# Úradný vestník C 152/6. a

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 152 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 656. apríla 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 152

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 656. apríla 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021 |
| 2022/C 152/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príležitosti digitálnej transformácie pre maloobchodné spoločnosti a jej výhody pre európskych spotrebiteľov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 1 |
| 2022/C 152/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Opatrenia nad rámec HDP v záujme úspešného oživenia a udržateľného a odolného hospodárstva EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 7 |
| 2022/C 152/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha daní z príjmov právnických osôb pri správe a riadení spoločností (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 13 |
| 2022/C 152/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dobrovoľníci – občania formujú budúcnosť Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 19 |
| 2022/C 152/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 27 |
| 2022/C 152/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Neštandardné formy zamestnania a platformové družstvá v digitálnej transformácii priemyslu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 38 |
| 2022/C 152/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako môžu odvetvia náročné na zdroje a energeticky náročné priemyselné odvetvia využiť Plán obnovy pre Európu vo svojom sociálne prijateľnom prechode k dekarbonizácii a digitalizácii (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 44 |
| 2022/C 152/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Predvídanie štrukturálnych a sektorových zmien a zmena priemyselnej kultúry – k novým hraniciam obnovy a odolnosti v rôznych častiach Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 50 |
| 2022/C 152/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Silné transatlantické partnerstvo založené na spoločných hodnotách demokracie a právneho štátu na zvládnutie globálnych výziev a zachovanie medzinárodného poriadku (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 56 |
| 2022/C 152/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zosúladenie stratégií a prevádzky potravinárskych podnikov s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v záujme udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 63 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021

2022/C 152/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príležitosti digitálnej transformácie pre maloobchodné spoločnosti a jej výhody pre európskych spotrebiteľov (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

1

2022/C 152/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Opatrenia nad rámec HDP v záujme úspešného oživenia a udržateľného a odolného hospodárstva EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

7

2022/C 152/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha daní z príjmov právnických osôb pri správe a riadení spoločností (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

13

2022/C 152/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dobrovoľníci – občania formujú budúcnosť Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

19

2022/C 152/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

27

2022/C 152/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Neštandardné formy zamestnania a platformové družstvá v digitálnej transformácii priemyslu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

38

2022/C 152/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako môžu odvetvia náročné na zdroje a energeticky náročné priemyselné odvetvia využiť Plán obnovy pre Európu vo svojom sociálne prijateľnom prechode k dekarbonizácii a digitalizácii (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

44

2022/C 152/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Predvídanie štrukturálnych a sektorových zmien a zmena priemyselnej kultúry – k novým hraniciam obnovy a odolnosti v rôznych častiach Európy (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

50

2022/C 152/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Silné transatlantické partnerstvo založené na spoločných hodnotách demokracie a právneho štátu na zvládnutie globálnych výziev a zachovanie medzinárodného poriadku (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

56

2022/C 152/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zosúladenie stratégií a prevádzky potravinárskych podnikov s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v záujme udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19 (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

63

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021 |
| 2022/C 152/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Usmernenie Európskej komisie k posilneniu Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií [COM(2021) 262 final] | 72 |
| 2022/C 152/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2020 [COM(2021) 373 final] | 77 |
| 2022/C 152/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/53/EÚ o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu [COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)] | 82 |
| 2022/C 152/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/746, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia pre určité diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a odklad uplatňovania požiadaviek na interné pomôcky [COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)] | 85 |
| 2022/C 152/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu [COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie) [COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)] – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849 [COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)] | 89 |
| 2022/C 152/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo [COM(2021) 390 final] | 97 |
| 2022/C 152/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch [COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)] | 105 |
| 2022/C 152/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky [COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)] | 111 |
| 2022/C 152/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prvé ponaučenia z pandémie COVID-19 [COM(2021) 380 final] | 116 |
| 2022/C 152/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022) [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)] | 122 |
| 2022/C 152/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652 [COM(2021) 557 final] | 127 |
| 2022/C 152/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) [COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)] | 134 |
| 2022/C 152/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategický plán zavádzania, ktorým sa navrhuje súbor doplnkových opatrení na podporu rýchleho zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá [COM(2021) 560 final] | 138 |
| 2022/C 152/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave a o zmene smernice 2009/16/ES [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)] | 145 |
| 2022/C 152/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie [COM(2021) 552 final] | 152 |
| 2022/C 152/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond [COM/2021/568 final – 2021/0206(COD)] | 158 |
| 2022/C 152/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach proti prevádzkovateľom dopravy, ktorí uľahčujú alebo vykonávajú obchodovanie s ľuďmi alebo prevádzačstvo migrantov v súvislosti s neoprávneným vstupom na územie Európskej únie [COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)] | 166 |
| 2022/C 152/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 [COM(2021) 572 final] | 169 |
| 2022/C 152/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757 [COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)] – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030 [COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)] | 175 |
| 2022/C 152/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach [COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)] | 181 |
| 2022/C 152/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody [COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)] | 189 |
| 2022/C 152/32 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania [COM(2021) 554 final] | 192 |
| 2022/C 152/33 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia prílohy IV a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1021 o perzistentných organických látkach [COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)] | 197 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021

2022/C 152/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Usmernenie Európskej komisie k posilneniu Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií [COM(2021) 262 final]

[COM(2021) 262 final]

72

2022/C 152/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2020 [COM(2021) 373 final]

[COM(2021) 373 final]

77

2022/C 152/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/53/EÚ o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu [COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

82

2022/C 152/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/746, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia pre určité diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a odklad uplatňovania požiadaviek na interné pomôcky [COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

[COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

85

2022/C 152/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu [COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie) [COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)] – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849 [COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

[COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]

[COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)]

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

89

2022/C 152/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo [COM(2021) 390 final]

[COM(2021) 390 final]

97

2022/C 152/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch [COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

105

2022/C 152/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky [COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

[COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

111

2022/C 152/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prvé ponaučenia z pandémie COVID-19 [COM(2021) 380 final]

[COM(2021) 380 final]

116

2022/C 152/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022) [COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)]

[COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)]

122

2022/C 152/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652 [COM(2021) 557 final]

[COM(2021) 557 final]

127

2022/C 152/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) [COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

[COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

134

2022/C 152/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ [COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)] – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategický plán zavádzania, ktorým sa navrhuje súbor doplnkových opatrení na podporu rýchleho zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá [COM(2021) 560 final]

[COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)]

[COM(2021) 560 final]

138

2022/C 152/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave a o zmene smernice 2009/16/ES [COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

[COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

145

2022/C 152/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie [COM(2021) 552 final]

[COM(2021) 552 final]

152

2022/C 152/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond [COM/2021/568 final – 2021/0206(COD)]

[COM/2021/568 final – 2021/0206(COD)]

158

2022/C 152/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach proti prevádzkovateľom dopravy, ktorí uľahčujú alebo vykonávajú obchodovanie s ľuďmi alebo prevádzačstvo migrantov v súvislosti s neoprávneným vstupom na územie Európskej únie [COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

[COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

166

2022/C 152/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 [COM(2021) 572 final]

[COM(2021) 572 final]

169

2022/C 152/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757 [COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)] – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030 [COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

[COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]

[COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

175

2022/C 152/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach [COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

[COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

181

2022/C 152/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody [COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)]

[COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)]

189

2022/C 152/32

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania [COM(2021) 554 final]

[COM(2021) 554 final]

192

2022/C 152/33

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia prílohy IV a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1021 o perzistentných organických látkach [COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

[COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

197

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príležitosti digitálnej transformácie pre maloobchodné spoločnosti a jej výhody pre európskych spotrebiteľov

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/01)

| Spravodajca: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Felipe MEDINA MARTÍN

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 9.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 190/1/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18.11.2021

Prijaté v pléne

9.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že maloobchod sa v rámci revízie európskej priemyselnej stratégie, ktorú nedávno predstavila Európska komisia, považuje za strategický ekosystém pre európsku obnovu. Domnieva sa, že ekosystémový prístup predstavuje vhodný rámec, ktorý na jednej strane odzrkadľuje zložité prepojenia medzi odvetviami a podnikmi na jednotnom trhu v daných hodnotových reťazcoch a na druhej strane potrebu podporovať ich, aby pozitívne prijímali digitálnu a udržateľnú transformáciu a prispievali k stratégii obnovy. EHSV berie na vedomie význam, rozmanitosť a rozsah iniciatív, ktoré uskutočnili maloobchodné spoločnosti na podporu zelenej a digitálnej transformácie investovaním do nových technológií s cieľom reagovať na nové požiadavky a potreby spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky maloobchod ako najväčší súkromný zamestnávateľ v Európe prechádza digitálnou transformáciou, ktorú pandémia COVID-19 radikálne urýchlila. Digitálna transformácia zásadne pretvára maloobchodné modely, ale aj meniacu sa interakciu so zákazníkmi, pričom najúspešnejšie spoločnosti plynule integrujú online a offline prostredie a fungujú prostredníctvom viacerých kanálov. EHSV konštatuje, že dve tretiny maloobchodníkov nemali pred pandémiou COVID-19 zriadené žiadne online prevádzky a počas pandémie sa ukázalo, aká je viackanálová stratégia dôležitá na prežitie mnohých spoločností, najmä malých a stredných podnikov (MSP), ale nielen ich. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že jedným z hlavných problémov, pred ktorým maloobchod stojí, je absencia rovnakých podmienok online pre obchodníkov z tretích krajín; vytvára sa tak nekalá súťaž z pohľadu obchodníkov so sídlom v EÚ, ktorí dodržiavajú pravidlá EÚ požadujúce, aby boli výrobky predávané spotrebiteľom bezpečné a aby sa rešpektovali práva spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s tým, že Európa potrebuje dôslednú a ambicióznu digitálnu politiku pre maloobchod, aby sa využili príležitosti, ktoré digitálne inovácie ponúkajú, pokiaľ ide o zlepšenie konkurencieschopnosti Európy. Zelená transformácia súčasne maloobchodu poskytuje príležitosť pomôcť spotrebiteľom prijímať udržateľnejšie rozhodnutia týkajúce sa ich spotreby. EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že skutočný jednotný trh a účinná a efektívna cezhraničná legislatíva umožní maloobchodu a veľkoobchodu reagovať na požiadavky spotrebiteľov a súťažiť v globálne konkurencieschopnom a digitálne rozvinutejšom prostredí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje spoločné vyhlásenie o vytvorení európskeho obchodného paktu v Európe, ktoré vypracovali sociálni partneri v maloobchode a veľkoobchode pre EÚ, aby tomuto odvetviu pomohli zväčšiť jeho dlhodobú odolnosť zavedením cielených podporných opatrení a urýchlením digitálnej a zelenej transformácie, a uznáva úlohu maloobchodných predajní pri udržiavaní aktivít v mestských centrách a vidieckych spoločenstvách. Vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako vytvoriť integrovanú stratégiu obnovy a priemyselnú stratégiu postavenú na plánoch obnovy, ktoré budú odzrkadľovať vzájomne sa dopĺňajúcu úlohu služieb a výroby pri podpore rastu a účinného fungovania hospodárstva EÚ a podpore digitalizácie maloobchodu s osobitným zameraním na MSP. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne žiada inštitúcie EÚ a členské štáty, aby prepracovali opatrenia na podporu zamestnanosti a zručností a investovali do súborov zručností budúcich pracovníkov v maloobchode zlepšovaním odbornej prípravy a vzdelávania, podporou individuálneho učenia a odvetvia sociálneho hospodárstva, účtov zameraných na nové pracovné miesta, a podporou spoločností tak, aby si mohli udržať veľkú časť svojej pracovnej sily tým, že jej poskytnú odbornú prípravu v oblasti používania digitálnych technológií. Ostatným pracovníkom môže rekvalifikácia sprístupniť pracovné príležitosti v iných odvetviach. EHSV súhlasí s tým, že umelá inteligencia a robotika rozšíria a znásobia vplyv digitalizácie hospodárstva na trhy práce a môžu prispieť k hospodárskemu a sociálnemu pokroku. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod

| 2.1. | Maloobchod, ktorý zahŕňa maloobchodné predajne a veľkoobchodné spoločnosti, je najväčším súkromným zamestnávateľom v Európe. Poskytuje každé siedme pracovné miesto a pôsobí v ňom každá štvrtá európska spoločnosť. Maloobchodníci a veľkoobchodníci prepájajú producentov a výrobcov a 450 miliónov spotrebiteľov v EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maloobchod je odvetvím, ktoré sa riadi spotrebiteľským dopytom. Ide o rozmanité odvetvie online a kamenných predajní, ktoré predávajú potravinové a nepotravinové výrobky spotrebiteľom a ktoré sa rýchlo spájajú do viackanálového obchodného modelu pre spotrebiteľov. Až 99 % podnikov v tomto odvetví tvoria MSP, ktoré sa snažia nájsť si svoje miesto na jednotnom trhu, prežiť na vysokokonkurenčnom trhu, ponúkať flexibilitu pri inovácii a experimentovaní a robiť to, čo vedia najlepšie: slúžiť svojim zákazníkom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európsky maloobchod prechádza digitálnou transformáciou. Pandémia COVID-19 túto transformáciu radikálne urýchlila. Mnohí spotrebitelia museli nepotravinové výrobky nakupovať online, pretože predajne boli zatvorené. Obchody s potravinami často mohli zostať otvorené, ale podliehali prísnym obmedzeniam, čo spôsobilo vysoké náklady na zaistenie bezpečnosti spotrebiteľov a zamestnancov. Mnohí maloobchodníci, ktorí predtým nemali internetový obchod, museli začať ponúkať svoje produkty online, aby si tak počas zákazu vychádzania znova získali zákazníkov. Online trhoviská boli často jediným spôsobom, ako MSP mohli rýchlo ponúkať svoje výrobky na internete, a očakáva sa, že sa tento trend v blízkej budúcnosti zintenzívni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zelená transformácia je zároveň pre maloobchod príležitosťou, keďže mu umožňuje prehodnotiť obchodné modely, ponúkať alternatívne výrobky a podporovať ľudí a nasmerovať ich k udržateľnejšiemu životnému štýlu. Reaguje na spoločenské zmeny a zároveň k nim prispieva. Okrem rastúceho dopytu spotrebiteľov a regulačných orgánov po udržateľnejších alternatívach je zelená transformácia príležitosťou prehodnotiť spôsob, akým spoločnosť výrobky produkuje, vyrába, predáva, používa a vyraďuje. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Digitálna transformácia

| 3.1. | Digitálna transformácia zásadne mení maloobchodné modely: mení interakciu so zákazníkmi, marketing, samotný dodávateľský reťazec, informácie prúdiace dodávateľským reťazcom a mnoho ďalších aspektov. Maloobchod tradične ďalej predáva výrobky, čoraz častejšie sa však stáva sprostredkovateľom podporných služieb v oblasti ďalšieho predaja, hlavným tvorcom a spracovateľom údajov a významným používateľom umelej inteligencie. Je to nevyhnutné z toho dôvodu, aby bolo možné reagovať na dopyt spotrebiteľov a poskytovať relevantnejšie a prispôsobenejšie ponuky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Aj keď mnohí stále hovoria o online a offline predajných kanáloch, najúspešnejšie spoločnosti plynule integrujú online a offline prostredie do viackanálového modelu, v dôsledku čoho môžu ponúkať spotrebiteľom jednotnú skúsenosť. To prispieva k zintenzívneniu hospodárskej súťaže medzi rôznymi obchodnými modelmi, poskytovaniu väčšieho výberu a transparentnosti pre spotrebiteľov a vytváraniu pracovných miest a rastu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jedným z hlavných problémov, pred ktorým maloobchod stojí, je absencia rovnakých podmienok v online prostredí pre obchodníkov z tretích krajín. Niektoré z týchto problémov sa už riešia v rôznych iniciatívach Európskej komisie. Médiá pravidelne prinášajú správy, že výrobky z krajín mimo EÚ, ktoré predávajú online obchodníci z tretích krajín, nie sú v súlade s pravidlami EÚ, alebo ide dokonca o nebezpečné výrobky. Vytvára sa tak nekalá súťaž z pohľadu obchodníkov so sídlom v EÚ, ktorí dodržiavajú pravidlá EÚ požadujúce, aby boli výrobky predávané spotrebiteľom bezpečné a aby sa rešpektovali práva spotrebiteľa. Tento problém ešte zhoršuje nedostatočný dohľad nad trhom a colné kontroly, ako aj vysoké náklady obchodníkov dodržiavajúcich predpisy. Pre spotrebiteľov je ťažké odolať pokušeniu nižších cien. V štúdii z roku 2020 sa naznačuje, že takmer 70 % spotrebiteľov v EÚ, ktorí nakupujú cezhranične, si zakúpilo výrobky z Číny. V roku 2014 predstavoval tento podiel približne 15 % (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Maloobchodníci a veľkoobchodníci inovujú, prispôsobujú sa a experimentujú v snahe preskúmať nové výrobky, služby a obchodné modely, aby tak udržali krok s dopytom zákazníkov. Viac ako dve tretiny maloobchodníkov nemali pred pandémiou COVID-19 zriadené žiadne online prevádzky. Počas pandémie sa ukázalo, aké sú viackanálové modely dôležité na prežitie mnohých spoločností, najmä MSP, ale nielen ich. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digitálne inovácie zvyšujú konkurencieschopnosť Európy vo svete. Polovica európskych zákazníkov už nakupuje na internete, kde minie 424 miliárd EUR ročne (2). Podiel online nákupov sa však výrazne líši v závislosti od druhu výrobku – iba 15 % zákazníkov v súčasnosti nakupuje za hranicami a iba 7 % MSP predáva mimo vlastnej krajiny. Toto odvetvie potrebuje pevnú a ambicióznu európsku digitálnu politiku, aby sa tieto príležitosti mohli využiť a aby sa zabezpečilo, že všetky spoločnosti budú zahrnuté do zodpovedajúceho procesu, že sa zlepšia pracovné podmienky ich pracovníkov a že spotrebitelia budú považovať digitalizáciu maloobchodu v celej Európe za prínosnú, pri súčasnom zachovaní vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa v rámci všetkých predajných kanálov. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Zelená transformácia

| 4.1. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila zvýšený dopyt spotrebiteľov po udržateľných výrobkoch a spôsoboch podnikania. Maloobchodníci a veľkoobchodníci pôsobili ako významné prepojenie s koncovými spotrebiteľmi a zohrávali kľúčovú úlohu pri predvídaní a podpore dopytu po udržateľnejších, recyklovateľných a/alebo opakovane použiteľných výrobkoch a obaloch. Maloobchodníci a veľkoobchodníci dlhé roky podporovali udržateľnú spotrebu a znižovanie emisií CO2 vo svojich prevádzkach a dodávateľských reťazcoch. Pri podpore tejto transformácie však v odvetví s vysokými fixnými nákladmi a nízkymi maržami čelili množstvu problémov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Maloobchod významne prispieva k zberu a recyklácii odpadu. Systémy rozšírenej zodpovednosti výrobcov vychádzajú z objemu daného toku odpadu, ktorý spoločnosť produkuje na trhu, na ktorom pôsobí. Táto zodpovednosť nie je dostatočne jasná, ak obchodníci, ktorí nemajú fyzické sídlo v EÚ, dodávajú výrobky na trh EÚ, alebo ak tak robia spotrebitelia priamym dovozom. V týchto prípadoch sa odpad z výrobkov vstupujúci do toku odpadu recykluje alebo odstraňuje na náklady európskych maloobchodníkov. Týka sa to aj odpadu vytvoreného prevádzkovateľmi z tretích krajín, na ktorých sa nevzťahujú žiadne poplatky. Je potrebná intenzívnejšia spolupráca medzi systémami nakladania s odpadom z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) a online predajcami so sídlom mimo EÚ, ako aj kroky na oboznámenie týchto spoločností s ich povinnosťami v rámci systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Aby boli účinky online nakupovania transparentnejšie, dôležitá je aj informovanosť spotrebiteľov o recyklácii a nákladoch na ňu. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Zručnosti

| 5.1. | EHSV podporuje spoločné vyhlásenie z 8. apríla o vytvorení európskeho obchodného paktu, ktoré vydali sociálni partneri v maloobchode a veľkoobchode: UNI-Europa a EuroCommerce (3). Poukázali v ňom na bezprecedentný vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na životaschopnosť maloobchodníkov a veľkoobchodníkov a odolnosť ich pracovnej sily. Tradícia sociálneho partnerstva a všeobecné uplatňovanie prispôsobených dohôd o pracovných podmienkach v tomto odvetví, často prostredníctvom kolektívnych zmlúv, umožnili spoločnostiam účinne sa vyrovnať s náhlou a radikálnou adaptáciou na „nový normál“. Sociálni partneri navrhli vytvoriť „európsky obchodný pakt“ pre orgány EÚ a vládne orgány, aby sa cielenými podpornými opatreniami a urýchlením digitálnej a zelenej transformácie odvetviu pomohlo zväčšiť jeho dlhodobú odolnosť. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Podľa nedávnej správy inštitútu McKinsey Global Institute ochorenie COVID-19 v kombinácii s automatizáciou ohrozujú v maloobchode a veľkoobchode viac ako päť miliónov pracovných miest (4). To by mohlo ovplyvniť mnoho zamestnaných žien a mladých ľudí. EÚ a členské štáty musia okrem stabilizácie hospodárstva investovať aj do zručností týchto pracovníkov, napr. zlepšovaním odborného vzdelávania a prípravy, individuálnych vzdelávacích účtov a rekvalifikácie. Cielené zvyšovanie úrovne zručností by tomuto odvetviu umožnilo udržať si väčšiu časť svojej pracovnej sily tým, že jej poskytne odbornú prípravu v oblasti používania digitálnych technológií, zatiaľ čo ostatným pracovníkom môže rekvalifikácia umožniť prístup k pracovným príležitostiam v iných odvetviach. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Opatrenia na podporu zamestnanosti a zručností EÚ je preto potrebné prepracovať tak, aby umožňovali ľahký a rýchly prístup k finančným prostriedkom na reštrukturalizáciu tohto odvetvia a aby sa dokázali vyrovnať s meniacimi sa potrebami v oblasti zručností, ktoré sú spôsobené zrýchlením zmien na trhu v dôsledku pandémie COVID-19. Plány obnovy sa musia použiť na zvýšenie kvalifikácie pracovníkov maloobchodu aj veľkoobchodu rovnakým spôsobom ako v prípade pracovníkov verejného sektora. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Priemyselná stratégia – maloobchodný ekosystém

| 6.1. | Aktualizovaná priemyselná stratégia, ktorú nedávno predstavila Európska komisia, prináša nové zameranie na dôležité ekosystémy vrátane maloobchodu a agropotravinárstva (5). Maloobchodníci a veľkoobchodníci zohrávajú zásadnú úlohu v európskom hospodárstve a vo fungovaní mnohých ďalších ekosystémov, napríklad logistiky. Digitálna a zelená transformácia musia prispieť k podpore obnovy po skončení pandémie COVID-19 a maloobchodníci a veľkoobchodníci musia byť uznaní ako dôležitá súčasť viacerých ekosystémov, napríklad elektronického obchodu a logistiky. Logistika je nevyhnutným priemyselným prvkom elektronického obchodu, pričom fungujú v symbióze, keďže ani jeden z týchto dvoch subsystémov nemôže vykonávať svoju činnosť bez príspevku toho druhého. Z tohto dôvodu je vo všeobecnom záujme, aby odvetvie logistiky rástlo v súlade potrebami pracovníkov, spotrebiteľov a životného prostredia. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Európska komisia uznala, že maloobchodný a veľkoobchodný ekosystém je jedným z najzasiahnutejších odvetví a je na druhom mieste, pokiaľ ide o potrebu investičnej podpory. Maloobchodníci a veľkoobchodníci fungujú s vysokým obratom, vysokými fixnými nákladmi a nízkymi maržami (1 – 3 %), čo znamená, že sú zvlášť ohrození problémami s likviditou. V máji 2020 odhadované straty súvisiace s prvou vlnou pandémie dosiahli v maloobchodnom predaji nepotravinových výrobkov 16 – 20 % ročného obratu (250 – 320 miliárd EUR). Veľký počet podnikov v maloobchodnom a veľkoobchodnom ekosystéme bol priamo alebo nepriamo drasticky zasiahnutý vládnymi obmedzeniami napr. v dôsledku toho, že ich zákazníci museli dodržiavať zákaz vychádzania alebo iné obmedzenia mobility. Tí, ktorí mali zriadené online prevádzky, dokázali časť strát zmierniť, ale len vo veľmi obmedzenej miere. Online predaj výrazne vzrástol a očakáva sa, že bude rásť aj naďalej, keďže spotrebitelia v tomto smere nadobúdajú skúsenosti. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ekosystémový prístup poskytuje vhodný rámec, ktorý odzrkadľuje zložité prepojenia medzi odvetviami a podnikmi na jednotnom trhu v daných hodnotových reťazcoch, ako aj potrebu podporovať ich pri tom, aby pozitívne prijímali digitálne a udržateľnú transformáciu a prispievali k stratégii obnovy. Keďže súkromná spotreba tvorí viac ako 50 % HDP EÚ, maloobchodníci a veľkoobchodníci zabezpečujú prístup výrobcov na spotrebiteľské a profesionálne trhy; zákazníci si môžu kúpiť to, čo potrebujú, čím prispievajú k tvorbe nepretržitého a dôležitého dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Úloha maloobchodu pri udržiavaní aktivít v mestských centrách a vo vidieckych spoločenstvách

| 7.1. | Maloobchodníci si už mnoho rokov budujú dôveru u európskych spotrebiteľov a poskytujú im vysokokvalitné výrobky za konkurencieschopné ceny, pričom sa neustále usilujú vytvárať a poskytovať im nové úrovne efektívnosti a pomáhať zvyšovať kúpnu silu spotrebiteľov. Maloobchodníci síce produkujú výrobky šetrné k životnému prostrediu, ktoré vedú k udržateľnej spotrebe, treba však urobiť viac. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Maloobchodné predajne sú takisto zásadným prvkom pre udržanie života v mestských centrách a vo vidieckych spoločenstvách. To tiež dokazuje, aké dôležité sú a budú tradičné kamenné predajne pre spoločnosť. Maloobchodníci môžu slúžiť ako pošta, banka a lekáreň a môžu tiež pomôcť miestnym komunitám zachovať v nich pulzujúci život. Prázdne maloobchodné predajné priestory v obchodných uliciach nezadržateľne odsudzujú mestá k pomalému úpadku vedúcemu k vandalizmu a kriminalite, zatiaľ čo predajne na vidieku môžu byť zlomom medzi životaschopnou vidieckou komunitou a komunitou, ktorá prichádza o svoje obyvateľstvo. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Aby si európski maloobchodníci zachovali konkurencieschopnosť, musia byť schopní zvýšiť a urýchliť svoje investície do automatizácie, spotrebiteľských rozhraní a umelej inteligencie. Podpora takýchto investícií a rozšírenia online predaja, a najmä pomoc pre MSP v maloobchode a malé prevádzky v mestských centrách pri umiestňovaní ich výrobkov na internet, by mala transformačný účinok na ich miestne komunity i na prežitie a odolnosť mnohých maloobchodných spoločností, ktoré čelia intenzívnej a čoraz globálnejšej konkurencii. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Rovnaké podmienky pre maloobchod v Európe

