# Den Europæiske Unions C 159/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 159 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang12. april 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 159

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang12. april 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 159/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10603 — CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 159/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10607 — LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 159/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10632 — WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 159/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10657 — SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 159/05 | Indledning af procedure (Sag M.10325 — KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  ) | 5 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 159/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10603 — CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  )

1

1

2022/C 159/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10607 — LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  )

1

2

2022/C 159/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10632 — WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  )

1

3

2022/C 159/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10657 — SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  )

1

4

2022/C 159/05

Indledning af procedure (Sag M.10325 — KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 159/06 | Rådets afgørelse af 7 april 2022 om udpegelse af repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 6 |
| 2022/C 159/07 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet – Fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet | 9 |
| 2022/C 159/08 | Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/596 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 17 |
| 2022/C 159/09 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 18 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 159/10 | Euroens vekselkurs — 11. april 2022 | 19 |
| 2022/C 159/11 | Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. maj 2022
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004) | 20 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 159/06

Rådets afgørelse af 7 april 2022 om udpegelse af repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

6

2022/C 159/07

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet – Fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet

9

2022/C 159/08

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/596 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

17

2022/C 159/09

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

18

Europa-Kommissionen

2022/C 159/10

Euroens vekselkurs — 11. april 2022

19

2022/C 159/11

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. maj 2022
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004)

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10

20

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 159/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Case M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 21 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 159/13 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 23 |
| 2022/C 159/14 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 44 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 159/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Case M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

21

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 159/13

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

23

2022/C 159/14

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10603 — CARLYLE / ALTADIA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/01)

Den 18. marts 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10603. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10603. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10607 — LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/02)

Den 4. marts 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10607. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10607. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10632 — WATERLAND / DUVENBECK)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/03)

Den 25. marts 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10632. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10632. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/4

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10657 — SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/04)

Den 4. april 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10657. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10657. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/5

---

Indledning af procedure

(Sag M.10325 — KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/05)

Den 5. april 2022 har Kommissionen besluttet at indlede procedure i ovennævnte sag, efter at den har fundet, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til, om den er forenelig med det indre marked. Indledningen af proceduren åbner anden fase af undersøgelsen af den anmeldte fusion. Dette har ingen indflydelse på den endelige afgørelse i sagen. Beslutningen er baseret på artikel 6, stk. 1, litra c) i Rådets forordning (EF) Nr. 139/2004 (1).

Kommissionen opfordrer hermed andre interesserede til at fremsætte eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

For at bemærkningerne kan tages i betragtning i forbindelse med proceduren, skal de være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne kan med angivelse af sagsnummer M.10325 — KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/6

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 7 april 2022

om udpegelse af repræsentanter for medlemsstaterne som medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

(2022/C 159/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 25, stk. 1,

under henvisning til medlemsstaternes indstillinger til Rådet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er afgørende at sikre, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er uafhængig, at den besidder en høj videnskabelig standard, og at den er åben og effektiv. Det er også absolut nødvendigt at sikre EFSA’s samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(1)

Det er afgørende at sikre, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er uafhængig, at den besidder en høj videnskabelig standard, og at den er åben og effektiv. Det er også absolut nødvendigt at sikre EFSA’s samarbejde med medlemsstaterne.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 (2) blev forordning (EF) nr. 178/2002 ændret, herunder artikel 25, stk. 1, om sammensætningen af EFSA’s bestyrelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 (2) blev forordning (EF) nr. 178/2002 ændret, herunder artikel 25, stk. 1, om sammensætningen af EFSA’s bestyrelse.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1381 ophører mandatperioden for de medlemmer af EFSA’s bestyrelse, der udøver hvervet den 30. juni 2022, samtidig. De medlemmer af og suppleanter til EFSA’s bestyrelse, hvis mandatperiode starter den 1. juli 2022, skal udpeges i overensstemmelse med den nye procedure for indstilling og udpegelse, der blev introduceret ved forordning (EU) 2019/1381. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1381 ophører mandatperioden for de medlemmer af EFSA’s bestyrelse, der udøver hvervet den 30. juni 2022, samtidig. De medlemmer af og suppleanter til EFSA’s bestyrelse, hvis mandatperiode starter den 1. juli 2022, skal udpeges i overensstemmelse med den nye procedure for indstilling og udpegelse, der blev introduceret ved forordning (EU) 2019/1381.

| (4) | I henhold til artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002 skal hver medlemsstat indstille et medlem og en suppleant som deres repræsentanter til EFSA’s bestyrelse. De således indstillede medlemmer og suppleanter udpeges af Rådet for en fireårig periode med mulighed for genudpegelse og har stemmeret. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002 skal hver medlemsstat indstille et medlem og en suppleant som deres repræsentanter til EFSA’s bestyrelse. De således indstillede medlemmer og suppleanter udpeges af Rådet for en fireårig periode med mulighed for genudpegelse og har stemmeret.

| (5) | De repræsentanter, der er indstillet af medlemsstaterne, har relevant og omfattende erfaring og ekspertise inden for lovgivning og politik på fødevarekædeområdet, herunder risikovurdering, og også inden for ledelsesmæssige, administrative, økonomiske og juridiske spørgsmål. Deres udpegelse sikrer derfor EFSA’s bestyrelse det højest mulige kompetenceniveau og det bredeste udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed. |
| --- | --- |

(5)

De repræsentanter, der er indstillet af medlemsstaterne, har relevant og omfattende erfaring og ekspertise inden for lovgivning og politik på fødevarekædeområdet, herunder risikovurdering, og også inden for ledelsesmæssige, administrative, økonomiske og juridiske spørgsmål. Deres udpegelse sikrer derfor EFSA’s bestyrelse det højest mulige kompetenceniveau og det bredeste udsnit af det relevante erfaringsgrundlag, der er til rådighed.

| (6) | I henhold til artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 178/2002 kan repræsentanter, der udpeges til medlemmer af EFSA’s bestyrelse ved denne afgørelse, ikke længere være medlemmer af EFSA’s rådgivende forum — |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 178/2002 kan repræsentanter, der udpeges til medlemmer af EFSA’s bestyrelse ved denne afgørelse, ikke længere være medlemmer af EFSA’s rådgivende forum —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udpeges herved til medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for perioden fra den 1. juli 2022 til den 30. juni 2026:

| Medlemsstat | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Herman DIRICKS | Carl BERTHOT |
| Bulgarien | Georgi GEORGIEV | Svetlana TCHERKEZOVA |
| Tjekkiet | Jindřich FIALKA | Jitka GÖTZOVÁ |
| Danmark | Annelise FENGER | Henrik Dammand NIELSEN |
| Tyskland | Marie-Luise TREBES | Dietrich RASSOW |
| Estland | Hendrik KUUSK | Pille TAMMEMÄGI |
| Irland | Pamela BYRNE | Patricia REILLY |
| Grækenland | Antonis ZAMPELAS | George-John NYCHAS |
| Spanien | Isabel PEÑA-REY LORENZO | Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO |
| Frankrig | Roger GENET | Loïc EVAIN |
| Kroatien | Darja SOKOLIĆ | Lidija KOZAČINSKI |
| Italien | Massimo CASCIELLO | Pierdavide LECCHINI |
| Cypern | Stelios YIANNOPOULOS | Herodotos HERODOTOU |
| Letland | Aivars BĒRZIŅŠ | Jānis RUŠKO |
| Litauen | Mantas STAŠKEVIČIUS | Deividas KLIUČINSKAS |
| Luxembourg | Patrick HAU | Marc WEYLAND |
| Ungarn | Szabolcs PÁSZTOR | Beáta CZEGLÉDI |
| Malta | Ingrid BORG | Rudie VELLA |
| Nederlandene | Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE | Marie-Ange DELEN |
| Østrig | Ulrich HERZOG | Josefine SINKOVITS |
| Polen | Katarzyna STOŚ | Piotr JEDZINIAK |
| Portugal | Ana BATALHA | Susana POMBO |
| Rumænien | Alexandru Nicolae BOCIU | Laszlo CSUTAK-NAGY |
| Slovenien | Jernej DROFENIK | Ana LE MARECHAL KOLAR |
| Slovakiet | Zuzana NOUZOVSKÁ | Martin POLOVKA |
| Finland | Marjatta RAHKIO | Sebastian HIELM |
| Sverige | Annica SOHLSTRÖM | Hanna DUFVA |

Medlemsstat

Medlemmer

Suppleanter

Belgien

Herman DIRICKS

Carl BERTHOT

Bulgarien

Georgi GEORGIEV

Svetlana TCHERKEZOVA

Tjekkiet

Jindřich FIALKA

Jitka GÖTZOVÁ

Danmark

Annelise FENGER

Henrik Dammand NIELSEN

Tyskland

Marie-Luise TREBES

Dietrich RASSOW

Estland

Hendrik KUUSK

Pille TAMMEMÄGI

Irland

Pamela BYRNE

Patricia REILLY

Grækenland

Antonis ZAMPELAS

George-John NYCHAS

Spanien

Isabel PEÑA-REY LORENZO

Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO

Frankrig

Roger GENET

Loïc EVAIN

Kroatien

Darja SOKOLIĆ

Lidija KOZAČINSKI

Italien

Massimo CASCIELLO

Pierdavide LECCHINI

Cypern

Stelios YIANNOPOULOS

Herodotos HERODOTOU

Letland

Aivars BĒRZIŅŠ

Jānis RUŠKO

Litauen

Mantas STAŠKEVIČIUS

Deividas KLIUČINSKAS

Luxembourg

Patrick HAU

Marc WEYLAND

Ungarn

Szabolcs PÁSZTOR

Beáta CZEGLÉDI

Malta

Ingrid BORG

Rudie VELLA

Nederlandene

Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE

Marie-Ange DELEN

Østrig

Ulrich HERZOG

Josefine SINKOVITS

Polen

Katarzyna STOŚ

Piotr JEDZINIAK

Portugal

Ana BATALHA

Susana POMBO

Rumænien

Alexandru Nicolae BOCIU

Laszlo CSUTAK-NAGY

Slovenien

Jernej DROFENIK

Ana LE MARECHAL KOLAR

Slovakiet

Zuzana NOUZOVSKÁ

Martin POLOVKA

Finland

Marjatta RAHKIO

Sebastian HIELM

Sverige

Annica SOHLSTRÖM

Hanna DUFVA

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 7 april 2022.

På Rådets vegne

J. DENORMANDIE

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 af 20. juni 2019 om åbenhed og bæredygtighed i EU’s risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 2065/2003, (EF) nr. 1935/2004, (EF) nr. 1331/2008, (EF) nr. 1107/2009, (EU) 2015/2283 og direktiv 2001/18/EF (EUT L 231 af 6.9.2019, s. 1).

2

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/9

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet – Fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet

(2022/C 159/07)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Det europæiske ungdomsmål nr. 10, der er knyttet som bilag til EU-strategien for unge og hedder »Et bæredygtigt grønt Europa«, har som mål »at opnå et samfund, hvor alle unge er miljøaktive, uddannede og i stand til at gøre en forskel i deres dagligdag«. |
| --- | --- |

1.

Det europæiske ungdomsmål nr. 10, der er knyttet som bilag til EU-strategien for unge og hedder »Et bæredygtigt grønt Europa«, har som mål »at opnå et samfund, hvor alle unge er miljøaktive, uddannede og i stand til at gøre en forskel i deres dagligdag«.

| 2. | De Forenede Nationers 2030-dagsorden (1) for bæredygtig udvikling anerkender, at unge er »afgørende drivkræfter for forandring« i forbindelse med bæredygtig udvikling. Endvidere tilskynder De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen (2) unge til at deltage aktivt i samfundet. |
| --- | --- |

2.

De Forenede Nationers 2030-dagsorden (1) for bæredygtig udvikling anerkender, at unge er »afgørende drivkræfter for forandring« i forbindelse med bæredygtig udvikling. Endvidere tilskynder De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen (2) unge til at deltage aktivt i samfundet.

| 3. | Den Europæiske Union har tilsluttet sig FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG’er) med henblik på at indrette morgendagens samfund på en grønnere og mere fredelig og retfærdig måde (3). |
| --- | --- |

3.

Den Europæiske Union har tilsluttet sig FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG’er) med henblik på at indrette morgendagens samfund på en grønnere og mere fredelig og retfærdig måde (3).

| 4. | Den Europæiske Union og dens medlemsstater har fuldt ud tilsluttet sig Parisaftalen, der blev vedtaget på FN’s klimakonference i Paris (COP21) i december 2015. For at opfylde formålet med og nå målene i Parisaftalen påpeger Den Europæiske Union betydningen af alle seks elementer i tiltagene til øget klimabevidsthed, anerkender de unges afgørende rolle som forandringsaktører i forbindelse med klimaindsatsen og opfordrer til yderligere inddragelse af de unge i klimapolitikken på internationalt, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan og i udnyttelsen af potentialet i tiltagene til øget klimabevidsthed. |
| --- | --- |

4.

Den Europæiske Union og dens medlemsstater har fuldt ud tilsluttet sig Parisaftalen, der blev vedtaget på FN’s klimakonference i Paris (COP21) i december 2015. For at opfylde formålet med og nå målene i Parisaftalen påpeger Den Europæiske Union betydningen af alle seks elementer i tiltagene til øget klimabevidsthed, anerkender de unges afgørende rolle som forandringsaktører i forbindelse med klimaindsatsen og opfordrer til yderligere inddragelse af de unge i klimapolitikken på internationalt, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan og i udnyttelsen af potentialet i tiltagene til øget klimabevidsthed.

| 5. | Miljøbeskyttelse er et centralt mål for Den Europæiske Union, som navnlig skal sikre »et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten« (4) og opnå klimaneutralitet senest i 2050 (5). |
| --- | --- |

5.

Miljøbeskyttelse er et centralt mål for Den Europæiske Union, som navnlig skal sikre »et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten« (4) og opnå klimaneutralitet senest i 2050 (5).

| 6. | Det europæiske ungdomsår 2022 (6), der sigter mod at øge Den Europæiske Unions, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at støtte unge og samarbejde med dem, efterhånden som vi kommer ud af pandemien, har også til formål at fremme de nye chancer og muligheder, som den grønne og den digitale omstilling giver. Denne omstilling bør være inklusiv og lægge vægt på at integrere unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

6.

Det europæiske ungdomsår 2022 (6), der sigter mod at øge Den Europæiske Unions, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at støtte unge og samarbejde med dem, efterhånden som vi kommer ud af pandemien, har også til formål at fremme de nye chancer og muligheder, som den grønne og den digitale omstilling giver. Denne omstilling bør være inklusiv og lægge vægt på at integrere unge med færre muligheder.

| 7. | Den europæiske grønne pagt (7) er en køreplan for at skabe et bæredygtigt samfund i Den Europæiske Union ved at sikre en retfærdig og inkluderende omstilling for alle. Den påpeger behovet for at fokusere på regionerne i den yderste periferi, som er særligt sårbare over for klimaændringer og naturkatastrofer; |
| --- | --- |

7.

Den europæiske grønne pagt (7) er en køreplan for at skabe et bæredygtigt samfund i Den Europæiske Union ved at sikre en retfærdig og inkluderende omstilling for alle. Den påpeger behovet for at fokusere på regionerne i den yderste periferi, som er særligt sårbare over for klimaændringer og naturkatastrofer;

SOM ER KLAR OVER FØLGENDE:

| 8. | Der er en stigende bevidsthed og vilje blandt unge til at engagere sig i spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig miljø- og klimaspørgsmål (8). Der har været en kraftig mobilisering af unge på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan med hensyn til at øge bevidstheden om miljøspørgsmål, herunder klimaændringer, gennem fortalervirksomhed, klimamarcher, mobiliseringskampagner på internettet og andre midler. |
| --- | --- |

8.

Der er en stigende bevidsthed og vilje blandt unge til at engagere sig i spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig miljø- og klimaspørgsmål (8). Der har været en kraftig mobilisering af unge på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan med hensyn til at øge bevidstheden om miljøspørgsmål, herunder klimaændringer, gennem fortalervirksomhed, klimamarcher, mobiliseringskampagner på internettet og andre midler.

| 9. | Mange unge går ind for en kraftig miljøindsats og kraftige foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer (9) og tab af biodiversitet. Nogle af dem praktiserer miljøvenlig adfærd, der kan tjene som model for resten af samfundet. Unge delegerede fra hele verden, herunder fra alle Den Europæiske Unions medlemsstater, fremlagde et Youth4Climate-manifest på COP26 i Glasgow for at opfordre verdens ledere til handling (10). |
| --- | --- |

9.

Mange unge går ind for en kraftig miljøindsats og kraftige foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer (9) og tab af biodiversitet. Nogle af dem praktiserer miljøvenlig adfærd, der kan tjene som model for resten af samfundet. Unge delegerede fra hele verden, herunder fra alle Den Europæiske Unions medlemsstater, fremlagde et Youth4Climate-manifest på COP26 i Glasgow for at opfordre verdens ledere til handling (10).

| 10. | Graden af mobilisering og engagement varierer blandt de unge: et højt niveau af uddannelsesmæssig (11), kulturel og social kapital modsvares ofte af et større engagement. |
| --- | --- |

10.

Graden af mobilisering og engagement varierer blandt de unge: et højt niveau af uddannelsesmæssig (11), kulturel og social kapital modsvares ofte af et større engagement.

| 11. | Den globale covid-19-sundhedskrise og den midlertidige afmatning i den globale økonomiske aktivitet, som har haft betydelige økonomiske og sociale konsekvenser, navnlig for unge, har tydeliggjort den direkte indvirkning af visse menneskelige aktiviteter på miljøet (12). De forskellige nationale og europæiske hjælpepakker og planer for overvindelse af krisen byder på chancer for at fremme en bæredygtig og grøn omstilling, hvor alle unge bør have mulighed for at engagere sig fuldt ud som forandringsaktører, |
| --- | --- |

11.

