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, 20. joulukuuta 2017, SWD(2017) 483 final/2, saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(10)  Kaikkia viittauksia tämän ilmoituksen julkaisemiseen pidetään viittauksina tämän ilmoituksen julkaisemiseen Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita.

(11)  Tuottaja on asianomaisessa maassa toimiva yritys, joka tuottaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, mukaan lukien siihen etuyhteydessä oleva yritys, joka osallistuu tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon, kotimarkkinamyyntiin tai vientiin.

(12)  Otokseen voidaan valita vain sellaisia tuojia, jotka eivät ole etuyhteydessä asianomaisen maan tuottajiin. Tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien on täytettävä kyselylomakkeen liite I kyseisten tuottajien osalta. Unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24. marraskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 127 artiklan mukaisesti henkilöiden katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään, jos a) he ovat johtokunnan tai hallintoneuvoston jäseniä toistensa yrityksissä; b) he ovat oikeudelliselta asemaltaan liikekumppaneita; c) toinen on toisen palveluksessa; d) kolmas osapuoli suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia kummankin liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista; e) toinen valvoo toista suoraan tai välillisesti; f) kolmas osapuoli valvoo molempia suoraan tai välillisesti; g) he yhdessä valvovat kolmatta osapuolta suoraan tai välillisesti; tai h) he ovat saman perheen jäseniä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558). Henkilöitä pidetään saman perheen jäseninä ainoastaan, jos heidän suhteensa on jokin seuraavista: i) aviopuolisot, ii) vanhempi ja lapsi, iii) sisarukset (myös puolisisarukset), iv) isovanhempi ja lapsenlapsi, v) setä, eno tai täti ja sisaren tai veljen lapsi, vi) appivanhempi ja vävy tai miniä, vii) langokset, kälykset tai lanko ja käly. Unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ”henkilöllä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä ja henkilöiden yhteenliittymää, joka ei ole oikeushenkilö, mutta joka tunnustetaan unionin lainsäädännössä tai kansallisessa lainsäädännössä oikeustoimikelpoiseksi (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

(13)  Etuyhteydettömien tuojien antamia tietoja voidaan käyttää polkumyynnin määrittämisen lisäksi myös muihin tähän tutkimukseen liittyviin tarkoituksiin.

(14)  Teknisissä ongelmissa voi ottaa yhteyttä sähköpostilla osoitteeseen trade-service-desk@ec.europa.eu tai puhelimella +32 22979797.

(15)  ”Sensitive”-merkinnällä varustettu asiakirja on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellisena pidettävä asiakirja. Se on myös suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan mukaisesti.

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

LIITE

| ☐ | ”Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | ”For inspection by interested parties” |
| (Merkitkää rasti asianmukaiseen ruutuun.) |

☐

”Sensitive”

☐

”For inspection by interested parties”

(Merkitkää rasti asianmukaiseen ruutuun.)

KIINAN KANSANTASAVALLASTA PERÄISIN OLEVIA JATKUVAKUITUISIA LASIKUITUTUOTTEITA KOSKEVA POLKUMYYNNIN VASTAINEN MENETTELY

TIETOJA ETUYHTEYDETTÖMIEN TUOJIEN VALINTAA VARTEN

Tämä lomake on tarkoitettu etuyhteydettömien tuojien avuksi vireillepanoilmoituksen 5.3.3 kohdassa pyydettyjen otantaa koskevien tietojen toimittamista varten.

Molemmat versiot, ”Sensitive” (luottamuksellinen) ja ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi), on palautettava komissiolle vireillepanoilmoituksen mukaisesti.

1.   TUNNISTE- JA YHTEYSTIEDOT

Ilmoittakaa yrityksestänne seuraavat tiedot:

| Yrityksen nimi | |
| --- | --- |
| Osoite | |
| Yhteyshenkilö | |
| Sähköposti | |
| Puhelinnumero | |

Yrityksen nimi

Osoite

Yhteyshenkilö

Sähköposti

Puhelinnumero

2.   LIIKEVAIHTO JA MYYNTIMÄÄRÄ

Ilmoittakaa yrityksen kokonaisliikevaihto euroina sekä vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin sekä Kiinasta tuonnin jälkeen unionin markkinoilla tapahtuneen jälleenmyynnin arvo euroina ja määrä tonneina tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| | Tonnia | Arvo (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Yrityksenne kokonaisliikevaihto (euroa) | | |
| Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti | | |
| Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti (kaikki alkuperämaat) | | |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynti unionin markkinoilla Kiinasta tuonnin jälkeen | | |

Tonnia

Arvo (euroa)

Yrityksenne kokonaisliikevaihto (euroa)

Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti (kaikki alkuperämaat)

Tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynti unionin markkinoilla Kiinasta tuonnin jälkeen

3.   YRITYKSENNE JA SIIHEN ETUYHTEYDESSÄ (1)
  OLEVIEN YRITYSTEN TOIMINTA

Selvittäkää yksityiskohtaisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vienti- ja/tai kotimarkkinamyynti) osallistuvan yrityksen ja kaikkien siihen etuyhteydessä olevien yritysten (esittäkää luettelo ja ilmoittakaa yhteys yritykseenne) toiminta. Tällaiseen toimintaan voi sisältyä muun muassa tarkastelun kohteena olevan tuotteen ostaminen tai sen tuottaminen alihankintajärjestelyjen mukaisesti taikka sen jalostaminen tai kauppa.

| Yrityksen nimi ja sijainti | Toiminta | Yhteys |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Yrityksen nimi ja sijainti

Toiminta

Yhteys

4.   MUUT TIEDOT

Ilmoittakaa muut asiaa koskevat tiedot, joiden yritys katsoo olevan hyödyksi komissiolle otoksen valinnassa.