| 8.1. | EÚ má so 450 miliónmi spotrebiteľov obrovský potenciál fungovať ako digitálny vnútorný trh. Stratégia pre jednotný európsky digitálny trh bola navrhnutá tak, aby stimulovala cezhraničný elektronický obchod medzi krajinami EÚ. Cezhraničný elektronický obchod v rámci EÚ však nerastie tak rýchlo ako elektronický obchod z tretích krajín. Európsky trh s digitálnymi službami jednoznačne zaostáva za USA a Čínou, najmä pokiaľ ide o pôsobenie na globálnom trhu, dôsledkom čoho je prudký nárast online predaja z niektorých krajín mimo EÚ, najmä z Číny, európskym spotrebiteľom. V posledných rokoch sa ukázalo, že v týchto krajinách vzniká čoraz viac inovačných digitálnych formátov a technológií. EÚ a jej členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie o vytvorenie vhodného rámca, v ktorom budú môcť spoločnosti súťažiť, inovovať, slúžiť svojim zákazníkom a zabezpečovať ochranu spotrebiteľa. Najlepší spôsob, ako to dosiahnuť, je zabezpečiť, aby bolo investovanie a podnikanie v EÚ atraktívnejšie než kdekoľvek inde vo svete. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Online predaj je najrýchlejšie rastúcou časťou maloobchodného trhu a v mnohých nepotravinárskych odvetviach nadobúda veľký význam napriek tomu, že je v porovnaní s offline predajom stále relatívne obmedzený. Maloobchodníci už nie sú jedinou vstupnou bránou k zákazníkom. Aj výrobcovia začínajú využívať elektronický obchod na predaj a iné interakcie priamo so spotrebiteľmi. Úspory z rozsahu a rozsiahla mechanizácia procesov, ako aj sieťové účinky a schopnosť ponúkať takmer neobmedzený sortiment výrobkov, priniesli výhody veľkým online hráčom a platformám, ktorých rastúce podiely na trhu začínajú replikovať tradičnú úlohu miestnych obchodov ako sprostredkovateľov. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Všetok tovar predávaný v EÚ musí byť v súlade s pravidlami EÚ a všetci obchodníci predávajúci spotrebiteľom v EÚ sú povinní zabezpečiť splnenie tejto požiadavky. Priamy dovoz priniesol nové výzvy, pokiaľ ide o súlad s právnymi predpismi EÚ, predstavuje pre európskych spotrebiteľov zdravotné a bezpečnostné riziká a vystavuje obchodníkov z EÚ nekalej súťaži. V tejto súvislosti je nevyhnutne potrebné zabezpečiť, že bez ohľadu na to, kde sa spoločnosť nachádza, musí byť tovar predávaný v rámci EÚ v súlade s pravidlami, a to nezávisle od jeho hodnoty. Významnú úlohu bude okrem iného zohrávať aj navrhovaný akt o digitálnych službách, revízia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, dôsledné vykonávanie a presadzovanie nariadenia o dohľade nad trhom a ďalšie právne predpisy EÚ. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Je dôležité, aby toto odvetvie a jednotný trh fungovali správne, pretože to maloobchodu a veľkoobchodu umožní reagovať na požiadavky spotrebiteľov a súťažiť v globálne konkurencieschopnom a digitálnejšom prostredí. EHSV sa domnieva, že opatrenia na úrovni EÚ sú mimoriadne dôležité, aby sa zabránilo ďalšej fragmentácii vnútorného trhu, zavádzaniu nových, často protekcionistických národných pravidiel pre výrobky a služby, ako aj odlišnému vykonávaniu a výkladu práva EÚ. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Umelá inteligencia v maloobchode a veľkoobchode

| 9.1. | Maloobchodníci a veľkoobchodníci už dlhšie využívajú automatizáciu v rôznych oblastiach, ako je doprava, správa objednávok a skladových zásob, alebo pri interakcii so spotrebiteľmi. Využívaním umelej inteligencie sa automatizácia stala oveľa sofistikovanejšou, čo umožňuje lepší prehľad a vyššiu efektívnosť. Umelá inteligencia ovplyvňuje maloobchod a veľkoobchod v mnohých ohľadoch, a to pokiaľ ide o zlepšenie interakcie so zákazníkmi, zrýchlenie doručovania balíkov, predpovedanie správania zákazníkov, optimalizáciu skladových zásob, odhaľovanie podvodov a zvyšovanie udržateľnosti odvetvia. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Každý rok dochádza k prudkému nárastu podielu využívania umelej inteligencie v maloobchode. V roku 2016 využívali technológie umelej inteligencie iba 4 % maloobchodníkov, pričom v roku 2017 sa ich podiel zvýšil na 17 % a v roku 2018 na 28 %. Nie je prekvapením, že podiel využívania bol najvyšší u veľkých maloobchodníkov a veľkoobchodníkov s ročným obratom 10 miliárd USD a viac. Umelú inteligenciu využívajú maloobchodníci v oblasti automobilového priemyslu (19 %), elektroniky a domácich spotrebičov (25 %), renovácie bývania (26 %), potravín a potravinárskych výrobkov (29 %), odevov a obuvi (33 %) a zmiešaného tovaru (42 %). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Ako EHSV podrobne uvádza vo svojom stanovisku k umelej inteligencii, umelá inteligencia a robotika rozšíria a znásobia vplyv digitalizácie hospodárstva na trhy práce a môžu prispieť k hospodárskemu a sociálnemu pokroku (6). V posledných rokoch sa umelá inteligencia stala stredobodom záujmu podnikov, orgánov s rozhodovacou právomocou a spoločnosti. Umelá inteligencia ponúka nekonečné možnosti pre maloobchodné a veľkoobchodné spoločnosti, aby mohli operatívne rásť, zlepšovať dodávateľské reťazce, pomáhať pri rozhodovaní, porozumieť potrebám spotrebiteľov a zlepšovať skúsenosti zákazníkov. To sú len niektoré z mnohých dôvodov, prečo toľko maloobchodníkov a veľkoobchodníkov skúma príležitosti, ktoré umelá inteligencia ponúka, a investuje do nich. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Mnohé uplatnenia umelej inteligencie nemajú žiadny vplyv na jednotlivcov. Umelá inteligencia používaná na lekársku diagnostiku a umelá inteligencia používaná na skenovanie políc v skladoch môžu byť podobnými technológiami, ktoré sa rozhodujú na základe komplexných súborov údajov, v zásade však prinášajú rozdielne riziká a vyžadujú si rozdielne záruky. Umelá inteligencia si vyžaduje reguláciu, ktorá by sa zameriavala na rôzne úrovne rizika spojeného s využívaním systémov umelej inteligencie, a zaistila by tak bezpečnosť a dôveru spotrebiteľov v systémy. |
| --- | --- |

9.4.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  E-commerce in Europe 2020.

1

(2)  https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx.

2

(3)  2020.04.08 – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.

3

(4)  The future of work in Europe (mckinsey.com).

4

(5)  COM(2020) 102 final; oznámenie o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020 (europa.eu).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s.1.

6

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/7

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Opatrenia nad rámec HDP v záujme úspešného oživenia a udržateľného a odolného hospodárstva EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/02)

| Spravodajca: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Petru Sorin DANDEA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 23.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/2/7 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

23.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/2/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prejsť od hospodárskeho systému, v ktorom bol rast hlavnou hnacou silou k modelu, v ktorom prevažuje udržateľný rozvoj. Vzhľadom na veľkú zložitosť tejto transformácie a obrovské výzvy, ktoré so sebou prináša, sú návrhy nových ukazovateľov, ktoré sú uvedené v tomto stanovisku, len jedným z príkladov možného prístupu k meracím nástrojom v sociálnej, hospodárskej alebo environmentálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV navrhuje vytvoriť súbor ukazovateľov s cieľom lepšie informovať tvorcov politík, ktorí tak budú môcť presadzovať politiky rozvoja obehového hospodárstva. Napríklad v prípade určitých predmetov dlhodobej spotreby môžu údaje týkajúce sa obsahu materiálov z prírodných zdrojov, ak súvisia s údajmi týkajúcimi sa priemerného trvania ich používania a s potenciálnou mierou zhodnotenia uvedených materiálov, poskytnúť tvorcom politík relevantné informácie o dôvodoch rozhodnutia, že je potrebné investovať do sektora recyklácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor sa domnieva, že by bolo vhodné vypracovať v skrátenej forme hodnotiacu tabuľku „nad rámec HDP“, ktorá by sa potom mohla začleniť do hodnotiacej tabuľky Európskej zelenej dohody. Na vytvorenie tejto tabuľky by sa mohol použiť model EU Doughnut by 2030 („ekonomika prstenca pre EÚ do roku 2030“), ktorý vyvinul nemecký inštitút ZOE, a ktorý by mohol zohrávať úlohu v procese európskeho riadenia, keďže by pomohol posúdiť dosiahnutý pokrok a určiť opatrenia potrebné na dosiahnuť ciele európskeho semestra. EHSV sa domnieva, že proces európskeho riadenia by mal prijať novú perspektívu zameranú na blahobyt občanov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že členské štáty by mali podľa svojich národných špecifík prednostne využívať niektoré z ukazovateľov navrhnutých Organizáciou Spojených národov, a nabáda ich, aby využili návrhy predložené v správach Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj o zlepšovaní spôsobu merania kvality života a prosperity. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa stotožňuje s názorom, ktorý vyjadrili európski sociálni partneri na samite v Porte, pričom sa domnievajú, že 14 navrhnutých ukazovateľov je vhodných na vytvorenie hodnotiacej tabuľky, ktorou sa doplní HDP a ktorá sa môže použiť pri navrhovaní politík podporujúcich udržateľný model rastu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investície do spoločenskej súdržnosti, udržateľného rozvoja, ľudského a sociálneho kapitálu a kvality života budú nevyhnutné na vytvorenie príležitostí pre moderné podniky pri stimulovaní zamestnanosti, bohatstva a udržateľného rastu v budúcnosti. EHSV sa preto domnieva, že ukazovatele, ktoré presahujú rámec HDP, by sa mali stať nástrojmi, ktoré umožnia nielen sledovať a merať vývoj politík, ale aj poskytovať informácie o ich rozvoji, zlepšovať komunikáciu a podporovať stanovovanie cieľov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Európska komisia nedávno predložila oznámenie (1) zamerané na nasmerovanie financovania na udržateľné činnosti. EHSV túto iniciatívu Komisie podporuje a považuje za potrebné vypracovať súbor ukazovateľov, ktoré umožnia na jednej strane sledovať proces „ekologizácie“ financovania a na druhej strane určiť stupeň ekologizácie hospodárskych odvetví. Tieto ukazovatele by potom tvorcom politík poskytli lepšie usmernenie pri plánovaní verejných stimulov pre udržateľné činnosti. Môžu byť aj dôležitým nástrojom monitorovania pre vlády členských štátov. Takéto monitorovanie je nevyhnutné, pretože je potrebné sledovať rýchlosť, ktorou orientujeme investície na udržateľné odvetvia. Ak totiž investujeme príliš pomaly, riskujeme, že sa dostupné zdroje vyčerpajú skôr, ako sa objavia alternatívy. Takáto situácia by viedla k prudkému rastu cien, ktorý by sprevádzali dramatické vplyvy na hospodársky systém. Naopak, ak investujeme príliš rýchlo, riskujeme, že mnohé odvetvia pripravíme o investície, a tým spomalíme hospodársku činnosť, ktorá vytvára zdroje potrebné na investovanie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V oblasti boja proti zmene klímy EHSV tiež považuje za potrebné prehodnotiť existujúce ukazovatele, aby bolo možné lepšie monitorovať dosiahnutý pokrok. Niektoré z nich úplne nevystihujú negatívne účinky určitých ekonomických činností na životné prostredie. Podobne by sa mali prispôsobiť aj iné, aby lepšie odrážali ciele Európskej únie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Digitalizácia a ekologizácia hospodárskeho systému si vyžadujú značnú reštrukturalizáciu rôznych odvetví. Aby sa tieto zmeny uskutočnili s čo najnižšími sociálnymi nákladmi, je potrebné zaviesť politiky na ochranu pracovnej sily, aby sa v strednodobom a dlhodobom horizonte zabezpečilo spravodlivé rozdelenie práce medzi ekonomicky aktívne obyvateľstvo. Okrem toho, tak ako navrhli európski sociálni partneri, EHSV považuje za potrebné vypracovať súbor ukazovateľov týkajúcich sa kolektívneho vyjednávania, ktoré chráni pracovníkov vo všeobecnosti, ale môže tiež v rámci programov odbornej prípravy zabezpečovať a podporovať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie ich mobility, ktorá je potrebná v kontexte výziev vyplývajúcich z transformácie hospodárstva. Podobne je možné dosiahnuť spravodlivé rozdelenie dostupnej pracovnej sily v rámci celého hospodárstva pomocou inteligentných programov na organizáciu pracovného času, ktoré môžu dohodnúť sociálni partneri. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výrazná transformácia hospodárskeho systému bude možná len s účasťou celej spoločnosti. EHSV sa domnieva, že je potrebné vykonať nové prieskumy typu Eurobarometer, aby bolo možné sledovať, ako spoločnosť vníma zmenu hospodárskeho modelu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Členské štáty a Európska komisia by tiež mali podporovať rozvoj iniciatív na lepšie meranie blahobytu a analýzu vplyvu hospodárskych činností na životné prostredie, ako je napríklad iniciatíva vyvinutá nemeckým výskumným inštitútom ZOE, ktorý vyvinul systém ukazovateľov známy ako „ekonomika prstenca“. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod

| 2.1. | Hrubý domáci produkt (HDP) zostáva hlavným makroekonomickým ukazovateľom, ktorý sa celosvetovo používa na kvantifikáciu hospodárskej činnosti. Podľa všeobecne rozšíreného názoru však neodráža ani skutočnú úroveň blahobytu a rozvoja spoločnosti, ani negatívne vplyvy niektorých hospodárskych činností na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Takže zatiaľ čo si tvorcovia koncepcie HDP boli vedomí jeho obmedzení, v 90. rokoch 20. storočia sa dostali do popredia diskusie na tému „Viac ako HDP“. Preto sa javilo ako nevyhnutné mať iné referenčné hodnoty, pomocou ktorých by bolo možné zohľadniť globálne výzvy 21. storočia, ako je zmena klímy, chudoba, vyčerpanie zdrojov, zdravie a kvalita života. Konferencia na vysokej úrovni s názvom „Viac ako HDP“ (2), ktorú v roku 2007 zorganizovala Európska komisia, Európsky parlament, Rímsky klub, OECD a WWF, predstavovala dôležitú etapu pri hľadaní ukazovateľov, ktoré sú vhodnejšie na meranie tohto pokroku a ktoré sa najlepšie hodia na to, aby boli začlenené do rozhodovacieho procesu a do verejnej diskusie. Následne sa v záverečnej správe komisie pre meranie hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku, ktorej predsedali Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen a Jean-Paul Fitoussi (3), poukázalo na ďalšie obmedzenia, ktoré ovplyvňujú HDP, konkrétne pochybnosti, ktoré vyvoláva, pokiaľ ide o spôsob merania produktivity, ako aj skutočnosť, že sa v ňom nezohľadňuje ľudský kapitál. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V posledných rokoch sa objavilo niekoľko nových priorít pre európskych tvorcov politík, či už ide napríklad o digitálnu a zelenú transformáciu alebo o rastúci/čoraz väčší dôraz kladený na sociálne hľadiská v širokej škále oblastí činnosti. Okrem toho, hoci pandémia COVID-19 bude mať nepochybne hlboké aj negatívne dôsledky na európske hospodárstvo, je dôležité mať na pamäti, že iné problémy, ako je zmena klímy, rastúce nerovnosti a nízky rast produktivity, predsa len nezmizli. Investície do spoločenskej súdržnosti, udržateľného rozvoja, ľudského a sociálneho kapitálu a kvality života budú nevyhnutné na vytvorenie príležitostí pre moderné podniky pri stimulovaní zamestnanosti, bohatstva a udržateľného rastu v budúcnosti. Preto by sa ukazovatele, ktoré presahujú rámec HDP, mali stať nástrojmi, ktoré umožnia nielen sledovať a merať vývoj politík, ale aj poskytovať informácie o ich rozvoji, zlepšovať komunikáciu a podporovať stanovovanie cieľov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV chce týmto stanoviskom z vlastnej iniciatívy hodnotne prispieť k práci zameranej na určenie toho, ktoré ukazovatele týkajúce sa blahobytu a rozvoja by sa mali považovať za doplnkové k ukazovateľom klasického typu súvisiacim s hospodárstvom. V stanovisku sa tiež zdôrazňujú nesplnené potreby v oblasti údajov a opisuje sa, ako lepšie začleniť tieto ukazovatele do procesu tvorby politiky na európskej a vnútroštátnej úrovni, aby Európska únia mohla vyjsť z aktuálnej krízy silnejšia a bola schopná lepšie odolávať aj budúcim otrasom. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nikdy, nepochybne, nebola potreba vyvinúť ukazovatele umožňujúce vypracovanie a vykonávanie politík zameraných na rozvoj globálneho udržateľného hospodárskeho modelu schopného zabezpečiť blahobyt všetkých obyvateľov planéty naliehavejšia a súčasný hospodársky model založený na neustálom raste, ktorý je považovaný za hlavnú hnaciu silu stability systému, už na planéte s obmedzenými zdrojmi nie je možné udržiavať. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia v júni zverejnila diskusný dokument (4), v ktorom opätovne potvrdzuje potrebu vypracovať ukazovatele, ktoré doplnia HDP, aby bolo možné lepšie monitorovať transformáciu prebiehajúcu v spoločnosti a hospodárstve vďaka vykonávaniu politík zameraných na podporu Európskej zelenej dohody. V tomto dokumente sa predstavuje aj úsilie, ktoré v posledných rokoch vynaložili niektoré členské štáty na vývoj doplnkových nástrojov na monitorovanie blahobytu a vplyvu hospodárskych činností na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na globálnej úrovni existuje množstvo iniciatív, ktorých cieľom je vyvinúť ukazovatele, ktoré na jednej strane dávajú tvorcom politík možnosť vypracovať a vykonávať politiky zamerané na podporu udržateľnosti a na druhej strane umožňujú lepšie informovanie o procese transformácie hospodárskeho modelu. Medzi tieto pozoruhodné iniciatívy patrí model „ekonomiky prstenca pre EÚ do roku 2030“ (5), novej koncepcie, ktorý predstavuje politickú syntézu existujúcich hodnotiacich tabuliek a 30 ukazovateľov s cieľom podporiť väčšiu efektívnosť pri tvorbe politiky, ale aj lepšie pochopenie nevyhnutných potrieb spojených s transformáciou hospodárskeho systému širokou verejnosťou. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Diskusia na tému „Viac ako HDP“ vyvolala významné reakcie inštitúcií, výskumníkov a tvorcov politík. Na úrovni OECD, OSN, Európskej komisie či Eurostatu tak boli predložené návrhy ukazovateľov zameraných na lepšie meranie blahobytu a prosperity na individuálnej, kolektívnej alebo vnútroštátnej úrovni. V roku 2015 OSN prijala ciele udržateľného rozvoja, v rámci ktorých definovala 169 čiastkových cieľov a 200 ukazovateľov. V roku 2018 expertná skupina na vysokej úrovni OECD zverejnila dve správy (6), v ktorých sa odporúča efektívnejšie meranie blahobytu prostredníctvom zlepšenia existujúcich ukazovateľov alebo zavedením nových. EHSV sa domnieva, že členské štáty by mali prednostne využívať niektoré ukazovatele navrhnuté OSN v závislosti od vnútroštátnych špecifík, a nabáda ich, aby využili návrhy uvedené v správach OECD na zlepšenie merania blahobytu a prosperity. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nedávno európski sociálni partneri, konkrétne organizácia BussinessEurope, Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC), SGI Europe a Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov (UEAPME) podpísali spoločný dokument (7), v ktorom odporúčajú používanie súboru doplnkových ukazovateľov k HDP v sociálnej, hospodárskej a environmentálnej oblasti. EHSV sa stotožňuje s názorom európskych sociálnych partnerov, ktorí sa domnievajú, že 14 navrhnutých ukazovateľov je vhodných na vytvorenie hodnotiacej tabuľky, ktorou sa doplní HDP a ktorá sa môže použiť pri navrhovaní politík podporujúcich udržateľný model rastu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa už v roku 2011 začal zúčastňovať na diskusii o otázke „nad rámec HDP“ na európskej úrovni. Vypracoval preto sériu stanovísk (8), v ktorých navrhuje nové ukazovatele na meranie blahobytu a prosperity, a uskutočnil prieskumy zamerané na lepšiu identifikáciu faktorov, ktoré dávajú európskym občanom pocit, že vedú kvalitný a zmysluplný život. EHSV považuje za potrebné vypracovať nové ukazovatele, ktoré nielen merajú hospodársku odolnosť z hľadiska schopnosti prispôsobivosti a transformácie, ale zohľadňujú aj zásadu „na nikoho nezabudnúť“ |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aby sme si boli istí, že zanecháme budúcim generáciám planétu v stave, ktorý prinajmenšom nebude horší ako ten dnešný, musíme prehodnotiť hospodársky model založený na nekontrolovanom využívaní prírodných zdrojov. Je isté, že obehové hospodárstvo, o ktoré je čoraz väčší záujem, zaručuje racionálnejšie využívanie prírodných zdrojov. EHSV preto navrhuje vytvoriť súbor ukazovateľov zameraných na lepšie informovanie tvorcov politík, ktorí tak budú môcť presadzovať politiky rozvoja tohto odvetvia. Ak sa napríklad pri určitom tovare dlhodobej spotreby uvedie obsah materiálov získaných z prírodných zdrojov s doplnením priemerného obdobia ich používania a potenciálnej miery zhodnotenia uvedených materiálov, tvorcom politík bude možné poskytnúť relevantné informácie o dôvodoch, prečo sa rozhodnúť, že treba investovať do sektora recyklácie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor sa domnieva, že by bolo vhodné vypracovať v skrátenej forme hodnotiacu tabuľku „nad rámec HDP“, ktorá by sa potom mohla začleniť do hodnotiacej tabuľky Európskej zelenej dohody. Na vytvorenie tejto tabuľky by sa mohol použiť model EU Doughnut by 2030 („ekonomika prstenca pre EÚ do roku 2030“), ktorý vyvinul nemecký inštitút ZOE, a ktorý by mohol zohrávať úlohu v procese európskeho riadenia, keďže by pomohol posúdiť dosiahnutý pokrok a určiť opatrenia potrebné na dosiahnuť ciele európskeho semestra. EHSV sa domnieva, že proces európskeho riadenia by mal prijať novú perspektívu zameranú na blahobyt občanov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV odporúča, aby Komisia a členské štáty stanovili ciele pre každý z týchto ukazovateľov. To by umožnilo využiť koncepciu „vzdialenosti od cieľa“ na lepšie sledovanie a pochopenie pokroku. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európska únia si stanovila ambiciózny cieľ v oblasti zmeny klímy dosiahnuť do roku 2050 neutralitu z hľadiska emisií oxidu uhličitého v atmosfére. Znamená to predovšetkým, že investície sa musia presmerovať do hospodárskych činností, ktoré nemajú vplyv na životné prostredie. Európska komisia nedávno predložila oznámenie (9) zamerané na nasmerovanie financovania na udržateľné činnosti. EHSV túto iniciatívu Komisie podporuje a považuje za potrebné vypracovať súbor ukazovateľov, ktoré umožnia na jednej strane sledovať proces „ekologizácie“ financovania a na druhej strane určiť stupeň ekologizácie hospodárskych odvetví. Tieto ukazovatele by potom tvorcom politík poskytli lepšie usmernenie pri plánovaní verejných stimulov pre udržateľné činnosti. Môžu byť aj dôležitým nástrojom monitorovania pre vlády členských štátov. Takéto monitorovanie je nevyhnutné, pretože je potrebné sledovať rýchlosť, ktorou orientujeme investície na udržateľné odvetvia. Ak totiž investujeme príliš pomaly, riskujeme, že dostupné zdroje sa vyčerpajú skôr, ako sa objavia alternatívy, a takáto situácia by viedla k prudkému nárastu cien, ktorý sprevádzali dramatické vplyvy na hospodársky systém. Naopak, ak to urobíme príliš rýchlo, riskujeme, že mnohé odvetvia pripravíme o investície, a tým spomalíme hospodársku činnosť, ktorá vytvára zdroje potrebné na investovanie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V oblasti boja proti zmene klímy EHSV tiež považuje za potrebné prehodnotiť existujúce ukazovatele, aby bolo možné lepšie monitorovať dosiahnutý pokrok. Príkladom sú emisie skleníkových plynov. Emisie z určitých odvetví, ako je letectvo, nie sú zahrnuté v monitorovaní vypracúvanom Eurostatom. Podobne by sa mali prispôsobiť viaceré ukazovatele, aby lepšie odrážali ciele Európskej únie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Digitalizácia a ekologizácia hospodárskeho systému si vyžadujú značnú reštrukturalizáciu rôznych odvetví, a to z hľadiska ich príspevku k HDP, ako aj k zamestnanosti. Aby sa tieto zmeny uskutočnili s čo najnižšími sociálnymi nákladmi, je potrebné zaviesť politiky na ochranu pracovnej sily, aby sa v strednodobom a dlhodobom horizonte zabezpečilo spravodlivé rozdelenie práce medzi ekonomicky aktívne obyvateľstvo. Okrem toho, tak ako navrhli európski sociálni partneri, EHSV považuje za potrebné vypracovať súbor ukazovateľov týkajúcich sa kolektívneho vyjednávania, ktoré chráni pracovníkov vo všeobecnosti, ale môže tiež v rámci programov odbornej prípravy zabezpečovať a podporovať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie ich mobility, ktorá je potrebná v kontexte výziev vyplývajúcich z transformácie hospodárstva. Podobne je možné dosiahnuť spravodlivé rozdelenie dostupnej pracovnej sily v rámci celého hospodárstva pomocou inteligentných programov na organizáciu pracovného času, ktoré môžu dohodnúť sociálni partneri. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výrazná transformácia hospodárskeho systému bude možná len s účasťou celej spoločnosti. Preto je nevyhnutné, aby počas celého tohto náročného procesu mali tvorcovia politík k dispozícii okrem štatistických ukazovateľov aj prieskumy a štatistické výskumy, ktoré umožnia sledovať úroveň pochopenia a akceptovania zmien v spoločnosti. EHSV sa domnieva, že na monitorovanie toho, ako spoločnosť vníma zmenu hospodárskeho modelu treba uskutočniť nové prieskumy Eurobarometra. Členské štáty a Európska komisia by tiež mali podporovať rozvoj iniciatív na lepšie meranie blahobytu a analýzu vplyvu hospodárskych činností na životné prostredie, ako je napríklad iniciatíva vyvinutá nemeckým výskumným inštitútom ZOE, ktorý vyvinul systém ukazovateľov známy ako model „ekonomiky prstenca pre EÚ do roku 2030“ (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prejsť od hospodárskeho systému, v ktorom bol rast hlavnou hnacou silou k modelu, v ktorom prevažuje udržateľný rozvoj. Vzhľadom na veľkú zložitosť tejto transformácie a obrovské výzvy, ktoré so sebou prináša, sú návrhy nových ukazovateľov, ktoré sú uvedené v tomto stanovisku, samozrejme len jedným z príkladov možného prístupu k meracím nástrojom v sociálnej, hospodárskej alebo environmentálnej oblasti. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM (2021) 188 final, Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 72).