Den globale covid-19-sundhedskrise og den midlertidige afmatning i den globale økonomiske aktivitet, som har haft betydelige økonomiske og sociale konsekvenser, navnlig for unge, har tydeliggjort den direkte indvirkning af visse menneskelige aktiviteter på miljøet (12). De forskellige nationale og europæiske hjælpepakker og planer for overvindelse af krisen byder på chancer for at fremme en bæredygtig og grøn omstilling, hvor alle unge bør have mulighed for at engagere sig fuldt ud som forandringsaktører,

MENER FØLGENDE:

| 12. | Det er vigtigt at sikre, at alle unge uanset faktorer som køn, handicap, uddannelsesniveau, social og økonomisk baggrund, oprindelsesland eller bopæl forstår udfordringerne i forbindelse med bæredygtig udvikling og er klar over, hvordan beslutninger, tiltag og valg af livsstil indvirker på miljøet, biodiversiteten og klimaet. Alle generationer, herunder de unge, bør have de nødvendige kompetencer til at træffe relevante foranstaltninger. |
| --- | --- |

12.

Det er vigtigt at sikre, at alle unge uanset faktorer som køn, handicap, uddannelsesniveau, social og økonomisk baggrund, oprindelsesland eller bopæl forstår udfordringerne i forbindelse med bæredygtig udvikling og er klar over, hvordan beslutninger, tiltag og valg af livsstil indvirker på miljøet, biodiversiteten og klimaet. Alle generationer, herunder de unge, bør have de nødvendige kompetencer til at træffe relevante foranstaltninger.

| 13. | For at kunne engagere sig fuldt ud bør de unge have pålidelige evidensbaserede oplysninger og data, så de kan foretage velbegrundede vurderinger med hensyn til udfordringer og løsninger vedrørende miljø, biodiversitet og klimaændringer samt udvikle og styrke deres evne til kritisk tænkning. Der bør gøres en indsats for at bekæmpe desinformation om miljø og klimaændringer. |
| --- | --- |

13.

For at kunne engagere sig fuldt ud bør de unge have pålidelige evidensbaserede oplysninger og data, så de kan foretage velbegrundede vurderinger med hensyn til udfordringer og løsninger vedrørende miljø, biodiversitet og klimaændringer samt udvikle og styrke deres evne til kritisk tænkning. Der bør gøres en indsats for at bekæmpe desinformation om miljø og klimaændringer.

| 14. | Det er også vigtigt at fremme dialog, både blandt de unge og mellem generationerne, om de etiske spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og respekt for levende væsener ved at give plads til drøftelser, således at de unge og samfundet som helhed kan reflektere over de værdier og kontroverser, som disse spørgsmål indebærer. |
| --- | --- |

14.

Det er også vigtigt at fremme dialog, både blandt de unge og mellem generationerne, om de etiske spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og respekt for levende væsener ved at give plads til drøftelser, således at de unge og samfundet som helhed kan reflektere over de værdier og kontroverser, som disse spørgsmål indebærer.

| 15. | Bestræbelserne på at mobilisere de unge med hensyn til miljøspørgsmål og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, forurening og tab af biodiversitet bør afspejles i de offentlige politikker på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Disse bør ikke kun så vidt muligt leve op til de unges forventninger, men bør også give dem mulighed for at deltage aktivt og meningsfuldt i udviklingen og gennemførelsen af de pågældende politikker. |
| --- | --- |

15.

Bestræbelserne på at mobilisere de unge med hensyn til miljøspørgsmål og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, forurening og tab af biodiversitet bør afspejles i de offentlige politikker på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Disse bør ikke kun så vidt muligt leve op til de unges forventninger, men bør også give dem mulighed for at deltage aktivt og meningsfuldt i udviklingen og gennemførelsen af de pågældende politikker.

| 16. | Inddragelse af de unge i miljøtiltag kræver bevidstgørelse og læring, uanset om den er formel, ikkeformel eller uformel, om miljøspørgsmål fra en meget ung alder. |
| --- | --- |

16.

Inddragelse af de unge i miljøtiltag kræver bevidstgørelse og læring, uanset om den er formel, ikkeformel eller uformel, om miljøspørgsmål fra en meget ung alder.

| 17. | For fuldt ud at være i stand til at foreslå og udvikle praktiske løsninger til håndtering af miljøspørgsmål bør unge, herunder unge med færre muligheder, støttes i at gennemføre deres frivillige projekter eller iværksætterprojekter og have adgang til praktisk støtte og teknisk bistand samt til offentlige tilskud eller private investeringer; |
| --- | --- |

17.

For fuldt ud at være i stand til at foreslå og udvikle praktiske løsninger til håndtering af miljøspørgsmål bør unge, herunder unge med færre muligheder, støttes i at gennemføre deres frivillige projekter eller iværksætterprojekter og have adgang til praktisk støtte og teknisk bistand samt til offentlige tilskud eller private investeringer;

FREMHÆVER FØLGENDE:

| 18. | Det er vigtigt at tilskynde alle unge til at engagere sig i at præge livet i deres lokalsamfund, herunder, hvor det er muligt, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer samt lokale og regionale myndigheder, så de kan blive aktører og drivkræfter bag forandringer, der forbedrer miljøbeskyttelsen og bidrager til at tackle klimaændringer og tab af biodiversitet. |
| --- | --- |

18.

Det er vigtigt at tilskynde alle unge til at engagere sig i at præge livet i deres lokalsamfund, herunder, hvor det er muligt, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer samt lokale og regionale myndigheder, så de kan blive aktører og drivkræfter bag forandringer, der forbedrer miljøbeskyttelsen og bidrager til at tackle klimaændringer og tab af biodiversitet.

| 19. | Samarbejde mellem beslutningstagere, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer og andre interessenter på miljøområdet er afgørende for at støtte de unges engagement og sætte dem i stand til at handle. Der bør tilskyndes til gensidig tillid og samarbejde i beslutningsprocesser vedrørende miljøet. |
| --- | --- |

19.

Samarbejde mellem beslutningstagere, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer og andre interessenter på miljøområdet er afgørende for at støtte de unges engagement og sætte dem i stand til at handle. Der bør tilskyndes til gensidig tillid og samarbejde i beslutningsprocesser vedrørende miljøet.

| 20. | Solidaritet mellem generationerne og retfærdighed bør inddrages i beslutningsprocesser om miljøbeskyttelse, således at fordelene for de nuværende generationer ikke er i konflikt med de kommende generationers rettigheder; |
| --- | --- |

20.

Solidaritet mellem generationerne og retfærdighed bør inddrages i beslutningsprocesser om miljøbeskyttelse, således at fordelene for de nuværende generationer ikke er i konflikt med de kommende generationers rettigheder;

BEMÆRKER FØLGENDE:

| 21. | De idéer og holdninger, som de unge udvekslede på EU’s ungdomskonference i januar 2022 ved indledningen af 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog, vedrørte følgende:






  a) | Der blev udpeget fem indsatsområder. I hele 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog skal de unge og beslutningstagerne tænke og arbejde i overensstemmelse med disse specifikke områder med henblik på at udarbejde konkrete forslag. |
| --- | --- | --- |

21.

De idéer og holdninger, som de unge udvekslede på EU’s ungdomskonference i januar 2022 ved indledningen af 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog, vedrørte følgende:

a)

Der blev udpeget fem indsatsområder. I hele 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog skal de unge og beslutningstagerne tænke og arbejde i overensstemmelse med disse specifikke områder med henblik på at udarbejde konkrete forslag.

| b) | For det første skal færdigheder på informations- og uddannelsesområdet, der er opnået gennem ikkeformel uddannelse, anerkendes som en fuld læringsproces. Både lokale myndigheder og ungdomsorganisationer har ansvaret for at arbejde sammen om at give de unge mulighed for at lære mere om miljøet og finde løsninger. Uddannelse er den mest værdifulde investering i demokrati. |
| --- | --- |

b)

For det første skal færdigheder på informations- og uddannelsesområdet, der er opnået gennem ikkeformel uddannelse, anerkendes som en fuld læringsproces. Både lokale myndigheder og ungdomsorganisationer har ansvaret for at arbejde sammen om at give de unge mulighed for at lære mere om miljøet og finde løsninger. Uddannelse er den mest værdifulde investering i demokrati.

| c) | Med hensyn til handling og mobilisering skal de unge have mulighed for at spille en aktiv rolle i de beslutninger, der vil forme deres og de kommende generationers liv. De unge skal være en del af beslutningsprocessen på alle niveauer. De bliver meget ofte overset og er underrepræsenteret, selv om de har fremført idéer og bekymringer, som bør være af interesse for højtstående beslutningstagere. |
| --- | --- |

c)

Med hensyn til handling og mobilisering skal de unge have mulighed for at spille en aktiv rolle i de beslutninger, der vil forme deres og de kommende generationers liv. De unge skal være en del af beslutningsprocessen på alle niveauer. De bliver meget ofte overset og er underrepræsenteret, selv om de har fremført idéer og bekymringer, som bør være af interesse for højtstående beslutningstagere.

| d) | På forvaltningsområdet udgør unge under 30 år mindre end 2,6 % af medlemmerne af de nationale parlamenter. Det er nødvendigt at sikre, at unges tilstedeværelse ikke anvendes som mekanismer til youthwashing. Eksisterende strukturer, såsom EU’s ungdomsdialog og Det Europæiske Ungdomsparlament, skal udstyres med effektive redskaber til at fungere som beslutningsstrukturer. I 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog er det nødvendigt at arbejde for unges deltagelse i beslutningstagningen på en bæredygtig og inklusiv måde. Det er også afgørende, at de unge har tilstrækkelig støtte, finansiering og information til at involvere sig på en meningsfuld måde. Der er behov for at undersøge deltagelsesprocesserne på nationalt plan for at sikre, at de er så bæredygtige og inklusive som muligt. |
| --- | --- |

d)

På forvaltningsområdet udgør unge under 30 år mindre end 2,6 % af medlemmerne af de nationale parlamenter. Det er nødvendigt at sikre, at unges tilstedeværelse ikke anvendes som mekanismer til youthwashing. Eksisterende strukturer, såsom EU’s ungdomsdialog og Det Europæiske Ungdomsparlament, skal udstyres med effektive redskaber til at fungere som beslutningsstrukturer. I 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog er det nødvendigt at arbejde for unges deltagelse i beslutningstagningen på en bæredygtig og inklusiv måde. Det er også afgørende, at de unge har tilstrækkelig støtte, finansiering og information til at involvere sig på en meningsfuld måde. Der er behov for at undersøge deltagelsesprocesserne på nationalt plan for at sikre, at de er så bæredygtige og inklusive som muligt.

| e) | Med hensyn til mobilitet og solidaritet er det blevet bemærket, at ikke alle unge har lige adgang til eller muligheder for mobilitet. Forskning giver os mulighed for bedre at indkredse de unge, der ikke deltager i mobilitetsprogrammer. Det er nødvendigt at tilstræbe en bedre praksis, der bidrager til bedre forståelse af solidaritetsprogrammer i samfundet og til, at de når ud til alle samfundsmedlemmer. |
| --- | --- |

e)

Med hensyn til mobilitet og solidaritet er det blevet bemærket, at ikke alle unge har lige adgang til eller muligheder for mobilitet. Forskning giver os mulighed for bedre at indkredse de unge, der ikke deltager i mobilitetsprogrammer. Det er nødvendigt at tilstræbe en bedre praksis, der bidrager til bedre forståelse af solidaritetsprogrammer i samfundet og til, at de når ud til alle samfundsmedlemmer.

| f) | Sidst, men ikke mindst, synes adgangen til infrastruktur at være et mindre vigtigt område, men der er en tæt forbindelse mellem infrastruktur og unges livskvalitet og uddannelse. Afhængigt af, om de kommer fra et landdistrikt eller et byområde, har det indflydelse på, hvordan unge træffer beslutninger. I landdistrikterne er offentlig transport et reelt problem. Transportproblemer kan føre til, at unge isoleres. Derfor kan udelukkelse af visse grupper af unge ikke føre til, at der opnås et inklusivt samfund. Det er nødvendigt at sikre bæredygtige og økonomisk overkommelige valg for alle; |
| --- | --- |

f)

Sidst, men ikke mindst, synes adgangen til infrastruktur at være et mindre vigtigt område, men der er en tæt forbindelse mellem infrastruktur og unges livskvalitet og uddannelse. Afhængigt af, om de kommer fra et landdistrikt eller et byområde, har det indflydelse på, hvordan unge træffer beslutninger. I landdistrikterne er offentlig transport et reelt problem. Transportproblemer kan føre til, at unge isoleres. Derfor kan udelukkelse af visse grupper af unge ikke føre til, at der opnås et inklusivt samfund. Det er nødvendigt at sikre bæredygtige og økonomisk overkommelige valg for alle;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER

| 22. | at støtte ungdomsarbejde, ungdoms- og miljøorganisationer og andre relevante eksperter og interessenter i deres rolle som leverandører af information til unge og sætte dem i stand til at formidle pålidelige, nøjagtige og kvalitetsprægede oplysninger og data om klimaændringer, tab af biodiversitet, forurening og andre miljøspørgsmål baseret på videnskab, der er egnede til målgrupper med forskellig alder og baggrund, og som er tilpasset det pågældende geografiske miljø, herunder ømiljøer eller tropiske miljøer |
| --- | --- |

22.

at støtte ungdomsarbejde, ungdoms- og miljøorganisationer og andre relevante eksperter og interessenter i deres rolle som leverandører af information til unge og sætte dem i stand til at formidle pålidelige, nøjagtige og kvalitetsprægede oplysninger og data om klimaændringer, tab af biodiversitet, forurening og andre miljøspørgsmål baseret på videnskab, der er egnede til målgrupper med forskellig alder og baggrund, og som er tilpasset det pågældende geografiske miljø, herunder ømiljøer eller tropiske miljøer

| 23. | at give aktører inden for formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring, herunder ungdomsarbejdere, muligheder for uddannelse og faglig læring i interaktive, praktiske, løsningsorienterede læringsmetoder og -tilgange med henblik på bedre at informere, uddanne og støtte unge med hensyn til miljømæssige og sociale spørgsmål samt klimaændringer |
| --- | --- |

23.

at give aktører inden for formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring, herunder ungdomsarbejdere, muligheder for uddannelse og faglig læring i interaktive, praktiske, løsningsorienterede læringsmetoder og -tilgange med henblik på bedre at informere, uddanne og støtte unge med hensyn til miljømæssige og sociale spørgsmål samt klimaændringer

| 24. | gennem formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring at udruste de unge bedre med de nødvendige kompetencer til at forstå og handle i miljøspørgsmål |
| --- | --- |

24.

gennem formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring at udruste de unge bedre med de nødvendige kompetencer til at forstå og handle i miljøspørgsmål

| 25. | hvor det er nødvendigt at tilskynde børn og unge til og gøre det muligt for dem at komme i kontakt med naturen gennem specifikke aktiviteter og udvikle grønne initiativer med støtte fra relevante interessenter i miljøspørgsmål. En sådan kontakt er afgørende for at øge bevidstheden om klima- og biodiversitetsspørgsmål |
| --- | --- |

25.

hvor det er nødvendigt at tilskynde børn og unge til og gøre det muligt for dem at komme i kontakt med naturen gennem specifikke aktiviteter og udvikle grønne initiativer med støtte fra relevante interessenter i miljøspørgsmål. En sådan kontakt er afgørende for at øge bevidstheden om klima- og biodiversitetsspørgsmål

| 26. | at tilskynde til udvikling af partnerskaber mellem uddannelses-, ungdoms-, sports- (13) og kultursektorerne samt alle relevante sektorer med henblik på at udvikle tværgående, koordinerede og supplerende og uddannelsesbaserede tilgange til bevidstgørelse om spørgsmål vedrørende miljø, tab af biodiversitet og klimaændringer |
| --- | --- |

26.

at tilskynde til udvikling af partnerskaber mellem uddannelses-, ungdoms-, sports- (13) og kultursektorerne samt alle relevante sektorer med henblik på at udvikle tværgående, koordinerede og supplerende og uddannelsesbaserede tilgange til bevidstgørelse om spørgsmål vedrørende miljø, tab af biodiversitet og klimaændringer

| 27. | at tilskynde til og støtte etablering af inkluderende og ungdomsfokuserede peerlæringsaktiviteter og udveksling af bedste praksis om miljø- og klimaændringsspørgsmål såsom programmerne med unge ambassadører og mentorordninger eller uddannelses- og samarbejdsaktiviteter (TCA, Erasmus+) og netværksaktiviteter (NET, Det Europæiske Solidaritetskorps) med henblik på at øge bevidstheden blandt alle unge, herunder unge med færre muligheder, og tilskynde dem til at gøre en indsats for at beskytte miljøet og bekæmpe klimaændringer |
| --- | --- |

27.

at tilskynde til og støtte etablering af inkluderende og ungdomsfokuserede peerlæringsaktiviteter og udveksling af bedste praksis om miljø- og klimaændringsspørgsmål såsom programmerne med unge ambassadører og mentorordninger eller uddannelses- og samarbejdsaktiviteter (TCA, Erasmus+) og netværksaktiviteter (NET, Det Europæiske Solidaritetskorps) med henblik på at øge bevidstheden blandt alle unge, herunder unge med færre muligheder, og tilskynde dem til at gøre en indsats for at beskytte miljøet og bekæmpe klimaændringer

| 28. | at fremme relevant uddannelse til ungdomsarbejdere for at sikre, at de ungdomsaktiviteter, der etableres for og sammen med unge, er miljøvenlige og bæredygtige; at videreudvikle passende initiativer vedrørende ungdomsarbejde med fokus på unges engagement i miljøspørgsmål, navnlig i at bekæmpe klimaændringerne og bevare biodiversiteten |
| --- | --- |

28.

at fremme relevant uddannelse til ungdomsarbejdere for at sikre, at de ungdomsaktiviteter, der etableres for og sammen med unge, er miljøvenlige og bæredygtige; at videreudvikle passende initiativer vedrørende ungdomsarbejde med fokus på unges engagement i miljøspørgsmål, navnlig i at bekæmpe klimaændringerne og bevare biodiversiteten

| 29. | at tilskynde de offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet til og støtte dem i at anerkende og udnytte de unges engagement i at beskytte miljøet og de tværfaglige kompetencer, navnlig sociale færdigheder, som de har erhvervet derigennem |
| --- | --- |