5.   VAKUUTUS

Toimittamalla edellä mainitut tiedot yritys antaa suostumuksensa siihen, että se voidaan valita otokseen. Jos yritys valitaan otokseen, sen edellytetään täyttävän kyselylomakkeen ja suostuvan toimitiloissaan tehtävään tarkastuskäyntiin vastausten tarkastamiseksi. Jos yritys ilmoittaa, ettei se suostu mahdolliseen otokseen valintaan, sen katsotaan kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Komissio tekee yhteistyöstä kieltäytyneitä tuojia koskevat päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tällöin lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

Valtuutetun toimihenkilön allekirjoitus:

Valtuutetun toimihenkilön nimi ja asema:

Päiväys:

---

(1)  Unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24. marraskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 127 artiklan mukaisesti henkilöiden katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään, jos a) he ovat johtokunnan tai hallintoneuvoston jäseniä toistensa yrityksissä; b) he ovat oikeudelliselta asemaltaan liikekumppaneita; c) toinen on toisen palveluksessa; d) kolmas osapuoli suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia kummankin liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista; e) toinen valvoo toista suoraan tai välillisesti; f) kolmas osapuoli valvoo molempia suoraan tai välillisesti; g) he yhdessä valvovat kolmatta osapuolta suoraan tai välillisesti; tai h) he ovat saman perheen jäseniä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558). Henkilöitä pidetään saman perheen jäseninä ainoastaan, jos heidän suhteensa on jokin seuraavista: i) aviopuolisot, ii) vanhempi ja lapsi, iii) sisarukset (myös puolisisarukset), iv) isovanhempi ja lapsenlapsi, v) setä, eno tai täti ja sisaren tai veljen lapsi, vi) appivanhempi ja vävy tai miniä, vii) langokset, kälykset tai lanko ja käly. Unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ”henkilöllä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä ja henkilöiden yhteenliittymää, joka ei ole oikeushenkilö, mutta joka tunnustetaan unionin lainsäädännössä tai kansallisessa lainsäädännössä oikeustoimikelpoiseksi (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/32

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10634 – CVC / GAMING1)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 167/07)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (CVC, Luxemburg) |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (CVC, Luxemburg)

| — | tietyt yritykseen Gaming1 Group kuuluvat yhteisöt (kohdeyritys, Belgia). |
| --- | --- |

—

tietyt yritykseen Gaming1 Group kuuluvat yhteisöt (kohdeyritys, Belgia).

CVC hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan koko kohdeyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | CVC on pääomasijoitusrahasto, joka tarjoaa sijoitusneuvontaa sijoitusrahastoille ja hoitaa sijoituksia niiden puolesta. CVC:llä on omistusosuuksia muun muassa kemianteollisuuden, yleishyödyllisten palvelujen, valmistuksen, vähittäiskaupan ja jakelun aloilla toimivissa yrityksissä. |
| --- | --- |

—

CVC on pääomasijoitusrahasto, joka tarjoaa sijoitusneuvontaa sijoitusrahastoille ja hoitaa sijoituksia niiden puolesta. CVC:llä on omistusosuuksia muun muassa kemianteollisuuden, yleishyödyllisten palvelujen, valmistuksen, vähittäiskaupan ja jakelun aloilla toimivissa yrityksissä.

| — | Kohdeyritys omistaa fyysisiä kasinoita, pelisaleja ja vedonlyöntitoimistoja Belgiassa, Ranskassa ja Sveitsissä ja pitää yllä rahapelisivustoja (kasinot ja urheiluvedonlyönti) ja rahapelien mobiilisovelluksia Belgiassa, Maltassa, Portugalissa, Ranskassa, Sveitsissä, Espanjassa, Serbiassa, Kolumbiassa ja Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

—

Kohdeyritys omistaa fyysisiä kasinoita, pelisaleja ja vedonlyöntitoimistoja Belgiassa, Ranskassa ja Sveitsissä ja pitää yllä rahapelisivustoja (kasinot ja urheiluvedonlyönti) ja rahapelien mobiilisovelluksia Belgiassa, Maltassa, Portugalissa, Ranskassa, Sveitsissä, Espanjassa, Serbiassa, Kolumbiassa ja Yhdysvalloissa.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10634 – CVC / GAMING1

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/34

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 167/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | HSBC Bank (Singapore) Limited (HSBC Singapore, Singapore), joka on kokonaan yrityksen HSBC Holdings plc (HSBC, Yhdistynyt kuningaskunta) omistuksessa |
| --- | --- |

—

HSBC Bank (Singapore) Limited (HSBC Singapore, Singapore), joka on kokonaan yrityksen HSBC Holdings plc (HSBC, Yhdistynyt kuningaskunta) omistuksessa

| — | Kovan Investments Pte. Ltd. (Kovan, Singapore), joka on kokonaan yrityksen Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore) omistuksessa |
| --- | --- |

—

Kovan Investments Pte. Ltd. (Kovan, Singapore), joka on kokonaan yrityksen Temasek Holdings (Private) Limited (Temasek, Singapore) omistuksessa

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (yhteisyritys, Singapore). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (yhteisyritys, Singapore).