1

Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode

(2)  Zhrnutie z konferencie „Viac ako HDP“ – https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (v angličtine).

2

(3)  Správa komisie pre meranie hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku – https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_sk.

4

(5)  https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030.

5

(6)  OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (Viac ako HDP: meranie toho, čo je dôležité pre hospodársku a sociálnu výkonnosť), Éditions OCDE, Paris – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.

6

Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance

OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (Dobré merania: podpora výskumu opatrení v prospech blahobytu nad rámec HDP), Éditions OCDE, Paris – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en.

For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP

(7)  https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Viac ako HDP – zapojenie občianskej spoločnosti do postupu stanovovania doplnkových ukazovateľov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 14).

8

Viac ako HDP – zapojenie občianskej spoločnosti do postupu stanovovania doplnkových ukazovateľov

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prehlbovanie koordinácie hospodárskej politiky pre stabilitu, rast a pracovné miesta – nástroje silnejšej správy ekonomických záležitostí EÚ COM(2010) 367 final (Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 7).

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prehlbovanie koordinácie hospodárskej politiky pre stabilitu, rast a pracovné miesta – nástroje silnejšej správy ekonomických záležitostí EÚ

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prekročiť rámec HDP – ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 53).

rekročiť rámec HDP – ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja

(9)  COM (2021) 188 final, Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 72).

9

Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 72).

(10)  Správa inštitútu ZOE: A Compass towards 2030 (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/)

10

A Compass towards 2030

---

PRÍLOHA

Image 1

Ekonomika prstenca pre EÚ do roku 2030: prvá analýza a prezentácia

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha daní z príjmov právnických osôb pri správe a riadení spoločností

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/03)

| Spravodajca: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krister ANDERSSON

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| | uznesenie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 23.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 223/4/11 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

uznesenie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

23.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

223/4/11

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že reakcia súkromného sektora na plán obnovy a nástroj NextGenerationEU bude kľúčom k realizácii a účinnému dosiahnutiu ekologickejšieho a digitalizovaného hospodárstva. Verejné politiky preto musia poskytovať vhodné stimuly. Hospodárske politiky, najmä daňové politiky a politiky, ktoré majú vplyv na správu a riadenie spoločností, musia zabezpečiť účinný rozhodovací proces a efektívne prideľovanie zdrojov, čím sa podporí plnenie sociálnych cieľov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že na zabezpečenie udržateľného ekologického a digitalizovaného hospodárstva je potrebné riešiť narúšanie dlhovo-kapitálového financovania v zdaňovaní právnických osôb. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva členské štáty, aby svoje daňové systémy pretransformovali na neutrálnejšie, pokiaľ ide o dlhové a kapitálové financovanie. Podporila by sa tým diverzifikácia zdrojov financovania a zvýšila by sa odolnosť európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta iniciatívy, ktoré prijala Európska komisia s cieľom predložiť opatrenia na riešenie zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní právnických osôb v systémoch dane z príjmov právnických osôb do prvého štvrťroka 2022. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že pre nové firmy a pre investorov, ktorí hľadajú ekologickejšie a digitalizované investičné príležitosti, má dobre fungujúci kapitálový trh zásadný význam. EHSV preto vyzýva, aby sa podnikli ďalšie kroky smerom k dobudovaniu únie kapitálových trhov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investície do nových zelených technológií sa považujú za veľmi rizikové, a preto sa často využíva kapitálové financovanie. Dividendy pomáhajú zvyšovať likviditu na trhu, a to aj v rozsahu, v akom ich možno vnímať ako príliš krátkodobé, a sú dôležitým zdrojom financovania. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že kapitálové trhy a súkromné fondy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore smerovania podnikov k udržateľnému ekologickejšiemu a digitalizovanému hospodárstvu. Akákoľvek politická činnosť európskeho zákonodarcu týkajúca sa zdaňovania, práva obchodných spoločností a správy a riadenia spoločností by mala túto úlohu posilniť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV pod vplyvom smerníc a nariadení EÚ konštatuje, že vnútroštátne právne predpisy o obchodných spoločnostiach sú neoddeliteľnou súčasťou súdneho systému v každom členskom štáte, pričom práva a zodpovednosť sa v právnej štruktúre priraďujú na primeranej úrovni. Pravidlá musia byť špecifické pre jednotlivé krajiny, pokiaľ ide o zloženie správnych rád, a umožňovať vlastníkom prijímať rozhodnutia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby podnikla konkrétne iniciatívy na zavedenie podobných daní z CO2 v členských štátoch so zámerom harmonizovať úsilie dosiahnuť zníženie objemu CO2. Ideálnym výsledkom by bolo vytvorenie jednotných podmienok na celom jednotnom trhu EÚ, pokiaľ ide o emisie/zníženia, ktoré sa majú zdaniť, ako aj konkrétnych metód a sadzieb zdaňovania, ktoré majú rovnaký vplyv na úroveň CO2 v atmosfére. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV opakovane poukazuje na to, že členské štáty by mali prijať najmä komplexnú a symetrickú politiku v oblasti environmentálnej dane v súvislosti s účinkom CO2 na globálne otepľovanie. Je potrebné zaviesť dane s kladnými aj zápornými sadzbami. Príjmy získané z daní z CO2 by sa mali prednostne použiť na financovanie stimulov na postupy znižovania emisií CO2 na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV konštatuje, že hoci predaj produktov lesného hospodárstva je zdanený ako príjem vlastníka, malo by sa uznať, že výsadba stromov a rast lesov znižujú CO2 v atmosfére, a preto by sa mali v symetrickom daňovom prístupe ku globálnemu otepľovaniu podporovať negatívnou daňou z CO2. Išlo by o dôležité opatrenie na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť všeobecnú dohodu o balíku daňových opatrení OECD/G20 a jeho globálne koordinované vykonávanie. V záujme podpory digitalizácie európskeho hospodárstva je dôležité, aby jednostranné pravidlá v Európe nebránili ďalšiemu prispôsobovaniu nových obchodných modelov. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Pandémia COVID-19 spôsobila európskemu hospodárstvu šok, pokiaľ ide o dodávky, pretože narušila dodávateľské reťazce, a tiež, pokiaľ ide o dopyt, pretože spôsobila pokles dopytu zo strany spotrebiteľov. V dôsledku toho sa investície európskych spoločností počas pandémie výrazne znížili, zatiaľ čo celkový objem bankových vkladov sa zvýšil. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tempo oživenia sa však zvyšuje a je v plnom prúde. S cieľom pretvoriť európske hospodárstvo v súlade s cieľmi, ktoré Komisia stanovila na dosiahnutie udržateľnejšieho, ekologickejšieho a digitalizovanejšieho hospodárstva, musia investície podporovať environmentálne ciele, zatiaľ čo digitalizácia prispieva k zvýšeniu produktivity, pričom zohľadňuje transformáciu trhu práce. Na splnenie environmentálnych, hospodárskych a sociálnych cieľov sú potrebné súkromné aj verejné iniciatívy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dlhodobým rozpočtom EÚ vrátane nástrojov plán obnovy a NextGenerationEU sa zavedie najväčší balík stimulov z verejných zdrojov, ktorý bol doteraz v Európe poskytnutý. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa domnieva, že reakcia súkromného sektora bude kľúčom k realizácii a účinnému dosiahnutiu ekologickejšieho a digitalizovaného hospodárstva. Verejné politiky preto musia poskytovať vhodné stimuly. Hospodárske politiky, najmä daňové politiky a politiky, ktoré majú vplyv na správu a riadenie spoločností, musia zabezpečiť účinný rozhodovací proces a efektívne prideľovanie zdrojov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Pokiaľ ide o finančné prostriedky pridelené členským štátom v reakcii na pandémiu COVID-19, musia sa stanoviť kľúčové ukazovatele, aby sa vedelo, ako sa investované peniaze vynakladajú v jednotlivých členských štátoch (1). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.5. | Medzinárodné daňové prostredie prechádza najväčšími zmenami za posledných sto rokov. Zdaniteľný zisk niektorých najväčších spoločností sa presunie z krajiny, v ktorej má spoločnosť sídlo, do krajiny, v ktorej sa uskutočňuje predaj, dodáva tovar a poskytujú služby. Okrem toho sa približne 136 krajín v inkluzívnom rámci OECD dohodlo na minimálnej účinnej sadzbe dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 %. Ďalšou dôležitou zmenou je to, že DPH v Európe sa má vyberať podľa prístupu založeného na mieste určenia. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Význam primeraných stimulov

| 3.1. | Na to, aby sa dosiahli environmentálne ciele, podniky, domácnosti a investori musia dostať náležité stimuly vo forme cien, ktoré odrážajú nedostatok a externality. Hospodárske politiky stanovujúce hospodárske alebo sociálne ciele by sa mali odzrkadliť v cenách, s ktorými sú súkromní a verejní investori konfrontovaní na trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Systémy dane z príjmov právnických osôb však zaobchádzajú s dlhovým financovaním priaznivejšie ako s kapitálovým financovaním, keďže platby úrokov sú, na rozdiel od nákladov na kapitálové financovanie, daňovo odpočítateľné. To spôsobuje silnejší pákový efekt (úrovne dlhu) a väčšiu zraniteľnosť podnikov v časoch hospodárskych otrasov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na vybudovanie udržateľného ekologického a digitalizovaného hospodárstva je potrebné riešiť otázku narúšania dlhovo-kapitálového financovania. Dividendy, ktoré podliehajú dvojitému zdaneniu (najprv na inštitucionálnej úrovni a potom na úrovni akcionárov), sú dôležité nielen ako príjem dôchodcov a na financovanie výskumných inštitúcií, ale najmä ako zdroj financovania investícií realizovaných na zelenej lúke. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Investície do nových, ekologickejších investičných projektov sú spojené s vysokou mierou rizika. Kapitálové financovanie je preto uprednostňovaným zdrojom financovania. Kľúčovou oblasťou na zvýšenie účasti súkromného sektora na ekologických a digitálnych investíciách je odstránenie prekážok pre zdroje nového investičného kapitálu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pre nové firmy a pre investorov, ktorí hľadajú ekologickejšie a digitalizované investičné príležitosti, má dobre fungujúci kapitálový trh zásadný význam. Dostupnosť kapitálu je pre úspešný výsledok kľúčová. Dividendy pomáhajú zvyšovať likviditu na trhu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Udržateľnosť je už trhovo orientovaným a konkurenčným faktorom, ktorý je kľúčom k tomu, aby spoločnosti dokázali prilákať zákazníkov, zamestnancov a investorov. Zohľadnenie udržateľnosti je prospešné pre dlhodobé prežitie spoločnosti. Regulačné nástroje musia byť vytvorené tak, aby podporovali dosahovanie týchto cieľov v súlade so základnými zásadami fungovania podnikov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Hoci by nemalo dochádzať k žiadnemu zasahovaniu do dividendovej politiky, ani neprimeranému ovplyvňovaniu, pokiaľ ide o zloženie správnych rád alebo presadzovanie ich zodpovednosti voči spoločnosti, pre ekologickejšie hospodárstvo sú potrebné primerané stimuly. Pri riadení a správe spoločnosti sa musí zohľadňovať sociálna zodpovednosť podnikov, príslušné európske smernice a usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Globálne otepľovanie znepokojuje nás všetkých a spoločnosti by mali platiť za emisie primeranú trhovú cenu a mali by znižovať emisie CO2 v atmosfére. To znamená nielen dane z emisií CO2, ale aj dotácie na tie činnosti, ktoré znižujú objem CO2 v atmosfére. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ďalšou dôležitou oblasťou na dosiahnutie cieľov ekologickejšieho a digitalizovaného hospodárstva je zdaňovanie čoraz digitalizovanejších firiem. Potrebné je globálne konsenzuálne riešenie a očakáva sa, že do konca roka sa dokončí komplexná dohoda. Dane z digitálnych služieb by nemali poškodzovať inovácie, ani odrádzať od investícií do digitálnych technológií. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb

| 4.1. | Zvýhodňovanie dlhu v systémoch dane z príjmov právnických osôb ovplyvňuje sociálno-ekonomické náklady, ako aj pákový efekt a správu a riadenie spoločností. Nadmerné spoliehanie sa na dlhové financovanie môže ohroziť dosiahnutie cieľov Európskej komisie, keďže spoločnosti sa stávajú finančne zraniteľnými, a tým bude nepriaznivo ovplyvnená možnosť realizovať nové a riskantné ekologické investičné projekty. Schopnosť vyplácať dividendy, aby sa investori mohli rozhodnúť, či majú investovať do nových projektov, bude obmedzená. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Podľa súčasných daňových pravidiel sú úroky zaplatené z úverov odpočítateľné od základu dane, zatiaľ čo v prípade kapitálových platieb to tak nie je. Kapitálové platby sa skladajú z dvoch častí: výplaty dividend a kapitálové zisky. Vďaka týmto vnútroštátnym pravidlám je financovanie prostredníctvom dlhu jednoznačne výhodnejšie ako kapitálové financovanie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Osobitným znížením platby, ktorého cieľom je poskytnúť spoločnostiam podobné daňové zaobchádzanie s investíciami s kapitálovým financovaním, ako majú v súčasnosti v prípade investícií financovaných prostredníctvom dlhov, by sa mohla dosiahnuť menšia zraniteľnosť podnikov a toto zníženie by mohlo byť užitočným prostriedkom na podporu udržateľných, ekologickejších a digitálnych investícií. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Treba poznamenať, že ak sa zákonné sadzby dane z príjmov právnických osôb zvýšia, bude ekonomicky výhodnejšie, aby spoločnosť investovala prostredníctvom využitia úverov, čím sa spoločnosti podnietia k tomu, aby sa zameriavali na dlhové financovanie ešte viac ako predtým. Vyššia miera inflácie a vyššie úrokové sadzby by mali podobný účinok, čím by sa zvýšila motivácia investovať prostredníctvom využitia úverov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vyzýva členské štáty, aby svoje daňové systémy pretransformovali na neutrálnejšie, pokiaľ ide o dlhové a kapitálové financovanie. Podporila by sa tým diverzifikácia zdrojov financovania a zvýšila by sa odolnosť európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V navrhovanej revidovanej smernici o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb z roku 2016 sa zaviedla úľava pre rast a investície s cieľom znížiť zvýhodňovanie dlhu a podporiť investície do výskumu a vývoja. Úľava pre rast a investície by sa poskytovala tak, že za určitých podmienok by zvýšenie vlastného kapitálu bolo odpočítateľné od základu dane (2). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Európska komisia oznámila, že návrh smernice, ktorá sa zaoberá problematikou zvýhodňovania dlhu, bude predložený v prvom štvrťroku 2022 (3). EHSV so záujmom očakáva podrobný návrh a poskytne k nemu svoje pripomienky. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Správa a riadenie spoločnosti a právo obchodných spoločností

| 5.1. | Účinok stimulov vytvorených inými prostriedkami sa môže okrem daní zvýšiť alebo znížiť predpismi. Priame predpisy, ktorými sa riadi vlastníctvo a schopnosť využívať finančné prostriedky podľa toho, ako to investori a predstavenstvá spoločností považujú za vhodné, môžu spôsobovať ťažkosti pri plnení želaných cieľov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pre dobre fungujúce hospodárstvo je dôležité, aby malo vhodné pravidlá a predpisy, ktoré majú vplyv na fungovanie podnikov a trhov. Akcionári by mali brať vedenie spoločnosti na zodpovednosť, ak sa prostriedky použijú na súkromné účely, a nie na zvýšenie hodnoty danej spoločnosti (4). Akceptovateľné správanie spoločností upravuje viacero zákonov, pokiaľ ide o boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí (5), ako aj rozsiahle dohody o trhových predpisoch o správaní podnikov v členských štátoch. Je dôležité, aby sa udržateľnosť začlenila do rámca správy a riadenia spoločností tak, ako sa uvádza v Európskej zelenej dohode a oznámení Komisie o pláne obnovy (COVID-19). Komisia iniciovala verejnú konzultáciu s cieľom zhromaždiť názory zainteresovaných strán, pokiaľ ide o možnú iniciatívu týkajúcu sa udržateľnej správy a riadenia spoločností (6). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV sa stotožňuje s víziou ekologickejšieho a digitalizovaného európskeho hospodárstva v budúcnosti, ktoré bude spravodlivé, bude rásť a bude účinne zdaňované, čím sa vytvorí prostredie priaznivé pre investície a umožní sa rast podporujúci tvorbu pracovných miest. Na presmerovanie investičných tokov je mimoriadne dôležité, aby bol k dispozícii kapitál pre nové zelené hospodárstvo. Dostupnosť investovateľných finančných prostriedkov a istota, pokiaľ ide o pravidlá a dodržiavanie zásad právneho štátu, sú dôležitými faktormi úspešnej transformácie európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že spoločnosti by mali prispievať k dosiahnutiu ekologickejšieho, udržateľného a digitalizovaného hospodárstva, a zamerať sa tak na dlhodobé ciele a spravodlivé rozdelenie medzi krajiny a občanov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV je pevne presvedčený, že konečnú kontrolu nad podnikovými činnosťami a zodpovednosť za ne by mali mať akcionári. Celkovú zodpovednosť by mali niesť vlastníci spoločnosti. Súčasný systém kódexov správy a riadenia spoločností členských štátov a práva obchodných spoločností skutočne stojí na akcionároch, ktorí sú vlastníkmi spoločnosti a v konečnom dôsledku vykonávajú kontrolu nad stratégiami a prioritami spoločnosti a menujú správnu radu spoločnosti. Táto zodpovednosť znamená, že akcionári sú zodpovední za financie a konanie spoločnosti a v prípade strát spoločnosti by mali prísť o kapitál. Takáto základná ustálená zásada by sa nemala meniť, ani narúšať. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Spoločnosti by samozrejme mali náležite zohľadňovať dlhodobé ciele a pozitívne sociálne vonkajšie vplyvy tak pri svojich každodenných činnostiach, ako aj pri investičných rozhodnutiach. Čoraz viac to vyžadujú trhové normy, odvetvové pravidlá upravujúce produkciu a investori na celom svete, ktorí často vyžadujú dodržiavanie kritérií ESG v rámci korporácií (7). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Vzhľadom na pôsobnosť smerníc a nariadení EÚ sú vnútroštátne právne predpisy o obchodných spoločnostiach neoddeliteľnou súčasťou súdneho systému v každom členskom štáte, pričom práva a zodpovednosť sa v právnej štruktúre priraďujú na primeranej úrovni. Pravidlá musia byť špecifické pre jednotlivé krajiny, aj pokiaľ ide o zloženie správnych rád. Správa a odporúčania EÚ by mali zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a spravodlivé hodnoty, pokiaľ ide o konanie spoločnosti. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | S cieľom uľahčiť plnenie požadovanej úlohy súkromných finančných prostriedkov v záujme priorít Komisie je nevyhnutné, aby kapitál nebol zablokovaný v spoločnostiach a aby bolo možné finančné prostriedky bezproblémovo investovať do sektorov, ktoré EÚ vymedzila ako kľúčové. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Dobre fungujúci kapitálový trh v EÚ je nevyhnutný najmä pre nové investície. EHSV preto vyzýva, aby sa podnikli ďalšie kroky smerom k dobudovaniu únie kapitálových trhov (8). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Pre realizáciu investícií je dôležitá likvidita kapitálového trhu. Výplaty dividend, a to aj v rozsahu, v akom ich možno vnímať ako príliš krátkodobé, prispievajú k súboru finančných prostriedkov dostupných pre nové investície v ekologickom a digitálnom sektore (9). Sú preto kľúčové pre dobre fungujúci kapitálový trh, keď sa investujú buď do nových podnikov, alebo do firmy vyplácajúcej dividendy. Ak sa dividendy vyplácajú investorovi, investor sa môže vždy rozhodnúť opätovne investovať do existujúcej spoločnosti alebo inej spoločnosti. Ak sa však zisky nerozdelia, investor musí, ako jediný spôsob investovania do nových podnikov, likvidovať akcie. Pre etablované podniky a investorov môže byť prospešné, ak sa zvyšuje hodnota zachovaného kapitálu, no neposkytnú sa tým nové finančné prostriedky na nové podniky alebo investície realizované na zelenej lúke. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Vyplácanie dividend dáva investorom príležitosť neustále zlepšovať svoju investičnú stratégiu a prispievať tak k ekologickým, udržateľným, etickým a digitálnym projektom. K tomu už došlo v mnohých prípadoch na kapitálových trhoch a v oblasti súkromného kapitálu (napríklad investície do výroby batérií pre elektrické automobily alebo bezuhlíková výroba ocele). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Nové spoločnosti by mali mať možnosť v plnej miere rásť a získavať finančné prostriedky z dividend vyplácaných akcionárom etablovaných existujúcich spoločností, čím sa umožní nové rozdelenie kapitálu v súlade s prioritami Komisie. Mohli by sa zvážiť daňové stimuly pre nové ekologické investície. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EHSV sa domnieva, že kapitálové trhy a súkromné fondy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore smerovania podnikov k udržateľnému ekologickejšiemu a digitalizovanému hospodárstvu. Akákoľvek politická činnosť európskeho zákonodarcu týkajúca sa práva obchodných spoločností a správy a riadenia spoločností by mala túto úlohu posilniť. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Stimuly zamerané na znižovanie emisií CO2

| 6.1. | Na podporu transformácie európskeho hospodárstva a dosiahnutie cieľov v oblasti klímy by sa mali využívať dane (10). Je dôležité, aby podniky a domácnosti dostávali rovnaké stimuly, aby bolo možné dosiahnuť zníženie emisií CO2 v atmosfére s čo najnižšími nákladmi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV nabáda Európsku komisiu, aby podnikla konkrétne iniciatívy na zavedenie podobných daní z CO2 v členských štátoch so zámerom harmonizovať úsilie dosiahnuť zníženie objemu CO2. Ideálnym výsledkom by bolo vytvorenie jednotných podmienok na celom jednotnom trhu EÚ, pokiaľ ide o emisie/zníženia, ktoré sa majú zdaniť, ako aj osobitných metód a sadzieb zdaňovania, ktoré majú rovnaký vplyv na úroveň CO2 v atmosfére. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Členské štáty by mali prijať najmä komplexnú a symetrickú politiku v oblasti environmentálnej dane v súvislosti s účinkom CO2 na globálne otepľovanie. Je potrebné zaviesť dane s kladnými aj zápornými sadzbami. Príjmy získané z daní z CO2 by sa mali prednostne použiť na financovanie stimulov na postupy znižovania emisií CO2 na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Hoci predaj produktov lesného hospodárstva je zdanený ako príjem vlastníka, malo by sa uznať, že výsadba stromov a rast lesov znižujú CO2 v atmosfére, a preto by sa mali v symetrickom daňovom prístupe ku globálnemu otepľovaniu podporovať negatívnou daňou z CO2. Išlo by o dôležité opatrenie na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ideálnym výsledkom by bolo vytvorenie jednotných podmienok na celom svete, pokiaľ ide o emisie/zníženia, ktoré sa majú zdaniť, ako aj konkrétnych metód a sadzieb zdaňovania, ktoré majú rovnaký vplyv na úroveň CO2 v atmosfére. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Zabránenie demotivačným faktorom v oblasti digitalizácie

| 7.1. | Využívanie údajov a nových obchodných modelov vyvolalo potrebu preskúmať medzinárodné zásady zdaňovania, pokiaľ ide o spôsob rozdelenia daňových príjmov medzi krajiny. Je dôležité dosiahnuť a presadzovať globálny konsenzus (11). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Súčasťou balíka daňových opatrení je návrh na účinnú minimálnu daň z príjmov právnických osôb vo výške 15 %. Cieľom dohody OECD/G20 je obmedziť daňovú súťaž, najmä zo strany krajín s daňovými sadzbami pod prahovou hodnotou, pričom sa v nej uvádza, že mnohostranný dohovor bude od všetkých zmluvných strán vyžadovať, aby zrušili všetky dane z digitálnych služieb a iné príslušné podobné opatrenia týkajúce sa všetkých spoločností, a aby sa zaviazali nezavádzať takéto opatrenia v budúcnosti. Podrobné vymedzenie toho, čo predstavujú príslušné podobné opatrenia, bude dokončené v rámci prijatia mnohostranného dohovoru a jeho dôvodovej správy (12). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV považuje za dôležité, aby sa zaviedli náležité pravidlá na podporu ďalšej digitalizácie európskeho hospodárstva, čo by umožnilo realizáciu cieľa vybudovať ekologickejšie a digitalizované hospodárstvo. |
| --- | --- |

7.3.

V Bruseli, 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  V záujme účinnosti sa musia finančné prostriedky získavať nákladovo efektívnym spôsobom a v členských štátoch sa musia dobre vynakladať, čím prispejú k investíciám, ktoré by sa bez týchto prevodov neuskutočnili.

1

(2)  Suma rovná definovanému výnosu zo zvýšenia základu vlastného imania na účely úľavy pre rast a investície by bola odpočítateľná od základu dane. Definovaný výnos by sa rovnal výnosu z 10-ročného štátneho referenčného dlhopisu eurozóny v decembri roka predchádzajúceho príslušnému zdaňovaciemu obdobiu zvýšenému o rizikovú prirážku vo výške dvoch percentuálnych bodov. Pozri smernicu Rady o spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb, [(COM(2016)685 final, 2016/0337 (CNS) (2016)].

2

(3)  Úľava na zníženie zvýhodňovania dlhu oproti kapitálu (DEBRA), oznámenie s názvom Zdaňovanie podnikov pre 21. storočie, COM(2021) 251.

3

Zdaňovanie podnikov pre 21. storočie

(4)  Používanie podnikových fondov na luxusné výdavky medzi riadiacimi pracovníkmi, ktoré nesúvisia s podnikateľskými cieľmi, sa musí zakázať.

4

(5)  Pozri stanovisko EHSV na tému Boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí (Ú. v C 429, 11.12.2020, s. 6).

5

Boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí

(6)  Konzultácia o udržateľnej správe a riadení spoločností, obdobie od 26. októbra 2020 do 8. februára 2021.

6

(7)  Kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu sa vzťahujú na environmentálne a sociálne faktory a faktory správy a riadenia spoločností, ktoré sa zohľadňujú pri investovaní do spoločnosti. Hoci boli vypracované už pred desaťročiami, v posledných rokoch sa stali referenčným základom pre sociálne zodpovedné investovanie.

7

(8)  Pozri stanovisko EHSV na tému Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 20).