29.

at tilskynde de offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet til og støtte dem i at anerkende og udnytte de unges engagement i at beskytte miljøet og de tværfaglige kompetencer, navnlig sociale færdigheder, som de har erhvervet derigennem

| 30. | at sikre og skabe bæredygtige (14), langsigtede, trygge, tilgængelige og inklusive civilsamfundsmæssige råderum for samarbejde med lokale, regionale, nationale, europæiske og internationale politiske beslutningstagere, hvor de unge bliver hørt, uanset alder, bekymringer eller forslag til tiltag til beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringer, så de ikke blot høres, men også er i stand til at deltage aktivt i beslutninger vedrørende disse spørgsmål |
| --- | --- |

30.

at sikre og skabe bæredygtige (14), langsigtede, trygge, tilgængelige og inklusive civilsamfundsmæssige råderum for samarbejde med lokale, regionale, nationale, europæiske og internationale politiske beslutningstagere, hvor de unge bliver hørt, uanset alder, bekymringer eller forslag til tiltag til beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringer, så de ikke blot høres, men også er i stand til at deltage aktivt i beslutninger vedrørende disse spørgsmål

| 31. | at fremme unge forskere og deres arbejde med bæredygtig udvikling for at tackle miljømæssige udfordringer, dels for at skabe rollemodeller for unge, dels for mere direkte at tilskynde til og fremme deling af forskningsresultater med unge for at sætte dem i stand til at handle |
| --- | --- |

31.

at fremme unge forskere og deres arbejde med bæredygtig udvikling for at tackle miljømæssige udfordringer, dels for at skabe rollemodeller for unge, dels for mere direkte at tilskynde til og fremme deling af forskningsresultater med unge for at sætte dem i stand til at handle

| 32. | at støtte etablering af uddannelsesreferencer for klima-, miljø- og bæredygtighedsspørgsmål for alle aldersgrupper og for alle niveauer eller typer af læring og uddannelse; |
| --- | --- |

32.

at støtte etablering af uddannelsesreferencer for klima-, miljø- og bæredygtighedsspørgsmål for alle aldersgrupper og for alle niveauer eller typer af læring og uddannelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER UNDER OVERHOLDELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET

| 33. | at tage hensyn til de særlige behov og holdninger hos alle unge, navnlig unge med færre muligheder, i lokale, regionale, nationale og europæiske miljøpolitikker og -programmer, navnlig dem, der bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, ved at fremme deres deltagelse i udformningen og gennemførelsen af disse politikker og programmer |
| --- | --- |

33.

at tage hensyn til de særlige behov og holdninger hos alle unge, navnlig unge med færre muligheder, i lokale, regionale, nationale og europæiske miljøpolitikker og -programmer, navnlig dem, der bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, ved at fremme deres deltagelse i udformningen og gennemførelsen af disse politikker og programmer

| 34. | at støtte og lære af de initiativer, som unge og ungdomsorganisationer har taget til at iværksætte og gennemføre oplysningsaktiviteter og -kampagner, herunder digitale kampagner, om klima, forurening, biodiversitet og andre miljøspørgsmål |
| --- | --- |

34.

at støtte og lære af de initiativer, som unge og ungdomsorganisationer har taget til at iværksætte og gennemføre oplysningsaktiviteter og -kampagner, herunder digitale kampagner, om klima, forurening, biodiversitet og andre miljøspørgsmål

| 35. | at tilskynde til, anerkende og, hvor det er relevant, yde finansiel støtte til aktioner og programmer, der iværksættes og ledes af unge på miljøområdet, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, således at de kan være drivkræfter for forandring i samfundet som helhed samt på deres uddannelsesinstitutioner og videregående uddannelsesinstitutioner, i ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, lokalsamfund og blandt deres jævnaldrende |
| --- | --- |

35.

at tilskynde til, anerkende og, hvor det er relevant, yde finansiel støtte til aktioner og programmer, der iværksættes og ledes af unge på miljøområdet, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, således at de kan være drivkræfter for forandring i samfundet som helhed samt på deres uddannelsesinstitutioner og videregående uddannelsesinstitutioner, i ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, lokalsamfund og blandt deres jævnaldrende

| 36. | at fremme frivillige aktiviteter for unge, der behandler miljøspørgsmål, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og sigter mod at bevare biodiversiteten, og lette adgangen til disse aktiviteter ved specifikt at sikre, at disse tilbud er bredt tilgængelige og formidles på passende portaler på nationalt plan og EU-plan såsom Den Europæiske Ungdomsportal og andre relevante kanaler; at fremme frivilligt arbejde, der kombinerer lokalt eller nationalt frivilligt arbejde med tværnationalt frivilligt arbejde, ved, hvor det er relevant, at tilskynde til synergier og komplementaritet mellem nationale ordninger og aktiviteter, herunder nationale ordninger og aktiviteter for frivilligt eller samfundsnyttigt arbejde, hvor sådanne findes, og EU-ordninger for frivilligt arbejde med henblik på at øge de unges engagement, udvide deres kompetencer og styrke deres følelse af at høre til i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

36.

at fremme frivillige aktiviteter for unge, der behandler miljøspørgsmål, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og sigter mod at bevare biodiversiteten, og lette adgangen til disse aktiviteter ved specifikt at sikre, at disse tilbud er bredt tilgængelige og formidles på passende portaler på nationalt plan og EU-plan såsom Den Europæiske Ungdomsportal og andre relevante kanaler; at fremme frivilligt arbejde, der kombinerer lokalt eller nationalt frivilligt arbejde med tværnationalt frivilligt arbejde, ved, hvor det er relevant, at tilskynde til synergier og komplementaritet mellem nationale ordninger og aktiviteter, herunder nationale ordninger og aktiviteter for frivilligt eller samfundsnyttigt arbejde, hvor sådanne findes, og EU-ordninger for frivilligt arbejde med henblik på at øge de unges engagement, udvide deres kompetencer og styrke deres følelse af at høre til i Den Europæiske Union

| 37. | hvor det er relevant, at investere i den grønne økonomi og støtte unge i at erhverve de nødvendige kompetencer og lette deres adgang til uddannelse, der forbereder dem på fremtidens grønne job |
| --- | --- |

37.

hvor det er relevant, at investere i den grønne økonomi og støtte unge i at erhverve de nødvendige kompetencer og lette deres adgang til uddannelse, der forbereder dem på fremtidens grønne job

| 38. | hvor det er relevant, at støtte unge iværksættere, der ønsker at udvikle projekter med fokus på praktiske løsninger på miljøspørgsmål, navnlig bekæmpelse af klimaændringer og bevarelse af biodiversiteten at lægge særlig vægt på projekter, der er udviklet af unge med færre muligheder, som står over for yderligere vanskeligheder med at starte en virksomhed |
| --- | --- |

38.

hvor det er relevant, at støtte unge iværksættere, der ønsker at udvikle projekter med fokus på praktiske løsninger på miljøspørgsmål, navnlig bekæmpelse af klimaændringer og bevarelse af biodiversiteten at lægge særlig vægt på projekter, der er udviklet af unge med færre muligheder, som står over for yderligere vanskeligheder med at starte en virksomhed

| 39. | hvor det er relevant, at udvikle programmer for mentorordninger under ledelse af fagfolk og iværksættere, der er aktivt involveret i at finde miljøløsninger, navnlig løsninger, der bevarer biodiversiteten og bekæmper klimaændringer, med henblik på at yde støtte og vejledning til unge, der ønsker at spille en aktiv rolle i denne sektor |
| --- | --- |

39.

hvor det er relevant, at udvikle programmer for mentorordninger under ledelse af fagfolk og iværksættere, der er aktivt involveret i at finde miljøløsninger, navnlig løsninger, der bevarer biodiversiteten og bekæmper klimaændringer, med henblik på at yde støtte og vejledning til unge, der ønsker at spille en aktiv rolle i denne sektor

| 40. | at øge unge europæeres bevidsthed om og deltagelse i FN’s miljøpolitikker og -initiativer ved at styrke samarbejdet med relevante FN-organer såsom De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) og konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD); |
| --- | --- |

40.

at øge unge europæeres bevidsthed om og deltagelse i FN’s miljøpolitikker og -initiativer ved at styrke samarbejdet med relevante FN-organer såsom De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) og konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD);

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL

| 41. | at sikre, at alle unge er i stand til at forstå og tage ejerskab over den europæiske grønne pagt og de initiativer, der følger heraf (såsom det nye europæiske Bauhaus (15)) og de forskellige europæiske miljøprogrammer; aktivt at fremme alle aspekter af den europæiske klimapagt over for alle unge |
| --- | --- |

41.

at sikre, at alle unge er i stand til at forstå og tage ejerskab over den europæiske grønne pagt og de initiativer, der følger heraf (såsom det nye europæiske Bauhaus (15)) og de forskellige europæiske miljøprogrammer; aktivt at fremme alle aspekter af den europæiske klimapagt over for alle unge

| 42. | at sikre, at offentlige høringer om europæiske miljøpolitikker er tilgængelige for unge og for ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, og at Europa-Kommissionen gennem disse høringer giver både borgere og interessenter mulighed for at give udtryk for deres synspunkter, inden den færdigbehandler sine lovgivningsforslag. På samme måde at fremme de unges og ungdomsorganisationernes meningsfulde deltagelse i initiativer til inddragelse af borgerne under Den Europæiske Unions missioner (16) |
| --- | --- |

42.

at sikre, at offentlige høringer om europæiske miljøpolitikker er tilgængelige for unge og for ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, og at Europa-Kommissionen gennem disse høringer giver både borgere og interessenter mulighed for at give udtryk for deres synspunkter, inden den færdigbehandler sine lovgivningsforslag. På samme måde at fremme de unges og ungdomsorganisationernes meningsfulde deltagelse i initiativer til inddragelse af borgerne under Den Europæiske Unions missioner (16)

| 43. | at fremme og tilskynde til europæiske muligheder for mobilitet og initiativer i miljøsektoren inden for rammerne af programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps for at sikre, at alle unge, der ønsker det, kan engagere sig aktivt i miljøforhold, herunder unge med færre muligheder, navnlig unge fra regionerne i den yderste periferi samt fra øregioner, landdistrikter og fjerntliggende områder; at sikre, at miljøvenlige transportformer prioriteres i disse initiativer med henblik på at reducere CO2-fodaftrykket fra mobilitetsprojekter for unge og samtidig sikre, at de er tilpasset behovene i regionerne i den yderste periferi, som oplever begrænsninger på grund af deres afsides beliggenhed |
| --- | --- |

43.

at fremme og tilskynde til europæiske muligheder for mobilitet og initiativer i miljøsektoren inden for rammerne af programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps for at sikre, at alle unge, der ønsker det, kan engagere sig aktivt i miljøforhold, herunder unge med færre muligheder, navnlig unge fra regionerne i den yderste periferi samt fra øregioner, landdistrikter og fjerntliggende områder; at sikre, at miljøvenlige transportformer prioriteres i disse initiativer med henblik på at reducere CO2-fodaftrykket fra mobilitetsprojekter for unge og samtidig sikre, at de er tilpasset behovene i regionerne i den yderste periferi, som oplever begrænsninger på grund af deres afsides beliggenhed

| 44. | at gennemføre peerlæringsaktiviteter i samarbejde med ungdomsorganisationer og unge om unges engagement i miljøspørgsmål, bevarelse og genopretning af biodiversiteten og bekæmpelse af klimaændringer og forurening med henblik på at identificere eksisterende bedste praksis i medlemsstaterne og lette udvekslingen af denne praksis mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

44.

at gennemføre peerlæringsaktiviteter i samarbejde med ungdomsorganisationer og unge om unges engagement i miljøspørgsmål, bevarelse og genopretning af biodiversiteten og bekæmpelse af klimaændringer og forurening med henblik på at identificere eksisterende bedste praksis i medlemsstaterne og lette udvekslingen af denne praksis mellem medlemsstaterne;

OPFORDRER ALLE INTERESSENTER, DER DELTAGER I EUROPÆISKE SAMARBEJDSINITIATIVER INDEN FOR UNGDOMSANLIGGENDER, MILJØ OG KLIMAÆNDRINGER, TIL

| 45. | at udvikle frivillige aktiviteter vedrørende miljøspørgsmål for deltagerne i det europæiske solidaritetskorps og andre nationale eller internationale programmer for frivilligt arbejde; at øge bevidstheden blandt alle frivillige, uanset hvilke områder de beskæftiger sig med, om miljøspørgsmål og den miljømæssige indvirkning af deres opgaver, så de kan være særligt opmærksomme på deres CO2-fodaftryk i forbindelse med disse aktiviteter |
| --- | --- |

45.

at udvikle frivillige aktiviteter vedrørende miljøspørgsmål for deltagerne i det europæiske solidaritetskorps og andre nationale eller internationale programmer for frivilligt arbejde; at øge bevidstheden blandt alle frivillige, uanset hvilke områder de beskæftiger sig med, om miljøspørgsmål og den miljømæssige indvirkning af deres opgaver, så de kan være særligt opmærksomme på deres CO2-fodaftryk i forbindelse med disse aktiviteter

| 46. | at styrke det europæiske samarbejde ved at udveksle værktøjer og bedste praksis vedrørende unges engagement og deltagelse i miljøforanstaltninger, navnlig i forbindelse med bekæmpelse af klimaændringer og forurening og bevarelse af biodiversiteten, på europæisk plan, herunder ved fuldt ud at udnytte de muligheder, som Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og andre relevante finansielle EU-instrumenter giver. |
| --- | --- |

46.

at styrke det europæiske samarbejde ved at udveksle værktøjer og bedste praksis vedrørende unges engagement og deltagelse i miljøforanstaltninger, navnlig i forbindelse med bekæmpelse af klimaændringer og forurening og bevarelse af biodiversiteten, på europæisk plan, herunder ved fuldt ud at udnytte de muligheder, som Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og andre relevante finansielle EU-instrumenter giver.

---

(1)  Resolution 70/1 vedtaget af Generalforsamlingen den 25. september 2015. Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

(2)  De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen, juni 2010: https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf.

(3)  Rådets konklusioner, Opbygning af et bæredygtigt Europa inden 2030 (10. december 2019): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/da/pdf

Rådets konklusioner, En samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (22. juni 2021): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/da/pdf.

(4)  Artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Den europæiske grønne pagt. COM(2019) 640 final.

(8)  Europa-Kommissionen, Flash Eurobarometer 478 (2019), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people: report:

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9)  Paneuropæisk undersøgelse, Main multi-country report, #Climate of change, 2021: https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10)  Youth4Climate-manifestet er et resultat af arrangementet »Youth4Climate: Driving Ambition« tilrettelagt af den italienske regering. Det indeholder idéer og konkrete forslag til nogle af de mest presserende spørgsmål på klimadagsordenen, herunder uddannelse i bæredygtig udvikling.

(11)  David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. Proceedings of the Copenhagen symposium, OECD 2006: https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf.

(12)  Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), Climate Change 2021: The Physical Science Basis: https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13)  [Rådets konklusioner af 4. april 2022 om sport som en løftestang til at ændre adfærd med henblik på bæredygtig udvikling].

(14)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I af 13.12.2021, s. 19).

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Det nye europæiske Bauhaus (COM(2021) 573 final).

(16)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæiske missioner (COM(2021) 609 final).

---

BILAG

a)   HENVISNINGER

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner har Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, der var til stede på Rådets samling, noteret sig følgende dokumenter:

| — | Europa-Parlamentet, 2021 Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe, https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet, 2021 Youth Ideas Report For The Conference On The Future Of Europe, https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_20-10-Accessible.pdf

| — | De Forenede Nationer, resolution 70/1, Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, resolution 70/1, Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 (COM(2020) 380 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 (COM(2020) 380 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske klimapagt (COM(2020) 788 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske klimapagt (COM(2020) 788 final)

| — | De Forenede Nationer, 2015, Parisaftalen: VEDTAGELSE AF PARISAFTALEN - Parisaftalens tekst på engelsk (unfccc.int) |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, 2015, Parisaftalen: VEDTAGELSE AF PARISAFTALEN - Parisaftalens tekst på engelsk (unfccc.int)

| — | Rådets konklusioner, Opbygning af et bæredygtigt Europa inden 2030 – hidtidige fremskridt og de næste skridt https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/da/pdf |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner, Opbygning af et bæredygtigt Europa inden 2030 – hidtidige fremskridt og de næste skridt https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/da/pdf

| — | Rådets konklusioner, En samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/da/pdf |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner, En samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/da/pdf

| — | Europa-Kommissionen, Tale om Unionens tilstand 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_en_0.pdf |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen, Tale om Unionens tilstand 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_en_0.pdf

| — | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1)

| — | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I af 13.12.2021, s. 19) |
| --- | --- |

—

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I af 13.12.2021, s. 19)

| — | Rådets konklusioner om gennemførelsen af EU-strategien for unge (2019-2021) (EUT C 504 I af 14.12.2021, s. 10) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om gennemførelsen af EU-strategien for unge (2019-2021) (EUT C 504 I af 14.12.2021, s. 10)

| — | Youth4Climate-manifestet Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021. |
| --- | --- |

—

Youth4Climate-manifestet Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), november 2021.

b)   DEFINITIONER I FORBINDELSE MED DISSE KONKLUSIONER

»Biodiversitet«: mangfoldigheden af levende organismer fra alle kilder, herunder bl.a. terrestriske, marine og andre akvatiske økosystemer og de økologiske strukturer, de indgår i; dette omfatter mangfoldigheden inden for de enkelte arter og mellem arterne samt økosystemernes mangfoldighed.

»Klimaændringer«: ændringer af klimaet, som direkte eller indirekte kan tilskrives menneskelige aktiviteter, der ændrer sammensætningen i jordens atmosfære og forværrer de naturlige variationer i klimamønstre iagttaget gennem sammenlignelige tidsrum.