HSBC Singapore ja Kovan hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavassa yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | HSBC on pankki- ja rahoituspalveluyhtiö, jonka päätoimipaikka on Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. HSBC on jaettu kolmeen pääasialliseen liiketoiminnan osa-alueeseen: varallisuudenhoito ja henkilöasiakkaiden pankkipalvelut (WPB), yrityspankkitoiminta (CMB) ja globaali pankkitoiminta ja globaalit markkinat (GBM). Sekä CMB että GBM tarjoavat yrityspankkipalveluja erikokoisille yritysasiakkaille ja institutionaalisille asiakkaille. |
| --- | --- |

—

HSBC on pankki- ja rahoituspalveluyhtiö, jonka päätoimipaikka on Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. HSBC on jaettu kolmeen pääasialliseen liiketoiminnan osa-alueeseen: varallisuudenhoito ja henkilöasiakkaiden pankkipalvelut (WPB), yrityspankkitoiminta (CMB) ja globaali pankkitoiminta ja globaalit markkinat (GBM). Sekä CMB että GBM tarjoavat yrityspankkipalveluja erikokoisille yritysasiakkaille ja institutionaalisille asiakkaille.

| — | Temasek on sijoitusyhtiö, jonka päätoimipaikka sijaitsee Singaporessa ja joka toimii pääasiassa Singaporessa ja muualla Aasiassa. Temasekin globaaliin salkkuun kuuluu laaja valikoima toimialoja: rahoituspalvelut, televiestintä, media ja teknologia, kuljetuspalvelut ja teollisuustuotteet, kulutustavarat ja kiinteistöt sekä biotieteet ja maatalouselintarvikkeet. |
| --- | --- |

—

Temasek on sijoitusyhtiö, jonka päätoimipaikka sijaitsee Singaporessa ja joka toimii pääasiassa Singaporessa ja muualla Aasiassa. Temasekin globaaliin salkkuun kuuluu laaja valikoima toimialoja: rahoituspalvelut, televiestintä, media ja teknologia, kuljetuspalvelut ja teollisuustuotteet, kulutustavarat ja kiinteistöt sekä biotieteet ja maatalouselintarvikkeet.

| — | Yhteisyritys on kokonaan uusi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyritys, joka perustetaan Singaporeen. Se tarjoaa velkarahoitusta kestäville infrastruktuurihankkeille muun muassa uusiutuvan energian, energian varastoinnin, vesi- ja jätehuollon (jätevesihuolto ja kiinteän jätteen käsittely) ja kestävän liikenteen aloilla Aasiassa keskittyen aluksi Kaakkois-Aasiaan. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys on kokonaan uusi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyritys, joka perustetaan Singaporeen. Se tarjoaa velkarahoitusta kestäville infrastruktuurihankkeille muun muassa uusiutuvan energian, energian varastoinnin, vesi- ja jätehuollon (jätevesihuolto ja kiinteän jätteen käsittely) ja kestävän liikenteen aloilla Aasiassa keskittyen aluksi Kaakkois-Aasiaan.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 167/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Etex NV (Etex, Belgia) |
| --- | --- |

—

Etex NV (Etex, Belgia)

| — | URSA Deutschland GmbH ja URSA Insulation, S.A. (Ursa, Espanja), jotka ovat yritysten Lone Star Fund X (U.S.) L.P. ja Lone Star Fund X (Bermuda) L.P määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

URSA Deutschland GmbH ja URSA Insulation, S.A. (Ursa, Espanja), jotka ovat yritysten Lone Star Fund X (U.S.) L.P. ja Lone Star Fund X (Bermuda) L.P määräysvallassa.

Etex hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Ursa.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Etex on kansainvälinen rakennusmateriaaliyritys, jolla on monipuolinen tuotevalikoima. |
| --- | --- |

—

Etex on kansainvälinen rakennusmateriaaliyritys, jolla on monipuolinen tuotevalikoima.

| — | URSA on eristemateriaalien toimittaja, jonka tärkeimpiä tuotteita ovat asuin- ja muiden rakennusten eristykseen käytettävä lasivilla ja suulakepuristettu polystyreeni. |
| --- | --- |

—

URSA on eristemateriaalien toimittaja, jonka tärkeimpiä tuotteita ovat asuin- ja muiden rakennusten eristykseen käytettävä lasivilla ja suulakepuristettu polystyreeni.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 21.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 167/37

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 167/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Vallegarcía”

PDO-ES-02085-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 25.1.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Jäännössokerin analyyttisissä parametreissa käytetyn terminologian mukauttaminen voimassa olevaan lainsäädäntöön

KUVAUS:

Analyyttinen parametri ”jäännössokeri” korvataan parametrilla ”kokonaissokeripitoisuus glukoosina ja fruktoosina”.