8

Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán

(9)  Mnohí výskumní pracovníci spochybnili, či existuje krátkodobá dividendová politika. Pozri napr. správu Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data (Správa a riadenie spoločností a krátkodobý horizont: Hĺbková analýza údajov zo Švédska), (2021) Martin Carlsson-Wall a kolektív, Stockholm School of Economics. Ich empirické zistenia vychádzajúce z rokov 2000 – 2019 od 786 firiem a zo 7 389 podnikových rokov nevykazujú žiadne významné náznaky finančného krátkodobého zmýšľania.

9

Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data

(10)  Pozri stanovisko EHSV na tému Mechanizmy zdaňovania zamerané na zníženie emisií CO2
  (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 21).

10

Mechanizmy zdaňovania zamerané na zníženie emisií CO2

(11)  Pozri stanovisko EHSV na tému Zdaňovanie podnikov v 21. storočí (ECO/558).

11

Zdaňovanie podnikov v 21. storočí

(12)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Projekt OECD/G20 zameraný na narúšanie základu dane a presun ziskov: Vyhlásenie o dvojpilierovom riešení daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva), 8. októbra 2021, s. 7.

12

Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dobrovoľníci – občania formujú budúcnosť Európy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/04)

| Spravodajca: | Krzysztof PATER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krzysztof PATER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 24.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 214/3/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

24.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

214/3/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV konštatuje, že v diskusii o budúcnosti Európy si musia tvorcovia politík uvedomiť, že budúcnosť Európy bude formovaná nielen politikmi a inštitúciami vrátane organizácií občianskej spoločnosti, ale aj miliónmi občanov – dobrovoľníkov, ktorí každý deň vynakladajú čas a energiu a konajú solidárne v záujme spoločného dobra v rámci organizácií občianskej spoločnosti i mimo nich. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dobrovoľníctvo zahŕňa milióny občanov v Európskej únii, ktorí zo solidarity voči ostatným ľuďom pomáhajú jednotlivo alebo v rámci organizovaných štruktúr (neformálnych aj formálnych). Toto hnutie si vyžaduje systematickú a premyslenú podporu na úrovni EÚ aj členských štátov, pretože jeho vplyv na sociálny rozvoj je mnohonásobne vyšší ako potenciálne náklady. EHSV by rád videl v nasledujúcich rokoch pozitívne kvalitatívne zmeny v tejto podpore, ktoré budú lepšie odrážať hodnotu dobrovoľníkov pre budúcnosť Európy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby podnikla kroky na vyhlásenie roku 2025 za Európsky rok dobrovoľníkov, pričom sa domnieva, že by šlo o:






  — | spôsob, ako vzdať úctu miliónom dobrovoľníkov, ktorí preukazujú svoju významnú sociálnu úlohu, najmä v posledných mesiacoch svojou prácou v boji proti dôsledkom pandémie, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

spôsob, ako vzdať úctu miliónom dobrovoľníkov, ktorí preukazujú svoju významnú sociálnu úlohu, najmä v posledných mesiacoch svojou prácou v boji proti dôsledkom pandémie,

| — | spôsob ďalšej propagácie myšlienky dobrovoľníctva v spoločnostiach členských štátov, podnecovania väčšieho počtu ľudí k dobrovoľníctvu a preukázania, že ide o inkluzívnu, univerzálnu aktivitu, ktorá zahŕňa ľudí zo všetkých skupín a prostredí bez ohľadu na ich vek a postavenie v spoločnosti, |
| --- | --- |

—

spôsob ďalšej propagácie myšlienky dobrovoľníctva v spoločnostiach členských štátov, podnecovania väčšieho počtu ľudí k dobrovoľníctvu a preukázania, že ide o inkluzívnu, univerzálnu aktivitu, ktorá zahŕňa ľudí zo všetkých skupín a prostredí bez ohľadu na ich vek a postavenie v spoločnosti,

| — | príležitosť na výmenu skúseností a know-how medzi orgánmi členských štátov o právnych a politických nástrojoch na podporu aktivít dobrovoľníkov, |
| --- | --- |

—

príležitosť na výmenu skúseností a know-how medzi orgánmi členských štátov o právnych a politických nástrojoch na podporu aktivít dobrovoľníkov,

| — | inšpiráciu pre Európsku komisiu rozšíriť a vytvoriť nové programy zamerané na dobrovoľníkov všetkých vekových skupín; |
| --- | --- |

—

inšpiráciu pre Európsku komisiu rozšíriť a vytvoriť nové programy zamerané na dobrovoľníkov všetkých vekových skupín;

| — | spôsob, ako propagovať porozumenie projektom, ktoré majú mimoriadny význam pre budúcnosť Európy a jej občanov, objektívnym údajom a faktom, a bojovať proti falošným a neobjektívnym informáciám. |
| --- | --- |

—

spôsob, ako propagovať porozumenie projektom, ktoré majú mimoriadny význam pre budúcnosť Európy a jej občanov, objektívnym údajom a faktom, a bojovať proti falošným a neobjektívnym informáciám.

| 1.4. | Aktivita dobrovoľníkov má skutočnú ekonomickú hodnotu (v mnohých krajinách predstavuje viac ako 2 % HDP); v mnohých spoločenských sférach sú dobrovoľníci potrební na zabezpečenie základných potrieb občanov vrátane ich bezpečnosti; dobrovoľníci zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení všetkých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja; a dobrovoľníci sú majú zastúpenie v každej sociálnej a vekovej skupine. EHSV sa preto domnieva, že je nerozumné obmedzovať programy podpory dobrovoľníkov na úrovni EÚ a financované EÚ iba na mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V nadväznosti na stanovisko prijaté v roku 2013 (1) EHSV opäť vyzýva Európsku komisiu, aby podnikla rozhodné kroky s cieľom vypracovať podrobné pravidlá umožňujúce porovnateľný zber údajov o dobrovoľníckej činnosti zo všetkých členských štátov, pričom zdôrazňuje, že bez spoľahlivých údajov nie je možné dosiahnuť účinnú politiku v akejkoľvek oblasti. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Pojem dobrovoľnícka činnosť

| 2.1. | Oficiálne vymedzenie pojmu „dobrovoľnícka činnosť“ v EÚ neexistuje, ale vo všeobecnosti sa rozumie, že zahŕňa akúkoľvek formu dobrovoľníckych aktivít, formálnych alebo neformálnych, ktoré daná osoba vykonáva podľa vlastného rozhodnutia a bez nároku na odmenu a ktoré prispievajú k spoločnému dobru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vymedzenie dobrovoľníckej práce, ktorú v roku 2011 zverejnila Medzinárodná organizácia práce vo svojej príručke Manual on the Measurement of Volunteer Work (Príručka pre posudzovanie dobrovoľníckej práce), je v súlade so spoločným chápaním dobrovoľníckej činnosti. Podľa tohto vymedzenia dobrovoľnícka práca označuje „dobrovoľnú (nepovinnú) nezárobkovú činnosť, t. j. čas, ktorý jednotlivci bezplatne venujú na aktivity vykonávané prostredníctvom nejakej organizácie alebo priamo v prospech iných osôb mimo vlastnej domácnosti“ (2). Toto vymedzenie možno použiť v medzinárodnom porovnávacom výskume na označenie formálnej dobrovoľníckej činnosti (často označovanej ako nepriama dobrovoľnícka práca) a neformálnej dobrovoľníckej činnosti (ktorú MOP nazýva „priama dobrovoľnícka práca“ (3)) v rôznych kultúrnych a právnych systémoch. EHSV poukazuje na to, že uznesenie týkajúce sa štatistiky práce, zamestnanosti a nedostatočného využívania pracovnej sily prijaté 19. medzinárodnou konferenciou MOP štatistikov práce v októbri 2013 (4) (ktoré obsahuje nové vymedzenie práce, v ktorom sa rozlišuje medzi platenou a neplatenou prácou, a zmeny zberu údajov o práci) by malo zlepšiť schopnosť posudzovať dobrovoľnícku činnosť nezávisle od iných foriem neplatenej práce, ako je starostlivosť o ľudí vo vlastnej domácnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Analýzy dobrovoľníckej činnosti sú veľmi často založené na rozdiele medzi formálnou a neformálnou dobrovoľníckou činnosťou. Formálna dobrovoľnícka činnosť zahŕňa činnosti v organizačnom kontexte, zahŕňa zapojenie ľudí prostredníctvom organizovaných (štruktúrovaných) orgánov, akými sú mimovládne organizácie, kluby alebo verejné inštitúcie. Neformálna dobrovoľnícka činnosť predstavuje neplatenú pomoc, ktorú jednotlivci poskytujú iným ľuďom mimo ich vlastných domácností alebo blízkej rodiny, ale nie v kontexte formálnej organizácie. EHSV s poľutovaním konštatuje, že ľudia, ktorí ponúkajú pomoc, príjemcovia ich činností alebo právne rámce pre dobrovoľníctvo v niektorých členských štátoch EÚ často neformálnu dobrovoľnícku činnosť nepovažujú za dobrovoľnícku činnosť. Aj preto sa v súčasnosti úloha dobrovoľníkov podceňuje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dobrovoľnícka činnosť môže prebiehať jednorazovo v súvislosti s udalosťou alebo pomocou pri odstraňovaní následkov katastrof, napr. po požiari alebo povodni. Dobrovoľnícka činnosť môže predstavovať aj trvalejší záväzok. Môže to byť v sektoroch „súvisiacich s ľuďmi“, napr. v sociálnych službách, zdravotníctve, vzdelávaní, športe atď., alebo sa môže týkať projektov v oblasti životného prostredia a infraštruktúry, ako je ochrana a obnova prírodných zdrojov alebo údržba verejných záhrad. V tejto súvislosti môže dôjsť aj k jednorazovej dobrovoľníckej činnosti, ale v týchto sektoroch sa angažujú pravidelnejšie sa zapájajúci dobrovoľníci. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV zdôrazňuje, že právne rámce pre dobrovoľnícku činnosť v Európe by mali byť podporovať a uľahčovať kvalitnú dobrovoľnícku činnosť a nemali by jej vytvárať zbytočné prekážky. Mali by sa starostlivo vykonávať požiadavky, akými sú poistenie dobrovoľníka, dohody o dobrovoľníckej činnosti a kontrola výpisu z registra trestov, pričom základnými zásadami by mali byť kvalita a prístup. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV vo svojom stanovisku z roku 2013 uviedol: „Na základe v súčasnosti dostupných údajov o dobrovoľníckej činnosti nie je možné vypracovať analýzu, o ktorú EK, Európsky parlament, Európska rada alebo EHSV žiadajú vo svojich dokumentoch. V súčasnosti nie je možné spoľahlivo monitorovať hospodársky význam dobrovoľníckej činnosti alebo jej prínos k politike na úrovni EÚ. Nedá sa určiť celkový čas venovaný dobrovoľníckej činnosti ani jej peňažná hodnota, a tak zhodnotiť jej rozsah na základe univerzálnych ekonomických ukazovateľov, ako je miera národnej zamestnanosti (počet osôb pracujúcich v národnom hospodárstve) alebo HDP.“ EHSV takisto vyzval na prípravné práce, ktoré by na základe rámcového návrhu MOP mali viesť k vymedzeniu podrobných pravidiel vykonávania výskumu v EÚ. EHSV s poľutovaním konštatuje, že odvtedy, čo sa zaviedol spoločný systém posudzovania hodnoty dobrovoľníckej činnosti v Európe, nedošlo k žiadnemu pokroku. Výbor preto opäť vyzýva Európsku komisiu, aby rozhodne konala pri uplatňovaní odporúčaní EHSV, pričom zdôrazňuje, že bez spoľahlivých údajov nie je možné presadzovať účinnú politiku v akejkoľvek oblasti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | EHSV zdôrazňuje, že lepší zber údajov presahujúci rámec HDP a ekonomickú hodnotu, ktorý by sa zameriaval napríklad aj na čas venovaný zo strany dobrovoľníkov, ich vek, pohlavie, oblasti činnosti a pridanú hodnotu pre spoločnosť všeobecnejšie, ako sú zdravie a životné podmienky, ukazovatele kvality života a sociálnej súdržnosti, by bol všestranným prínosom. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Iba niekoľko národných štatistických úradov iniciovalo a realizovalo výskum dobrovoľníckej práce na základe metodiky MOP a Poľsko je jedinou krajinou, ktorej národný štatistický úrad už vykonal takýto výskum dvakrát, a to v rokoch 2011 a 2016, pričom ďalšia štúdia je naplánovaná na začiatok roku 2022. V štúdii z roku 2011 sa hodnota dobrovoľníckej práce vyčíslila približne na 2,8 % HDP (5), štúdia z roku 2016 približne na 1,2 % HDP (6). Tento široký rozpor vyplynul z určitých zmien v metodike. Jednou z nich bola skutočnosť, že kým v roku 2011 otázky zahŕňali dobrovoľnícku činnosť, ktorú respondent vykonával v prospech rodinných príslušníkov, ale žijúcich v inej domácnosti, v roku 2016 sa na túto aktivitu neprihliadalo. Ďalšou zmenou bolo, že otázky v roku 2011 sa týkali činnosti počas celého roka 2010, zatiaľ čo v roku 2016 sa zohľadňovala iba dobrovoľnícka činnosť, ktorá sa vykonávala počas štyroch týždňov v prvom štvrťroku, ktorý bezprostredne predchádzal prieskumu. Tento príklad jasne ukazuje, že nie je možné získať porovnateľné údaje bez vypracovania spoločnej metodiky na úrovni EÚ, ktorú inicioval Eurostat. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Dobrovoľnícka činnosť má hodnotu pre jednotlivcov, komunity, životné prostredie, hospodárstvo a spoločnosť ako jeden z najviditeľnejších prejavov solidarity. Podporuje a uľahčuje sociálne začlenenie, buduje sociálny kapitál a má transformačný účinok na spoločnosť. Rozvoj prosperujúcej občianskej spoločnosti so zapájajúcimi sa dobrovoľníkmi môže ponúknuť kreatívne a inovatívne riešenia spoločných výziev. Dobrovoľnícka činnosť prispieva k hospodárskemu rastu a ako taká si zaslúži konkrétne a cielené meranie z hľadiska ekonomického a sociálneho kapitálu. Zohráva takisto čoraz väčšiu úlohu v oblasti ochrany životného prostredia a pre mnohých dobrovoľníkov je zásadným zdrojom získavania poznatkov. S ohľadom na to by mali verejné politiky, aj keď sú priamo zamerané na podporu dobrovoľníkov, takisto odrážať potrebu podpornej infraštruktúry pre dobrovoľnícku činnosť s dostatočným a vhodným financovaním podporných opatrení, ako sú náklady na školenia a poistenie. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Dobrovoľnícke činnosti na úrovni EÚ

| 3.1. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že po skončení Európskeho roka dobrovoľníckej práce 2011 (EYV2011) sa začala dobrovoľnícka činnosť z európskej agendy postupne vytrácať. V oficiálnych dokumentoch sa uvádzala iba zriedka – pri vytvorení Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc (EU Aid Volunteers) a Európskeho zboru solidarity a ako prioritná téma v programe „Európa pre občanov“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje, že v členských štátoch sa uskutočnil len obmedzený počet výskumov dobrovoľníckej činnosti. Týkal sa rôznych aspektov dobrovoľníckej činnosti (napríklad miery účasti na dobrovoľníckej činnosti, demografického profilu zapojených ľudí a ich motivácie). Tento výskum nie je možné využiť na analýzu uskutočňovanú na úrovni celej EÚ, pretože chýba konzistentnosť metodických prístupov vrátane rozsahu vymedzenia dobrovoľníckej činnosti a rozdielov v termínoch výskumu. Správa, ktorú v roku 2010 vypracovala na žiadosť Európskej komisie poradenská spoločnosť GHK (7), je napriek svojim nedostatkom z hľadiska porovnateľnosti údajov stále posledným dostupným komplexným a hodnotným zdrojom údajov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Zo správy GHK vyplynulo, že 22 – 23 % občanov EÚ vo veku nad 15 rokov sa zapájalo do dobrovoľníckej činnosti, ktorá je vymedzená ako činnosť vykonávaná z vlastnej slobodnej vôle osoby, predovšetkým v rámci mimovládnej organizácie na neziskové účely. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | V správe sa zároveň uvádza, že vzhľadom na metodické rozdiely môže byť odchýlka vo výsledkoch často až 30 až 40 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Modul ad hoc Sociálna/kultúrna účasť a materiálna deprivácia (8), ktorý bol v roku 2015 doplnený do výročného prieskumu Eurostatu o Príjmoch a životných podmienkach, obsahoval niekoľko otázok o dobrovoľníckych činnostiach. Na základe údajov získaných z tohto prieskumu sa odhaduje, že približne 18,9 % občanov EÚ sa zapájalo do formálnej dobrovoľníckej činnosti a približne 22,5 % do neformálnej dobrovoľníckej činnosti, čo je podobná miera zapájania občanov EÚ, ako sa uvádza v správe GHK. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rýchly prieskum Eurobarometra „Európska mládež“ zverejnený v apríli 2015 (9) obsahuje najnovšie dostupné údaje o aktivite mladých občanov EÚ vo veku 15 – 30 rokov. EHSV poznamenáva, že podobnosti medzi údajmi o mladých ľuďoch v tejto štúdii a údajmi o všetkých dospelých občanoch EÚ z iných štúdií jasne ukazujú, že všetky vekové skupiny sa do dobrovoľníckej činnosti zapájajú v rovnakej miere. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Podľa prieskumu „Európska mládež“ sa 25 % mladých ľudí v EÚ za posledných 12 mesiacov zapojilo do organizovanej dobrovoľníckej činnosti, ale tento podiel sa medzi jednotlivými krajinami značne líši (od 10 % do 42 %). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | V tomto istom prieskume sa takisto dospelo k záveru, že: „Existujú dve hlavné oblasti zamerania dobrovoľníckych aktivít mladých ľudí: charita, humanitárna a rozvojová pomoc (44 %) a vzdelávanie, odborná príprava a šport (40 %)“. Zároveň ide o najbežnejšie dobrovoľnícke činnosti mladých ľudí v každom z členských štátov. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | 93 % respondentov uviedlo, že v zahraničí ešte nikdy nevykonávali dobrovoľnícku činnosť. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Nový Európsky zbor solidarity, ktorý v súčasnosti zahŕňa dobrovoľnícku činnosť v situáciách humanitárnej pomoci (v minulosti ho zastrešovali dobrovoľníci pomoci EÚ), by mal mať dostatočnú silu a rozsah, aby viedol k väčšiemu zapájaniu mladých ľudí do dobrovoľníckej činnosti, a to najmä v iných krajinách, v rámci programu aj mimo neho. Na dosiahnutie tohto cieľa by mali byť poskytnuté potrebné zdroje. Takisto by sa mala preskúmať možnosť rozšírenia programu na podporu zapájania sa do dobrovoľníckej činnosti medzi ľuďmi staršími ako 30 rokov alebo by sa alternatívne mali poskytnúť ďalšie zdroje EÚ na rozvoj paralelného programu bez obmedzenia veku. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | V januári 2021 Európska komisia zverejnila Zelenú knihu o starnutí, v ktorej sa zdôrazňuje, že veľký počet starších ľudí naďalej aktívne a hodnotne prispieva k spoločnosti a hospodárstvu, pričom 20 % osôb vo veku 65 až 74 rokov sa zapája do formálnej dobrovoľníckej činnosti a ľudia vo veku nad 75 rokov sa takisto angažujú, pokiaľ to ich zdravotný stav umožňuje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V septembri 2020 Rada Európskej únie zverejnila konečné závery na tému „Ľudské práva, účasť a životné podmienky seniorov v ére digitalizácie (10), v ktorých okrem iného vyzvala Komisiu, aby zvážila zriadenie digitálnej platformy pre „účasť a dobrovoľníctvo po skončení pracovného života“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Takáto platforma by mohla poskytovať starším ľuďom informácie o zapojení sa do dobrovoľníckej činnosti v iných krajinách, ako je ich krajina pôvodu. Mohli by sa na nej informovať miestne samosprávy a ostatní aktéri o tom, ako zapojiť starších ľudí do dobrovoľníckej činnosti a poskytnúť vedenie a informácie ľuďom, ktorí majú záujem nájsť si dobrovoľnícke príležitosti vhodné pre starších ľudí v celej Európe. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EHSV dôrazne podporuje zriadenie platformy, ktorá by integrovala existujúce platformy a zabránila duplicite úsilia, pričom zdôrazňuje, že dobrovoľnícka činnosť starších ľudí zohráva dôležitú úlohu pre tých, ktorých ich činnosť podporuje, ako aj pre samotných dobrovoľníkov tým, že im umožní zostať aktívnymi nad rámec zamestnania, pretože to má významný pozitívny vplyv na ich duševnú a fyzickú pohodu. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EHSV poukazuje na to, že Európsky zbor solidarity pre mladých ľudí a navrhovaná platforma na podporu starších dobrovoľníkov by mali poskytnúť základ pre komplexnejšiu a prierezovejšiu európsku politiku v oblasti dobrovoľníckej činnosti, ktorá posilní solidaritu a zodpovednosť medzi ľuďmi všetkých vekových skupín, ktorí slobodne prispievajú k budúcnosti Európy založenej na solidarite a európskych hodnotách. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EHSV odporúča, aby táto platforma postupne zahŕňala širšie vekové skupiny dobrovoľníkov a aby ju sprevádzalo väčšie úsilie o odstraňovanie prekážok cezhraničného dobrovoľníctva, ako je strata práv na verejné výhody a podporné systémy, práva na pobyt a súvisiace ustanovenia, ako je prístup k zmluve o pripojení mobilných telefónov a internetu. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Mnoho dobrovoľníkov v celej Európe sa zapája do činností, ktoré sú v súlade s dlhodobými projektmi Európskej komisie týkajúcimi sa EÚ (s mimoriadnym významom pre budúcnosť Európy, napríklad pokiaľ ide o očkovanie, digitalizáciu, otázky klímy, finančné reformy, diskusiu o jadrovej energii, reformy v oblasti práce a pod.). Keďže občania musia získať faktické a nezaujaté informácie o kľúčových návrhoch inštitúcií EÚ, aby ich mohli podporiť, EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby aktívne podporovala tie činnosti dobrovoľníkov, ktoré môžu pomôcť získať podporu občanov pre kľúčové projekty EÚ, a to aj znížením rizika falošných a neobjektívnych informácií. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zvýšenie paušálneho a jednorazového financovania projektov by malo umožniť uznanie príspevku dobrovoľníkov ako spolufinancovania grantov EÚ. V praxi to však nefunguje dobre, pretože čas vynaložený na dobrovoľnícku činnosť nemožno vo všeobecnosti zahrnúť do účtovníctva organizácie. Mnoho agentúr spravujúcich granty EÚ okrem toho požaduje, aby boli príjmy z platieb poskytnuté v plnej výške paušálnych a jednorazových platieb, čo je v rozpore so zámerom a duchom prístupu financovania ako metódy výpočtu. EHSV v tejto súvislosti opakuje svoje požiadavky uvedené v stanoviskách prijatých v rokoch 2006 (11) a 2013 (12) a vyjadruje poľutovanie nad tým, že ešte neboli v plnej miere implementované. EHSV poznamenáva, že programy financovania Rady Európy majú mechanizmus, ktorý zahŕňa dobrovoľnícky čas ako formu spolufinancovania ich grantov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV rozhodne podporuje súťaž o Európske hlavné mesto dobrovoľníctva (13), ktorú začalo organizovať Centrum pre európske dobrovoľníctvo v roku 2013 ako súčasť odkazu Európskeho roka dobrovoľníckej práce 2011 a ktorá spája miestne politiky a postupy dobrovoľníctva s európskym kontextom a európskymi hodnotami a politickými rámcami. EHSV požaduje, aby túto iniciatívu stimulovali a podporovali všetky inštitúcie EÚ, ale aby sa osobitne zamerala aj na nižšiu než vnútroštátnu úroveň ako spôsob, akým sa občania dostanú bližšie k tvorcom politík EÚ, a na preukázanie podpory činností založených na solidarite na úrovni EÚ a aktívnych občanov prispievajúcich k budúcnosti Európy. EHSV žiada Európsku komisiu, aby aktívne podporovala šírenie osvedčených postupov vo verejných politikách, ktoré podporujú dobrovoľnícku činnosť na miestnej úrovni, pričom by sa mali osobitne využiť príklady z obcí, ktoré sa prihlásili do súťaže Európske hlavné mesto dobrovoľníctva a vyhrali. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Trendy v dobrovoľníckej činnosti