»Engagement«: ethvert tiltag i almenhedens interesse, der gennemføres på frivillig basis eller i form af en frivillig mission. Engagement henviser til frivillige og uegennyttige civile tiltag i andres tjeneste.

»Miljø«: kombinationen af naturlige og socioøkonomiske elementer, der udgør rammen for levevilkårene for et individ, en befolkning eller et samfund i forskellige rumlige skalaer. Miljøbeskyttelse indebærer som sådan, at der træffes foranstaltninger til at begrænse eller afhjælpe de negative konsekvenser af menneskelig aktivitet for miljøet.

»Mentorordning«: et frivilligt interpersonelt forhold på mellemlang til lang sigt mellem en ung og en mentor, der er struktureret inden for en faglig ramme.

»Peerlæringsaktiviteter«: aktiviteter, der på EU-plan gør det muligt for medlemsstater, der står over for lignende politiske udfordringer, at arbejde i klynger og udveksle god praksis, fokusere på landespecifikke udfordringer eller støtte en særlig national reformdagsorden med hjælp fra peerlande, interesseorganisationer og uafhængige eksperter, hvis det er relevant (1).

»Bæredygtig udvikling«: opfyldelse af de nuværende generationers behov på en måde, der ikke bringer fremtidige generationers evne til at opfylde deres behov i fare. Den fremmer en dynamisk økonomi, fuld beskæftigelse, høje standarder for uddannelse, sundhedspleje og social og regional samhørighed samt miljøbeskyttelse i en sikker og fredelig verden, der respekterer kulturel mangfoldighed.

»Unge med færre muligheder«: unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, som følge af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre årsager, herunder årsager, der kan give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, står over for en række hindringer, som afholder dem fra at få effektiv adgang til muligheder (2).

---

(1)  Rådets resolution om forvaltningsstrukturen for strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (2021/C 497/01), punkt 11.

(2)  Definitionen i forordning (EU) 2021/888, artikel 2, nr. 4).

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/17

---

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/596 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 159/08)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/596 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at de personer, der er nævnt i ovennævnte bilag, fortsat skal være opført på listen over personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2011/235/FUSP og i forordning (EU) nr. 359/2011.

De pågældende personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 4).

De berørte personer kan inden den 31. december 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 114 af 12.4.2022, s.68.

(3)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 114 af 12.4.2022, s. 37.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/18

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 159/09)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/596 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/592 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1 i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse - RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

GSR’s databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2011/235/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/596 og forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/592.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og forordning (EU) nr. 359/2011.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis retssagen er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 114 af 12.4.2022, s. 68.

(4)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 114 af 12.4.2022, s. 37.

---

Europa-Kommissionen

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/19

---

Euroens vekselkurs (1)

11. april 2022

(2022/C 159/10)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0900 |
| JPY | japanske yen | 137,01 |
| DKK | danske kroner | 7,4375 |
| GBP | pund sterling | 0,83693 |
| SEK | svenske kroner | 10,3128 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0180 |
| ISK | islandske kroner | 140,00 |
| NOK | norske kroner | 9,5478 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,429 |
| HUF | ungarske forint | 378,27 |
| PLN | polske zloty | 4,6456 |
| RON | rumænske leu | 4,9397 |
| TRY | tyrkiske lira | 16,0485 |
| AUD | australske dollar | 1,4654 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3738 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5440 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5938 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4874 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 345,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 15,9127 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9405 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5519 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 658,28 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6112 |
| PHP | filippinske pesos | 56,753 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,613 |
| BRL | brasilianske real | 5,1550 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,8653 |
| INR | indiske rupee | 82,7085 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0900

JPY

japanske yen

137,01

DKK

danske kroner

7,4375

GBP

pund sterling

0,83693

SEK

svenske kroner

10,3128

CHF

schweiziske franc

1,0180

ISK

islandske kroner

140,00

NOK

norske kroner

9,5478

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,429

HUF

ungarske forint

378,27

PLN

polske zloty

4,6456

RON

rumænske leu

4,9397

TRY

tyrkiske lira

16,0485

AUD

australske dollar

1,4654

CAD

canadiske dollar

1,3738

HKD

hongkongske dollar

8,5440

NZD

newzealandske dollar

1,5938

SGD

singaporeanske dollar

1,4874

KRW

sydkoreanske won

1 345,23

ZAR

sydafrikanske rand

15,9127

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9405

HRK

kroatiske kuna

7,5519

IDR

indonesiske rupiah

15 658,28

MYR

malaysiske ringgit

4,6112

PHP

filippinske pesos

56,753

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,613

BRL

brasilianske real

5,1550

MXN

mexicanske pesos

21,8653

INR

indiske rupee

82,7085

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/20

---

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. maj 2022

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (1))

(2022/C 159/11)

Basissatser beregnet i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6). Afhængig af brugen af referencesatsen skal margenerne som defineret i denne meddelelse stadigvæk lægges til. For kalkulationsrenten betyder det, at der skal lægges en margen på 100 basispoint til. Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 foreskriver, at medmindre andet er fastlagt i en specifik beslutning, vil tilbagebetalingsrenten også blive beregnet ved at lægge 100 basispoint til basissatsen.

De ændrede satser er angivet med fed skrift.

De tidligere satser er offentliggjort i EUT C 126 af 21.3.2022, s. 9.

| Fra | Til | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2022 | ... | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Fra

Til

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.5.2022

...

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Case M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 159/12)

1.

Denne meddelelse vedrører følgende virksomheder:

| — | Prologis, L.P. (»PLD«, USA) |
| --- | --- |

—

Prologis, L.P. (»PLD«, USA)

| — | Norges Bank Investment Management (»NBIM«, Norge) |
| --- | --- |

—

Norges Bank Investment Management (»NBIM«, Norge)

| — | Målaktivet (Nederlandene). |
| --- | --- |

—

Målaktivet (Nederlandene).

PLD og NBIM erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele målaktivet.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | PLD ejer, driver og udvikler fast ejendom, hovedsagelig til industrielle formål, i Nord-, Syd- og Mellemamerika, Europa og Asien |
| --- | --- |

—

PLD ejer, driver og udvikler fast ejendom, hovedsagelig til industrielle formål, i Nord-, Syd- og Mellemamerika, Europa og Asien

| — | NBIM foretager institutionelle investeringer for statens pensionsfond (Government Pension Fund Global - »GPFG«) på vegne af det norske finansministerium med fokus på globale investeringer, herunder investeringer i fast ejendom i Nordamerika, Europa og Japan |
| --- | --- |

—

NBIM foretager institutionelle investeringer for statens pensionsfond (Government Pension Fund Global - »GPFG«) på vegne af det norske finansministerium med fokus på globale investeringer, herunder investeringer i fast ejendom i Nordamerika, Europa og Japan

| — | Målaktivet er en fast ejendom beliggende i Bleiswijk, Nederlandene, der anvendes som logistikfacilitet. |
| --- | --- |

—

Målaktivet er en fast ejendom beliggende i Bleiswijk, Nederlandene, der anvendes som logistikfacilitet.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Følgende reference skal altid være angivet:

M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, pr. fax eller pr. brev. Brug venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2022/C 159/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelse af denne meddelelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Vicenza«

PDO-IT-A0476-AM03

Ansøgningsdato: 13.7.2018

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1.   Sletning af Spumante-udgaven (mousserende) af typerne Chardonnay, Garganega (Garganego) og Pinot Bianco

Som led i en samlet gennemgang af de produkttyper, der er omfattet af betegnelsen »Vicenza«, er visse mousserende vine såsom Vicenza Chardonnay Spumante, Vicenza Garganega Spumante og Vicenza Pinot Bianco Spumante blevet slettet.

Denne anmodning bygger på en konstatering af, at ingen af de tre typer er blevet produceret siden høsten i 2014.

Ændringerne vedrører produktspecifikationens artikel 1, 4, 5 og 6 og enhedsdokumentets afsnit 1.4.

2.2.   Øget drueudbytte pr. hektar

Drueudbyttet (ton/ha) er blevet øget for følgende sorter: fra 14 til 15 for Cabernet og Cabernet Sauvignon, fra 16 til 18 for Garganega (Garganego), fra 13 til 14 for Manzoni Bianco, fra 14 til 16 for Merlot, fra 14 til 15 for Pinot Bianco, fra 13 til 15 for Pinot Grigio, fra 13,5 til 15 for Riesling og Sauvignon.

Denne beskedne stigning i udbyttet er nødvendig for at afspejle den faktiske kapacitet på eksisterende vindyrkningsarealer. Stigningen er baseret på de faktiske udbytter i området, og de undersøgelser, der er foretaget i forbindelse med dyrkningsteknikker og ændrede vejrforhold, har vist, at drue- og vinproduktionens kvalitet ikke påvirkes af denne ændring.

Ændringen vedrører produktspecifikationens artikel 4 og punkt 1.5.2 i enhedsdokumentet.

2.3.   Fjernelse af kravet om, at produkter med Riserva-angivelsen skal lagres i tre måneder på træfade

Kravet om, at produkter med angivelsen Riserva skal lagres i tre måneder på træfade, udgår, mens en obligatorisk lagringsperiode på mindst to år som fastsat i den gældende lovgivning fortsat er en betingelse for anvendelsen af denne traditionelle benævnelse. Herefter anvendes kun udtrykket »lagring«.

På baggrund af udviklingen i forbruget på de vigtigste markeder for disse typer bør det overlades til vinproducenterne at beslutte, om de vil anvende træfade, og hvor længe vinene skal lagres på fad, idet der dog tages hensyn til, at minimumsperioden for lagring er to år.

Denne ændring berører artikel 5 i produktspecifikationen, men berører ikke enhedsdokumentet.

2.4.   Røde vintyper med betegnelsen Riserva — analytiske og organoleptiske egenskaber beskrevet separat

De analytiske og organoleptiske egenskaber ved rødvine, der er mærket med den traditionelle benævnelse Riserva (Rosso, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Nero og Raboso), og som er beskrevet i produktspecifikationen sammen med de almindelige rødvine, beskrives nu særskilt.

Formålet med ændringen er at forbedre teksten ved at sikre en klar beskrivelse af de analytiske og organoleptiske egenskaber for alle de vintyper, der er fastsat i produktspecifikationen.

Ændringen vedrører artikel 6 i produktspecifikationen og punkt 1.4 i enhedsdokumentet.

2.5.   Ændringer i visse vintypers organoleptiske egenskaber

Der er foretaget ændringer af følgende vintypers organoleptiske egenskaber: Bianco Frizzante, Bianco Spumante, Chardonnay, Garganega, Riesling, Sauvignon, Manzoni Bianco, Pinot Grigio, Moscato Spumante, Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon, Cabernet Sauvignon Riserva, Merlot, Merlot Riserva, Pinot Nero, Pinot Nero, Raboso, Raboso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante og Novello.

Beskrivelsen af vinene er bragt i overensstemmelse med de udtryk, der anvendes i vinsektoren af sagkyndige smagere.

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 6 og punkt 1.4 i enhedsdokumentet.

2.6.   Ændring af det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen for typen Bianco Passito

Det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen for typen Bianco Passito er blevet forhøjet fra 13 % til 16 % vol.

Det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen skal øges i overensstemmelse med de særlige produktionsmetoder for Passito-vine. Disse omfatter tørring af druerne, hvilket resulterer i et forhøjet alkoholindhold.

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 6 og punkt 1.4 i enhedsdokumentet.

2.7.   Mulighed for at anvende skruelåg

Et skruelåg er tilladt for vine i kategorierne »vin« og »perlevin«, der markedsføres i glasflasker på op til 5 liter.

Det gør det muligt for producenterne at reagere hurtigt på de forskellige internationale markeders behov ved at levere vinene i passende emballager. Det er især relevant for markeder, hvor der er en tydelig efterspørgsel efter vin i flasker lukket med skruelåg.

Ændringen vedrører produktspecifikationens artikel 8 og punkt 1.9 i enhedsdokumentet (Yderligere betingelser — emballering).

2.8.   Tilladelse til anvendelse af beholdere af andet materiale end glas

For mængder fra 5 til 20 liter kan der anvendes alternative beholdere af andet materiale end glas, bestående af en vinpose af polyethylen eller polyesterplast i flere lag emballeret i en æske af pap eller andet stift materiale.

Begrundelse: Ændringen gør det muligt for producenterne at reagere hurtigt på de forskellige internationale markeders behov ved at levere vinene i passende emballager. De nordeuropæiske markeder efterspørger f.eks. i stigende grad alternative emballageformer til kvalitetsvine med geografisk betegnelse, f.eks. »papkarton«, som allerede er meget almindelig på nogle markeder såsom Tyskland og i hele Nordeuropa.

Ændringen vedrører produktspecifikationens artikel 8 og punkt 1.9 i enhedsdokumentet (Yderligere betingelser — emballering).

2.9.   Emballering af »Vicenza« Riserva-vine

Det er specifikt blevet præciseret, hvilke egenskaber vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vicenza« med angivelsen Riserva skal have, når de markedsføres, med hensyn til den type beholdere og propper, der kan anvendes, og den maksimale tilladte mængde. Navnlig skal »Vicenza« DOC-vine af typen Riserva markedsføres i glasflasker med højst 9 liter, lukket med korkprop. Det er ikke tilladt at anvende »balloner«.

Riserva-udgavernes produktimage, herunder opfattelsen af højere kvalitet, skal beskyttes, og det indebærer krav om begrænsninger for mulige emballagetyper.

Ændringen vedrører produktspecifikationens artikel 8 og punkt 1.9 i enhedsdokumentet (Yderligere betingelser — emballering).

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Vicenza

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

| 6. | Aromatisk mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

6.

Aromatisk mousserende kvalitetsvin

| 8. | Perlevin |
| --- | --- |

8.

Perlevin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   »Vicenza« Bianco

Farve: strågul til dyb strågul

Duft: frugtagtig, intens og undertiden let aromatisk

Smag: tør, frisk, harmonisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   »Vicenza« Bianco Frizzante

Farve: strågul

Duft: fin, frugtagtig, af og til let aromatisk med blomsternoter

Smag: fra tør til halvsød, frisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   »Vicenza« Bianco Spumante

Skum: let og holdbart med fin tekstur

Farve: lys strågul med forskelllig intensitet

Duft: fin, frugtagtig, af og til let aromatisk med blomsternoter

Smag: fra tør til sød, frugtagtig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   »Vicenza« Bianco Passito

Farve: fra strågul til gyldengul

Duft: karakteristisk for Passito, fin

Smag: halvsød til sød, harmonisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 16,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   »Vicenza« Rosso

Farve: rubinrød af varierende intensitet

Duft: intens og langvarig med noter af røde bær

Smag: frisk, tør, harmonisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

6.   »Vicenza« Rosso Novello

Farve: rubinrød, af og til med strejf af lilla

Duft: intens og krydret med noter af røde bær

Smag: rund, aromatisk, blød

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

7.   »Vicenza« Rosso Riserva

Farve: rubinrød af varierende intensitet

Duft: intens og langvarig med noter af røde bær

Smag: tør, harmonisk, robust, moderate tanniner

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 12,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

8.   »Vicenza« Rosato

Farve: lyserød af varierende intensitet

Duft: delikat, blomsteragtig

Smag: fra tør til halvsød

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

9.   »Vicenza« Rosato Frizzante

Farve: lyserød af varierende intensitet

Duft: delikat, blomsteragtig

Smag: fra tør til halvsød, frisk, livlig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

10.   »Vicenza« Moscato Spumante

Skum: let og holdbart med fin tekstur

Farve: klar strågul

Duft: intens og karakteristisk for sorten

Smag: fra tør til sød, karakteristisk for sorten

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 13,0 g/l

Der fremstilles følgende typer: »extra brut«, »brut«, »extra dry«, »dry«, »demi-sec«.

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

11.   »Vicenza« Chardonnay

Farve: strågul med grønlige nuancer

Duft: fin med noter af modne hvide frugter

Smag: tør og harmonisk.

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

12.   »Vicenza« Garganega

Farve: strågul

Duft: delikat med noter af hvide blomster og modne hvide frugter

Smag: tør og harmonisk med en let bitter note

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 14,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

13.   »Vicenza« Riesling

Farve: strågul med grønlige nuancer

Duft: intens med noter af ferskner og eksotiske frugter

Smag: tør, frugtagtig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

14.   »Vicenza« Sauvignon

Farve: strågul af varierende intensitet

Duft: delikat med noter af ferskner og eksotiske frugter

Smag: frisk, harmonisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

15.   »Vicenza« Manzoni Bianco

Farve: lys strågul med grønlige nuancer

Duft: frugtagtig med noter af hvide blomster

Smag: frisk, harmonisk, fyldig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

16.   »Vicenza« Pinot Bianco

Farve: lys strågul

Duft: blomster med antydninger af eksotiske frugter

Smag: frisk, harmonisk, frugtagtig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

17.   »Vicenza« Pinot Grigio

Farve: fra strågul til gyldengul, måske med rosa nuancer

Duft: intens, frugtagtig, af og til let aromatisk med blomsternoter

Smag: tør, frisk, fløjlsblød

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

18.   »Vicenza« Cabernet

Farve: dyb rubinrød

Duft: intens aroma af rød frugt, af og til med noter af græs

Smag: tør og langvarig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

19.   »Vicenza« Cabernet Riserva

Farve: dyb rubinrød, af og til over mod granatrød

Duft: frugtagtig, af og til med krydrede noter

Smag: tør med den rette mængde tanniner

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

20.   »Vicenza« Cabernet Sauvignon

Farve: dyb rubinrød

Duft: intens med noter af røde frugter

Smag: tør og harmonisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

21.   »Vicenza« Cabernet Sauvignon Riserva

Farve: dyb rubinrød, af og til over mod granatrød

Duft: kompleks aroma af røde bær

Smag: tør, fyldig, lette tanniner

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

22.   »Vicenza« Merlot

Farve: rubinrød

Duft: intens med strejf af kirsebær og andre bær

Smag: frisk, blød

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

23.   »Vicenza« Merlot Riserva

Farve: rubinrød, af og til over mod granatrød

Duft: kompleks med strejf af kirsebær og andre bær

Smag: fyldig, blød og langvarig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

24.   »Vicenza« Pinot Nero

Farve: rubinrød

Duft: æterisk, behagelig

Smag: tør og aromatisk

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

25.   »Vicenza« Pinot Nero Riserva

Farve: rubinrød, af og til over mod granatrød

Duft: æterisk, kompleks

Smag: fyldig, blød og langvarig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

26.   »Vicenza« Raboso

Farve: rubinrød af forskellig intensitet, af og til med strejf af lilla

Duft: vinøs og intens med noter af maraska

Smag: frisk, harmonisk, smagsrig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 10,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 20,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

27.   »Vicenza« Raboso Riserva

Farve: rubinrød af varierende intensitet, af og til over mod granatrød

Duft: intens og kompleks med noter af maraska

Smag: frisk, robust og langvarig

Minimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen: 11,50 %

Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l

De analyseparametre, der ikke fremgår af nedenstående tabel, overholder de grænseværdier, der er fastsat i national lovgivning og i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

-

b.   Maksimale udbytter

| 1. | Garganega
  18 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Garganega

18 000 kg druer pr. hektar

| 2. | Manzoni Bianco
  14 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

2.