Muutetaan tuote-eritelmän 2.1.1 kohtaa. Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Muutoksella mukautetaan sellaisia fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia koskevaa terminologiaa, jotka eivät aiheuta muutosta lopputuotteeseen, vaan tuote säilyttää luonnollisten ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien tekijöiden vuorovaikutuksesta johtuvat ominaisuutensa ja profiilin, joita käsitellään yhteyden kuvauksessa. Muutos on siis vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa säädetyistä muutostyypeistä.

PERUSTELU:

Muutos tehdään 17 päivänä lokakuuta 2018 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/34 20 artiklassa kokonaissokeripitoisuudesta glukoosina ja fruktoosina säädetyn mukaisesti.

2.   Analyyttisten parametrien tarkastelu

KUVAUS:

Punaviinien väriä koskevaa raja-arvoa alennetaan 12:sta 10 AU:hun.

Muutetaan tuote-eritelmän 2 ja 7 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

Muutos ei aiheuta muutosta lopputuotteeseen, vaan tuote säilyttää luonnollisten ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien tekijöiden vuorovaikutuksesta johtuvat ominaisuutensa ja profiilin, joita käsitellään yhteyden kuvauksessa. Muutos on siis vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa säädetyistä muutostyypeistä.

PERUSTELU:

Suojatun alkuperänimityksen ”Vallegarcía” tuotantoalueella viljellään erilaisia rypälelajikkeita. Cabernet Sauvignon -lajikkeesta saadaan luonnostaan viinejä, joilla on erittäin voimakas väri-intensiteetti. Monastrell- ja Garnacha Tinta -lajikkeista saadaan puolestaan pehmeämpiä viinejä, joiden väri-intensiteetti on keskivoimakas.

Viime vuosikymmenen aikana markkinoilla on yleisesti ollut kysyntää hedelmäisemmille viineille, jotka miellyttävät uudempaa viinikulttuuriin perehtyvää kuluttajasukupolvea.

Viininvalmistajilla on oltava tarvittavat välineet sellaisten viinien valmistukseen, joille on kysyntää kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla, tuotantoalueen ja lajikkeiden ominaispiirteet säilyttäen.

Punaviinien väri-intensiteetin vähimmäistason aleneminen ei heikennä viinien laatua. Päinvastoin se lisää alueen eri rypälelajikkeiden tarjoamia mahdollisuuksia tuottaa hienompia, moniulotteisempia ja houkuttelevampia viinejä.

Koska väri-intensiteetti ja sen raja-arvo mainitaan yhteyden tekstissä, niiden muuttuessa on korjattava myös tätä tekstiä.

3.   Lajikkeiden lisääminen

KUVAUS:

Tuote-eritelmään lisätään seuraavat rypälelajikkeet: Garnacha Tinta, Mazuela eli Cariñena ja Monastrell.

Muutos koskee tuote-eritelmän 6 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa.

Muutos ei aiheuta muutosta lopputuotteeseen, vaan tuote säilyttää luonnollisten ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien tekijöiden vuorovaikutuksesta johtuvat ominaisuutensa ja profiilin, joita käsitellään yhteyden kuvauksessa. Muutos on siis vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään asetuksen (EU) 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa säädetyistä muutostyypeistä.

PERUSTELU:

Edellä mainittuja lajikkeita on viljelty Vallegarcíassa jo useita vuosia. Esimerkiksi Garnacha Tinta-, Mazuela- eli Cariñena- ja Monastrell-lajikkeista valmistettujen viinien on todettu olevan korkealaatuisia. Maistelukomitea on seurannut näiden viinien kehittymistä ja laatua jo vuosien ajan, ja niiden on todettu olevan eritelmässä määriteltyjen laatuvaatimusten mukaisia. Näin ollen näiden lajikkeiden käyttö voidaan sallia Vallegarcían alkuperänimityksellä suojattujen viinien valmistuksessa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Vallegarcía

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(en) kuvaus

1.   Valkoviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviini on väriltään voimakkaan keltainen, ja siinä ilmenevät keskivahvana tai vahvana luumarjojen, trooppisten hedelmien ja valkoisten kukkien aromit. Taustalla on havaittavissa mausteyrttien, laventelin ja rosmariinin, aromeja; jälkimaku on paahtunut. Alkumaku on pehmeä, täyteläinen, raikas ja pyöreä, ei särmiä. Miellyttävä keskimaku, luumarjojen aromeja; jälkimaku paahtunut ja kevyen karvas.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistettujen rajojen mukainen. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4,1 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 12,5 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 160 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4,1 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

12,5

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

160

2.   Punaviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinin väri on kaunis ja voimakkaan punainen granaatin- tai rubiinipunaisine vivahteineen. Keskivahva intensiteetti, punaiset hedelmät, Välimeren alueen pensaiden ja mineraalien aromeja tai laventelin ja poltetun puun balsamimaisia aromeja. Suutuntuma on pyöreä; alkumaku vaatimaton, tasapainoinen, kevyen tanniininen.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistettujen rajojen mukainen. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): | 12 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4,2 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%):

12

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4,2 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

150

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Sadon käsittely

Rypäleet korjataan kokonaan käsin puulaatikkoihin. Rypäleet lajitellaan ensimmäisen kerran viinitarhassa, kun tertut leikataan, ja toisen kerran lajittelupöydällä viininvalmistamossa, jonne rypäleet tuodaan.