| 4.1. | EHSV poukazuje na to, že prebiehajúce demografické zmeny budú mať v nasledujúcich rokoch vplyv na činnosť dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Európa má starnúcu populáciu a nižšiu pôrodnosť. To znamená, že je k dispozícii viac kvalifikovaných dobrovoľníkov na dlhšie obdobie, ale aj viac starších ľudí, ktorí potrebujú podporu dobrovoľníkov, pretože žijú dlhšie. S klesajúcou pôrodnosťou však môže vzniknúť nedostatok mladších ľudí, ktorí sa venujú dobrovoľníckej činnosti, a bude potrebných viac partnerských projektov pre dospelých a starších dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Európa má čoraz rozmanitejšiu a meniacu sa populáciu a na zabezpečenie sociálneho začlenenia bude potrebné urobiť viac. Členské štáty nemôžu toto všetko financovať z verejných financií, a aj keď na to majú finančné prostriedky, nejde len o peniaze. Na skutočné začlenenie je potrebný ľudskejší a solidárnejší prístup. Sú na to potrební dobrovoľníci, ktorí konajú zo solidarity. Väčšie úsilie je potrebné v boji proti osamelosti a pri poskytovaní podpory sociálnych služieb v prípade, že sú rodiny viac rozptýlené medzi krajinami a v rámci kontinentu. EHSV sa domnieva, že verejné orgány na úrovni EÚ, členských štátov a na miestnej úrovni by na to mali byť pripravené a že tento proces musí zahŕňať vytvorenie priaznivých podmienok na rozšírenie dobrovoľníckych činností. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | V členských štátoch sa vyberie menej daní a znižujú sa verejné rozpočty, ale zároveň je vyšší dopyt po službách. Väčšia nerovnosť a chudoba majú za následok väčšiu potrebu obyvateľstva, čo je však v kontraste so znížením financovania organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by mohli – s podporou dobrovoľníkov – veľa urobiť na zlepšenie situácie jednotlivých občanov a rodín. EHSV upozorňuje, že sa musí nastaviť lepšia rovnováha. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že prebiehajúce zmeny v životnom štýle a druhoch činností, ktoré prinášajú spoločenské uznanie, alebo potreba rozvíjať nové zručnosti, ktoré môžu byť profesionálne užitočné pre mladšie generácie, môžu mať za následok nesúlad medzi záujmom občanov o dobrovoľnícku činnosť a skutočnými príležitosťami na vykonávanie dobrovoľníckej činnosti, a že miera dobrovoľníckej činnosti sa môže napriek vysokej „ponuke a dopytu“ znížiť. Tento jav je potrebné neprestajne monitorovať, aby v primeranom čase mohlo dôjsť k úpravám verejných politík. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Je zrejmé, že dochádza k posunu od tradičnej, pravidelnej a dlhodobej dobrovoľníckej činnosti založenej na plánovaných a dlhodobejších záväzkoch k jednorazovej dobrovoľníckej činnosti. Mnoho dobrovoľníkov je pripravených podniknúť jednorazovú aktivitu, aj keď ide o jednorazovú udalosť, ale nechcú prijať žiadne dlhodobé osobné záväzky. Tento trend sa odráža v raste „dobrovoľníckeho turizmu“, keď ľudia cestujú za konkrétnym účelom dobrovoľníckej činnosti alebo využívajú možnosti dobrovoľníckej činnosti na dovolenke. Je potrebné venovať veľkú pozornosť tomu, aby tento druh dobrovoľníckej činnosti zahŕňal vo svojej podstate skutočné spoločenské potreby. Ak by dobrovoľníctvo mohlo spôsobiť viac škody ako úžitku, napr. v ústavných zariadeniach s deťmi alebo inými zraniteľnými osobami (napr. detské domovy), malo by sa zakázať. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ďalším trendom pozorovaným v posledných rokoch je vznik sprostredkovateľov, akými sú sociálne alebo vzdelávacie inštitúcie, náboženské organizácie, organizátori dobrovoľníckej činnosti v rodinách, miestne dobrovoľnícke centrá alebo dobrovoľnícka činnosť zamestnancov (podnikov). Tieto orgány pomáhajú dobrovoľníkom nájsť miesto činnosti, pričom hľadajú organizácie, ktoré dobrovoľníkov umiestnia priamo. Poskytuje sa tak podpora ľuďom, ktorí hľadajú príležitosť začať s dobrovoľníckou činnosťou. Existuje však riziko, že činnosti týchto sprostredkovateľov môžu nepriaznivo ovplyvniť vnímanie dobrovoľníctva v spoločnosti – najmä ak sa ich činnosti napríklad skomercializujú. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokroky v online možnostiach a sociálnych médiách umožňujú občanom jednoduchšiu organizáciu dobrovoľníckej práce ad hoc. Vďaka tomu sú všetky druhy dobrovoľníckych príležitostí pre občanov rýchlejšie dostupné, keďže online platformy spájajú ponuku s dopytom. Rýchly vzostup nových technológií umožnil vznik nových foriem dobrovoľníckej činnosti, ako je napríklad online dobrovoľníctvo, ktoré nezávisí od konkrétneho času a miesta a je možné ho vykonávať všade tam, kde má dobrovoľník prístup online a zariadenie, z ktorého je možné sa pripojiť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | EHSV však poukazuje na to, že je potrebné dbať na to, aby sa z dobrovoľníctva nevylúčili osoby bez prístupu na internet. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV zdôrazňuje, že právne rámce pre dobrovoľnícku činnosť v členských štátoch musia držať krok s touto zmenou a zabezpečiť, napríklad pokiaľ ide o ochranu údajov, aby boli zraniteľní ľudia naďalej chránení a dobrovoľníci boli vhodne vyškolení, a to aj vtedy, keď vykonávajú neformálnu dobrovoľnícku činnosť ad hoc spôsobom. Tvorcovia politík by sa nemali domnievať, že nie je potrebné financovať dobrovoľnícku podporu a organizácie infraštruktúry, keď sa ľudia môžu sami organizovať online. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | EHSV vidí potrebu väčšej medziodvetvovej spolupráce medzi sociálnymi partnermi v rámci dobrovoľníckej činnosti zamestnancov. Na to, aby mali zamestnávatelia a zamestnanci čo najväčší vplyv, by sa mali radšej spojiť s organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré sú odborníkmi v tejto oblasti a/alebo vo veci, ktorú chcú podporiť, ako pokúšať sa realizovať programy dobrovoľníckej činnosti sami. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV uznáva, že „dobrovoľnícky turizmus“ je v Európe rastúcim odvetvím a mal by sa regulovať, aby sa chránila integrita dobrovoľníctva, potenciálnych dobrovoľníkov a miestnych komunít. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V rámci prieskumu Eurobarometra (14) 54 % mladých respondentov uviedlo, že im v priebehu dobrovoľníckych aktivít nevznikli žiadne výdavky, zatiaľ čo 28 % uviedlo, že im výdavky vznikli, ale nedostali žiadne príspevky, a 16 % vynaložilo výdavky a dostalo príspevky na tieto výdavky. Tieto údaje musia príjemcovia alebo koordinátori práce dobrovoľníkov vziať do úvahy, aby sa výdavky nestali prekážkou obmedzujúcou zapojenie mladých ľudí. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité nahradiť dobrovoľníkom aj malé výdavky, a očakáva, že národné a miestne orgány v členských štátoch budú presadzovať a podporovať tento prístup bez akýchkoľvek nepriaznivých daňových dôsledkov pre príslušných dobrovoľníkov alebo organizácie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V celej Európe existujú nezrovnalosti v právnych rámcoch a právnych a bezpečnostných požiadavkách na dobrovoľníkov a príjemcov ich pomoci. EHSV zdôrazňuje, že by sa mali podniknúť kroky na zefektívnenie systému z hľadiska bezpečnosti a prospechu pre všetkých. Na poistnom trhu vo všetkých krajinách by malo byť k dispozícii poistenie občianskej zodpovednosti dobrovoľníkov a mala by byť zavedená podpora vlády a/alebo nadácií na pokrytie nákladov. Výpisy z registra trestov pre dobrovoľníkov pracujúcich s deťmi alebo zraniteľnými osobami by mali byť povinné v každom členskom štáte a ľahko a lacno dostupné pre potenciálnych dobrovoľníkov. EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby zaviedli tieto riešenia, a naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala najlepšie postupy v tejto oblasti. Tieto činnosti budú podporovať aj cezhraničné dobrovoľníctvo. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV sa domnieva, že čím je nižší vek, od ktorého sa môžu ľudia dobrovoľníctvu začať venovať, tým je väčšia pravdepodobnosť, že z nich vyrastú sociálne začlenení a angažovaní dospelí jedinci, ktorí svojím dielom prispejú k budúcnosti Európy. Mali by sa podporovať iniciatívy, ako sú programy vzdelávania v školách a dobrovoľníctvo v rodinách. V prípade potreby by sa mali prispôsobiť právne rámce tak, aby mladším ľuďom a deťom umožnili vykonávať dobrovoľnícku činnosť. Mládežnícke organizácie zohrávajú v tomto procese veľmi dôležitú úlohu, a preto by mali dostať vhodnú a dostatočnú podporu od verejných orgánov. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Úloha dobrovoľníkov v komunite

| 5.1. | Niet pochýb o tom, že dobrovoľníci vytvárajú značnú ekonomickú, environmentálnu a sociálnu hodnotu. V neziskových organizáciách sú dobrovoľníci často nevyhnutní na zabezpečenie efektívneho plnenia úloh a sú jedným z najdôležitejších zdrojov týchto organizácií. Verejnosť ich často považuje za symbol činnosti týchto subjektov. Pre mnohých, najmä mladých ľudí, je dobrovoľníctvo niečím výnimočné. Často je to prvá činnosť, v rámci ktorej majú možnosť reagovať na skutočné sociálne potreby a sú schopní rýchlo vidieť účinky svojich činov ako angažovaní občania, čím sa výrazne zníži riziko sociálneho vylúčenia. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V mnohých prípadoch je pre občanov právne náročnejšie zorganizovať sa v súvislosti s otázkami spoločného záujmu a zapojiť ľudí ako dobrovoľníkov, ktorí prispievajú do spoločnosti bez toho, aby hľadali osobný prospech. Mali by sa zaistiť práva združovania sa verejné financovanie, ako aj podpora organizácií občianskej spoločnosti. EHSV zdôrazňuje, že verejné financovanie organizácií občianskej spoločnosti vo veľkej miere prispieva nielen k ich funkcii a úlohe v spoločnosti, ale aj k zachovaniu ich nezávislosti a schopnosti zabezpečiť vnútorné demokratické procesy, ktoré umožnia uznanie a zastúpenie želaní ich členov bez vonkajších zásahov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Dobre fungujúca občianska spoločnosť je znakom zdravej demokracie a vo veľkej miere prispieva ku kvalite života, mieru a stabilite. Participatívna demokracia je doplnkom zastupiteľskej demokracie, a nie hrozbou. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | V prípade organizácií koordinujúcich činnosti dobrovoľníkov verejné financovanie umožňuje prostredníctvom špecifického pákového mechanizmu dosiahnuť oveľa vyšší prínos pre spoločnosť, prínos, ktorý má skutočnú ekonomickú hodnotu. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Ľudia v Európe sa v súčasnosti s väčšou pravdepodobnosťou zapoja do krátkodobých dobrovoľníckych aktivít, často s jasným osobným prospechom, napr. dobrovoľnícka činnosť na festivale alebo koncerte, ako by prijali dlhodobý záväzok a riešili určitú spoločenskú potrebu. EHSV by chcel, aby tvorcovia politík urobili viac pre podporu pridanej hodnoty dobrovoľníckej práce ako sociálneho kapitálu, nielen v rámci súkromnej príležitosti alebo mechanizmu šetrenia nákladov na ľudské zdroje. Verejné orgány musia pomôcť dobrovoľníkom a organizáciám podporujúcim ich aktivity lepšie ukázať ich hodnotu a dosah, aby mohli dobrovoľníkov aj naďalej priťahovať, pretože občania majú čoraz viac možností, ako využívať svoj voľný čas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Počas pandémie COVID-19 mohli mnohí tvorcovia politík a bežní občania vidieť konkrétny potenciál a skutočný vplyv dobrovoľníctva – štruktúrované činnosti koordinované verejnou inštitúciou alebo organizáciou a jednotlivé činnosti ad hoc, ktoré sa vykonávajú spontánne na základe vôle pomôcť. EHSV vzdal úctu státisícom dobrovoľníkov z celej Európy, ktorí v roku 2020 pomáhali ľuďom v núdzi v dôsledku pandémie, udelením Ceny za občiansku solidaritu (15) organizáciám a jednotlivcom zapojeným do dobrovoľníckych činností spojených s dôsledkom pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pre pracovníkov s menej pravidelným pracovným časom a menej stabilným pracovným životom je náročnejšie prijať dlhodobé záväzky v rámci dobrovoľníckej činnosti. Napríklad pre pracovníkov obchodu, ktorých informujú s 24-hodinovým predstihom v prípade, že musia ísť pracovať, je mimoriadne ťažké záväzne sa venovať dobrovoľníctvu. To isté platí napríklad aj pre mnohých pracovníkov vykonávajúcich pohotovostnú službu. EHSV poukazuje na to, že dobrovoľnícke organizácie by mali byť podporované prostredníctvom know-how vrátane osvedčených postupov o budovaní dodatočných kapacít na zvládnutie tejto meniacej sa dostupnosti potenciálnych dobrovoľníkov a na rozvoj nových spôsobov riadenia dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Prideľovanie sociálnych pracovníkov (16) je prostriedkom na riešenie zlého zdravotného stavu bez predpisovania liekov alebo spolu s nimi. Dobrovoľnícka činnosť sa stala účinnou a čoraz obľúbenejšou súčasťou programov prideľovania sociálnych pracovníkov. Výskumy preukazujú, že dobrovoľníctvo má pozitívny vplyv na duševné zdravie a že účasť na dobrovoľníckych aktivitách v rámci prideľovania sociálnych pracovníkov je prospešná. EHSV sa domnieva, že dobrovoľníctvo ako postup prideľovania sociálnych pracovníkov by sa mal v Európe v širšej miere uplatňovať ako súčasť obnovy po pandémii COVID-19 a jeho vplyv by sa mal dôsledne monitorovať. Malo by sa zaistiť, aby organizácie, ktoré ponúkajú umiestnenie dobrovoľníkov ako súčasť programov prideľovania sociálnych pracovníkov, dodržiavali etické zásady a usmernenia pre kvalitu v rámci činností s veľkým vplyvom, na základe potrieb, s pridanou hodnotou a na základe dobrovoľnosti. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV vzhľadom na pozitívne účinky Európskeho roka dobrovoľníckej práce 2011, veľkú potrebu vytvoriť právny a sociálny rámec pre rozvoj dobrovoľníctva a významné zmeny v správaní dobrovoľníkov a potenciálnych dobrovoľníkov vyzýva Európsku komisiu, aby konala a vyhlásila rok 2025 za Európsky rok dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Európsky rok dobrovoľníkov by bol vhodným ocenením úsilia a vplyvu všetkých dobrovoľníkov počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a poukázal by na ich vplyv a dôležitosť pre obnovu a budúcnosť Európy založenú na solidarite, rešpekte, rovnosti a spoločných hodnotách. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | EHSV sa domnieva, že balík opatrení koordinovaných Európskou komisiou by bol impulzom pre členské štáty, aby komplexne podporovali dobrovoľnícke činnosti, so zreteľom na návrhy predložené EHSV, a že otázka činností vykonávaných dobrovoľníkmi bude trvalou, a nie príležitostnou súčasťou európskej politiky. |
| --- | --- |

5.7.2.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  ECO/343 – Štatistické nástroje na posudzovanie dobrovoľníckej činnosti (Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 11).

1

Štatistické nástroje na posudzovanie dobrovoľníckej činnosti

(2)  Príručka MOP pre posudzovanie dobrovoľníckej práce.

2

(3)  Opis ukazovateľa: Dobrovoľnícka práca. MOP.

3

(4)  Uznesenie medzinárodnej konferencie MOP štatistikov práce.

4

(5)  Štatistiky Poľsko – Dobrovoľnícka činnosť 2011.

5

(6)  Štatistiky Poľsko – Dobrovoľnícka činnosť 2016.

6

(7)  Správa GHK Volunteering in the European Union (Dobrovoľníctvo v Európskej únii), GHK, 2010.

7

(8)  2015 EU-SILC Modul Sociálna/kultúrna účasť a materiálna deprivácia.

8

(9)  Rýchly prieskum Eurobarometra 408 – Európska mládež.

9

(10)  Závery Rady z 9. októbra 2020.

10

(11)  SOC/243 – Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv (Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006, s. 46).

11

Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv

(12)  ECO/343 – Štatistické nástroje na posudzovanie dobrovoľníckej činnosti (Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 11).

12

Štatistické nástroje na posudzovanie dobrovoľníckej činnosti

(13)  European Volunteering Capital – CEV.

13

(14)  Rýchly prieskum Eurobarometra 408 – Európska mládež.

14

(15)  Cena EHSV za občiansku solidaritu.

15

(16)  The Healing Power of Social Prescribing a Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019.

16

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/05)

| Spravodajkyňa: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Nicoletta MERLO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 152/13/48 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

24. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

152/13/48

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta národné plány obnovy a odolnosti ako jedinečnú príležitosť na podnietenie zmien a investícií do udržateľného rastu a vytvárania kvalitných pracovných miest, ktoré sa musia realizovať inkluzívnym riadením, čo si vyžaduje dialóg, otvorenosť a transparentnosť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že v niektorých členských štátoch sa počas navrhovania národných plánov obnovy a odolnosti nerealizovali účelné a cielené konzultácie so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaviedla opatrenia, ktoré zaručia štruktúrované a vhodné zapojenie sociálnych partnerov, organizovanej občianskej spoločnosti a mládežníckych organizácií do vykonávania a monitorovania národných plánov obnovy a odolnosti. Ochrana a posilnenie sociálneho dialógu na národnej úrovni sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby sa verejné financie správne vynakladali na inkluzívnu obnovu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV navrhuje vyhodnotiť a systematizovať zber osvedčených postupov na národnej úrovni, kde konzultácie so sociálnymi partnermi a mládežníckymi organizáciami prostredníctvom špecializovaných výborov a sociálneho dialógu priniesli vynikajúce výsledky, pokiaľ ide o politiky a opatrenia zamerané na vytváranie kvalitných pracovných miest a kariérnych vyhliadok pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili kvalitné a inkluzívne usmernenia a poradenstvo pre všetkých mladých ľudí, najmä pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím, už od predškolského vzdelávania, aby sa im poskytlo viac informácií o ich ďalšom vzdelávaní a následne o kariérnych možnostiach v kontexte digitálnej a ekologickej transformácie trhu práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta opatrenia na propagovanie a popularizáciu úlohy a obrazu odborného vzdelávania a prípravy ako hybnej sily inovácií, zručností v odboroch STEM, celoživotného vzdelávania a účinného sprostredkovania práce, pretože sú kľúčom k doplneniu chýbajúcich zručností. Takisto je dôležité zlepšiť hodnotenie zručností, aby sa mohli proaktívne identifikovať zručnosti, ktoré budú potrebné na budúcich trhoch práce. Mali by sa prijať vhodné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že odborné vzdelávanie a príprava budú prístupné aj pre osoby so zdravotným postihnutím, a to na základe uznania individuálnych schopností, umožniť všetkým občanom získať odborné zručnosti, ktoré sú užitočné pre ich osobný rozvoj, a zároveň reagovať na osobitné potreby spoločností, pokiaľ ide o neobsadené kvalifikované pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča zaviesť personalizovanú podporu pre cieľové skupiny, najmä pre skupinu ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET). Táto podpora by mala umožniť holisticky sa venovať všetkým otázkam, ktoré sa okrajovo týkajú začlenenia trhu práce, ako sú bývanie, ubytovanie, doprava a zdravie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že prioritou je zabezpečiť efektívnosť a primeranosť verejných služieb zamestnanosti, ktoré sú kľúčovými prvkami aktívnej politiky trhu práce prostredníctvom cielených investícií a prípadných reforiem s cieľom podporovať všetkých ľudí, najmä najzraniteľnejšch a najviac vzdialených od trhu práce, pri hľadaní práce alebo pri zmene pracovného smerovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že potenciál záruky pre mladých ľudí ako hlavného politického nástroja na boj proti rastúcej nezamestnanosti mladých ľudí nebol plne využitý. EHSV vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o vykonávanie posilnenej záruky pre mladých ľudí vrátane kvalitnej odbornej prípravy, ktorá podporuje integráciu do trhu práce a vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla prehľad opatrení prijatých na vykonávanie odporúčaní Rady o posilnenej záruke pre mladých ľudí na národnej úrovni a zabezpečila účinné synergie s národnými plánmi obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú odbornú prípravu vrátane učňovskej prípravy alebo stáží, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1). EHSV však žiada zákaz neplatených stáží. V rámci nadchádzajúcej revízie odporúčania Rady týkajúceho sa rámca kvality pre stáže by sa malo zabezpečiť dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov. EHSV tiež navrhuje, aby sa vypracoval európsky rámec pre kvalitné stáže s cieľom zaručiť vzdelávaciu hodnotu takýchto skúseností v oblasti učenia sa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva členské štáty, aby v prípade potreby využívali finančné prostriedky z fondu obnovy na investície do vytvárania kvalitných pracovných miest a zvyšovania kvalifikácie mladých ľudí s osobitným dôrazom na zmluvy na dobu neurčitú a dôstojné pracovné podmienky, ktoré znižujú riziko neistoty. Okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné odstrániť rozdiely v sociálnom zabezpečení, a nabáda členské štáty, aby riadne vykonávali odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane (2) a zaviedli moderný systém pre všetky formy práce, ktorý bude schopný zabezpečiť primeraný príjem pre budúcich dôchodcov, najmä tých, ktorých pracovná kariéra je a bude prerušovaná. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo stabilizačnými programami s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že by sa mala venovať veľká pozornosť problematike duševného zdravia a psychosociálnych porúch, najmä medzi mladými ľuďmi, a to odstraňovaním stigmatizácie v súvislosti s otázkami duševného zdravia prostredníctvom prevencie a väčšej osvety, ktoré sa musia začať v školách a rozšíriť na podniky, ako aj poskytovaním primeraných finančných prostriedkov poskytovateľom služieb a podpory v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV konštatuje, že pretrvávajúce rodové rozdiely vo svete práce zvyšujú zraniteľnosť mladých žien voči hospodárskym dôsledkom ochorenia COVID-19. EHSV víta opatrenia, ktoré zaviedli niektoré členské štáty s cieľom podporiť a propagovať zamestnanosť žien a podnikanie žien, investovať do primeranej sociálnej infraštruktúry a reformovať systémy starostlivosti o deti, najmä vzdelávania detí v ranom veku, a vyzýva, aby sa tieto osvedčené postupy rozšírili na úrovni EÚ v záujme podporiť plnú zamestnanosť žien, a najmä mladých matiek. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext

| 2.1. | Pandémia COVID-19 mala a naďalej má obrovský vplyv na naše spoločnosti a ekonomiky. Európska únia podnikla významné kroky na ceste k oživeniu: členské štáty sa po prvýkrát rozhodli pre európsku solidaritu a konvergenciu namiesto úsporných opatrení v boji proti kríze. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“), ktorý je najväčšou časťou programu Next Generation EU, poskytuje 672,5 miliardy EUR vo forme úverov a grantov na podporu reforiem a investícií členských štátov. Cieľom tejto bezprecedentnej sumy je zmierniť hospodársky a sociálny dosah pandémie COVID-19 a zabezpečiť, aby boli európske hospodárstva udržateľnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na výzvy a príležitosti, ktoré prináša zelená a digitálna transformácia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa dohody by sa v národných plánoch obnovy a odolnosti malo vyčleniť aspoň 37 % výdavkov na podporu cieľov v oblasti klímy a 20 % na podporu digitálnej transformácie. Okrem toho sa pri všetkých investíciách a reformách musí dodržiavať zásada „nespôsobovať významnú škodu“ a zabezpečiť, aby tieto investície významne nepoškodzovali životné prostredie. Okrem toho by národné plány obnovy a odolnosti mali prispievať k účinnému riešení výziev uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. V tomto prípade však nie je stanovená žiadna minimálna prahová hodnota ani proces monitorovania výdavkov na rôzne priority, ako sú napríklad mladí ľudia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Včasné a užitočné zapojenie sociálnych partnerov počas celého európskeho semestra na rôznych úrovniach a vo všetkých oblastiach politiky, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú zamestnanosť a trhy práce, je kľúčové pre zlepšenie zapojenia do tvorby politík vrátane opatrení v rámci národných plánov obnovy a odolnosti. Sociálny dialóg je hnacou silou úspešnej a spravodlivej tvorby politiky, ak dokáže priniesť účinné riešenia a v prípade potreby odzrkadľovať prebiehajúce politické zmeny a reformy kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mechanizmus dopĺňa ďalšie činnosti zamerané na mladých ľudí (3) a je úzko prepojený s prioritami Komisie na roky 2019 – 2024, v ktorých sa jasne uvádza, že EÚ musí vytvoriť atraktívnejšie investičné prostredie a rast, ktorý vytvára kvalitné pracovné miesta, najmä pre mladých ľudí a malé podniky (4). Nový program Európskej komisie ALMA (5) [naplánovať (Aim), naučiť sa (Learn), osvojiť si (Master), dosiahnuť (Achieve)], nový systém umiestňovania v rámci programu Erasmus zameraný na osoby NEET, ktorý mladým Európanom v iných členských štátoch poskytuje krátkodobé pracovné skúsenosti, môže priniesť pozitívne výsledky, ak sa pre príjemcov zaistia normy kvality vrátane sociálnej ochrany, poradenstva a dohľadu a dôstojných miezd. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia zverejnila 22. januára nové usmernenia, ktoré musia členské štáty EÚ dodržiavať pri vypracúvaní svojich národných plánov obnovy a odolnosti, aby mali prístup k tzv. Fondu obnovy, v ktorom sa uvádza, že verejné politiky v prospech mladých ľudí už nie sú len „horizontálnym“ cieľom plánov, t. j. aspektom, ktorý treba zohľadniť pri dosahovaní iných hlavných cieľov, ale stali sa predpokladom a absolútnou prioritou Next Generation EU a musia byť začlenené ako celý pilier a nie len prierezová priorita. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Krajiny EÚ mali oficiálne predložiť svoje národné plány obnovy a odolnosti do 30. apríla 2021. Komisia však termín predĺžila a súhlasila s tým, že krajiny môžu predložiť svoje plány do polovice roka 2022. K 15. októbru 2021 plány predložilo 26 členských štátov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mechanizmus predstavuje pre členské štáty príležitosť, ktorá sa naskytne raz za generáciu, a slúži nielen na riešenie krízy v oblasti verejného zdravia, ale aj na pokračovanie dvojakej transformácie na digitálne a nízkouhlíkové hospodárstvo, na vytvorenie silného sociálneho blahobytu a na posilnenie súdržnosti. Má skutočný potenciál priniesť mladým pracovníkom hmatateľné zmeny a zabrániť tomu, aby sa stali generáciou bez spravodlivých príležitostí v budúcej Európe. Ukazuje sa však silná potreba inkluzívneho riadenia na národnej a európskej úrovni, v rámci ktorého má sociálny dialóg a spolupráca s občianskou spoločnosťou silný a významný vplyv. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac prehĺbila nerovnosti a znevýhodnila pracovníkov, a to najmä mladých pracovníkov. Prostredníctvom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy chce EHSV na základe analýzy generačných opatrení obsiahnutých v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré predložili niektoré členské štáty, a následnou identifikáciou osvedčených postupov a nedostatkov vypracovať odporúčania, ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie skupiny NEET prostredníctvom realizácie projektov. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Mladí ľudia v Európe patria k tým, ktorí sú pandémiou najviac zasiahnutí: školy, univerzity a spoločenské zariadenia boli zatvorené, čo mladých pripravilo o vzdelávanie, kultúru kontakty. Každý šiesty mladý človek prišiel o prácu pre ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 (6). V auguste 2021 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ 16,5 % (7). V mnohých krajinách sú mladí ľudia obzvlášť tvrdo zasiahnutí, pričom miera nezamestnanosti prudko stúpa – deje sa tak napríklad: v Španielsku (40,5 %), Taliansku (29,7 %), Bulharsku (18,3 %) a vo Francúzsku (19,6 %). V oficiálnych údajoch navyše často vypadáva určité percento nezamestnaných mladých ľudí, pretože buď nepožiadajú o dávky v nezamestnanosti, alebo sa nezaregistrujú v pracovných agentúrach a namiesto toho zarábajú ako fiktívne samostatne zárobkovo činné osoby, pracujú pre platformu alebo v tieňovej ekonomike. Možno preto predpokladať, že skutočné údaje môžu byť ešte horšie ako údaje, ktoré uvádza Eurostat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Okrem toho kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zhoršila situáciu skupiny NEET. Počet osôb NEET v Európe, najmä v krajinách ako Taliansko, Grécko, Bulharsko a Rumunsko, je kritický a opäť stúpa v dôsledku predčasného ukončenia školskej dochádzky, nedostatku vhodného usmernenia, straty zamestnania a nedostatku pracovných príležitostí. Tejto kategórii zraniteľných mladých ľudí hrozí vysoké riziko marginalizácie, chudoby a trvalého vylúčenia zo zamestnania. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Skupina NEET je široká kategória zahŕňajúca rôznych obyvateľov vrátane nezamestnaných, osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, všetkých demotivovaných absolventov škôl, ktorí si stále nenašli prácu a iných mladých ľudí, ktorí sú z rôznych dôvodov neaktívni. Nezamestnaní sú len podskupinou širšej kategórie NEET a prekrývanie medzi nezamestnanými a skupinou NEET sa líši podľa jednotlivých období a krajín (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vysoký počet osôb NEET predstavuje pre našu ekonomiku a spoločnosť veľkú stratu. Pocit rozčarovania alebo vylúčenia dotknutých jednotlivcov tiež predstavuje vysoké politické riziko pre stabilitu našich demokratických spoločností. Neschopnosť vzdelávacích a sociálnych systémov zabrániť tomuto javu alebo znížiť počet NEET poukazuje na zlyhanie široko podporovaných účinných politík na podporu rovnosti príležitostí v celej Európe. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Táto kríza postihuje najmä pracovníkov v neštandardných a rozmanitých formách zamestnania (9) (príležitostná práca, práca za poukážky, práca pre platformy, pracovníci najímaní na konkrétne úlohy, zamestnanie založené na spolupráci atď.) (10) a bohužiaľ v rámci týchto foriem práce prevládajú mladí ľudia. Takéto pracovné miesta sú často slabo platené a vyznačujú sa nepravidelným pracovným časom, slabou istotou zamestnania a malou alebo žiadnou sociálnou ochranou (platená dovolenka, dôchodok, práceneschopnosť atď.). Takáto práca často nespĺňa podmienky pre dávky v nezamestnanosti alebo pre režimy skráteného pracovného času, ktoré zaviedli vlády (11). Tento druh práce možno nájsť najmä v sektoroch a odvetviach, ktoré sú obzvlášť postihnuté pandémiou COVID-19, ako sú cestovný ruch, veľkoobchod, maloobchod, ubytovanie a potravinárstvo (12). Na druhej strane môžu byť nové formy práce príležitosťou pre mladých ľudí žijúcich vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach alebo pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím, študentov a mladých rodičov, a preto sú nevyhnutné dôstojné mzdy a sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V národných plánoch obnovy a odolnosti by sa mali identifikovať a zohľadniť okrajové prekážky zamestnanosti, ako je mobilita, digitálna gramotnosť, zdravie a neisté životné podmienky vrátane chýbajúceho bývania alebo sociálneho zabezpečenia. EHSV sa domnieva, že členské štáty by mohli kvalitatívne a kvantitatívne monitorovať tieto prekážky integrácie mladých ľudí na trhu práce a predložiť konkrétne návrhy na ich odstránenie v rámci svojich príslušných národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Oživenie po pandémii COVID-19 by sa malo vnímať ako príležitosť. Hospodárstvo zažilo otras, podobne ako trh práce. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Národné plány obnovy a odolnosti predstavujú jedinečnú príležitosť na podnietenie a podporu zmien, ktoré sa musia realizovať inkluzívnym riadením, čo si vyžaduje dialóg, otvorenosť a transparentnosť. Do opatrení financovaných v rámci národných plánov obnovy a odolnosti by mali byť zapojené miestne samosprávy, sociálni partneri a občianska spoločnosť vrátane mládežníckych organizácií s cieľom vytvoriť participatívne riadenie, ktoré môže priniesť konsenzus, dôveru a zmysel pre spravodlivosť v súvislosti s národnými plánmi obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní opatrení prispôsobených mladým pracovníkom a skupine NEET by členské štáty mali zaručiť neustále konzultácie so sociálnymi partnermi, občianskou spoločnosťou a mládežníckymi organizáciami, aby bolo možné z pohľadu mladšej generácie posúdiť, či a do akej miery sú politiky vhodné pre ich vyhliadky na vzdelávanie a kariéru a zabezpečiť bezproblémový vstup na trh práce. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV oceňuje iniciatívy, ktoré doteraz členské štáty podnikli a ktoré sa zameriavajú na posúdenie generačného vplyvu verejnej politiky: v Rakúsku prostredníctvom
  Youth Check (Jugend check)
   (13), právneho predpisu platného od roku 2013, podľa ktorého je potrebné posúdiť všetky nové legislatívne a regulačné návrhy z hľadiska možných dôsledkov na deti a mládež, a to aj prostredníctvom zapojenia Národnej rady pre mládež, a v Taliansku prostredníctvom COVIGE (14), výboru, ktorý nedávno zriadilo ministerstvo pre politiku mládeže a ktorý tvoria manažéri a zástupcovia verejnej správy, vysokoškolskí profesori a odborníci na mládežnícku politiku vrátane Národnej rady mládeže. Cieľom výboru je zhodnotiť generačný vplyv všetkých verejných politík ex ante a ex post prostredníctvom konkrétnych ukazovateľov a modelov, ako aj prostredníctvom porovnania s osvedčenými postupmi ostatných krajín EÚ. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV odporúča, aby členské štáty prijali podobné opatrenia alebo účinne a z generačného hľadiska monitorovali politiky, ktoré sa majú prijať alebo už prijali, a zároveň zabezpečili správne zapojenie mladých ľudí do konzultácií. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Z výskumu (15), ktorý realizovalo stredisko Cedefop, vyplýva, že do roku 2022 v dôsledku pandémie COVID-19 zanikne alebo sa nevytvorí takmer 7 miliónov pracovných miest v EÚ, zatiaľ čo v niektorých odvetviach (16), ako je zdravotníctvo, veda a inovácie, informačné technológie a digitálna komunikácia, nastane výrazný rast a potenciál tvorby pracovných miest. Pandémia bola priaznivá pre pracovné miesta v odvetviach a povolaniach, ktoré sú dostatočne pružné na to, aby sa prispôsobili novým normám v oblasti obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi a práce na diaľku. Pravdepodobne pretrvajú aj po pandémii, čím sa zmení povaha práce, ktorá tradične vyžadovala fyzický priestor (17). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Podľa správy OECD (18) môže pandémia ovplyvniť aj postoj detí a mladých ľudí k vzdelávaniu. Prerušenia pravidelnej školskej dochádzky viedli mnohé deti k menšiemu pokroku v rozvoji zručností, ako sa očakávalo. Z krátkodobého hľadiska by pandémia mohla viesť k nárastu počtu osôb, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, zatiaľ čo v strednodobom a dlhodobom horizonte by nižšia angažovanosť mohla viesť k tomu, že sa u súčasnej generácie študentov nerozvinie pozitívny postoj k učeniu, a to v čase hlbokých štrukturálnych zmien, ktoré si budú vyžadovať, aby si jednotlivci osvojovali nové zručnosti počas celého života. Okrem toho sa v správe identifikuje potenciálna príčina rodovej nerovnosti v príležitostiach na vzdelávanie. V správe sa vyzýva na naliehavé zvýšenie investícií do celoživotného vzdelávania, ktoré jednotlivcom pomôže prispôsobiť sa vonkajším otrasom a získať voči nim odolnosť. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že v rýchlo sa meniacom svete práce formovanom globalizáciou a následkami pandémie COVID-19 je nevyhnutné predchádzať nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, zamerať sa na kompetencie a mäkké zručnosti investovaním primeraných zdrojov do vzdelávania a poradenstva, podporovať lepšie prepojenie a prechod medzi svetom vzdelávania a práce, a to aj prostredníctvom podpory nástrojov, ako napríklad striedanie školy a zamestnania, stáže a učňovská príprava, a propagovať programy celoživotného vzdelávania, do ktorých sú zapojené všetky kľúčové zainteresované strany a zameriavajú sa na zraniteľné skupiny, najmä mladých ľudí, skupinu NEET a tých, ktorých pracovné miesta najviac ohrozuje transformácia. Primeranou politickou reakciou je integrovaný balík aktívnych politík trhu práce s prepojením na verejné služby zamestnanosti a systémy odbornej prípravy s cieľom podporiť inkluzívnu a udržateľnú obnovu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Medzi zainteresovanými stranami panuje široká zhoda v tom, že kariérne poradenstvo nebolo nikdy dôležitejšie, a to najmä pre mladých ľudí, u ktorých je pravdepodobné, že si budú hľadať prácu hneď po odchode zo strednej školy. EHSV sa pridáva k požiadavke rozsiahlych investícií do kariérneho poradenstva (19), keďže je preukázané, že kariérne poradenstvo zohráva významnú úlohu pri príprave študentov na rýchlo sa meniaci trh práce, ktorý nemusí naplniť ich očakávania alebo zodpovedať ich dovtedy nadobudnutým zručnostiam. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Horizontálne odkazy na mladých ľudí možno nájsť v národných plánoch obnovy a odolnosti v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou. Počas krízy boli výrazne narušené aj odborná príprava a učenie sa prácou, ako je učňovská príprava a stáže, ktoré sú zvyčajne kritickými vstupnými bodmi pre mladých ľudí, hoci ich rozsah sa v jednotlivých odvetviach a regiónoch výrazne líši. EHSV ako dlhodobý zástanca modernizácie odborného vzdelávania a prípravy víta vnútroštátne snahy o hľadanie a podporu alternatívnych riešení poskytovania odbornej prípravy v oblasti praktických zručností, ako sú pracovné zmluvy viazané na odbornú prípravu a vzdelávanie, a rozširovania dištančného vzdelávania. Niektoré krajiny prijali aj nové politické opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli systémy technického a odborného vzdelávanie a prípravy lepšie pripravené na budúce otrasy (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Informačné stratégie sú kľúčovými časťami plánov obnovy, ktoré si vyžadujú cielené investície pre poskytovateľov služieb pre mladých ľudí a do verejných služieb zamestnanosti. Nedávne zistenia ukazujú, že takmer polovica osôb NEET nepozná opatrenia štátnej podpory, ktoré majú k dispozícii (21). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V rámci národných plánov obnovy a odolnosti sa musia posilniť investície pre poskytovateľov služieb pre mladých ľudí a mala by sa podporovať horizontálna spolupráca medzi poskytovateľmi služieb pre mladých ľudí a verejnými službami zamestnanosti. Efektívne a účinné verejné služby zamestnanosti zohrávajú dôležitú úlohu pri podpore ľudí, ktorí narážajú na prekážky v zamestnaní, a pri zabezpečovaní plynulých pracovných zmien, ale dosah na zraniteľnejšie osoby NEET si bude vyžadovať spoluprácu medzi verejnými službami zamestnanosti a rôznymi miestnymi aktérmi, od združení a vzdelávacích zariadení až po odborných poradcov vyškolených v oblasti duševného zdravia. To si vyžaduje účinnú a primeranú výmenu informácií a údajov, čo znamená, že prevádzkovatelia verejných služieb zamestnanosti a poradcovia budú musieť venovať viac času riadeniu týchto partnerstiev (22). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Záruka pre mladých ľudí, po novom financovaná z ESF+, s povinnosťou vynaložiť minimálne 12 % finančných prostriedkov v členských štátoch s vyššou mierou NEET ako priemer EÚ (23), zostáva hlavným nástrojom na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ. Odporúčanie Rady o tom, ako zlepšiť program, prijatý v októbri 2020 (24), obsahuje zoznam opatrení, ako zabezpečiť kvalitu toho, čo sa v rámci programu ponúka, ako zlepšiť dosah a ako zintenzívniť monitorovanie výsledkov v záujme lepšieho hodnotenia programu. Národné plány obnovy a odolnosti musia preto zhodnotiť národné plány vykonávania záruky pre mladých ľudí a vybudovať prepojenia s národnými plánmi obnovy a odolnosti. V opačnom prípade to povedie k premeškaným príležitostiam a tvorbe opatrení, ktoré neprinesú riešenia pre osoby NEET. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV konštatuje, že posledná aktualizácia národných plánov vykonávania záruky pre mladých ľudí pochádza z roku 2014 a doposiaľ nie všetky členské štáty EÚ začali aktualizovať svoje národné stratégie pre mládež so zreteľom zohľadniť posilnenú záruku pre mladých ľudí (25). Členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie, začleniť nadobudnuté skúsenosti a strategicky mobilizovať finančné prostriedky EÚ, aby bol tento nástroj skutočne účinný a funkčný. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Musia sa vypracovať osobitné opatrenia na oživenie so zameraním na mladých pracovníkov s cieľom bojovať proti nezamestnanosti mladých ľudí a neistým pracovným miestam (26) mladých ľudí vytváraním kvalitných pracovných miest, ako aj v záujme chrániť veľký počet pracovníkov (27) bez primeraného sociálneho zabezpečenia. Okrem toho by sa mali zvážiť osobitné opatrenia pre mladé samostatne zárobkovo činné osoby s cieľom podporiť a zvýšiť podnikanie mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Výskum (28) zmien, ktoré členské štáty EÚ vykonali počas pandémie v systémoch sociálnej ochrany, ukázal, že väčšina z nich zlepšila prístupnosť opatrení na podporu príjmov zamestnancov, ako sú systémy skráteného pracovného času, dávky v nezamestnanosti, najmä ich zvýšením, uvoľnením podmienok oprávnenosti a predĺžením ich trvania. Hoci sa tieto opatrenia osobitne nezameriavajú na mladých ľudí, pomôžu podporiť mladých ľudí, ktorí s väčšou pravdepodobnosťou prídu o prácu a často sú vylúčení zo sociálnej ochrany, ako sú dávky v nezamestnanosti, z dôvodu nedostatočnej praxe. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie všeobecného systému sociálnej ochrany, ktorý zabezpečí, aby sa sociálna ochrana vzťahovala rovnako na všetkých pracovníkov (štandardných aj neštandardných, mladých aj dospelých). Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV sa domnieva, že je tiež dôležité podporovať mladých ľudí, pokiaľ ide o sociálne zabezpečenie, a preto nabáda všetky členské štáty, aby riadne vykonávali odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (29), v ktorom sa odporúča, aby členské štáty poskytovali prístup k primeranej sociálnej ochrane pre ľudí vo všetkých formách práce. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Treba vyvinúť väčšie úsilie s cieľom nájsť spôsoby, ako zosúladiť istotu zamestnania a kvalitu pracovných miest na dynamickom trhu práce, pričom posilnenie sociálneho dialógu je kľúčom k nájdeniu účinných opatrení. Najlepšie postupy možno nájsť napríklad: 1) v Portugalsku, kde vláda pravidelne diskutuje so sociálnymi partnermi a mládežníckymi organizáciami. Opatrenia, ako je kvóta pre skupinu NEET v podnikoch s veľkým počtom stáží alebo znížené dotácie na prijímanie pracovníkov na krátkodobé zmluvy (30), prispeli k zvýšeniu zamestnanosti mladých ľudí v krajine a 2) v Španielsku, kde sociálny dialóg viedol k rozšíreniu sociálneho zabezpečenia aj na stáže (31). |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Po vypuknutí krízy sa objavila neistota, obavy a úzkosť, ktoré môžu viesť k depresii mladých ľudí, pričom v niektorých krajinách tieto javy naďalej silnejú. Dočasné zatvorenie vzdelávacích inštitúcií a rušenie spoločenských, kultúrnych a športových aktivít oslabilo sociálne väzby, ktoré pomáhajú zachovať dobré duševné zdravie. Podpora duševného zdravia poskytovaná v školách a univerzitách bola v mnohých krajinách výrazne narušená a mladí ľudia čoraz častejšie využívajú iné podporné platformy, ako sú telefónne linky a mládežnícke centrá, pričom služby v oblasti duševného zdravia ponúkajú telekonzultácie a formy starostlivosti na diaľku s cieľom zachovať kontinuitu služieb. Zároveň boli poskytovatelia týchto služieb značne zasiahnutí obmedzeniami a mnohí neboli schopní obnoviť svoju činnosť z dôvodu nedostatku finančných a ľudských zdrojov. EHSV sa domnieva, že toto odvetvie, ktoré je vo veľkej miere závislé od dobrovoľníckej činnosti a financovania projektov, by sa malo podporovať prostredníctvom udržateľnejšieho financovania, keďže sa ukázalo ako kľúčový prvok našej sociálnej štruktúry počas krízy. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Existujú možnosti ako dôslednejšie riešiť rodový rozmer v národných plánoch obnovy a odolnosti, najmä pokiaľ ide o skupinu NEET, v ktorej je vo všeobecnosti zastúpených viac mladých žien ako mladých mužov. V roku 2020 bol počet žien v skupine NEET v priemere 1,3-krát vyšší ako počet mužov a počet neaktívnych žien v skupine NEET bol až 1,7-krát vyšší. Tento podiel je obzvlášť vysoký v krajinách východnej Európy (Bulharsko, Rumunsko, Maďarsko, Česko, Slovensko a Poľsko) a v Taliansku (32). Väčšina osôb NEET v týchto krajinách patrí do tejto skupiny z dôvodu rodinných povinností alebo ide o mladých ľudí so zdravotným postihnutím. Vyšší počet mladých žien trávi čas starostlivosťou o deti a iných členov rodiny. Mladé ženy trávia takmer trikrát viac času neplatenou starostlivosťou a prácou v domácnosti ako mladí muži. EHSV víta opatrenia, ktoré zaviedli niektoré členské štáty s cieľom podporiť a propagovať zamestnanosť žien a podnikanie žien, investovať do primeranej sociálnej infraštruktúry a reformovať systémy starostlivosti o deti, najmä vzdelávania detí v ranom veku, a vyzýva, aby sa tieto osvedčené postupy rozšírili na úrovni EÚ v záujme podporiť plnú zamestnanosť žien, a najmä mladých matiek. Zároveň vyzýva na zavedenie spoľahlivého systému každoročného monitorovania pokroku a sledovania finančných prostriedkov pridelených a používaných na podporu rodovej rovnosti v kontexte Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vrátane príslušných ukazovateľov. |
| --- | --- |

4.21.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018 (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).

1

(2)  Odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1).

2

(3)  Stratégia EÚ pre mládež (2018) (Ú. v. EÚ C 456, 18.12.2018, s. 1); Balík na podporu zamestnanosti mladých ľudí (2020); Most k pracovným miestam – posilnenie záruky pre mladých ľudí (2020) (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1); ALMA (2021); Európsky rok mládeže (očakáva sa v roku 2022).

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_sk

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=sk

5

(6)  Ako mladí ľudia sa zvyčajne označujú ľudia vo veku od 15 do 29 rokov.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí ľudia v Európe: Účinky pandémie COVID-19 na ich ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, Luxemburg.

8

Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.

9

(10)  hhttps://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.

10

(11)  Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Dôsledky na zamestnanie a pracovný život), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

11

Implications for employment and working life

(12)  Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. a Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Prístup k sociálnej ochrane pre osoby pracujúce na základe neštandardných zmlúv a samostatne zárobkovo činné osoby v Európe).

12

Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe

(13)  https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making.

13

(14)  https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/.

14

(15)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis.

15

(16)  https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en.

16

(17)  Prognóza strediska Cedefop týkajúca sa zručností a pracovných miest.

17

(18)  https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm.

18

(19)  https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf.

19

(20)  Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Rozvoj zručností v čase pandémie COVID-19: Zhodnotenie počiatočných reakcií v oblasti technického a odborného vzdelávania a prípravy), Medzinárodná organizácia práce – Ženeva: ILO, 2021.

20

Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training

(21)  Moxon, D., Bacalso, C, and Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Nad rámec pandémie: Vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí v Európe), Brusel, Európske fórum mládeže.

21

Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe

(22)  PES partnership management, Eamonn DAVERN (september 2020).

22

PES partnership management

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=sk

23

(24)  Odporúčanie Rady o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1).

24

(25)  Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí ľudia v Európe: Účinky pandémie COVID-19 na ich ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, Luxemburg.

25

Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation

(26)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2017 o pracovných podmienkach a neistých pracovných miestach (Ú. v. EÚ C 334. 19.9.2018, s. 88).

26

(27)  Medzinárodný úrad práce. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future. Geneva: ILO, 2021

27

(28)  ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Neštandardní pracovníci a samostatne zárobkovo činné osoby v EÚ: sociálna ochrana počas pandémie COVID-19).

28

Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic

(29)  Odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1).

29

(30)  https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao.

30

(31)  121/000066 Draft law on the guarantee of the purchasing power of pensions and other measures for strengthening the financial and social sustainability of the public pension system (congreso.es).

31

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training.

32

---

PRÍLOHA I

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, no v priebehu diskusie boli zamietnuté (článok 59 ods. 3 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 3

Predkladajú:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Dôstojná práca pre mladých ľudí a začlenenie skupiny NEET prostredníctvom národných plánov obnovy

Bod 4.17

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie
  všeobecného systému
  sociálnej ochrany,
  ktorý zabezpečí
  , aby sa sociálna ochrana vzťahovala
  rovnako
  na všetkých pracovníkov
  (štandardných aj neštandardných, mladých aj dospelých)
  . Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce. | Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie
  silných a účinných systémov
  sociálnej ochrany,
  ktoré zabezpečia
  , aby sa sociálna ochrana vzťahovala
  primerane
  na všetkých pracovníkov. Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie
  všeobecného systému
  sociálnej ochrany,
  ktorý zabezpečí
  , aby sa sociálna ochrana vzťahovala
  rovnako
  na všetkých pracovníkov
  (štandardných aj neštandardných, mladých aj dospelých)
  . Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce.

Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie
  silných a účinných systémov
  sociálnej ochrany,
  ktoré zabezpečia
  , aby sa sociálna ochrana vzťahovala
  primerane
  na všetkých pracovníkov. Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce.

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Plne súhlasíme s tým, že národné plány obnovy a odolnosti by sa mohli využiť na posilnenie a podporu ambícií a úsilia členských štátov o vykonávanie odporúčania o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby pri rešpektovaní ich vnútroštátnych sociálno-ekonomických podmienok a postupov. Akákoľvek výzva na všeobecný systém sociálnej ochrany nie je v súlade s účelom stanoviska. |

Zdôvodnenie

Plne súhlasíme s tým, že národné plány obnovy a odolnosti by sa mohli využiť na posilnenie a podporu ambícií a úsilia členských štátov o vykonávanie odporúčania o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby pri rešpektovaní ich vnútroštátnych sociálno-ekonomických podmienok a postupov. Akákoľvek výzva na všeobecný systém sociálnej ochrany nie je v súlade s účelom stanoviska.

Výsledok hlasovania:

| za: | 74 |
| --- | --- |
| proti: | 101 |
| zdržalo sa: | 19 |

za:

74

proti:

101

zdržalo sa:

19

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 4

Predkladajú:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Dôstojná práca pre mladých ľudí a začlenenie skupiny NEET prostredníctvom národných plánov obnovy

Bod 1.9

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú učňovskú prípravu alebo stáže, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1)

  . EHSV však žiada, aby sa
  v rámci
  nadchádzajúcej revízie
  rámca kvality pre stáže
  zabezpečil zákaz neplatených stáží a dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov
  . | EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú učňovskú prípravu alebo stáže, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby






  — | vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1); |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú učňovskú prípravu alebo stáže, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1)

  . EHSV však žiada, aby sa
  v rámci
  nadchádzajúcej revízie
  rámca kvality pre stáže
  zabezpečil zákaz neplatených stáží a dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov
  .

EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú učňovskú prípravu alebo stáže, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby

—

vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1);

| — | využili nadchádzajúcu revíziu
  rámca kvality pre stáže
  na to, aby sa v spolupráci s členskými štátmi, a najmä prostredníctvom Výboru pre zamestnanosť a po porade so sociálnymi partnermi posúdilo, ako sa uplatňujú odporúčania týkajúce sa pracovných podmienok, cieľov odbornej prípravy a či poskytovateľ stáže poskytuje stážistovi príspevok alebo náhradu s cieľom zabrániť nekalým praktikám
  . |
| --- | --- |

—

využili nadchádzajúcu revíziu
  rámca kvality pre stáže
  na to, aby sa v spolupráci s členskými štátmi, a najmä prostredníctvom Výboru pre zamestnanosť a po porade so sociálnymi partnermi posúdilo, ako sa uplatňujú odporúčania týkajúce sa pracovných podmienok, cieľov odbornej prípravy a či poskytovateľ stáže poskytuje stážistovi príspevok alebo náhradu s cieľom zabrániť nekalým praktikám
  .

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Odporúčame rozdeliť text na dve časti a nemiešať učňovskú prípravu a stáže.
  Prvá časť sa týka učňovskej prípravy. Rámec EÚ funguje dobre a neuvažuje sa o žiadnej revízii. Druhá časť súvisí s revíziou rámca EÚ pre stáže a môže byť príležitosťou skontrolovať vykonávanie a pokrok v členských štátoch. |

Zdôvodnenie

Odporúčame rozdeliť text na dve časti a nemiešať učňovskú prípravu a stáže.

Prvá časť sa týka učňovskej prípravy. Rámec EÚ funguje dobre a neuvažuje sa o žiadnej revízii. Druhá časť súvisí s revíziou rámca EÚ pre stáže a môže byť príležitosťou skontrolovať vykonávanie a pokrok v členských štátoch.

Výsledok hlasovania:

| za: | 69 |
| --- | --- |
| proti: | 112 |
| zdržalo sa: | 15 |

za:

69

proti:

112

zdržalo sa:

15

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 5

Predkladajú:

HOŠTÁK Martin

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/689 – Dôstojná práca pre mladých ľudí a začlenenie skupiny NEET prostredníctvom národných plánov obnovy

Bod 1.11

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo
  stabilizačnými programami
  s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo
  zmluvami, ktoré tvoria súčasť kariérneho postupu vedúceho k takémuto typu zmluvy
  s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné
  , ak dopĺňajú úsilie zamestnávateľa v oblasti odbornej prípravy
  pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo
  stabilizačnými programami
  s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní.

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo
  zmluvami, ktoré tvoria súčasť kariérneho postupu vedúceho k takémuto typu zmluvy
  s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné
  , ak dopĺňajú úsilie zamestnávateľa v oblasti odbornej prípravy
  pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní.

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Subvencie na prijímanie zamestnancov môžu pomôcť mladým ľuďom zamestnať sa a zamestnávateľom osloviť perspektívnych pracovníkov, ale obe strany potrebujú flexibilitu na vypracovanie plánu odbornej prípravy a kariérneho postupu, ktorý povedie k stabilnejšej forme zmluvy. To závisí od zručností, výkonnosti, angažovanosti a iných objektívnych kritérií. Granty na prijímanie zamestnancov zahŕňajú aj formy dvojitých pracovných zmlúv, ktoré sú súčasťou sústavy odbornej prípravy a odborného vzdelávania. Preto je vhodné zamerať návrh na podmienenosť udržateľnej zamestnanosti s cieľom podporiť integráciu uchádzačov o zamestnanie, najmä v prípade osôb NEET. |

Zdôvodnenie

Subvencie na prijímanie zamestnancov môžu pomôcť mladým ľuďom zamestnať sa a zamestnávateľom osloviť perspektívnych pracovníkov, ale obe strany potrebujú flexibilitu na vypracovanie plánu odbornej prípravy a kariérneho postupu, ktorý povedie k stabilnejšej forme zmluvy. To závisí od zručností, výkonnosti, angažovanosti a iných objektívnych kritérií. Granty na prijímanie zamestnancov zahŕňajú aj formy dvojitých pracovných zmlúv, ktoré sú súčasťou sústavy odbornej prípravy a odborného vzdelávania. Preto je vhodné zamerať návrh na podmienenosť udržateľnej zamestnanosti s cieľom podporiť integráciu uchádzačov o zamestnanie, najmä v prípade osôb NEET.