Manzoni Bianco

14 000 kg druer pr. hektar

| 3. | Merlot, Merlot Riserva
  16 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

Merlot, Merlot Riserva

16 000 kg druer pr. hektar

| 4. | Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva
  13 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

4.

Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva

13 000 kg druer pr. hektar

| 5. | Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante
  18 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante

18 000 kg druer pr. hektar

| 6. | Bianco Passito
  14 400 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

6.

Bianco Passito

14 400 kg druer pr. hektar

| 7. | Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante
  16 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7.

Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante

16 000 kg druer pr. hektar

| 8. | Moscato Spumante
  13 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

8.

Moscato Spumante

13 000 kg druer pr. hektar

| 9. | Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling
  15 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

9.

Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling

15 000 kg druer pr. hektar

| 10. | Sauvignon, Cabernet Sauvignon
  15 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

10.

Sauvignon, Cabernet Sauvignon

15 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Produktionsområdet for vine med betegnelsen »Vicenza« DOC som omhandlet i artikel 1 defineres som følger:

Det omfatter hele området i følgende kommuner:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo og Zugliano,

og en del af området i følgende kommuner:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza og Villaverla.

Afgrænsningen af området defineres som følger:

Hvor hovedvej 46 (del Pasubio) slutter i Albera i Vicenza-kommune, drejer den mod venstre og følger Viale Diaz og fortsætter derefter langs Viale del Verme til Via Cricoli. Derfra fortsætter den mod øst langs Via Ragazzi del 99 til det sted, hvor den krydser Via Quadri, langs denne vej mod sydøst, indtil den krydser Strada Bertesina. Derefter fortsætter den mod øst, indtil den rammer Via Quintarello og fortsætter til broen over Valdastico-motorvejen, som den følger, indtil den rammer provinsvejen Cà Balbi. Den krydser derefter broen over Tesina-floden og drejer derfra straks mod venstre gennem Marola og fortsætter langs Via Stradone til broen over Tergo-floden, som den følger mod syd til Tribolo. Ved broen drejer den ind på provinsvejen til Abbadesse og følger den op til Vancimuglio. Derfra fortsætter den langs Via Longare og krydser Settimo-floden, der markerer grænsen mellem Grumolo delle Abbadesse og Longare. Den fortsætter langs den kommunale grænse mellem Montegalda og Grisignano di Zoco indtil grænsen til provinsen Padua. Den følger provinsgrænsen til Punta di Vò og derfra vejen til Agugliaro, også kaldet Via Punta, til vejkrydset ved Via Roma, som den følger mod vest ca. 50 meter, før den drejer til højre ind på Via Mottarelle og fortsætter til krydset med Via Finale. Den følger Via Finale vestpå, indtil den møder Via Ponte Alto, hvor den drejer mod venstre og følger hovedvej 247 (Riviera) 50 meter, hvorefter den drejer mod højre og fortsætter langs Via Giotto, indtil den krydser kommunegrænsen til Agugliaro og går ind i kommunen Campiglia dei Berici. Ved vejkrydset med Via Galileo Galilei drejer den mod venstre og løber langs Via Crocetta, indtil den rammer grænsen til kommunen Noventa Vicentina, som den følger op til krydset ved Alonte-kanalen. Den fortsætter sydpå langs Alonte-kanalen og krydser San Feliciano-provinsvejen ved Ponte Murello og derefter Poianese-provinsvejen ved Ponte Cazzola og fortsætter indtil Roneghetto-kanalen, som den følger mod sydøst ca. 100 meter, indtil den møder kommunegrænsen mellem Poiana Maggiore og Noventa Vicentina, som den følger op til Ronego-kanalen. Den løber derefter nordvestpå langs Ronego-kanalen til kommunegrænsen til Asigliano Veneto. Derfra løber grænselinjen langs grænsen mellem Vicenza-provinsen og forbi landsbyerne Spessa, Bagnolo di Lonigo og Lobia Vicentina, indtil den møder hovedvej 11 (Padana Superiore) ved Torri di Confine i kommunen Gambellara. Den følger kommunegrænsen til Gambellara langs med provinsgrænsen til Verona forbi Sarmazza og fortsætter langs provinsgrænsen til Calderina (højde 45 m), Cavaggoni (348 m) og Monte Segan (504 m). Den fortsætter videre langs grænsen mellem provinserne forbi højdepunktet på 608 m frem til Rubeldi. Derfra følger den vejen til Motti frem til Maglio di Chiampo og fra landsbyen Sgargeri langs vejen gennem byen Nogarole. Den fortsætter langs vejen til Selva di Trissino og når ved Selva di Trissino-vejen frem til Capitello lige efter højdepunktet på 543 m, hvor den drejer mod venstre mod akvadukten. Den løber langs denne rute gennem Pizi, indtil den i en højde på 530 m når vejen til Cornedo Vicentino, som den følger gennem Pellizzari og Duello frem til vejkrydset med kommunevejen til Caliari, Stella, Savegnago og Ambrosi, hvor den passerer gennem landsbyen Grigio, inden den igen rammer provinsvejen til Cornedo. I Cornedo rammer den hovedvej 246, som den følger næsten helt til Nori-broen, inden den drejer mod øst på kommunevejen, der går forbi Colombara, Bastianci, Muzolon og Milani (højde 547 m). Derfra følger den vejen i nordøstlig retning til Crestani (højde 532 m). Den løber derefter langs kommunevejen til Mieghi, Milani (højde 626 m), Casare di Sopra, Casare di Sotto og Godeghe frem til kommunevejen mellem Monte di Malo og Monte Magrè, som den følger til Monte Magrè. Derfra følger den vejen til Magrè til en højde på 294 m, fortsætter mod nordvest til en højde på 218 m, går langs Valfreda-vejen til Raga (højde 414 m) og fortsætter derefter til kommunegrænsen mellem Schio og Torrebelvicino, som den følger op til højdepunktet på 216 m. Derfra følger den Leogra-vandløbet til broen på hovedvej 46. Den løber langs hovedvej 46 til Poleo og fortsætter derefter mod nordøst til Folgare (højde 287 m), San Martino (273 m), Sessegolo (289 m) og Timonchio (226 m). Fra Timonchio følger den kommunevejen forbi Murello, Grimola, Santorso (højde 292 m) og Inderle på grænsen mellem Santorso og Piovene Rocchette, indtil den møder Astico-vandløbet, som den følger langs vandløbet til en højde på 150 m. Herfra går den langs kommunevejen til Cogollo del Cengio via Scalzanella, og fra Cogollo del Cengio følger den kommunevejen til Falon og derefter til Mosson (højde 302 m) helt frem til Caltrano centrum. Her møder den provinsvejen mellem Caltrano og Calvene gennem Camisino og La Costa frem til byen Calvene, hvorfra den følger kommunevejen til Mortisa, Lore og Capitello delle Mare i kommunen Lugo Vicentino (højde 416 m). Derfra løber den langs kommunegrænsen mellem Salcedo og Lusiana til Ponte (højde 493 m), hvor kommunegrænse møder provinsvejen mellem Breganze og Lusiana. Den fortsætter langs kommunegrænsen til Laverda (højde 229 m, 346 m, 410 m og 510 m) og når frem til vejen til Crosara, som den følger til byens centrum. Derfra løber den langs Via Pianari til Erta (højde 456 m), før den fortsætter mod øst og ned mod Capo di Sopra og Piazzette (263 m). Derefter følger den provinsvejen fra Valle San Floriano til Valrovina og Caluga (højde 388 m) til landsbyen Vallison (285 m) og derfra langs Vallison-floden ned til sammenløbet med Brenta-floden. Fra stedet, hvor Vallison-floden løber sammen med Brenta-floden, følger grænsen Brenta-floden opstrøms til Campese-broen. Den passerer gennem landsbyerne Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa og Rivagge, før den fortsætter mod nordøst langs kommunegrænsen mellem Pove del Grappa og Romano d’Ezzelino til Signori (højde 342 m og 250 m), hvor den rammer hovedvej 141, som den følger til provinsgrænsen (højde 236 m og 217 m). Den følger provinsgrænsen mellem Vicenza og Treviso, indtil den når provinsgrænsen til Padova og fortsætter mod vest til Brenta-floden. Den følger floden til San Michele, Scaldaferro og Bassanese ved kommunegrænsen til Sandrigo og derefter mod syd til Salvetti, hvor den møder og følger kommunegrænsen mod nord til Rozzola. Den går langs kommunevejen til Povolaro forbi Le Buse og centrum af Dueville til Villanova, hvor den rammer kommunegrænsen til Dueville, som den følger sydpå, indtil den når til kommunegrænsen til Villaverla ved Timonchio-floden. Derfra løber den langs kommunegrænsen til Villaverla frem til kommunegrænsen til Isola Vicentina. Den forsætter mod syd langs denne grænse til kommunevejen og til landsbyen Ponte, hvor den rammer hovedvej 46 og fortsætter til Vicenza.

7.   Primær(e) druesort(er)

Cabernet Franc N. — Cabernet

Cabernet Sauvignon N. — Cabernet

Chardonnay B.

Garganega B.

Manzoni Bianco B. — Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato Bianco B. — Moscato

Pinot Bianco B. — Pinot Blanc

Pinot Grigio

Pinot Nero N.

Raboso Piave N. — Raboso

Raboso Veronese N. —Raboso

Riesling Italico B. — Riesling

Sauvignon B.

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   »Vicenza« — alle kategorier af vinavlsprodukter

Naturlige faktorer:

Området egner sig særligt til vindyrkning på grund af den geografiske beliggenhed, hvor bjergryggen mod nord beskytter området mod de kolde vinde om vinteren, og Berici-bakkerne mod syd mildner de varme luftstrømme fra Po-dalen. Vicenza nyder også godt af et meget godt hydrografisk netværk, som er afgørende for udviklingen af vindyrkning og alle andre landbrugsaktiviteter.

Takket være skråningernes gunstige beliggenhed har vindyrkningsområdet et særligt klima, der er kendetegnet ved milde forår, moderat varme somre og milde efterår. Gennemsnitstemperaturen om sommeren er 22,9 °C med de højeste temperaturer i juli, og om efteråret er der store udsving mellem dag- og nattemperaturer. Nedbøren falder hovedsagelig fra april til september og er forholdsvis jævnt fordelt.

Med hensyn til geologi har produktionsområdet forskellige jordbundstyper, der spænder fra overvejende vulkansk basalt i bakkerne i vest og nord til sedimentær havkalksten, navnlig i de centrale og sydlige dele og i Berici-bakkerne. Der tages ved udvælgelsen af de anvendte sorter hensyn til kvaliteten af jorden, som generelt er godt drænet på grund af jordens løse konsistens. Dette gør det muligt for vinstokkene at udvikle sig korrekt og opnå en afbalanceret vegetativ og produktiv vækst, hvilket igen sikrer en kvalitetsproduktion.

På høsttidspunktet har druerne et gennemsnitligt sukkerindhold og et totalt syreindhold, der varierer afhængigt af vejrforholdene i høstsæsonen, men som altid er tilstrækkeligt til at fremstille meget friske vine.

Historiske og menneskelige faktorer:

Betegnelsen »Vicenza« DOC går tilbage til 2000 og dækker et stort område, der strækker sig fra Berico-området syd for byen Vicenza til bakkerne i den nordøstlige del af Vicenza-provinsen. Vicenzas moderne vindyrkningsteknikker og knowhow er rodfæstet i en gammel vindyrkningstradition.

Forsøg udført af Conegliano Experimentation Centre i forbindelse med uddannelsesaktiviteter og udbredelse af nye vindyrkningsmetoder og ønologiske teknikker foretaget af institutterne Conegliano og San Michele all’Adige har banet vej for moderne vindyrkning. De lokale vinavlere har bidraget væsentligt hertil ved at indføre forvaltningsprocesser og -metoder og innovative vinfremstillingsteknologier, der har til formål at opnå miljømæssig og økonomisk bæredygtighed.

8.2.   »Vicenza« — vinkategori

Oplysninger om vinenes kvalitet/kendetegn, der i alt væsentligt kan tilskrives det geografiske område

De forskellige typer hvidvin har en farve, der går fra strågul til gyldengul, af og til med nuancer af rosa, som det er tilfældet med Pinot Grigio.

De er lette og friske i smagen med en aromatisk profil, der afhænger af de druesorter, de er fremstillet af (hovedsagelig Chardonnay, Pinot-familien, Sauvignon og lokale sorter som Garganega). Hvidvinenes duft er kendetegnet ved frugtagtige noter, af og til med antydninger af hvide blomster. Smagen er tør og harmonisk, af og til med en let syrlig note.

De vigtigste druesorter, der anvendes til røde vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vicenza«, er Cabernet og Merlot eller Raboso, en lokal sort. Vinene er rubinrøde i farven med varierende intensitet, som nogle gange bliver granatrød ved de lagrede vine. Duften er intens med antydninger af røde bær eller æterisk i tilfælde af Pinot Nero-vine. Generelt har rødvinene tendens til at være friske med lav syrlighed, men de har ofte en god struktur, et moderat alkoholindhold og et godt polyfenolindhold. Det bakkede landskab med kalkholdig jord giver især struktur og farve og udtrykker sorternes egenskaber. Når rødvinene lagres, har de tendens til at udvikle komplekse aromaer, skarphed og et udpræget tanninniveau.

Rosévinene fremstilles normalt af blå druesorter (hovedsagelig Merlot) og er kendetegnet ved en lyserød farve, der varierer i intensitet alt efter vinfremstillingsprocessen. De er delikate med blomsteragtig duft. Smagen er frisk og harmonisk og varierer fra tør til halvsød, generelt med et afbalanceret syreindhold og et moderat alkoholindhold.

Novello-vinene har en farve, der varierer fra lys rød til rubinrød, undertiden med antydninger af lilla. Duften er intens og vinøs med en bemærkelsesværdig tilstedeværelse af krydrede noter, der er typiske for kulsyreudblødning. Smagen er rund, blød og velsmagende.

De hvide Passito-vine varierer fra strågul til gyldengul farve afhængigt af druesorten og den anvendte teknik. Aromaen er fin og karakteristisk med noter af let tørrede druer. Smagen er harmonisk og kan variere fra halvsød til sød.

Årsagssammenhæng mellem elementer i det geografiske område og produktets kvalitet og kendetegn, der i alt væsentligt kan tilskrives det geografiske område

De særlige kendetegn ved »Vicenza«-vine i kategorien »Vin« skyldes jordbunds- og klimaforholdene i produktionsområdet kombineret med menneskelige faktorer, der har haft og fortsat har en indvirkning på druernes ønologiske potentiale og på vinfremstillingsteknologierne.

Klimaet i produktionsområdet er kendetegnet ved milde forår, hvor de meget tidlige sorter kan spire såsom Chardonnay og Pinot, ikke alt for varme somre, hvilket betyder, at druerne ikke modnes for tidligt, og milde efterår, hvor nogle af de sene sorter kan nå at modne, såsom Garganega, Cabernet Sauvignon og Raboso.

Temperaturudsvingene mellem dag og nat har stor betydning for dannelsen af visse aromatiske forbindelser (terpener), som er typiske for de anvendte sorter og en forudsætning for de aromatiske egenskaber såsom rosé- og hvidvinenes meget værdsatte blomsternoter. Det giver vinene de typiske organoleptiske og kemiske egenskaber, herunder den undertiden intense bouquet, tørre smag, gode struktur og alkoholindhold samt et moderat syreindhold.

En afgørende faktor her er vinavlernes faglige ekspertise med hensyn til at optimere forvaltningen af vindyrkningsarealerne, bladdække og plantebeskyttelse, hvor der blandt andet tages hensyn til Pinot-druernes sarte karakter.

Der kan anvendes forskellige vinfremstillingsteknikker til de forskellige druesorter, og for at frembringe de specifikke organoleptiske egenskaber høstes og forarbejdes druerne normalt hver for sig.

Endelig bidrager temperaturudsvingene mellem nat og dag og de friske luftstrømme, der er typiske for klimaet, til at konservere druerne under tørringen. De tørrede druer har således en høj koncentration af stoffer og er ideelle til fremstilling af Bianco Passito-vine, hvor farven varierer alt efter den anvendte druesort og vinfremstillingsteknik.

8.3.   Kategorierne »Vicenza«: mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin, perlevin

Oplysninger om vinenes kvalitet/kendetegn, der i alt væsentligt kan tilskrives det geografiske område

»Vicenza«-vine af typerne mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin er typisk strågule i farven med varierende intensitet, mens rosé perlevin har en karakteristisk lyserød tone.

De mousserende vines kvalitet afhænger af det begrænsede udvalg af druesorter, som de fremstilles af.