2.   Viininvalmistukseen liittyvä rajoitus

Rypäleet täytetään säiliöön ylemmän tuloaukon yläpuolella olevaan tasoon asti siten, ettei putkeen synny painetta. Näin varmistetaan rypäleiden hellempi käsittely.

Säiliössä rypälemassa kulkee putkilämmönvaihtimen läpi, jossa lämpötilaa alennetaan. Näin säiliö jää kylmäksi niin pitkäksi ajaksi kuin viininvalmistajat pitävät kulloinkin tarpeellisena. Tämän käymistä edeltävän maseroinnin ansiosta rypäleissä olevat aromiaineet uuttuvat liuokseen ja väri tasaantuu.

Kylmämaseroinnin jälkeen vaaleat rypäleet puristetaan ja tällä tavoin saatu rypälemehu saa laskeutua, kunnes sopiva sameus (400–800 NTU) on saavutettu. Kun käyminen on alkanut, vaihteleva osuus rypälemehusta siirretään käyttämättömiin ranskalaisiin tammitynnyreihin, joissa se käy ja kypsyy sakan päällä neljästä kuuteen kuukautta. Valko- ja punaviinien alkoholikäymisessä käytetään sekä luonnonhiivaa että valikoitua hiivakantaa. Valkoviinit käyvät alhaisissa lämpötiloissa: lämpötila saa olla alimmillaan 15 °C ja enimmillään 26 °C. Huomioon on otettava myös tynnyreissä käyvän rypälemehun osuus. Punaviinien käymislämpötila on vähintään 15 °C ja enintään 30 °C. Säiliössäolo- ja maserointiajat vaihtelevat 7–28 päivään viininvalmistajien teknisten arvioiden mukaan.

3.   Viininvalmistukseen liittyvä rajoitus

Punaviini siirretään käsin toiseen säiliöön, puristejäte siirtyy painovoiman vaikutuksesta pneumaattiseen puristimeen ilman pumppuja ja siirretään sen jälkeen käytettyihin tynnyreihin maisteluun asti. Kun on saatu kaikki viinityypit, sekä vapaasti syntyvät että puristetut, ja malolaktinen käyminen on päättynyt, viininvalmistajien muodostama komitea maistelee kaikki viinit ja erilaiset sekoitukset valmistetaan. Sen jälkeen viinit vanhennetaan ranskalaisissa tammitynnyreissä.

Viinejä vanhennetaan pulloissa vaihtelevan pituisen ajan ennen kuin ne saatetaan markkinoille.

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | Viognier-, Cabernet Franc-, Garnacha Tinta-, Mazuela- eli Cariñena- ja Monastrell-lajikkeet
  11 500 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

1.

Viognier-, Cabernet Franc-, Garnacha Tinta-, Mazuela- eli Cariñena- ja Monastrell-lajikkeet

11 500 kg rypäleitä/ha

| 2. | 75 hl/ha |
| --- | --- |

2.

75 hl/ha

| 3. | Syrah-lajike
  9 250 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

3.

Syrah-lajike

9 250 kg rypäleitä/ha

| 4. | 60 hl/ha |
| --- | --- |

4.

60 hl/ha

| 5. | Merlot- ja Cabernet Sauvignon -lajikkeet
  8 500 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

5.

Merlot- ja Cabernet Sauvignon -lajikkeet

8 500 kg rypäleitä/ha

| 6. | 55 hl/ha |
| --- | --- |

6.

55 hl/ha

| 7. | Petit Verdot -lajike
  14 600 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

7.

Petit Verdot -lajike

14 600 kg rypäleitä/ha

| 8. | 95 hl/ha |
| --- | --- |

8.

95 hl/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue on maarekisteriin merkitty palsta nro 448 Ciudad Realin maakunnassa sijaitsevan Retuerta del Bullaque -kunnan alueella 9. Alueen pinta-ala on 1 521 hehtaaria.

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Ympäristö (luontoon ja ihmiseen liittyvät tekijät)