Výsledok hlasovania:

| za: | 69 |
| --- | --- |
| proti: | 120 |
| zdržalo sa: | 16 |

za:

69

proti:

120

zdržalo sa:

16

Nasledujúci bod stanoviska sekcie bol zmenený podľa pozmeňovacieho návrhu prijatého zhromaždením, avšak získal minimálne štvrtinu odovzdaných hlasov (článok 59 ods. 4 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 2

Predkladá:

BABRAUSKIENĖ Tatjana

SOC/689 – Dôstojná práca pre mladých ľudí a začlenenie skupiny NEET prostredníctvom národných plánov obnovy

Bod 1.9

Zmeniť:

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú
  učňovskú prípravu
  alebo
  stáže
  , pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1). EHSV však žiada
  , aby sa v rámci nadchádzajúcej revízie rámca kvality pre stáže zabezpečil
  zákaz neplatených stáží
  a
   dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov. | EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú
  odbornú prípravu vrátane učňovskej prípravy
  alebo
  stáží
  , pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu. EHSV však žiada zákaz neplatených stáží (1).
  V rámci nadchádzajúcej revízie odporúčania Rady týkajúceho sa rámca kvality pre stáže by sa malo zabezpečiť
  dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov.
  EHSV tiež navrhuje, aby sa vypracoval európsky rámec pre kvalitné stáže s cieľom zaručiť vzdelávaciu hodnotu takýchto skúseností v oblasti učenia sa
  . |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú
  učňovskú prípravu
  alebo
  stáže
  , pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (1). EHSV však žiada
  , aby sa v rámci nadchádzajúcej revízie rámca kvality pre stáže zabezpečil
  zákaz neplatených stáží
  a
   dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov.

EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú
  odbornú prípravu vrátane učňovskej prípravy
  alebo
  stáží
  , pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu. EHSV však žiada zákaz neplatených stáží (1).
  V rámci nadchádzajúcej revízie odporúčania Rady týkajúceho sa rámca kvality pre stáže by sa malo zabezpečiť
  dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov.
  EHSV tiež navrhuje, aby sa vypracoval európsky rámec pre kvalitné stáže s cieľom zaručiť vzdelávaciu hodnotu takýchto skúseností v oblasti učenia sa
  .

Výsledok hlasovania:

| za: | 127 |
| --- | --- |
| proti: | 62 |
| zdržalo sa: | 8 |

za:

127

proti:

62

zdržalo sa:

8

---

(1)  Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018.

(1)  Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018.

(1)  Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018.

(1)  Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018.

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Neštandardné formy zamestnania a platformové družstvá v digitálnej transformácii priemyslu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/06)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Erwin DE DEYN |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

Pomocný spravodajca:

Erwin DE DEYN

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 10.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/10 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

10.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/10

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Hospodárstvo založené na digitálnych platformách zažíva veľký rozmach, ktorý prekračuje hranice Európskej únie. Jeho nárast sprevádza aj znásobenie foriem pracovnoprávnych vzťahov pre osoby pracujúce prostredníctvom týchto platforiem: samostatná zárobková činnosť, prerušovaná spolupráca, individuálne prispôsobené pracovné zmluvy zamestnancov. V tejto súvislosti môžu byť družstvá vytvorené pracovníkmi zaujímavým nástrojom na zvýšenie stability pracovnoprávnych vzťahov vytvorených prostredníctvom digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzhľadom na rozsah tohto javu považuje EHSV za užitočné a potrebné, aby Európska únia a členské štáty koordinovali uplatňovanie adekvátnych pravidiel s cieľom zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou inovácie a ochranou práv pracovníkov digitálnych platforiem tak, ako sa to v prípade spotrebiteľov a používateľov stanovuje v návrhu nariadenia o jednotnom trhu s digitálnymi službami a návrhu nariadenia o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Digitálne platformy podporujú aj rozvoj nových foriem podnikania, ktoré môžu rozšíriť možnosti aktívnej účasti mnohých ľudí na nových digitálnych trhoch. Spomedzi týchto foriem podnikania je družstvo obzvlášť zaujímavou formou z hľadiska podpory inkluzívnej účasti na riadení digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Družstevná forma podnikania umožňuje rozvoj podnikov založených samostatne zárobkovo činnými osobami, ktorých cieľom je zachovať si autonómiu a tvorivosť a zároveň zlepšiť svoj príjem, pracovné podmienky a prístup k sociálnej ochrane a vyhnúť sa neštandardným formám práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že touto formou je možné kombinovať charakteristiky digitálnych platforiem s organizačným modelom zamestnaneckej práce, ale v prípade, že si to vyžadujú podmienky, umožňuje zachovať postavenie zamestnancov pre zamestnaných členov družstva, pričom sú zahrnuté všetky záruky, ktoré pracovníkom poskytujú kolektívne pracovné zmluvy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV nabáda Európsku komisiu, členské štáty EÚ a aktérov sociálneho dialógu, aby zvážili iniciatívy, ktoré by mohli podnietiť rozvoj platformových družstiev, ktoré prostredníctvom nových technológií podporujú podnikateľského ducha, a to vďaka združovaniu mladých pracovníkov a podnikateľov do družstiev. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Účinné vykonávanie týchto iniciatív si vyžaduje zapojenie všetkých zainteresovaných strán. Z tohto dôvodu môže sociálny dialóg zohrávať kľúčovú úlohu, a preto je EHSV pripravený zohrávať úlohu pri podpore platformových družstiev. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digitálne platformy nepoznajú štátne hranice. Navyše sa na európskom území uplatňuje zásada krajiny pôvodu. Úspech týchto iniciatív závisí od spoločného chápania problematiky a spoločného uplatňovania opatrení. EHSV žiada, aby sa venovala pozornosť riziku fragmentácie vnútorného trhu, ktorá by znevýhodňovala platformy aj ich zamestnancov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za vhodné, aby sa pri vykonávaní európskej stratégie pre digitálnu transformáciu podporovali iniciatívy na podporu vzniku družstiev na riadenie digitálnych platforiem, a to aj s cieľom podporiť spoločné vlastníctvo digitálnych služieb, údajov a technologickej infraštruktúry, čím sa umožní väčšia diverzifikácia hospodárskeho prostredia a rozšírenie hospodárskej demokracie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že družstvá ako autonómne organizácie ľudí, ktorí dobrovoľne spojili svoje spoločné sociálne, hospodárske a kultúrne potreby prostredníctvom demokratickej a participatívnej organizácie, ponúkajú zaujímavé riešenie problémov správy vecí verejných a demokratickej kontroly digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV žiada, aby sa návrhy Európskej komisie na reguláciu pracovníkov platforiem vypracúvali pozorne a spôsobom, ktorý by bol otvorený inováciám a podporoval konkurencieschopnosť podnikov bez toho, aby sa zabúdalo na ochranu práv pracovníkov. Treba pri tom najmä zabezpečiť, aby ľudia pracujúci pre digitálne platformy boli vyškolení a schopní lepšie pochopiť a kontrolovať spôsob uplatňovania algoritmov, ktorými sa riadi zamestnávanie pracovníkov. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod a kontext

| 2.1. | V procese rýchlej transformácie hospodárstva a podnikov zohráva digitalizácia kľúčovú strategickú úlohu, takže preniká do všetkých odvetví, zasahuje do celého cyklu hodnotového reťazca výrobkov a služieb a týka sa tak veľkých, ako aj malých podnikov a mikropodnikov. Dôsledky pre svet práce, pokiaľ ide o nové príležitosti a výzvy, sú relevantné tak z hľadiska obsahu, ako aj pre rýchlosť zmien. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vplyvom rýchlej digitálnej transformácie vznikajú nové spôsoby práce a nové formy organizácie podnikov. Práca pre platformy si okrem iného vyžaduje nové a flexibilné riešenia, ktoré súčasné právne rámce nie sú vždy schopné regulovať. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prebiehajúca rýchla transformácia odhalila nedostatky v právnej istote, a preto sú sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie dôležité ako rámec pre rokovania o nových pravidlách práce na digitálnych platformách. Mnohé členské štáty podnikli kroky na objasnenie zamestnaneckého postavenia osoby pracujúcej prostredníctvom digitálnych platforiem. V tomto zmysle by regulačné opatrenie Európskej komisie malo podporiť dohody, ktoré sa dokážu prispôsobiť zmenám na trhu práce a zároveň zabezpečiť potrebné záruky sociálnej ochrany pracovníkov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci sa fenomén „digitálnych platforiem“ vzťahuje na širokú škálu modelov, ktoré môžu zahŕňať sociálne siete, internetové stránky elektronického obchodu, webové sídla finančného sprostredkovania alebo prístup k zdrojom a údajom a ich správu, v tomto stanovisku sa špecificky zameriame na hľadisko práce a budeme sa zaoberať najmä podnikmi pôsobiacimi prostredníctvom aplikácií alebo webových stránok. Zohľadníme najmä osobitný model digitálnych platforiem vo forme družstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európska komisia skúmala dôsledky pre podmienky pracovníkov platforiem prostredníctvom konzultácie, ktorej prvá fáza bola spustená 24. februára a druhá fáza trvala od 15. júna do 15. septembra 2021. V rámci tejto konzultácie Komisia žiadala sociálnych partnerov o vyjadrenie názoru, či by sa mali prijať legislatívne opatrenia alebo nie. Určilo sa sedem oblastí činnosti: 1. postavenie v zamestnaní, 2. pracovné podmienky, 3. prístup k sociálnej ochrane, 4. prístup k zastúpeniu a kolektívnemu vyjednávaniu, 5. cezhraničný rozmer, 6. algoritmické riadenie, 7. celoživotné vzdelávanie a pracovné príležitosti pre ľudí pracujúcich prostredníctvom platforiem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitálne platformy vytvárajú „virtuálny priestor“, kde dochádza k interakciám a výmenám, ktoré sú oveľa viac než len jednoduchým vzťahom medzi ponukou a dopytom, dokážu totiž čoraz rafinovanejším spôsobom získavať možnosť kontrolovať a ovplyvňovať pracovníkov, poskytovateľov a používateľov, pričom ponúkajú zákazníkom nové služby a nové možnosti zamestnania. Dosahuje sa to využívaním profilovacích systémov a rozsiahlym využívaním údajov s použitím systémov umelej inteligencie a algoritmov určených tými, ktorí riadia platformy. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prostredníctvom sofistikovanej marketingovej politiky, vďaka ktorej sa v osobách pôsobiacich na platformách vyvoláva dojem, že sú kľúčovými aktérmi v horizontálnom partnerskom procese, sa platformy prezentujú a vymedzujú ako priestor na stretnutia založený na priamych a nesprostredkovaných vzťahoch, ale v skutočnosti nikdy nie sú úplne decentralizované ani neutrálne. Naopak, ony samy pôsobia ako aktívni sprostredkovatelia s pevne stanovenou, často však nie zrejmou hierarchiou. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Hoci existuje komplexný súbor právnych predpisov EÚ a členských štátov vzťahujúcich sa na rôzne formy zamestnania, platformy sa nie vždy ľahko prispôsobujú uplatňovaniu a vykonávaniu týchto regulačných rámcov. Malo by sa podporovať informovanie, sociálny dialóg a vzájomné učenie s cieľom uľahčiť a podporiť stabilný a udržateľný rozvoj digitálnych platforiem a zlepšiť vzájomnú spoluprácu a dôveru aktérov digitálneho trhu. Rýchlo sa meniace situácie je možné lepšie regulovať sociálnym dialógom a kolektívnym vyjednávaním, než unáhlenými právnymi predpismi, ktoré by mohli brzdiť inovácie. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Je však jasné, že dobrá regulácia musí zohľadňovať jednak významné inovácie, ktoré môžu pochádzať z digitálnych technológií, jednak uznanie práv pracovníkov v týchto nových formách organizácie práce. Zasiahnuť do zmeny znamená aktívne usmerňovať taký model rozvoja, ktorý sa podľa nášho názoru musí nevyhnutne osobitne zamerať na životné prostredie a spoločnosť. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V kontexte celosvetovo prebiehajúcej digitálnej transformácie sa na všetkých úrovniach musia prijať vhodné opatrenia na podporu rozvoja udržateľnej digitálnej transformácie, ktorá sa bude riadiť európskym regulačným rámcom primeraným a jasným pre rôznych aktérov na digitálnom trhu, najmä pokiaľ ide o platformy. Európske inštitúcie sa začali tejto otázke venovať z viacerých hľadísk (1) a EHSV už prijal niekoľko stanovísk k daňovým otázkam (2), regulácii digitálneho trhu (3) a otázkam, ktoré v tejto súvislosti vyvstávajú z hľadiska práce (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vo všeobecnom kontexte meniacich sa pracovných podmienok je čoraz viac ľudí schopných poskytovať služby formou samostatnej zárobkovej činnosti prostredníctvom digitálnych platforiem, ako sa zdôrazňuje v posúdení vplyvu, ktoré Európska komisia uverejnila v januári 2021 (5). Nedostatok primeraného regulačného rámca môže viesť k nepravým formám samostatnej zárobkovej činnosti, ktorá ako taká musí spĺňať tieto kritériá: autonómia, slobodné vyjadrenie vôle strán zúčastniť sa, sebaurčenie pri organizácii práce a nezávislosť. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Z analýzy Európskej komisie vyplýva, že ľudia pracujúci prostredníctvom platforiem nemusia mať primerané informácie a poznatky o tom, ako sa algoritmy používajú na dosiahnutie určitých rozhodnutí, ktoré by mohli mať vplyv na ich pracovné podmienky. Nedostatok porozumenia a informácií môže byť problematický najmä v súvislosti s digitálnym sledovaním a správou údajov, keď algoritmické navrhovanie a správa ovplyvňujú pracovné podmienky. Z tohto dôvodu je nevyhnutný sociálny dialóg. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Informovanosť a právna istota, pokiaľ ide o pracovné zmluvy uplatniteľné na pracovníkov platforiem, ktoré zaručujú dôstojné mzdové podmienky a prístup k sociálnej ochrane a kolektívnemu vyjednávaniu, sú nevyhnutnosťou pre podniky aj pracovníkov. Rovnako je potrebná jednoznačnosť kritérií na vymedzenie postavenia podnikateľa a samostatne zárobkovo činnej osoby. EHSV sa k týmto otázkam jasne vyjadril vo svojom stanovisku SOC/645 z roku 2021 na tému Dôstojná práca v platformovom hospodárstve na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ v druhom polroku 2020. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ako uznáva samotná Komisia, družstvá v rámci hospodárstva založenom na digitálnych platformách úspešne vytvorili modely, ktoré umožňujú prospešnú kombináciu podnikania, sociálnych práv a primeraných pracovných podmienok (6). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Výrazné a rýchle zmeny spojené s digitalizáciou hospodárstva a spoločenského života so sebou prinášajú nové požiadavky na flexibilitu a rýchlosť adaptácie, čo rozširuje aj paletu foriem samostatnej zárobkovej činnosti, hoci niekedy vedú k novým druhom fragmentácie a parcelovaniu práce. A to znamená nielen proces rozdelený na jednotlivé fázy (ako v klasických montážnych reťazcoch), ale rozčlenený aj z hľadiska priestoru a času, pričom sa často stierajú hranice medzi pracovným a voľným časom ľudí zapojených do niektorých z týchto procesov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tieto aspekty sú súčasťou zložitého javu zahŕňajúceho aj vysokokvalifikovaných pracovníkov, ktorí sú poverení časťami výrobného procesu na základe zmluvy so samostatne zárobkovo činnou osobou alebo osobou v slobodnom povolaní. Máme na mysli napríklad na celú kategóriu počítačových programátorov, dátových analytikov a vývojárov aplikácií alebo všetkých poskytovateľov doplnkových služieb, ktorí sú čoraz decentralizovanejší. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala, že správne uplatňovanie a vykonávanie pravidiel EÚ a členských štátov, v ktorých sa uznáva potreba ochrany pracovníkov zamestnaných na základe tzv. atypických zmlúv (7), zostáva v mnohých členských štátoch otvorenou výzvou. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vznik digitálnych platforiem ako nástroja na nábor pracovníkov v mnohých prípadoch znamenal používanie zmlúv so samostatne zárobkovo činnými osobami, aj keď sa činnosti nevykonávali skutočne samostatne a nezávisle. Vyskytli sa aj prípady, keď tento prístup spĺňal skôr požiadavku obmedziť náklady práce než maximalizovať autonómiu pri organizácii práce. Tým sa zvýšil aj počet právnych sporov na súdoch v rôznych európskych krajinách. Na druhej strane je jasné, že takýto rýchlo sa meniaci jav nemožno vyriešiť súdnymi prostriedkami a súdnymi spormi, ale vyžaduje si nájdenie uskutočniteľných riešení, ktoré pojmú a budú náležite interpretovať prebiehajúce zásadné zmeny. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V tejto súvislosti forma družstva umožňuje rozvoj podnikov samostatne zárobkovo činných osôb (ako sú združenia SZČO), ktorých cieľom je zachovať si autonómiu a tvorivosť a zároveň zlepšiť svoj príjem, pracovné podmienky a prístup k sociálnej ochrane. Okrem toho tá najklasickejšia forma družstva (pracovné družstvo) môže v sebe kombinovať charakteristiky digitálnych platforiem s organizačným modelom zamestnaneckej práce, ktorá sa vyznačuje demokratickou štruktúrou a zárukami, ktoré zamestnancom poskytujú pracovné zmluvy podľa národného práva. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Platformové družstvo je družstevný a demokraticky riadený podnik so zapojením zúčastnených zainteresovaných strán, ktorý organizuje výrobu a výmenu tovaru a služieb prostredníctvom IT infraštruktúry a protokolov v interakcii s rôznymi zariadeniami, pevnými aj mobilnými. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tak ako každé družstvo, aj platformové družstvá sú vlastnené a riadené tými, ktorí sú od nich najviac závislí, v tomto prípade pracovníkmi, používateľmi a inými zainteresovanými stranami. To sa samozrejme dosiahne zohľadnením vhodného zmluvného rámca pracujúcich členov družstva, ako aj v prípade, že získajú štatút samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Družstevný model okrem toho, že určuje charakter podnikovej formy a vzťahu medzi aktérmi, má rozhodujúci vplyv na rozhodovacie toky operačného algoritmu a zároveň umožňuje „lepšie rozdeľovať výhody medzi výrobcov/poskytovateľov služieb, a [zapájať] občanov/spotrebiteľov do riadenia, rozhodovania a spoločného využívania výhod“, ako EHSV nedávno konštatoval vo svojom stanovisku NAT/794 (8). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Z tohto hľadiska môže podpora vzniku nových podnikov, ktoré združujú týchto pracovníkov do družstiev, pomôcť pri rozvoji nových foriem podnikania. Združovanie je prospešné pre tých, ktorí sa podieľajú na týchto činnostiach, a to z hľadiska rozšírenia podnikateľských príležitostí (tak medzi sebou, ako aj externe), ako aj z hľadiska vzájomného znášania nákladov a prínosov. Ak to vnútroštátne právne predpisy povoľujú, takéto družstvá často umožňujú svojim samostatne zárobkovo činným členom prístup k existujúcim systémom sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Podnikateľský duch, podnikateľské schopnosti a samostatné podnikanie sú kľúčovými hybnými silami rastu. Je však ťažké, najmä pre mladých ľudí, aby si sami bez pomoci založili podnik. Z tohto dôvodu je zaujímavé rozvíjať tieto družstevné formy, ktoré vďaka novým technológiám môžu podporiť podnikateľského ducha prostredníctvom združovania mladých pracovníkov do družstiev bez ohľadu na ich právne postavenie (zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zdá sa, že pracovné predpisy a systémy sociálneho zabezpečenia vyvinuté v súlade so štandardným zamestnaním nedokážu uspokojiť potreby pracovníkov, ktorí pracujú na základe atypických zmlúv, avšak potrebujú sociálnu ochranu a vhodné formy kolektívneho vyjednávania. Mnohé výzvy, ktoré dnes vyplývajú z transformácie práce a digitalizácie, podnietili družstvá, aby reagovali na potreby pracovníkov, ktorí nie sú spokojní so súčasnými inštitucionálnymi formami, a zároveň sa snažili zvýšiť sebarealizáciu pracovníkov podporovaním účasti zamestnancov na vlastníctve. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pokiaľ ide o pracovníkov, ktorí si chcú zaručiť samostatnosť (t. j. neberúc do úvahy „nepravé samostatne zárobkovo činné osoby“), nedávno sa objavili nové modely spolupráce v reakcii na výrazný nárast nových foriem práce. Tieto nové formy družstiev môžu byť vynikajúcim nástrojom na podporu väčšieho šírenia podnikateľských zručností a vzájomného znášania nákladov a prínosov. Najmä vďaka novým technológiám by niektoré formy nového hospodárstva, napríklad hospodárstvo založené na platformách, mohli nájsť vo forme družstva nástroj, ako urobiť z mnohých samostatne zárobkovo činných osôb aj vlastníkov týchto platforiem, a vyhnúť sa tak nežiadúcemu javu tzv. atomizácie (9). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Myšlienka, na ktorej sa zakladajú platformové družstvá, je zrejmá: nové obchodné modely založené na internete a online platformy možno kombinovať s modelom družstva, čím vlastnícke a kontrolné právomoci získajú tí istí ľudia, ktorí používajú online platformy a pracujú prostredníctvom nich. Tieto inovatívne formy podnikania môžu zvýšiť dobrú zamestnanosť v hospodárstve založenom na platformách a zvýšiť participatívny charakter digitálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Digitálne platformy vo forme družstva tak vytvárajú „obchodný model“ využívajúci digitálne technológie, webové sídla a distribuované mobilné aplikácie, pričom ich fungovanie je založené na demokratickom rozhodovaní a spoločnej zodpovednosti zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Právna forma družstva organizovaného na digitálnych platformách efektívne podporuje organizáciu agentúr na výmenu a spoločné využívanie údajov, ktoré by mohli v čoraz väčšej miere využívať spoločnosti, a najmä malé a stredné podniky. Pre ne je často ťažšie zabezpečiť si sprostredkovateľov pre správu a výmenu údajov, pričom forma družstva napríklad malým a stredným podnikom umožní zachovať riadenie týchto štruktúr. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Tento potenciál neunikol pozornosti Európskej komisie, ktorá v článku 9 návrhu nariadenia o európskej správe údajov predloženého 25. novembra 2020 výslovne stanovuje možnosť organizovať „služby dátových družstiev“, ako to EHSV zdôraznil vo svojom stanovisku INT/921 (10). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Pokiaľ ide o demokratizačnú funkciu digitálneho hospodárstva, ktorú môžu družstvá vykonávať, dôležitý odkaz možno nájsť aj v správe OSN o digitálnom hospodárstve za rok 2019 (11) a v nedávnej správe MOP (12). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Je dôležité, aby sa ľuďom pracujúcim prostredníctvom platforiem poskytli nástroje na usmernenie ich kariéry a prístup k profesionálnemu rozvoju a rozvoju zručností. Ako uviedla Komisia, bez ohľadu na zamestnanecké postavenie ľudí, ktorí pracujú a/alebo poskytujú služby prostredníctvom digitálnych platforiem, mali by títo byť podporovaní ďalšou odbornou prípravou a rekvalifikáciou, ako aj prístupu k sociálnej ochrane, a najmä k ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Model digitálnych platforiem, a to aj vo forme družstva, sa môže použiť na rozvoj a zlepšenie prístupu k ponukám diaľkového vzdelávania, čo môže uľahčiť personalizované učenie. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Rozsiahle šírenie nástrojov digitalizácie nielen pracovných činností, ale aj mnohých aspektov každodenného života si vyžaduje rozsiahle kapacity odbornej prípravy v oblasti základných digitálnych zručností. Aktéri sociálneho dialógu a európske inštitúcie by mali podporovať výmenu najlepších postupov v tejto oblasti s cieľom podporovať vzájomné učenie a zvyšovať povedomie o potenciáli digitalizácie hospodárstva. Sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie musia byť primárnym rámcom podpory ďalšej odbornej prípravy zamestnaných pracovníkov. |
| --- | --- |

3.20.

V Bruseli, 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/sk/data/platform-economy/dossiers.

1

(2)  Stanovisko EHSV (doplňujúce stanovisko) (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 62).

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Akt o digitálnych trhoch (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 64).

3

Akt o digitálnych trhoch

(4)  Stanovisko EHSV na tému Smernica o pracovných podmienkach (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 39).

4

Smernica o pracovných podmienkach

(5)  Úvodné posúdenie vplyvu: Kolektívne zmluvy pre samostatne zárobkovo činné osoby – rozsah uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže EÚ, 6. januára 2021. Pozri https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12483-Kolektivne-zmluvy-pre-samostatne-zarobkovo-cinne-osoby-rozsah-uplatnovania-pravidiel-hospodarskej-sutaze-EU_sk.

5

Kolektívne zmluvy pre samostatne zárobkovo činné osoby – rozsah uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže EÚ

(6)  Typickým príkladom sú družstvá združené vo federácii CoopCycle. Ide o družstvá cyklokuriérov, ktorí sú pracujúcimi členmi svojho družstva. To zasa spoločne s inými družstvami v iných mestách využíva softvér umožňujúci transakcie a sprostredkovanie kontaktov medzi pracovníkmi, dodávateľmi a používateľmi: https://coopcycle.org/en/.

6

(7)  Neštandardné formy zamestnania je koncepcia, ktorej sa najmä v posledných desaťročiach venuje čoraz väčšia politická pozornosť. Pozri napr. štúdiu All For One: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

7

All For One

(8)  Stanovisko EHSV na tému Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 187).

8

Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti

(9)  https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

9

(10)  Stanovisko EHSV na tému Správa údajov (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 38).

10

Správa údajov

(11)  https://unctad.org/system/files/official-document/der2019_en.pdf.

11

(12)  https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm.