De mousserende vine har fint og holdbart skum.

Bianco Spumante-vine har en frugtagtig duft med antydninger af æbler og ferskner eller andre frugter med hvidt kød. Aromaen er delikat, eventuelt med noter af hvide blomster og tørret frugt på grund af gæringen på tanke.

Moscato Spumante-vine fremstilles af druesorten Moscato Giallo, hvis aromatiske noter forstærkes ved den skånsomme lagringsproces, der understøttes af det subalpine klima. Duften er intens med karakteristiske noter af muscat, der er typiske for sorten.

Perlevin, hvidvin eller rosévin er kendetegnet ved en fin friskhed, der skyldes en moderat frigivelse af kuldioxid.

Både mousserende vin og perlevin har en harmonisk smag med friske noter og et afbalanceret syreindhold. Sukkerindholdet varierer fra tør til sød for »Vicenza« Bianco Spumante og »Vicenza« Moscato Spumante og fra tør til halvtør for »Vicenza« Bianco Frizzante og »Vicenza« Rosato Frizzante.

Årsagssammenhæng mellem elementer i det geografiske område og produktets kvalitet og kendetegn, der i alt væsentligt kan tilskrives det geografiske område

De særlige karakteristika ved mousserende kvalitetsvin, mousserende aromatisk kvalitetsvin og perlevin, der er beskrevet ovenfor, skyldes kombinationen af jordbunds- og klimaforholdene i produktionsområdet og de menneskelige faktorer, som har haft indvirkning på druernes ønologiske potentiale og forarbejdningsteknologierne fra tidligere tider og frem til i dag.

Kvaliteten af typerne mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin afhænger af tilgængeligheden af råvarer fra områder, hvor der dyrkes druer med de rette kvalitetsegenskaber til fremstilling af de nævnte vine. Kvalitetsegenskaberne består navnlig i druernes evne til at opretholde et afbalanceret forhold mellem sukker og syre, og den egenskab skyldes temperaturudsvingene mellem dag og nat i den sidste modningsfase, hvilket giver vinene den karakteristiske fine duft.

Aktørernes bidrag i form af dyrkning og vedligeholdelse af vinmarkerne, valg af grundstamme, opbindingsmetoder, beskæring og regulering af vandforsyningen er afgørende. Alle disse aspekter er afgørende for at dyrke passende druer til cuvéen, som i næste trin laves til mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin eller perlevin med de krævede organoleptiske egenskaber såsom friskhed og fine aromaer.

Druerne høstes normalt tidligere end dem, der er bestemt til fremstilling af ikke-mousserende vine, for at sikre den rette balance mellem sukker og syreindhold, der er nødvendig for fremstilling af mousserende kvalitetsvin. Vinen fremstilles normalt af en enkelt sort, og alle andre bestanddele blandes ved fremstillingen af cuvéen.

»Vicenza«-mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin er også resultatet af teknologisk innovation i tankgæringsprocesserne, som har bidraget til at gøre gærforarbejdningsprocessen mere effektiv og dermed forbedre de producerede vines aromatiske profil og gøre dem endnu mere behagelige. Det øger vinenes unikke organoleptiske karakter, især friskhed og blomsternoter, der hovedsagelig skyldes druerne, og det afspejler, at lokalområdet har det ideelle miljø til fremstilling af »Vicenza«-vine. De unikke og særlige kendetegn ved mousserende kvalitetsvin, aromatisk mousserende kvalitetsvin og perlevin fra området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Vicenza« er således resultatet af en syrlighed og pH-balance, der øger vinenes behagelige aromaer og dermed deres generelle elegance, hvilket er det endelige resultat af passende vinfremstillingsprocesser.

9.   Andre vigtige betingelser

Særlige emballeringsregler

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Supplerende bestemmelser vedrørende beholdere:

For »Vicenza« DOC-vine, der markedsføres i beholdere på op til 5 liter, skal der anvendes en traditionel glasflaske, der er lukket med korkprop eller skruelåg.

For mængder fra 5 til 20 liter kan der anvendes alternative beholdere af andet materiale end glas, bestående af en vinpose af polyethylen eller polyesterplast i flere lag emballeret i en æske af pap eller andet stift materiale.

Disse alternative containere må ikke anvendes til typer med Riserva-angivelsen.

Propper, der anvendes til mousserende vine, skal opfylde kravene i gældende-lovgivning. Der kan anvendes et skruelåg til perlevin.

Riserva udgaverne af »Vicenza« DOC-vinene skal markedsføres i glasflasker med højst 9 liter, lukket med korkprop. Det er ikke tilladt at anvende »balloner«.

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 12.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 159/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 159/44

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 159/14)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

EU-nr.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou

Adresse: 44 rue Jean Jaurès, 17700 Surgeres, France

Tlf. +33 546075800

Fax +33 546076055

E-mail: contact@aclccp.com

Sammensætning og legitim interesse: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou er en erhvervssammenslutning, hvis medlemmer er mælkeproducenter, virksomheder, der indsamler mælk, og virksomheder, der forarbejder/producerer »Beurre Charentes-Poitou«. Den er dermed berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet: ajourføring af kontaktoplysninger for medlemsstatens kompetente myndighed og den ansøgende sammenslutning, produkttype, kontrolorganer og krav i nationale bestemmelser |
| --- | --- |

☒

Andet: ajourføring af kontaktoplysninger for medlemsstatens kompetente myndighed og den ansøgende sammenslutning, produkttype, kontrolorganer og krav i nationale bestemmelser

4.   Type ændring

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændringer

5.1.   Beskrivelse af produktet

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Smør med betegnelserne skal have en frisk og behagelig smag. Lugten skal være fin og frisk. Farven skal være ensartet, og smørret skal være let at smøre«

af:

»»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød.«

Den anvendte type mælk er blevet tilføjet (»fremstillet af komælk«).

Beskrivelsen af smørrets farve er blevet suppleret (»cremefarvet til bleggul«), ligesom lugten (»fin og mælkeagtig lugt«) og smagen (»smag af frisk fløde og hasselnød«).

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Farven skal være ensartet, og smørret skal være let at smøre«

af:

»Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej.«

Beskrivelsen af teksturen som »let at smøre« er blevet ændret for at give en mere klar definition af teksturen.

I varespecifikationen tilføjes følgende sætning:

»Smørret kan være usaltet eller saltet.«

Denne tilføjelse til beskrivelsen om, at smørret kan være usaltet eller saltet, sker i sammenhæng med produktionsmetoden, hvor det forklares, at det er muligt at tilsætte salt under fremstillingen.

I varespecifikationen tilføjes følgende sætning:

»Smørret har en pH-værdi på højst 6.«

Denne bestemmelse er blevet flyttet fra afsnittet om produktionsmetoden til afsnittet »Beskrivelse af produktet«, idet det bidrager til præsentationen af produktets primære egenskaber.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Sammensætningen for 100 g af det færdige produkt: fedtindhold mindst 82 %, fedtfrit tørstof højst 2 g og vand højst 16 g op til en grænse på 2 g pr. 100 g.«

Der er tale om lovbestemte oplysninger.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Tilsætning af farvestoffer, antioxidanter eller syreneutraliserende stoffer er ikke tilladt.«

Oplysningerne om forbud mod tilsætning af farvestoffer, antioxidanter og syreneutraliserende stoffer udgår af beskrivelsen, men indsættes i afsnittet om produktionsmetoden.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Den mælk og fløde, der bruges til fremstilling af smørret med oprindelsesbetegnelsen, skal pasteuriseres.«

Pligten til at pasteurisere mælken og fløden udgår af beskrivelsen, således at betegnelsen kan omfatte fremstilling af råsmør. Råsmørret, der er oprindelsen til smørproduktionen i regionen, blev fortrængt i forbindelse med udviklingen af pasteuriseringen i det 20. århundrede, men forsvandt ikke. Sammenslutningen ønsker at kunne benytte betegnelsen til denne produktion i dag.

Enhedsdokumentet ændres tilsvarende.

Følgende sætning:

»Smør, der er blegt, fast og har en fin aroma«

erstattes af:

»»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød.

Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej.

Smørret kan være usaltet eller saltet.

Smørret har en pH-værdi på højst 6.«

5.2.   Geografisk område

Geografisk område

I varespecifikationen er det geografiske område ikke ændret, men præsentationen heraf er blevet revideret således, at der er opstillet en liste over de omfattede departementer og kommuner, der svarer til opstillingen i enhedsdokumentet, og fordi »Pays de Loire et Poitou« ikke er tilstrækkelig præcist som oplysning til forbrugerne. Det er ligeledes angivet, at emballeringen og frysningen også skal foregå i området.

For så vidt angår emballeringen er der tale om en genindsættelse af en eksisterende national bestemmelse vedrørende betegnelsen, som var blevet udeladt ved affattelsen af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For så vidt angår frysningen er der tale om en tilføjelse.

Emballeringen skal foregå i området. Emballeringen skal gennemføres hurtigt efter endt produktion. Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet. Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen inden markedsføringen.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses. Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør.

Disse forskellige elementer er nærmere beskrevet i enhedsdokumentets punkt 3.5, og det geografiske område præsenteres i øvrigt i form af en liste over departementer, kantoner og kommuner og dermed så kort angivet som muligt i overensstemmelse med retningslinjerne for opstilling af enhedsdokumentet.

Selve det geografiske område for produktionen af mælken er ikke blevet ændret, men i præsentationen heraf er der tilføjet en liste over de omfattede departementer og kommuner.

Endelig er følgende sætning blevet tilføjet til varespecifikationen:

»Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

5.3.   Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er afsnittet »Eléments prouvant que le produit est originaire de l’aire géographique« (bevis for varens oprindelse i det geografiske område) blevet tilføjet til varespecifikationen og omfatter erklærings- og registreringsforpligtelser med henblik på at kunne spore produktet og overvåge produktionsvilkårene.

Det gælder:

| — | identifikationserklæring indgivet af enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen, indsamlingen og forarbejdningen af mælken. |
| --- | --- |

—

identifikationserklæring indgivet af enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen, indsamlingen og forarbejdningen af mælken.

Følgende punkt tilføjes:

»4.1.   Identifikation af de erhvervsdrivende

Enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen, indsamlingen og forarbejdningen af mælken, skal indgive en identifikationserklæring. Denne erklæring modtages og registreres af sammenslutningen. Dette sker efter en model, der er godkendt af direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité (INAO).

Sammenslutningen holder listen over identificerede erhvervsdrivende ajour.«

| — | forskellige andre erklæringsforpligtelser vedrørende midlertidig afbrydelse af produktionen (»forhåndserklæring om ikkeproduktion« og »forhåndserklæring om genoptagelse af produktion«) og erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med den beskyttede oprindelsesbetegnelse (tilsyn med mængder og lagre). |
| --- | --- |

—

forskellige andre erklæringsforpligtelser vedrørende midlertidig afbrydelse af produktionen (»forhåndserklæring om ikkeproduktion« og »forhåndserklæring om genoptagelse af produktion«) og erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med den beskyttede oprindelsesbetegnelse (tilsyn med mængder og lagre).

Følgende punkt tilføjes:

»4.2.   Erklæringsforpligtelser

| a) | Erklæringer om ikkeproduktion og erklæring om genoptagelse af produktionen |
| --- | --- |

a)

Erklæringer om ikkeproduktion og erklæring om genoptagelse af produktionen

Enhver erhvervsdrivende kan i påkommende tilfælde til sammenslutningen indgive en forhåndserklæring om ikkeproduktion af oprindelsesbetegnelsen, som kan omfatte hele eller en del af vedkommendes produktionsapparat, senest to uger inden produktionen af betegnelsen indstilles.

Sammenslutningen oplyser kontrolorganet herom og opbevarer denne erklæring i fem år.

Når den erhvervsdrivende ønsker at genoptage produktionen, sender vedkommende til sammenslutningen er forhåndserklæring om genoptagelse af produktionen senest to uger før genoptagelsen. Denne erklæring indeholder navnlig den påtænkte dato for genoptagelse af produktionen.

Sammenslutningen oplyser kontrolorganet herom og opbevarer denne erklæring i fem år.

| b) | Erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

b)

Erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen

De berørte erhvervsdrivende indsender ved udgangen af hvert halvår oplysninger om den samlede mængde smør, som de har afsat, idet de både angiver mængden af afsat smør med oprindelsesbetegnelsen og lagerbeholdningen den sidste dag i det forgangne halvår.

Sammenslutningen opbevarer disse dokumenter i mindst fem år.

Sammenslutningen sender hvert år til Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) et sammendrag af de statistiske data om »Beurre Charentes-Poitou«.«

| — | registerføring med angivelse af de erhvervsdrivendes forpligtelser med hensyn til registrering af lagertilgang og lagerafgang af hensyn til sporbarheden af mængderne af mælk og fløde, der bruges i produktionen, og mængderne af smør, der fremstilles, emballeres og fryses. |
| --- | --- |

—

registerføring med angivelse af de erhvervsdrivendes forpligtelser med hensyn til registrering af lagertilgang og lagerafgang af hensyn til sporbarheden af mængderne af mælk og fløde, der bruges i produktionen, og mængderne af smør, der fremstilles, emballeres og fryses.

Følgende punkt tilføjes:

»4.3.   Registerføring

Enhver erhvervsdrivende skal for kontrolorganerne kunne fremvise registre og alle dokumenter, som er nødvendige for kontrollen af den pågældende mælks og det pågældende smørs oprindelse, kvalitet og produktionsbetingelser.

| a) | Sporbarhed |
| --- | --- |

a)

Sporbarhed

Enhver forarbejdningsvirksomhed ajourfører registret over lagertilgang og lagerafgang eller ethvert tilsvarende regnskabsdokument. Heri skal navnlig være angivet:

| — | de mælkemængder, der er indsamlet eller opkøbt i mælkeproduktionsområdet og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

—

de mælkemængder, der er indsamlet eller opkøbt i mælkeproduktionsområdet og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen

| — | de flødemængder, der er indsamlet eller opkøbt og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen, samt den dertil anvendte mælks oprindelse |
| --- | --- |

—

de flødemængder, der er indsamlet eller opkøbt og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen, samt den dertil anvendte mælks oprindelse

| — | de smørmængder, der er fremstillet med oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

—

de smørmængder, der er fremstillet med oprindelsesbetegnelsen

| — | de smørmængder med oprindelsesbetegnelsen, der i givet fald er opkøbt, og deres oprindelse |
| --- | --- |

—

de smørmængder med oprindelsesbetegnelsen, der i givet fald er opkøbt, og deres oprindelse

| — | de samlede mængder smør, der er på lager med henblik på salg med oprindelsesbetegnelsen, heraf:







  — | frosset smør |
| --- | --- | --- |

—

de samlede mængder smør, der er på lager med henblik på salg med oprindelsesbetegnelsen, heraf:

—

frosset smør

| — | tekstureret smør. |
| --- | --- |

—

tekstureret smør.

Hvert emballeringssted fører et register over de mængder smør med oprindelsesbetegnelsen, der tilgår og afgår fra stedet.

Disse dokumenter opbevares i mindst to år, efter at et givet års registreringer er slut.

Virksomheder, der indsamler mælk, er omfattet af de samme forpligtelser med hensyn til de aktiviteter, der angår dem.«

| — | de dokumenter, der er nødvendige for at føre tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse vedrørende foderet til dyrene (type, oprindelse, mængde) og indsamling af mælken (følgeseddel, faktura). |
| --- | --- |

—

de dokumenter, der er nødvendige for at føre tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse vedrørende foderet til dyrene (type, oprindelse, mængde) og indsamling af mælken (følgeseddel, faktura).

Følgende punkt tilføjes:

| »b) | Tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse |
| --- | --- |

»b)

Tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse

Mælkeproducenterne stiller de dokumenter til rådighed for kontrolorganerne, hvori der bl.a. er angivet type, oprindelse og mængder for det foder og de foderstoffer, der gives til besætningen. De skal ligeledes registrere datoerne for græsningssæsonen.

Mælkeproducenten opbevarer fakturaer og/eller følgesedler med angivelse af mængder og oprindelse for de indkøbte foderstoffer.

Denne dokumentation skal opbevares i fem år.

Forarbejdningsvirksomhederne skal stille dokumenter til rådighed for kontrolorganerne, der gør det muligt at kontrollere følgende:

| — | indsamlingsområdet inden for mælkeproduktionsområdet |
| --- | --- |

—

indsamlingsområdet inden for mælkeproduktionsområdet

| — | indsamlingsdatoen |
| --- | --- |

—

indsamlingsdatoen

| — | overholdelsen af fremstillingsparametrene |
| --- | --- |

—

overholdelsen af fremstillingsparametrene

| — | fristen for frysning efter fremstilling. |
| --- | --- |

—

fristen for frysning efter fremstilling.

Denne dokumentation skal opbevares i to år.

Virksomheder, der indsamler mælk, er omfattet af de samme forpligtelser med hensyn til de aktiviteter, der angår dem.«

Den produktkontrol, der fulgte af andre nationale bestemmelser, er nu udtrykkeligt fastlagt i varespecifikationen. Produktkontrollen er baseret på analytiske og organoleptiske undersøgelser foretaget ved uanmeldte besøg og stikprøver.

Følgende punkt tilføjes:

»4.4.   Produktkontrol

Emballeret smør underkastes en analytisk og organoleptisk undersøgelse ved uanmeldte besøg og stikprøver.«

5.4.   Produktionsmetode

Produktionsmetode

5.1.   Mælkeproduktion

I varespecifikationen er der tilføjet bestemmelser vedrørende mælkeproduktionen. Disse bestemmelser styrker tilknytningen mellem »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« og det geografiske område, idet de kodificerer skik og brug blandt områdets kvægavlere i almindelighed og mælkeproducenter i særdeleshed med hensyn til besætningens foder.