Viinien laatuun ratkaisevasti vaikuttavat maantieteellisen alueen ominaisuudet ovat seuraavat:

| a) | Maaperä, johon viinitarhat on istutettu ja joka tunnetaan nimellä ”Raña del Fresno” on maannokseltaan ainutlaatuista maailmassa: sitä esiintyy yksinomaan tällä alueella. Tämän ansiosta alueella tuotetuilla rypäleillä on ainutlaatuisia erityisominaisuuksia (suuri intensiteetti, aromaattinen laatu ja pitkä jälkimaku). Lisäksi Vallegarcían maaperän happamuus ja alhainen pH-arvo ovat epätavallisia muihin vastaaviin ilmastoalueisiin verrattuna. Vallegarcían viinitarhat on istutettu maille, joilla on eri maaperäluokitus kuin Kastilia-La Manchan muiden viinitarhojen mailla. Kastilia-La Manchan yliopiston (UCLM) toteuttamassa tutkimushankkeessa, jossa selvitettiin Kastilia-La Manchan viininviljelyalueiden maaperän vaikutusta rypäleiden koostumukseen, luokiteltiin Vallegarcíassa tutkitut maaprofiilit Soil Taxonomy -luokituksen (Soil Survey Staff, 2006) mukaan Typic Palexerult -maannokseksi. Ultisol-luokka (hapansavimaannos) on tyypillinen raña-mailla (Vidal et al., 2004). Tutkimushankkeessa tarkastelluista viininviljelymaista vain kolme Vallegarcían profiilia kuuluu mainittuun luokkaan. Kyseiset kolme UCLM:n raportissa analysoitua profiilia luokiteltiin FAOn luokitusjärjestelmän (2007) mukaan seuraavasti: P1 – Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), P2 – Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) ja P3 – Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).
  Myös pH-arvojen suuri vaihtelu tekee näistä maaperistä ainutlaatuisia. Eri profiileitten pH-arvoja tarkasteltaessa ensimmäiseksi havaitaan niiden selvä vaihtelu. Tämä heijastuu viinien pH-arvoihin ja tasapainoiseen suutuntumaan.
  Alhainen kalsiumpitoisuus ja suuret piihapon, raudan ja alumiinin pitoisuudet ovat hyvin epätyypillisiä Kastilia-La Manchan viininviljelyalueiden maaperässä. On kiinnostavaa verrata mainittuja pitoisuuksia alueen kalkkikivimaan, jossa viininviljelyä tavallisesti harjoitetaan, vastaaviin pitoisuuksiin: Amorósin et al. (2012b) mukaan Vallegarcían maaperän kalsiumpitoisuus poikkeaa huomattavasti kalkkikivimaan pintakerroksissa havaittavista pitoisuuksista (10,4 g•kg-1 vs. 230 g•kg-1). Piin (345,9 g•kg-1) ja raudan (26,5 g•kg-1) pitoisuudet puolestaan ovat rajatun alueen maaperässä huomattavasti suurempia kuin Kastilia-La Manchan viininviljelyalueen kalkkikivimaassa (127,5 ja 16,65 g•kg-1). Alumiinin pitoisuus on kalkkikivimaan pintakerroksessa noin 33,4 g•kg-1, kun taas Vallegarcían maaperässä pitoisuus on 57,8 g•kg-1. Maaperän alhainen kalsiumpitoisuus vaikuttaa Vallegarcían viineihin, jotka sen vuoksi poikkeavat luonteeltaan Kastilia-La Manchan muista viineistä.
  Harvinaisiksi maametalleiksi luokiteltavien alkuaineiden (cerium, lantaani ja neodyymi) keskimääräinen pitoisuus (83,5, 44,5 ja 36,5 mg•kg-1) Vallegarcían maaperässä on alueellisesti (57,7, 23,5 ja 21,6 mg•kg-1) ja maailmanlaajuisesti (55, 35,5 ja 30,5 mg•kg-1) tarkasteltaessa suuri, mikä on myös huomionarvoinen seikka. Yleisesti ottaen kyseisten alkuaineiden pitoisuudet ovat happamissa maissa suuremmat kuin kalkkikivimaissa (Amorós et al., 2012a). |
| --- | --- |

a)

Maaperä, johon viinitarhat on istutettu ja joka tunnetaan nimellä ”Raña del Fresno” on maannokseltaan ainutlaatuista maailmassa: sitä esiintyy yksinomaan tällä alueella. Tämän ansiosta alueella tuotetuilla rypäleillä on ainutlaatuisia erityisominaisuuksia (suuri intensiteetti, aromaattinen laatu ja pitkä jälkimaku). Lisäksi Vallegarcían maaperän happamuus ja alhainen pH-arvo ovat epätavallisia muihin vastaaviin ilmastoalueisiin verrattuna. Vallegarcían viinitarhat on istutettu maille, joilla on eri maaperäluokitus kuin Kastilia-La Manchan muiden viinitarhojen mailla. Kastilia-La Manchan yliopiston (UCLM) toteuttamassa tutkimushankkeessa, jossa selvitettiin Kastilia-La Manchan viininviljelyalueiden maaperän vaikutusta rypäleiden koostumukseen, luokiteltiin Vallegarcíassa tutkitut maaprofiilit Soil Taxonomy -luokituksen (Soil Survey Staff, 2006) mukaan Typic Palexerult -maannokseksi. Ultisol-luokka (hapansavimaannos) on tyypillinen raña-mailla (Vidal et al., 2004). Tutkimushankkeessa tarkastelluista viininviljelymaista vain kolme Vallegarcían profiilia kuuluu mainittuun luokkaan. Kyseiset kolme UCLM:n raportissa analysoitua profiilia luokiteltiin FAOn luokitusjärjestelmän (2007) mukaan seuraavasti: P1 – Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), P2 – Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) ja P3 – Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).

Myös pH-arvojen suuri vaihtelu tekee näistä maaperistä ainutlaatuisia. Eri profiileitten pH-arvoja tarkasteltaessa ensimmäiseksi havaitaan niiden selvä vaihtelu. Tämä heijastuu viinien pH-arvoihin ja tasapainoiseen suutuntumaan.

Alhainen kalsiumpitoisuus ja suuret piihapon, raudan ja alumiinin pitoisuudet ovat hyvin epätyypillisiä Kastilia-La Manchan viininviljelyalueiden maaperässä. On kiinnostavaa verrata mainittuja pitoisuuksia alueen kalkkikivimaan, jossa viininviljelyä tavallisesti harjoitetaan, vastaaviin pitoisuuksiin: Amorósin et al. (2012b) mukaan Vallegarcían maaperän kalsiumpitoisuus poikkeaa huomattavasti kalkkikivimaan pintakerroksissa havaittavista pitoisuuksista (10,4 g•kg-1 vs. 230 g•kg-1). Piin (345,9 g•kg-1) ja raudan (26,5 g•kg-1) pitoisuudet puolestaan ovat rajatun alueen maaperässä huomattavasti suurempia kuin Kastilia-La Manchan viininviljelyalueen kalkkikivimaassa (127,5 ja 16,65 g•kg-1). Alumiinin pitoisuus on kalkkikivimaan pintakerroksessa noin 33,4 g•kg-1, kun taas Vallegarcían maaperässä pitoisuus on 57,8 g•kg-1. Maaperän alhainen kalsiumpitoisuus vaikuttaa Vallegarcían viineihin, jotka sen vuoksi poikkeavat luonteeltaan Kastilia-La Manchan muista viineistä.

Harvinaisiksi maametalleiksi luokiteltavien alkuaineiden (cerium, lantaani ja neodyymi) keskimääräinen pitoisuus (83,5, 44,5 ja 36,5 mg•kg-1) Vallegarcían maaperässä on alueellisesti (57,7, 23,5 ja 21,6 mg•kg-1) ja maailmanlaajuisesti (55, 35,5 ja 30,5 mg•kg-1) tarkasteltaessa suuri, mikä on myös huomionarvoinen seikka. Yleisesti ottaen kyseisten alkuaineiden pitoisuudet ovat happamissa maissa suuremmat kuin kalkkikivimaissa (Amorós et al., 2012a).

| b) | Bullaque-joen ja rajattua aluetta ympäröivältä alueelta siihen virtaavien sivujokien vaikutus sekä laaksojen viileys ja vuorten pohjoistuulta vastaan antama suoja luovat viinitarhoille mikroilmaston, joka tasaa ääriolosuhteita sekä talvella että kesällä. Tällainen mikroilmasto luo otolliset olosuhteet, joissa rypäleet voivat kypsyä virheettömästi ja tasaisesti. |
| --- | --- |

b)

Bullaque-joen ja rajattua aluetta ympäröivältä alueelta siihen virtaavien sivujokien vaikutus sekä laaksojen viileys ja vuorten pohjoistuulta vastaan antama suoja luovat viinitarhoille mikroilmaston, joka tasaa ääriolosuhteita sekä talvella että kesällä. Tällainen mikroilmasto luo otolliset olosuhteet, joissa rypäleet voivat kypsyä virheettömästi ja tasaisesti.

| c) | Päivä- ja yölämpötilan suuri vaihtelu, johon on syynä Vallegarcían sijainti korkealla merenpinnasta, sekä alueen muihin osiin verrattuna suuri sademäärä vaikuttavat yhdessä siihen, että rypäleisiin kehittyy erinomainen tanniininen rakenne, joka parantaa viinien soveltuvuutta vanhentamiseen tynnyreissä ja pulloissa. |
| --- | --- |

c)

Päivä- ja yölämpötilan suuri vaihtelu, johon on syynä Vallegarcían sijainti korkealla merenpinnasta, sekä alueen muihin osiin verrattuna suuri sademäärä vaikuttavat yhdessä siihen, että rypäleisiin kehittyy erinomainen tanniininen rakenne, joka parantaa viinien soveltuvuutta vanhentamiseen tynnyreissä ja pulloissa.

8.2.   Viinin kuvaus

Vallegarcían viineille on ominaista niiden pyöreys ja särmien puuttuminen. Niillä on myös erinomainen tanniinirakenne, jonka ansiosta niillä on poikkeuksellinen kyky kehittyä ja säilyä hyvänä pitkään. Niiden polyfenolien pitoisuus voi nousta yli 50 meq/l ja värin intensiteetti suuremmaksi kuin 10 AU.

Viinien intensiteetin ja aromaattisen laadun määräävät Välimeren alueen pensaiden (kistus, kanerva) voimakkaat aromit ja balsamimaiset aromit (timjami, rosmariini, laventeli) sekä vahva mineraalisuus (mustaliuske, kvartsiitti), jotka jättävät kurkun takaosaan viinin makua pitkittävän karvaan jälkimaun.