Følgende punkt tilføjes:

| »a) | Pasning af besætningen |
| --- | --- |

»a)

Pasning af besætningen

Pasning af besætningen

I denne varespecifikation forstås ved:

I denne varespecifikation forstås ved:

| — | besætning: en bedrifts samlede malkekobesætning bestående af lakterende køer, goldkøer og kvier |
| --- | --- |

—

besætning: en bedrifts samlede malkekobesætning bestående af lakterende køer, goldkøer og kvier

besætning: en bedrifts samlede malkekobesætning bestående af lakterende køer, goldkøer og kvier

| — | kvier: dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang |
| --- | --- |

—

kvier: dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang

kvier: dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang

| — | malkekøer: lakterende køer, goldkøer og kvier en måned før kælvning. |
| --- | --- |

—

malkekøer: lakterende køer, goldkøer og kvier en måned før kælvning.

malkekøer: lakterende køer, goldkøer og kvier en måned før kælvning.

Hver bedrift råder over foderarealer beregnet til fodring af besætningen, heraf mindst 20 ar græs eller blandsæd (blanding af græs og proteinafgrøder) pr. malkeko.«

Hver bedrift råder over foderarealer beregnet til fodring af besætningen, heraf mindst 20 ar græs eller blandsæd (blanding af græs og proteinafgrøder) pr. malkeko.«

Med henblik på at styrke denne tilknytning er der tilføjet et kapitel om foderets oprindelse i form af en liste over de råvarer, der skal komme fra området, og angivelse af, at mindst 80 % af besætningens grundration kommer fra området.

Følgende punkt tilføjes:

| »b) | Foderets oprindelse |
| --- | --- |

»b)

Foderets oprindelse

Foderets oprindelse

Følgende råvarer kommer fra mælkeproduktionsområdet:

Følgende råvarer kommer fra mælkeproduktionsområdet:

| — | foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm |
| --- | --- |

—

foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

| — | korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet |
| --- | --- |

—

korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

| — | rødder og rodknolde |
| --- | --- |

—

rødder og rodknolde

rødder og rodknolde

| — | kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf |
| --- | --- |

—

kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter. |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

Mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Produkter fremstillet af råvarer, der fremgår af ovenstående liste, men som er forarbejdet uden for området, er tilladt i besætningens foder og regnes som en del af selvforsyningen med foder, såfremt det er sporbart.«

Produkter fremstillet af råvarer, der fremgår af ovenstående liste, men som er forarbejdet uden for området, er tilladt i besætningens foder og regnes som en del af selvforsyningen med foder, såfremt det er sporbart.«

Disse bestemmelser suppleres med en liste over foderingredienser, der er forbudt.

Følgende punkt tilføjes:

»Besætningen må ikke fodres med:

Besætningen må ikke fodres med:

| — | urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

| — | uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger |
| --- | --- |

—

uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

| — | enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen |
| --- | --- |

—

enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

| — | foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).« |
| --- | --- |

—

foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).«

foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).«

Det tilføjes desuden en præcisering vedrørende de tilsætningsstoffer, der er tilladt i foderet.

Følgende sætning tilføjes:

»Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.«

Malkekøernes foderration præciserer endvidere den daglige andel af grønthøstet majs. Majsens andel af foderet bidrager til egenskaberne i smørret med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beurre Charentes-Poitou«, »Beurre des Charentes« eller »Beurre des Deux-Sèvres«. Den påvirker dels mælkens og flødens fedtindhold, dels smørrets tekstur, der bliver både fast og plastisk, hvilket er særlig efterspurgt blandt bagere og konditorer.

Disse tilskud falder i tråd med skik og brug blandt områdets mælkeproducenter, som har tilpasset deres pasning af besætningen til det geografiske områdes klima- og jordbundsforhold. Områdets foderemner er kendetegnet ved stor regelmæssighed og få udsving, hvilket gør, at sammensætningen af mælken, fløden og smørret er meget stabil.

Følgende punkt tilføjes:

| »d) | Malkekøernes foder |
| --- | --- |

»d)

Malkekøernes foder

Malkekøernes foder

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

| — | mindst 2 kg andet foder end fodermajs |
| --- | --- |

—

mindst 2 kg andet foder end fodermajs

mindst 2 kg andet foder end fodermajs

| — | mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former). |
| --- | --- |

—

mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden kan nedsættes i græsningssæsonen, dog ikke til under 1,5 kg.

Majsmængden kan nedsættes i græsningssæsonen, dog ikke til under 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

| — | korn og produkter heraf |
| --- | --- |

—

korn og produkter heraf

korn og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

| — | mineralstoffer og produkter heraf |
| --- | --- |

—

mineralstoffer og produkter heraf

mineralstoffer og produkter heraf

| — | vitaminer |
| --- | --- |

—

vitaminer

vitaminer

| — | fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer«. |
| --- | --- |

—

fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer«.

fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer«.

Endelig er der fastsat bestemmelser om dyrevelfærd i staldbygninger (båse, strøelse, ventilation).

Følgende punkt tilføjes:

| »e) | Opdrætningsforhold |
| --- | --- |

»e)

Opdrætningsforhold

Opdrætningsforhold

Når der er dyr i bygningen, skal der være ventilation, enten naturlig luftcirkulation eller mekanisk ventilation.

Når der er dyr i bygningen, skal der være ventilation, enten naturlig luftcirkulation eller mekanisk ventilation.

Båsen skal have en blød bund, så dyret ligger så behageligt som muligt.

Båsen skal have en blød bund, så dyret ligger så behageligt som muligt.

Halm eller andet materiale, der udgør strøelsen, og udskiftningen heraf skal sikre, at strøelsen er tør og blød.

Halm eller andet materiale, der udgør strøelsen, og udskiftningen heraf skal sikre, at strøelsen er tør og blød.

I overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen er følgende punkter blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.3:

»Malkekøernes foder kan ikke udelukkende komme fra det geografiske område. Malkekøernes proteinbehov kan nemlig ikke altid dækkes af de arealer, der dyrkes i dette område, men mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

»Malkekøernes foder kan ikke udelukkende komme fra det geografiske område. Malkekøernes proteinbehov kan nemlig ikke altid dækkes af de arealer, der dyrkes i dette område, men mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

For at garantere en tæt tilknytning mellem området og produktet kommer følgende råvarer fra mælkeproduktionsområdet:

For at garantere en tæt tilknytning mellem området og produktet kommer følgende råvarer fra mælkeproduktionsområdet:

| — | foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm |
| --- | --- |

—

foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

| — | korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet |
| --- | --- |

—

korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

| — | rødder og rodknolde |
| --- | --- |

—

rødder og rodknolde

rødder og rodknolde

| — | kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf |
| --- | --- |

—

kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter. |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Besætningen må ikke fodres med:

Besætningen må ikke fodres med:

| — | urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

| — | uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger |
| --- | --- |

—

uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

| — | enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen |
| --- | --- |

—

enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

| — | foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO). |
| --- | --- |

—

foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).

foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).

| — | Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet. |
| --- | --- |

—

Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.

Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

| — | mindst 2 kg andet foder end fodermajs |
| --- | --- |

—

mindst 2 kg andet foder end fodermajs

mindst 2 kg andet foder end fodermajs

| — | mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former). |
| --- | --- |

—

mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden nedsættes i græsningssæsonen til mindst 1,5 kg.

Majsmængden nedsættes i græsningssæsonen til mindst 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

| — | korn og produkter heraf |
| --- | --- |

—

korn og produkter heraf

korn og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

| — | mineralstoffer og produkter heraf |
| --- | --- |

—

mineralstoffer og produkter heraf

mineralstoffer og produkter heraf

| — | vitaminer |
| --- | --- |

—

vitaminer

vitaminer

| — | fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.«« |
| --- | --- |

—

fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.««

fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.

5.2.   Forarbejdning

I varespecifikationen er afsnittet om forarbejdning blevet suppleret for at sikre en bedre beskrivelse af betingelserne for produktionen af smørret og for at bekræfte de gældende smørproduktionsskikke i produktionsområdet.

| a) | Indsamling af mælken |
| --- | --- |

a)

Indsamling af mælken

Punktet om indsamling af mælken suppleres for at kodificere praksis.

Følgende sætning tilføjes:

»Indsamlingen af mælken sker højst 72 timer efter den ældste malkning.«

Denne frist gør det muligt at tilrettelægge mælkeindsamlingen i det forholdsvis vidtstrakte område og nå rundt til alle mælkeproducenter uanset mælkemængde. På grund af spredningen i området af mælkeproducenter er fristen fastsat til 72 timer.

Følgende sætning:

»Efter modtagelse på mejerierne sættes den mælk, der er indsamlet i det område, som er fastsat i lovgivningen, til opbevaring ved indsamlingstemperaturen, dvs. 4-6 °C«

erstattes af:

»Efter modtagelse på mejerierne kan den indsamlede mælk sættes til opbevaring.

I så fald er opbevaringstemperaturen 2-6 °C.«

Opbevaring af mælken er ikke længere obligatorisk, men stadig mulig ved bestemte temperaturer, der tillader opbevaring, uden at mælken ændres. Opbevaringstemperaturen for mælken er blevet ændret, så den kan opbevares ved lavere temperaturer (2-6 °C i stedet for 4-6 °C).

Følgende sætning tilføjes:

»Mælken kan pasteuriseres.«

Pligten til at pasteurisere mælken, der fremgik af beskrivelsen, ophæves for at muliggøre produktion af råsmør. Pasteurisering er dog fortsat tilladt.

Følgende sætning tilføjes:

»Det er ikke tilladt at anvende farvestoffer eller antioxidanter, ligesom det heller ikke er tilladt at anvende syreneutraliserende stoffer til at sænke mælkens surhed før pasteuriseringen.«

Forbuddet mod anvendelsen af visse stoffer, der fremgår af beskrivelsen, udgår heraf, da det vedrører produktionsmetoden. Forbuddet fastholdes og bekræftes på hver etape af produktionen, herunder i mælken.

Følgende punkter er blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.3:

»Den mælk, der anvendes til produktionen af »Beurre Charentes-Poitou«, kommer fra det geografiske område, der er defineret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.«

| b) | Skumning |
| --- | --- |

b)

Skumning

Følgende sætning:

»Før forarbejdningen begynder, bringes mælkens temperatur op på 40 °C med henblik på skumning«

erstattes af:

»Skumningstemperaturen varierer mellem 40 og 60 °C undtagen for råsmør, hvor temperaturen skal være højst 40 °C.«

Skumningstemperaturen var oprindelig fastsat til 40 °C, men det er i praksis ikke muligt at opnå en fast værdi, hvilket gør det nødvendigt at definere et spænd i stedet. Skumningstemperaturen er fremover fastlagt til mellem 40 og 60 °C. Dette spænd gør det muligt at øge udskillelsen af fedt fra mælken alt efter det anvendte udstyr og indebærer ingen risiko for ændring af produktets organoleptiske egenskaber.

Der er endvidere tilføjet en særlig grænse, når der er tale om fremstilling af råsmør.

Følgende sætning tilføjes:

»Kun fløde lavet af pasteuriseret mælk kan opbevares ved en lavere temperatur end 6 °C inden pasteurisering.«

Opbevaringen af fløde lavet af råmælk er derfor forbudt, da råfløde er et skrøbeligt produkt, der skal anvendes hurtigt af hensyn til den bakteriologiske stabilitet.

Følgende sætning tilføjes:

»Flødens fedtindhold er mindst 36 g/100 g af produktet.«

Fastsættelsen af et minimumsindhold af fedt i fløden gør det muligt at garantere, at fløden kan anvendes til fremstilling af smørret.

| c) | Pasteurisering af fløden |
| --- | --- |

c)

Pasteurisering af fløden

I varespecifikationen ændres punktet om pasteurisering af fløden for at kodificere praksis.

Følgende passage:

»Den fremstillede fløde pasteuriseres [...] ligesom anvendelse af syreneutraliserende stoffer, farvestoffer eller antioxidanter er forbudt«

erstattes af:

»Fløden kan pasteuriseres. I så fald foretages pasteuriseringen ved en temperatur på højst 96 °C med en pasteuriseringsværdi på mindst 100 sekunder.«

Pasteuriseringen af fløden er ligesom pasteuriseringen af mælken ikke længere obligatorisk, men er fortsat tilladt, og i varespecifikationen fastlægges rammerne for denne teknik. Disse værdier muliggør en mild behandling af fløden for at forebygge en for kraftig Maillard-reaktion, der kan give fløden en kogt smag.

Tilsætning af kultur til fløden er omfattet af et punkt for sig.

Følgende sætninger tilføjes:

»Det er ikke tilladt at anvende farvestoffer eller antioxidanter, ligesom det heller ikke er tilladt at anvende syreneutraliserende stoffer til at sænke flødens surhed før pasteuriseringen.

Enhver rensning af fløden ud over pasteuriseringen er forbudt.«

Som nævnt ovenfor udgår forbuddet mod anvendelse af visse stoffer, der fremgår af beskrivelsen, og flyttes til hver enkelt etape af produktionen, hvor det er nødvendigt at fastholde og bekræfte det.

Forbuddet mod enhver form for rensning af fløden ud over pasteuriseringen tilføjes. Sådanne teknikker er ikke i overensstemmelse med skik og brug og vil kunne påvirke produktets egenskaber.

| d) | Tilsætning af kultur til fløden |
| --- | --- |

d)

Tilsætning af kultur til fløden

I varespecifikationen erstattes følgende afsnit:

»[...] afkøles dernæst til en temperatur på ca. 12 °C og med henblik på tilsætning af bestemte kulturer. Anvendelse af vallefløde eller frossen eller dybfrossen fløde er forbudt. [...]«

af:

»Fløden afkøles og tilsættes kultur ved en temperatur på højst 21 °C.

Anvendelse af vallefløde eller frossen eller dybfrossen fløde er forbudt.

Der må højst gå 48 timer fra skumning af mælken til tilsætning af kultur.

De anvendte typer kultur forbinder nødvendigvis og udelukkende syredannende og aromatiserende bakteriestammer.

De tilsættes enten direkte eller i form af en syrevækker.

Det er ikke tilladt at tilsætte fortykningsmiddel eller aromastoffer.«

Etapen med tilsætning af kultur, der oprindelig var beskrevet med ordene »med henblik på tilsætning af bestemte kulturer«, har nu fået sit eget afsnit. Selve tilsætningen af kultur til fløden er blevet suppleret med betingelser om temperatur og tidsfrist, tilladte kulturer og forbudt praksis.

Efter skumning og/eller pasteurisering afkøles fløden. Angivelsen af temperaturen for afkøling af fløden er blevet præciseret med en øvre grænse (≤ 21 °C). Angivelsen »ca. 12 °C« kunne nemlig ikke udgøre en referenceværdi med henblik på kontrol, og virksomhedernes praksis varierer. De forskellige forarbejdningsvirksomheders knowhow skal tages i betragtning ved valget og anvendelsen af de mælkesyrebakterier, der skal bruges til smørproduktionen.

Forbuddet mod at bruge vallefløde er blevet suppleret med et forbud mod at bruge frossen eller dybfrossen fløde.

Kulturtilsætningen skal foregå så hurtigt som muligt og højst 48 timer efter skumningen for at sikre smørrets kvalitet.

| e) | Biologisk syrning af fløden |
| --- | --- |

e)

Biologisk syrning af fløden

Følgende sætning:

»Fløden syrner i mindst 12 timer, hvorefter den afkøles, kærnes og emballeres i individuelle forbrugerpakninger«

erstattes af:

»Biologisk syrning af fløden er obligatorisk. Syrningen foregår i mindst 16 timer ved en temperatur på 7-21 °C.«

Denne etape, der er altafgørende for fremstillingen af smørret, fastholdes og er fortsat obligatorisk. Den gør det muligt at skille smør fremstillet på denne måde ud fra industrielt produceret smør og er afgørende for opnåelsen af den kvalitet, der kendetegner »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«.

Varigheden af syrningen af fløden er blevet forlænget fra 12 til 16 timer. Denne forøgelse er positiv, fordi en langsom syrning bidrager til udviklingen af aromaerne.

I denne etape kommer de forskellige producenters knowhow rigtig ind i billedet, når varighed og temperatur skal kombineres med valg af kultur og målsætninger for produktionen. Etapen med biologisk syrning gør det muligt at udvikle kulturer og dermed den aromatiske bouquet, men også at forberede fedtkuglerne til kærning og dermed give smørret dets plasticitet. For at denne etape skal lykkes, skal fløden gennemgå forskellige temperaturtrin og ikke henstå ved en konstant temperatur under hele syrningen. Det er for at tage hensyn til disse forskellige trin, der er specifikke for hver smørfabrikants knowhow og materiel, at det er nødvendigt at arbejde med et temperaturspænd på 7-21 °C. Temperaturstyringen gør det muligt at regulere smørrets plasticitet.

| f) | Kærning af fløden |
| --- | --- |

f)

Kærning af fløden

Følgende punkt tilføjes:

»Fløden kærnes efter afkøling i en smørkærne af træ eller rustfrit stål eller i en kontinuerlig smørmaskine.

Når kærningen sker i en smørkærne, skylles smørkornene.«

I denne etape omdannes fløden til smør, smørkornene dannes, og smørkorn og kærnemælk skilles. Disse tilføjelser præciserer, hvilket materiel der kan anvendes, og beskriver den traditionelle praksis med at skylle smørkornene i kærnen.

| g) | Æltning af smørkornene |
| --- | --- |

g)

Æltning af smørkornene

Følgende punkt tilføjes:

»Smørkornene æltes i højst 60 minutter i en smørkærne og højst 10 minutter i en kontinuerlig smørmaskine.

Smørret må ikke blandes eller piskes op.«

Denne etape tilføjes som supplement til smørproduktionsprocessen.