8.3.   Yhteys

Maaperä (”raña”), johon viinitarhat on istutettu, on maannokseltaan ainutlaatuista maailmassa. Rajatun alueen maaperän suuri happamuus ja alhainen pH-arvo ovat niin ikään epätavallisia. Niiden vaikutuksesta viini jättää kurkun takaosaan viinin makua pitkittävän karvaan jälkimaun.

Laaksojen viileys ja vuorten pohjoistuulta vastaan antama suoja tasoittavat sääoloja mahdollistavat sen, että viinit muodostuvat luonteeltaan pyöreiksi ja särmättömiksi. Päivä- ja yölämpötilan suuri vaihtelu, johon on syynä rajatun alueen sijainti korkealla merenpinnasta, sekä suuri sademäärä vaikuttavat yhdessä siihen, että rypäleisiin kehittyy erinomainen tanniinirakenne, jonka ansiosta viinien polyfenolien pitoisuus voi nousta yli 50 meq/l ja värin intensiteetti suuremmaksi kuin 10 AU.

Vaikka rajattu maantieteellinen alue on Kastilia SMM -alue, sen ominaispiirteet eroavat merkittävästi viereisen rajatun alueen piirteistä seuraavien tekijöiden osalta:

LUONTOON LIITTYVÄT TEKIJÄT

Maailmassa ainutlaatuinen maaperä (”raña”), joka on hyvin hapan ja jonka pH-arvo on alhainen, laaksojen viileys, vuorten pohjoistuulia vastaan antama suoja ja suuri sademäärä luovat viereisestä rajatusta alueesta selvästi poikkeavan mikroilmaston.

Pinta- ja pohjamaan pH-arvon laaja vaihtelu, joka on suurimmillaan 4,1 prosenttiyksikköä profiilissa 2 (pH 8,9 Ap-horisontissa ja pH 4,8 Btg1-horisontissa), vähäinen kalsiumpitoisuus ja suuret piihapon, raudan ja alumiinin pitoisuudet sekä harvinaisten maametallien esiintyminen suurina määrinä tekevät Vallegarcíasta erilaisen Kastilia-La Manchan muuhun osaan verrattuna.

INHIMILLISET TEKIJÄT

Merkittävimmät erot Vallegarcía-viinien ja viereisen Kastilia SMM -alueen viinien tuotantomenetelmissä ovat seuraavat:

| SMM CASTILLA | VALLEGARCÍA | EROT |
| --- | --- | --- |
| Valkoviinit≥9 til-% | ≥12 til-% | Korkeampi alkoholipitoisuus |
| Punaviinit ≥10 til-% | ≥12 til-% | Korkeampi alkoholipitoisuus |
| Punaviinit ≤18 meq/l | ≤20 meq/l | Suurempi haihtuvien happojen pitoisuus |
| Valkoviinit≤16 000 kg/ha | ≤11 500 kg/ha | Alhaisempi hehtaarituotos |
| Punaviinit≤16 000 kg/ha | ≤14 600 kg/ha | Alhaisempi hehtaarituotos |
| --- | >50 meq/l | Enemmän polyfenoleja |
| --- | >10 AU | Voimakkaampi väri |

SMM CASTILLA

VALLEGARCÍA

EROT

Valkoviinit≥9 til-%

≥12 til-%

Korkeampi alkoholipitoisuus

Punaviinit ≥10 til-%

≥12 til-%

Korkeampi alkoholipitoisuus

Punaviinit ≤18 meq/l

≤20 meq/l

Suurempi haihtuvien happojen pitoisuus

Valkoviinit≤16 000 kg/ha

≤11 500 kg/ha

Alhaisempi hehtaarituotos

Punaviinit≤16 000 kg/ha

≤14 600 kg/ha

Alhaisempi hehtaarituotos

---

>50 meq/l

Enemmän polyfenoleja

---

>10 AU

Voimakkaampi väri

Alue rajattiin ympäristötekijöiden perusteella (raña-maaperä, joka on hyvin hapan ja jonka pH-arvo on alhainen, sekä vuorten tarjoama suoja). Alueella on ainoastaan yksi viinin tuotantoa harjoittava viininvalmistamo, jonka hakija omistaa.

On hyvä panna merkille, että rajattu alue on laajuudeltaan 1 521 hehtaaria eikä sille ole istutettu muita viinitarhoja. Alueella on vain yksi viininvalmistamo, jonka hakija omistaa.

Muut tuottajat voivat käyttää rekisteröityä nimeä, jos he aloittavat myöhemmin toiminnan rajatulla maantieteellisellä alueella, edellyttäen että he täyttävät eritelmässä esitetyt edellytykset. Tällainen tilanne on täysin mahdollinen, sillä rajattu alue on laajuudeltaan 1 521 hehtaaria, joten sille mahtuu useampia viininvalmistamoja.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit pullotetaan tuotantoalueella, koska kaikkien viinien tuotantoprosessi päättyy pullossa tapahtuvaan toiseen kypsytysjaksoon. Tänä aikana tapahtuu reduktioprosessi, joka parantaa viinien laatua ja pyöristää niiden makua. Viinit ovat valmiita kulutukseen, kun ne saavuttavat kunkin viinityypin eritelmässä määritellyt aistinvaraiset ominaisuudet.

Linkki tuote-eritelmään

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---