Følgende sætning:

»Der kan tilsættes op til 2 % salt til smørret«

erstattes af:

»Der kan tilsættes op til 2,5 g fint salt pr. 100 g smør eller 3 g saltkrystaller pr. 100 g smør.«

Tilsætning af salt for at fremstille saltet smør sker i forbindelse med æltningen, hvorfor den eksisterende bestemmelse i varespecifikationen gentages i dette afsnit. Bestemmelsen ændres for at præcisere mængden af tilsat salt, alt efter om der er tale om fint salt eller saltkrystaller. Den mængde salt, der tilsættes for at fremstille saltet smør, ændres fra 2 g til 2,5 g/100 g for fint salt og fastsættes til 3 g/100 g, hvis det er krystaller. Målet er en smag af salt, der adskiller sig mere klart fra usaltet smør. Mængden af saltkrystaller er større for at opnå et tilsvarende organoleptisk resultat, idet krystallerne fordeler sig anderledes i smørret.

Følgende sætning:

»Tilsætning af mælkesyrebakterier under æltningen er ikke tilladt«

erstattes af:

»Enhver metode til at øge indholdet af fedtfrit tørstof i smørret, bl.a. ved tilsætning af mælkesyrebakterier under æltningen, er forbudt.«

Forbuddet mod anvendelse af visse metoder fastholdes og bekræftes.

Følgende sætning udgår af dette afsnit:

»Smør med oprindelsesbetegnelsen må ikke have en pH-værdi på over 6 på emballeringstidspunktet.«

Den flyttes til beskrivelsen.

Følgende sætning udgår:

»Det skal endvidere præstere en negativ fosfataseprøve.«

Fosfatase er en markør for pasteuriseringen, og da varespecifikationen fremover tillader produktion af råsmør, ophæves pligten til at foretage denne prøve.

| h) | Særbestemmelse om smør beregnet til brug i fødevarer |
| --- | --- |

h)

Særbestemmelse om smør beregnet til brug i fødevarer

Følgende punkt tilføjes:

»Kun smør beregnet til brug i fødevarer må undergå en styret fysisk krystalliseringsbehandling.

Denne proces består i en mekanisk behandling og/eller flere på hinanden følgende nedkølinger for at opnå en udgangstemperatur på under 16 °C.«

Tilføjelsen sker for at tillade styret fysisk krystalliseringsbehandling af smør beregnet til brug i fødevarer. Hermed kodificeres skik og brug udviklet af de lokale smørfabrikanter for at understrege de mekaniske kvaliteter i »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«, der gør det velegnet til butterdej. Denne proces ændrer intet ved smørrets smag. Bageri- og konditoriprodukterne får alle kvaliteterne af »Beurre Charentes-Poitou« BOB frem i andre former.

Denne etape er valgfri. Ikke alt smør anvendes hertil.

| i) | Emballering |
| --- | --- |

i)

Emballering

Følgende afsnit føjes til varespecifikationen:

»Emballeringen af smørret sker i enheder med en vægt på højst 25 kg.

Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet. Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen.

Det er forbudt at fryse råsmør.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område.

Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør.

Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder.

Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.«

Disse bestemmelser har til formål at forebygge enhver ændring af de organoleptiske egenskaber ved »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«.

For så vidt angår emballeringen er der tale om en genindsættelse af en eksisterende national bestemmelse vedrørende betegnelsen, som var blevet udeladt ved affattelsen af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For så vidt angår frysning er anvendelsen af denne opbevaringsmetode hermed reguleret. Indfrysningen ændrer ikke smørrets organoleptiske egenskaber. Denne almindelige praksis, som bruges i vidt omfang i mejerisektoren, har da også bevist sit værd i dag med hensyn til opbevaring og opretholdelse af de organoleptiske kvaliteter. Denne tilføjelse har til formål at lette navnlig eksport i stor skala, hvor der ikke er nogen alternativer. I så fald indfryses smørret alene af logistiske hensyn, og i butikken møder forbrugeren ikke frosset smør.

Af samme grund og for sammenhængens skyld er følgende punkter blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.5:

»Emballeringen af smørret sker i det geografiske område i enheder med en vægt på højst 25 kg.

Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet.

Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen.

Det er forbudt at fryse råsmør.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område.

Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør. Denne etape, som virksomhederne i området styrer, gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør og at holde øje med indfrysningen og med, at der ikke forekommer skadelige lugte, som smørret er særlig følsomt over for.

Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder.

Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.«

5.5.   Tilknytning

Tilknytning

Afsnittet i varespecifikationen om tilknytning til det geografiske område er blevet fuldstændig omskrevet for at godtgøre meget tydeligere, hvordan »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« knytter sig til sit geografiske område, uden at tilknytningen som sådan er ændret.

Denne godtgørelse fremhæver navnlig egenskaberne ved »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« og smørrets tilknytning til malkekøernes foder, der er markant præget af majs. Disse metoder er dikteret af regionens geografiske karakteristika med en varm og tør sommer, som gør mælkeproduktionen afhængig af lokalt dyrkede korn- og foderafgrøder til besætningens foder.

Afsnittet om det geografiske områdes egenart omhandler det geografiske områdes naturgivne og menneskelige faktorer med en sammenfatning af det historiske aspekt og en understregning af den særlige viden og praksis.

Afsnittet om produktets egenart stemmer overens med beskrivelsen af produktet.

Endelig forklares sammenhængen mellem de naturlige og menneskelige faktorer og produktet under afsnittet om årsagssammenhæng.

Hele den beskrevne tilknytning i varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse er medtaget i enhedsdokumentets afsnit 5.

5.6.   Mærkning

Mærkning

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Emballagen skal være mærket med »appellations d’Origine Contrôlée« (kontrolleret oprindelsesbetegnelse) på en vignet, der skal påklæbes eller påtrykkes i overensstemmelse med artikel 5 i dekretet«

af:

»Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt.

Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.«

Afsnittet om mærkning er ajourført for at tage højde for udviklingen i national lovgivning og EU-lovgivningen.

Følgende passage tilføjes til punkt 3.6 i enhedsdokumentet:

»Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt.

Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.«

5.7.   Andet

Andet

Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Kontaktoplysninger for Institut national de la qualité et de l’origine (INAO, det nationale institut for oprindelse og kvalitet), da det er medlemsstatens kompetente myndighed i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012, er blevet ajourført.

Den ansøgende sammenslutning

Den ansøgende sammenslutning

Sammenslutningens kontaktoplysninger ajourføres, og dens art og sammensætning tilføjes.

Produkttype

Henvisningen til produktkategorien er ændret, så den er i overensstemmelse med bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014.

Denne ændring foretages ligeledes i enhedsdokumentet.

Kontrolorganer

Kontrolorganer

De officielle kontrolorganers navne og kontaktoplysninger er blevet ajourført. I dette afsnit anføres kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Det tilføjes, at certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database.

Krav i nationale bestemmelser

Krav i nationale bestemmelser

Et afsnit om krav i nationale bestemmelser er blevet tilføjet i varespecifikationen. Oversigten er udformet som en tabel, hvoraf de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, deres referenceværdier og evalueringsmetode fremgår.

ENHEDSDOKUMENT

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

EU-nr.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

EU-nr.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød.

Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej.

Smørret kan være usaltet eller saltet.

Smørret har en pH-værdi på højst 6.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekøernes foder kan ikke udelukkende komme fra det geografiske område. Malkekøernes proteinbehov kan nemlig ikke altid dækkes af de arealer, der dyrkes i dette område, men mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

For at garantere en tæt tilknytning mellem området og produktet kommer følgende råvarer fra mælkeproduktionsområdet:

| — | foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm |
| --- | --- |

—

foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

| — | korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet |
| --- | --- |

—

korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

| — | rødder og rodknolde |
| --- | --- |

—

rødder og rodknolde

| — | kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf |
| --- | --- |

—

kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter. |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Besætningen må ikke fodres med:

| — | urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

| — | uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger |
| --- | --- |

—

uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

| — | enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen |
| --- | --- |

—

enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

| — | foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO). |
| --- | --- |

—

foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).

Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

| — | mindst 2 kg andet foder end fodermajs |
| --- | --- |

—

mindst 2 kg andet foder end fodermajs

| — | mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former). |
| --- | --- |

—

mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden nedsættes i græsningssæsonen til mindst 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

| — | korn og produkter heraf |
| --- | --- |

—

korn og produkter heraf

| — | frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf |
| --- | --- |

—

frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

| — | mineralstoffer og produkter heraf |
| --- | --- |

—

mineralstoffer og produkter heraf

| — | vitaminer |
| --- | --- |

—

vitaminer

| — | fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer. |
| --- | --- |

—

fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.

Den mælk, der anvendes til produktionen af »Beurre Charentes-Poitou«, kommer fra det geografiske område, der er defineret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og fremstillingen af smør foregår i det geografiske område, der er afgrænset som defineret i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballeringen af smørret sker i det geografiske område i enheder med en vægt på højst 25 kg.

Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet.

Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen.

Det er forbudt at fryse råsmør.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område.

Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør. Denne etape, som virksomhederne i området styrer, gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør og at holde øje med indfrysningen og med, at der ikke forekommer skadelige lugte, som smørret er særlig følsomt over for.

Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder.

Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt.

Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beurre Charentes-Poitou« omfatter følgende departementer, kantoner og kommuner:

| — | Hele departementet Charente |
| --- | --- |

—

Hele departementet Charente

| — | Hele departementet Charente-Maritime |
| --- | --- |

—

Hele departementet Charente-Maritime

| — | Departementet Dordogne: kommunerne i kantonerne Périgord Vert Nontronnais (undtagen kommunerne Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière og Saint-Saud-Lacoussière) og Ribérac (undtagen kommunerne Celles, Saint-André-de-Double og Saint-Vincent-de-Connezac) og kommunerne Brantôme en Périgord (området for den delegerede kommune Saint-Crépin-de-Richemont), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers og Servanches |
| --- | --- |

—

Departementet Dordogne: kommunerne i kantonerne Périgord Vert Nontronnais (undtagen kommunerne Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière og Saint-Saud-Lacoussière) og Ribérac (undtagen kommunerne Celles, Saint-André-de-Double og Saint-Vincent-de-Connezac) og kommunerne Brantôme en Périgord (området for den delegerede kommune Saint-Crépin-de-Richemont), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers og Servanches

| — | Departementet Gironde: kommunerne i kantonen Nord-Gironde (undtagen kommunerne Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée og Virsac) og kommunerne Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais og Tizac-de-Lapouyade |
| --- | --- |

—

Departementet Gironde: kommunerne i kantonen Nord-Gironde (undtagen kommunerne Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée og Virsac) og kommunerne Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais og Tizac-de-Lapouyade

| — | Departementet Indre: kommunerne Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly og Tournon-Saint-Martin |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: kommunerne Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly og Tournon-Saint-Martin

| — | Departementet Indre-et-Loire: kommunerne i kantonerne Descartes (undtagen kommunerne Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes og Vou) og Sainte-Maure-de-Touraine (undtagen kommunerne Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil og Trogues) |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: kommunerne i kantonerne Descartes (undtagen kommunerne Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes og Vou) og Sainte-Maure-de-Touraine (undtagen kommunerne Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil og Trogues)

| — | Departementet Loire-Atlantique: kommunerne Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson og Vieillevigne |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: kommunerne Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson og Vieillevigne

| — | Departementet Maine-et-Loire: kommunerne i kantonerne Cholet, Cholet-2 (undtagen kommunerne Cernusson, Montilliers og Lys-Haut-Layon (området i de delegerede kommuner La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné og Trémont)) og Saint-Macaire-en-Mauges (undtagen kommunerne May-sur-Evre og Sèvremoine (området for de delegerede kommuner La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges og Tillières)) og kommunerne Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame og Saint-Macaire-du-Bois |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: kommunerne i kantonerne Cholet, Cholet-2 (undtagen kommunerne Cernusson, Montilliers og Lys-Haut-Layon (området i de delegerede kommuner La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné og Trémont)) og Saint-Macaire-en-Mauges (undtagen kommunerne May-sur-Evre og Sèvremoine (området for de delegerede kommuner La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges og Tillières)) og kommunerne Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame og Saint-Macaire-du-Bois

| — | Hele departementet Deux-Sèvres |
| --- | --- |

—

Hele departementet Deux-Sèvres

| — | Hele departementet Vendée |
| --- | --- |

—

Hele departementet Vendée

| — | Hele departementet Vienne |
| --- | --- |

—

Hele departementet Vienne

| — | Departementet Haute-Vienne: kommunerne i kantonerne Châteauponsac (undtagen kommunerne Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac og Villefavard), Saint-Junien og Val-d’Oire-et-Gartempe og kommunerne La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres og Videix. |
| --- | --- |

—

Departementet Haute-Vienne: kommunerne i kantonerne Châteauponsac (undtagen kommunerne Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac og Villefavard), Saint-Junien og Val-d’Oire-et-Gartempe og kommunerne La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres og Videix.

Oprindelsesbetegnelsen »Beurre Charente-Poitou« er forbeholdt smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder beliggende i departementerne Charente, Charente-Maritime, Deux-Sévres, Vendée og Vienne.

Denne oprindelsesbetegnelse kan erstattes med »Beurre des Charentes« for smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder i departementet Charente eller Charente-Maritime, eller »Beurre des Deux-Sèvres« for smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder i departementet Deux-Sèvres.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er kendetegnet ved sin tekstur, der er fast og samtidig plastisk og specifik i forhold til andre typer smør på markedet, og den er historisk blevet værdsat og efterspurgt til butterdej blandt fagfolk inden for bageri og konditori.

Smørrets på én gang faste og plastiske tekstur og nærmere bestemt dets fedtindhold er direkte knyttet til malkekøernes foder, der er markant præget af majs. I denne region med en varm og tør sommer bygger mælkeproduktionen primært på lokalt dyrkede korn- og foderafgrøder til besætningens foder. Det geografiske område udgør en region, der historisk har været gennemgang og overgang mellem dels Paris-bækkenet og Aquitaine-bækkenet, dels Massif Central og Massif Armoricain. Geograferne betegner sommetider området som en topografisk, geologisk og klimatisk tærskel. Landskabet er temmelig fladt. Vidtstrakte sletter er det fremherskende træk, mens der også forekommer lave plateauer med bølgende overflade og sænkninger og dale, der som oftest er brede med bløde skråninger og aflejringer i dalbunden.

Ved kysten er der et udtalt kystklima, men det forandres hurtigt med afstanden til kysten, og jo længere afstand, desto større risiko for vedvarende tørke i sommermånederne.

I denne region, hvor vinbladluskrisen næsten lagde vinmarkerne øde i slutningen af den 19. århundrede, og der derfor opstod den afgrødeblanding, der forbindes med malkekvæg, fandt majsen gunstige klimaforhold til sin udvikling, og majsdyrkningen i dette område er en af de ældste i Frankrig. Der blev dyrket fodermajs, som hurtigt blev en hovedhjørnesten i malkekøernes foderrationer. Som tidligere er dyrene også i dag samlet tæt på bonden. De tilbringer størstedelen af deres tid i stalden, hvor de får deres foder.

Dannelsen i 1888 af det første andelsmejeri nær Surgères (Charente-Maritime) blev startskuddet til udviklingen af smørspecialiseringen, hvorved regionens mælkeproduktion udnyttes. Råsmørproduktionen er undtagelsen. Af hygiejnehensyn bredte pasteuriseringen sig meget hurtigt i begyndelsen af det 20. århundrede i mejeribranchen til fremstilling af alle produkterne og især smørret. Pasteuriseringen gjorde det muligt at forbedre opbevaringsbetingelserne, distributionen og dermed udbredelsen af smørrets omdømme uden for dets hjemstavn. Der er dog frem til i dag fortsat blevet produceret råsmør.

I dag er smørfabrikanternes knowhow stadig baseret på den biologiske syrning af fløden. Denne etape gør det muligt at skille smør fremstillet på denne måde ud fra industrielt produceret smør og er afgørende for opnåelsen af smørrets aromatiske kvalitet. Denne knowhow er navnlig baseret på valget af kulturer, der er særligt velegnede til fedtsammensætningen i den mælk, der kommer fra det geografiske område. Endelig gør den styrede krystallisering af smør beregnet til især konditorbrug, der er udviklet i nyere tid, det muligt at styrke smørrets iboende plastiske egenskaber.

Med hensyn til markedsføringen blev smørret først markedsført under betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou« og siden takket være struktureringen af hele mejerisektoren og sammenslutningen er kooperativer også under betegnelserne »Beurre des Charentes« og »Beurre des Deux-Sèvres«.

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er kendetegnet ved stabiliteten i farve, tekstur og aroma. Farven er ensartet flødefarvet til bleggul, og smørret smelter på tungen. Dets tekstur, der er fast og samtidig plastisk, er specifik i forhold til andre typer smør på markedet.

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« skiller sig ligeledes ud ved sine aromatiske egenskaber, især smagen af hasselnød og frisk fløde.

Malkekøernes foderration fremmer produktionen af en fed mælk, som således er særlig velegnet til forarbejdning til smør. Majsens betydelige andel i malkekøernes foderration året rundt er en af de afgørende faktorer for mælkens egenskaber. Smørrets på én gang faste og plastiske tekstur er direkte knyttet til denne fodersammensætning. Takket være majsen i malkekøernes foder er fedtindholdet i mælken konstant, og den naturlige forstærkning af mættede fedtsyrer fremmer plasticiteten.

Endvidere gør det regulerede fodersystem det muligt at sikre stabil fodring året rundt uanset bedriftens beliggenhed i det geografiske område. Denne foderstabilitet afspejles i de stabile egenskaber i smørret med betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«, som derfor er værdsat og efterspurgt blandt produktets forbrugere, navnlig inden for bageri og konditori. Muligheden for styret krystallisering styrker brugervenligheden af »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« med henblik på anvendelse til butterdej og i wienerbrød.

Smørrets sammensætning udviser også et stort indhold af laktoner, aromatiske molekyler, der forbindes med frugtagtige noter. Denne aromatiske rigdom opnås takket være den biologiske syrning af fløden over særlig lang tid, hvilket er en afgørende etape i opnåelsen af smørrets aromatiske kvalitet, der gør det muligt at skelne smør med betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« fra industrismør. Det meget brede spektrum af syrningsfremkaldte bestanddele giver »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« en karakteristisk aromatiske bouquet og en smag af hasselnød og frisk fløde.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---