12

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako môžu odvetvia náročné na zdroje a energeticky náročné priemyselné odvetvia využiť Plán obnovy pre Európu vo svojom sociálne prijateľnom prechode k dekarbonizácii a digitalizácii

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/07)

| Spravodajca: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Enrico GIBELLIERI |

Spravodajca:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Pomocný spravodajca:

Enrico GIBELLIERI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 10.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 151/0/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25.3.2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

10.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

151/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti EÚ a príslušné národné plány obnovy a odolnosti musia prispieť k spravodlivej transformácii odvetví náročných na zdroje a energeticky náročných priemyselných odvetví EÚ. Musia viesť k vytvoreniu a udržaniu kvalitných pracovných miest v týchto odvetviach, zapojiť sociálnych partnerov do vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti a podporiť zmeny zamestnania prostredníctvom rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV nabáda Komisiu a ďalšie inštitúcie EÚ, aby zaručili rovnaké podmienky v rámci jednotného trhu s cieľom zabrániť nevyrovnaným výhodám pre odvetvie v závislosti od prístupu jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že bez energetickej transformácie nie je možné dosiahnuť transformáciu priemyslu. Z tohto dôvodu bude kľúčová dostupnosť dostatočných a cenovo dostupných zdrojov energie s nízkym obsahom uhlíka, ktoré umožnia priemyselnú výrobu s nízkymi emisiami uhlíka. Zákonodarcovia EÚ a členské štáty by mali vyvážiť dostupnosť energetických vektorov spolu s ich cenou, aby umožnili odvetviam náročným na zdroje a energiu priemyselnú transformáciu a hospodársku súťaž na medzinárodnej úrovni. Navyše bude kľúčová technologická neutralita na zabezpečenie riadneho vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti pri dodržiavaní cieľov klimatickej neutrality EÚ do roku 2030 a do roku 2050 a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Automatizácia a digitalizácia v rámci transformácie priemyslu patria medzi prierezové základy tohto transformačného procesu. Úloha digitalizácie v odvetviach náročných na zdroje a energiu sa však nesmie chápať nesprávne: je to nástroj, a nie samotný konečný cieľ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta sedem prioritných oblastí, ktoré Komisia vymedzila vo svojich usmerneniach členským štátom týkajúcich sa národných plánov obnovy a odolnosti, a potrebu vyčleniť aspoň 37 % celkového rozpočtu na opatrenia v oblasti klimatických investícií a digitalizácie a aspoň 20 % na opatrenia v oblasti digitalizácie. Nabáda inštitúcie EÚ, aby v záujme splnenia týchto požiadaviek dôkladne monitorovali využívanie pridelených finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Čas, ktorý podniky z odvetví náročných na zdroje a energiu potrebujú na uskutočnenie priemyselnej transformácie, bude dlhší ako obdobie platnosti Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby to zohľadnili a stanovili nové a vhodné finančné nástroje a nariadenia v záujme dosiahnutia úplného prechodu na nízkouhlíkový priemysel po roku 2026. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Keďže podniky z odvetví náročných na zdroje a energiu potrebujú osobitnú pozornosť, pokiaľ ide o činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby zaviedli osobitné opatrenia na riešenie výziev, ktorým tieto podniky čelia na svojej ceste k uhlíkovo neutrálnemu priemyslu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Renováciou budov sa zabezpečí podstatný podiel energetickej efektívnosti potrebný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti do roku 2050. EHSV podporuje prácu a projekty venované zlepšovaniu energetickej účinnosti budov prostredníctvom renovácie vonkajšieho plášťa a zariadení. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV dôrazne obhajuje rozvoj proprietárneho cloudového systému EÚ, ktorý EÚ prinesie technologickú nezávislosť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Z hľadiska dosiahnutia úspešnej transformácie priemyslu je kľúčové riadenie talentov v priemysle EÚ. Komisia preto musí monitorovať, či programy a činnosti vypracované na zlepšenie nových zručností prispejú v tejto súvislosti k úspešnej transformácii. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext

| 2.1. | Pandémia COVID-19 viedla nielen k celosvetovej núdzovej zdravotnej situácii, ale aj k hospodárskej a sociálnej kríze. Táto vážna situácia si vyžaduje, aby európski tvorcovia politiky vykonali zásadné politické opatrenia na stabilizáciu hospodárstiev všetkých európskych členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska únia vytvorila niekoľko mechanizmov v rámci programu NextGenerationEU, ktorý má prostredníctvom najväčšieho balíka stimulov, aký kedy existoval, podporiť členské štáty, aby vyšli z krízy silnejšie. Celkový objem jeho dlhodobého rozpočtu predstavuje 1,8 bilióna EUR, ktoré sa využijú prostredníctvom rôznych nástrojov zameraných na modernizáciu, výskum, klimatickú transformáciu a sociálnu ochranu, |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedným z nástrojov NextGenerationEU je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorý sa zameria na nápravu bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd, ktoré spôsobila pandémia COVID-19, a podporu dvojitej transformácie na dekarbonizovanú a digitálnu spoločnosť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mechanizmus zahŕňa celkovú sumu 672,5 miliardy EUR, ktorá sa rozdelí vo forme úverov (360 miliárd EUR) a grantov (312,5 miliárd EUR) a ktorá je k dispozícii na reformy a investície členských štátov zamerané na udržateľnú obnovu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tieto finančné prostriedky sa pridelia v rámci národných plánov obnovy a odolnosti členských štátov, ktoré budú zahŕňať požadované reformy a investície, ako aj odrážať odporúčania Rady pre jednotlivé krajiny ako súčasť rámca riadenia európskeho semestra s cieľom prispieť k ročnej stratégii udržateľného rastu EÚ na rok 2021. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia vymedzila hlavné prioritné oblasti, v ktorých musí každý členský štát vymedziť konkrétne akčné línie:






  1. | NAŠTARTUJME (power up) – čisté technológie a obnoviteľné zdroje energie; |
| --- | --- | --- |

2.6.

1.

NAŠTARTUJME (power up) – čisté technológie a obnoviteľné zdroje energie;

| 2. | RENOVUJME (renovate) – energetická účinnosť budov; |
| --- | --- |

2.

RENOVUJME (renovate) – energetická účinnosť budov;

| 3. | DOBÍJAJME a DOTANKUJME (recharge and refuel) – udržateľná doprava a nabíjacie stanice; |
| --- | --- |

3.

DOBÍJAJME a DOTANKUJME (recharge and refuel) – udržateľná doprava a nabíjacie stanice;

| 4. | PRIPOJME SA (connect) – zavedenie rýchlych širokopásmových služieb; |
| --- | --- |

4.

PRIPOJME SA (connect) – zavedenie rýchlych širokopásmových služieb;

| 5. | MODERNIZUJME (modernise) – digitalizácia verejnej správy; |
| --- | --- |

5.

MODERNIZUJME (modernise) – digitalizácia verejnej správy;

| 6. | ROZŠIRUJME SA (scale up) – kapacity pre dátový cloud a udržateľné procesory; |
| --- | --- |

6.

ROZŠIRUJME SA (scale up) – kapacity pre dátový cloud a udržateľné procesory;

| 7. | REKVALIFIKUJME a ZLEPŠUJME ZRUČNOSTI (reskill and upskill) – vzdelávanie a odborná príprava na podporu digitálnych zručností. |
| --- | --- |

7.

REKVALIFIKUJME a ZLEPŠUJME ZRUČNOSTI (reskill and upskill) – vzdelávanie a odborná príprava na podporu digitálnych zručností.

Hlavné prioritné oblasti boli vymedzené, aby umožnili prijatým opatreniam podstatne prispieť k zelenej a digitálnej transformácii EÚ.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti prostredníctvom oblastí rozvoja, ktoré podporujú členské štáty, v súlade s odporúčaniami európskeho semestra pre jednotlivé krajiny poskytne potrebný priestor organizáciám, ktoré boli zasiahnuté hospodárskou situáciou spôsobenou pandémiou. Pomôže najmä hospodárskym odvetviam, ako sú odvetvia náročné na zdroje a energiu, ktoré už boli v ťažkej situácii (v dôsledku vysokej regulačnej záťaže a nespravodlivej hospodárskej súťaže z niektorých tretích krajín) a ktoré vážne zasiahli súčasné okolnosti.

| 2.7. | Stratégia obnovy na základe priemyselnej stratégie EÚ a jej aktualizácie z roku 2021 pomôže dosiahnuť ciele Európskej zelenej dohody, cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a revidovaný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zohrá kľúčovú úlohu pri riešení veľkých investícií odvetví náročných na zdroje a energiu v záujme dosiahnutia týchto cieľov. Úsilie požadované na vybudovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu EÚ musia podporiť silné partnerstvá medzi EÚ, členskými štátmi, sociálnymi partnermi, priemyslom a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. Stratégia obnovy posilní aj Mechanizmus spravodlivej transformácie, ktorý podporuje regióny závislé od odvetví náročných na zdroje a energiu a regióny, v ktorých prebiehajú štrukturálne zmeny. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Plán obnovy pre Európu obsahuje kľúčový aspekt pre udržateľný prechod na dekarbonizované a digitalizované hospodárstvo a zdôrazňuje sa v ňom skutočnosť, že úsilie EÚ o dvojakú transformáciu si popri politickom záväzku a/alebo zlatých pravidlách vyžaduje politickú zodpovednosť. EHSV súhlasí s navrhovanými hlavnými prioritnými oblasťami, ktoré zamerajú investície na niektoré z najrelevantnejších oblastí pre dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja OSN pri zabezpečení dosiahnutia klimatických cieľov stanovených právnymi predpismi EÚ na rok 2030 (zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990) a na rok 2050 (nulové čisté emisie skleníkových plynov). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandémia vyvolala potrebu stanoviť si spoločnú cestu, na ktorej sú pravidlá vymedzené na celosvetovej úrovni a všetky regióny ich jednotne uplatňujú, čím sa rieši potenciálne riziko fragmentácie vyplývajúce z nesúrodého prideľovania zdrojov. Kríza spôsobená pandémiou a potreba prechodu na udržateľné, odolné a flexibilné hospodárstvo by mohli poskytnúť skvelú príležitosť na vymedzenie predpisov, ktorými sa v EÚ zaručia rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na tento účel je potrebné riadne posúdiť súčasnú zložitú situáciu odvetví náročných na zdroje a energiu spolu s vplyvom, ktorý by mohol mať pretrvávajúci charakter týchto podmienok na európske hospodárstvo ako celok. Je potrebné zohľadniť príspevok odvetví náročných na zdroje a energiu k hrubému domácemu produktu (HDP) Európskej únie spolu so skutočnosťou, že tieto odvetvia sú lídrami v inováciách, sú zodpovedné za vytváranie vysokokvalitných pracovných miest a prispievajú k dlhodobým dobrým životným podmienkam spoločnosti ako celku. Na vybudovanie silnej verejnej služby je potrebný impulz súkromného sektora. EHSV však vyjadruje znepokojenie nad nedostatočnou presnosťou niektorých už schválených národných plánov obnovy a odolnosti so zreteľom na odvetvia náročné na zdroje a energiu, keďže investície sa niekedy presúvajú do iných odvetví hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Navyše je potrebné zvážiť impulz, ktorý môžu poskytnúť odvetvia náročné na zdroje a energiu z hľadiska výskumu a vývoja, keďže je to kľúčová oblasť, v ktorej sa inovácie rozšíria z laboratórnej na priemyselnú úroveň. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Odvetvia náročné na zdroje a energiu sú potenciálne jedným z najväčších prispievateľov k transformácii priemyslu, ktorá zabezpečí nízkouhlíkovú Európu. Priemysel by mal zintenzívniť svoje úsilie o rozvoj a zavedenie procesov nízkouhlíkovej výroby a podporovať ich v rámci komplexných dodávateľských reťazcov. Bez tejto vnútornej a vonkajšej práce bude ťažké dosiahnuť zásadné, ale ambiciózne ciele vymedzené v Parížskej dohode a ciele, ktoré stanovila EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Automatizácia a digitalizácia zohrajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní tejto transformácie priemyslu. Pojmy by sa však nemali zamieňať: transformácia je cieľom; digitalizácia je nástrojom. Zavádzanie digitálnych riešení zefektívni spôsob, akým ľudia myslia, prijímajú rozhodnutia a konajú. Hoci digitalizácia musí byť prioritou pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, dôraz by sa mal klásť na to, ako tieto nástroje umožnia efektívnejší reagovať na výzvy, ktorým čelíme. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitálna transformácia si vyžiada, aby sa technológie osvedčené na pilotnej alebo laboratórnej úrovni rozvíjali na priemyselnej úrovni. Verejné a súkromné partnerstvá by sa preto mali zameriavať na výskum, vývoj a inováciu. Investície by mali byť zamerané na technológie, v prípade ktorých sa v raných štádiách prejavuje potenciál na rozširovanie, uskutočniteľnosť a spoľahlivosť inovatívnych riešení v horných častiach hodnotových reťazcov, a zároveň by boli v súlade s cieľmi v oblasti udržateľnosti. Navyše bude potrebné naplánovať obdobie konverzie, počas ktorého je možné vhodne rozšíriť inovatívne riešenia na priemyselnú úroveň. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V záujme schopnosti účinne zvládnuť situáciu by sa mala transformácia zameriavať na získané know-how, zdroje, ktoré sú už k dispozícii, a potenciálne synergie, ktoré môžu nastať. Transformácia zahŕňa inováciu, vynálezy, návrh, vybudovanie, resp. konštrukciu a samotný rozvoj, ale to by samo osebe nemalo znamenať nové výtvory. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV si je vedomý investícií, ktoré si táto transformácia vyžiada. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a NextGenerationEU by sa nemali vnímať ako všeliek. Transformácia odvetví náročných na zdroje a energiu na zvládnutie dvojakej transformácie si vyžiada rozsiahly investičný plán, mobilizáciu mnohých dodatočných zdrojov financovania (napr. štátna pomoc, dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, nové vlastné zdroje pre rozpočet EÚ, budúce príjmy z EU ETS, súkromné investície atď.). Na tento účel je nevyhnutné zosúladiť priemyselné a energetické politiky s politikou v oblasti klímy s cieľom zmobilizovať všetky veľké investície, ktoré si vyžiada prechod na hospodársky model s nulovými emisiami uhlíka. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV je presvedčený, že by sa malo vyvinúť úsilie na koordináciu podpory poskytovanej prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v záujme transformácie odvetví náročných na zdroje a energiu s existujúcimi verejno-súkromnými programami financovania, ako je SPIRE alebo partnerstvo pre výrobu čistej ocele. Priemyselné aliancie by sa mali využívať ako platformy na podporu dlhodobých synergií medzi projektmi financovanými prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a existujúcich programov EÚ s cieľom urýchliť transformáciu odvetví náročných na zdroje a energiu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zistilo sa, že je potrebné doplniť finančnú podporu poskytovanú prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti ambicióznou daňovou reformou. Tá by mala byť zosúladená s dohodou v rámci OECD, aby sa zabezpečilo, že vysoko ziskové spoločnosti budú od roku 2023 podliehať efektívnej sadzbe dane z príjmov právnických osôb vo výške 15 %. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Hlavným cieľom vyplácania grantov spoločnostiam by malo byť udržať konkurencieschopnosť priemyslu EÚ v medzinárodnom meradle a zároveň dodržiavať sociálne, hospodárske a environmentálne normy EÚ, aby sa zabezpečilo, že dvojaká transformácia bude prínosom pre európskych občanov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ako bolo uvedené, Plán obnovy pre Európu bude kľúčový pre transformáciu odvetví náročných na zdroje a energiu a zároveň prispeje k pretvoreniu ďalších hospodárskych odvetví s ohľadom na dvojitú transformáciu. Táto rozsiahla premena si bude vyžadovať dlhé obdobie adaptácie a transformácie, najmä vo všetkých záležitostiach súvisiacich s ľudským kapitálom. EHSV dôrazne navrhuje, aby sa investičné mechanizmy rozšírili aj na obdobie po roku 2026 a aby sa riadne vymedzili pevné a jasné prepojenia medzi nimi. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne pripomienky

EHSV vyzýva členské štáty a priemysel, aby predložili investície a reformy s najväčším transformačným vplyvom, pokiaľ ide o dosiahnutie stanovených konečných cieľov v hlavných prioritných oblastiach, ktoré vymedzila Komisia. Nesmieme zabúdať na to, že celá spoločnosť bude musieť byť schopná znášať náklady potrebné na dosiahnutie cieľov spojených s dvojitou transformáciou.

4.1.   NAŠTARTUJME – čisté technológie a obnoviteľné zdroje energie

| 4.1.1. | Transformáciu priemyslu nie je možné dosiahnuť bez energetickej transformácie. Dekarbonizácia priemyslu sa bude priamo opierať o dostupnosť dostatočných cenovo dostupných nízkouhlíkových zdrojov energie, ktoré umožňujú nízkouhlíkovú priemyselnú výrobu. Zabezpečenie dostatočnej a spoľahlivej výroby dekarbonizovanej energie bude zásadné pre dosiahnutie klimatických a digitálnych cieľov. Podobne sú potrebné obrovské investície na rozvoj alebo vytvorenie infraštruktúry potrebnej na prepravu, uskladnenie a distribúciu týchto bezprecedentných objemov nízkouhlíkovej energie. Vykonávanie národných plánov obnovy, a najmä navrhovaných reforiem, by sa malo zameriavať na zabezpečenie konkurenčných, stabilných a predvídateľných cien energie, aby sa obmedzil vplyv vysokých cien energie na infláciu, čo by mohlo ohroziť obnovu odvetví náročných na zdroje a energiu, ako aj zotavenie spoločnosti ako takej. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV súhlasí, že technologická neutralita je pri vykonávaní národných plánov obnovy nevyhnutná: všetky nízkouhlíkové technológie (obnoviteľné zdroje energie, zelený vodík, reaktor jadrovej syntézy atď.) sa musia zahrnúť do tejto transformácie, pokiaľ sú v súlade s cieľmi v oblasti klímy do roku 2030 a do roku 2050, ako aj s cieľmi udržateľného rozvoja OSN. Žiadna technológia by sa nemala preventívne ani svojvoľne vylúčiť. Kritérium pre prideľovanie zdrojov by sa malo zameriavať na zabezpečenie konkurenčných cien energie pre konečných spotrebiteľov bez ohľadu na samotnú technológiu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Z tohto dôvodu môže byť nevyhnutné zvážiť nielen kombináciu rôznych konkurenčných zdrojov obnoviteľnej energie, ale aj ich kombináciu s technológiami zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého, pričom sa nezabudne na úlohu energetických prepojení medzi jednotlivými členskými štátmi. Musia sa zaviesť dostatočné a jednotné právne predpisy, aby sa hospodársky zdôvodnili investície a umožnilo sa zavedenie týchto technológií. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Okrem dostupnosti cenovo dostupných energetických a technologických riešení sa musí riadne zohľadniť energetická efektívnosť. Vo všetkých scenároch určených v rámci dlhodobej stratégie EÚ na zníženie emisií v záujme dosiahnutia cieľov klimatickej neutrality do roku 2050 sa pripisuje dôležitá úloha úsporám energie (1). Prechod na obehovejšie hospodárstvo zohrá dôležitú úlohu aj pri znižovaní spotreby energie a zdrojov odvetviami náročnými na zdroje a energiu. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | V rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa to musí vhodne riešiť s ohľadom na riziko nespravodlivej hospodárskej súťaže a s cieľom pokúsiť sa o predísť rizikám, ktoré môže priniesť únik uhlíka, a zmierniť ich. Je dôležité neprehliadať opatrenia alebo systémy, ktoré fungovali pri znižovaní emisií, ale v prípade potreby ich posilniť dodatočnými alebo doplnkovými (nie alternatívnymi) mechanizmami. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Hlavná pochybnosť, ktorá vyplýva z posúdenia všetkých potenciálnych kľúčových faktorov, ktoré bude potrebné spracovať v rámci prioritnej oblasti Naštartujme, spočíva v otázke, ako bude EÚ schopná dodávať bezprecedentné množstvo energie, ktoré spoločnosť požaduje. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   RENOVUJME – energetická účinnosť budov

| 4.2.1. | Na zlepšenie energetickej účinnosti existujúcich a nových budov budú potrebné inteligentné materiály a vybavenie, ktoré prispejú k udržateľnej transformácii. Pod pojmom inteligentné materiály rozumieme ekologické materiály alebo udržateľné výrobné postupy na ich získanie. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV verí, že inteligentné materiály (a s nimi spojené udržateľné výrobné postupy) sa budú v snahe celkovo prispieť k dosiahnutiu cieľov, ktoré vytýčila Európska komisia, podporovať viac než zvyčajne. Nemalo by sa zabúdať na vybavenie: nie je možné dosiahnuť energetickú účinnosť, ak sa zameriame len na vonkajší plášť budov; je potrebné riadne posúdiť, obnoviť a prepojiť vybavenie a systémy. To by mohlo pomôcť naštartovať trh s inteligentnými materiálmi, pričom verejné obstarávanie by mohlo byť praktickým východiskovým bodom. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   DOBÍJAJME a DOTANKUJME – udržateľná doprava a nabíjacie stanice

| 4.3.1. | V rámci európskej stratégie sa musí vynaložiť veľké úsilie na vymedzenie jasného plánu na dekarbonizáciu odvetví, ktoré sa ťažko elektrifikujú (diaľková a ťažká cestná doprava, letectvo, námorná doprava atď.). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Stratégia pre obnoviteľné a nízkouhlíkové palivá a aliancia pre hodnotový reťazec nízkouhlíkových palív prispejú k dekarbonizácii odvetví leteckej a námornej dopravy a zároveň prispejú k úsiliu o dekarbonizáciu cestnej dopravy prostredníctvom elektrifikácie – okrem iných alternatív. Týmto spôsobom sa zaručí prístup k cenovo dostupnej mobilite pre všetkých. Dekarbonizácia dopravy sa vykoná na základe posúdenia životného cyklu a analýzy nákladov a prínosov a prvým krokom bude nahradenie spôsobov dopravy s najväčším vplyvom, pričom sa prostredníctvom nízkouhlíkových udržateľných palív zabezpečia dostatočne dlhé obdobia prechodu pre používateľov s nízkym príjmom. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   PRIPOJME SA – zavedenie rýchlych širokopásmových služieb

| 4.4.1. | EHSV si uvedomuje význam automatizácie a digitalizácie v rámci transformácie priemyslu, ktorá prebieha, pretože patria medzi prierezové základy tohto transformačného procesu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Pre tento priemysel musí byť k dispozícii dostatok zdrojov, aby sa zlepšila automatizácia systémov. Potom bude možné poskytovať kvalitné informácie prostredníctvom digitálnych nástrojov v záujme zefektívnenia rozhodovacích postupov. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | To si vyžiada investície nielen do technológií, ale aj do odbornej prípravy pracovníkov a spoločnosti vo všeobecnosti v oblasti digitálnych zručností, prijatia „digitálneho spôsobu myslenia“ a vypracovania náležitých právnych predpisov a nástrojov na zaručenie kybernetickej bezpečnosti (okrem iného). |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   MODERNIZUJME – digitalizácia verejnej správy

| 4.5.1. | EHSV chápe význam skutočnosti, že digitalizácia verejnej správy môže znamenať boj proti nadmernej administratívnej záťaži, ktorou často trpia priemyselné odvetvia. Táto digitálna transformácia sa však musí zakladať na analýze skutočných nákladov a prínosov s riadnym posúdením zdrojov na základe technických kritérií (táto analýza sa musí zohľadniť nad rámec samotného cieľa). |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   ROZŠIRUJME SA – kapacity pre dátový cloud a udržateľné procesory

| 4.6.1. | Riadna správa údajov povedie k zlomovému bodu v presnom rozhodovaní, rozvoji podnikovej inteligencie, účinnému riešeniu problémov a optimalizácii zdrojov, čo sú všetko kľúče k zabezpečeniu úspešnej transformácie. Je potrebné prideliť dostatok zdrojov na zabezpečenie zapojenia všetkých typov organizácií do využívania tejto iniciatívy, pričom treba zaručiť spravodlivé zdroje údajov, ktoré povedú k spravodlivej transformácii. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EÚ by so zreteľom na strategickú nezávislosť mala rozvíjať svoje vlastné cloudové kapacity, ktoré umožnia technologickú nezávislosť a zabránia technologickej závislosti od tretích krajín. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   REKVALIFIKUJME a ZLEPŠUJME ZRUČNOSTI – vzdelávanie a odborná príprava na podporu digitálnych zručností

| 4.7.1. | Transformácia, ktorá nás čaká, nebude možná, ak sa nebude zakladať na potrebách a očakávaniach súčasnej a budúcej spoločnosti a na koncepcii spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Hlavnou konkurenčnou výhodou Európskej únie je náš ľudský kapitál. Európa má nedostatok surovín, naša životná úroveň je najvyššia na svete a náš regulačný rámec je pomerne prísny: to znamená, že našou najväčšou výhodou je vysoká produktivita, za ktorou stojí náš ľudský kapitál a bohatá rozmanitosť. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Budovanie kapacít a projekty na vymedzenie kľúčových zručností budú nevyhnutné na zabezpečenie účinnej transformácie priemyslu, ktorá sa zameriava na rovnosť a pri ktorej sa na nikoho nezabudne. Nato je potrebné podporiť na všetkých úrovniach spoločnosti (od súčasných aktívnych zamestnancov až po budúcich) odbornú prípravu zameranú na oblasti nových výziev, ktoré vzniknú. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Inovatívne myslenie bude základom pre rozhodovacie postupy v budúcnosti. Tieto schopnosti musia byť súčasťou programov odbornej prípravy. Navyše v blízkej budúcnosti vznikne obrovský dopyt po digitálnych zručnostiach. Pracovníci v oblasti ľudských zdrojov sa musia snažiť zaplniť tieto medzery, aby sa zabezpečila konkurencieschopnosť organizácií s personálom, ktorý je takisto kvalifikovaný vykonávať danú prácu. |
| --- | --- |

4.7.4.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-long-term-vision_en.

1

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Predvídanie štrukturálnych a sektorových zmien a zmena priemyselnej kultúry – k novým hraniciam obnovy a odolnosti v rôznych častiach Európy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/08)

| Spravodajca: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Dirk JARRÉ |

Spravodajca:

Norbert KLUGE

Pomocný spravodajca:

Dirk JARRÉ

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v sekcii | 10. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v sekcii

10. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Znížiť emisie CO2 aspoň o 55 % do roku 2030 – to je náročný záväzný cieľ spravodlivej transformácie, ktorý sa má dosiahnuť s pomocou politiky EÚ a vlád jej členských štátov, ako aj podnikov v regiónoch, v ktorých európski občania žijú a pracujú. Táto ambícia si vyžaduje okamžité spoločné úsilie na predvídanie vplyvov na hospodársky a sociálny život a na zmapovanie príslušných stratégií a opatrení. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že aktualizovaná priemyselná stratégia EÚ a balík návrhov Fit for 55, ktoré predložila Európska komisia, podporia spravodlivú transformáciu. EHSV v tejto súvislosti víta nový Sociálno-klimatický fond na vyváženie sociálneho znevýhodnenia ako súčasť tohto balíka. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 takisto preukázala potrebu rýchlejšieho prechodu na udržateľnejší, digitálnejší a odolnejší sociálny, hospodársky a priemyselný model. EHSV konkrétne konštatuje, že regionálne rozdiely a sociálne nerovnosti zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Všetky tieto otázky sú už súčasťou politického programu (napr. zelená dohoda, obehové hospodárstvo, spravodlivá transformácia, štrukturálne programy atď.), ale nepristupuje sa k nim integrovaným spôsobom. EHSV preto odporúča, aby sa zohľadnili skúsenosti rôznych oblastí politiky, národov a regiónov, ktoré sa musia zohľadniť v ich rozdieloch a špecifickosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Predpokladom je vytvorenie rovnakých podmienok hospodárskej súťaže. Pri tom je potrebné zohľadniť sociálny dialóg medzi sociálnymi partnermi a občiansky dialóg v záujme spolutvorby. To by malo podporiť vytvorenie skupiny tých najlepších v EÚ, čo môže zase posilniť jej hospodársku suverenitu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Bez začlenenia sociálnej dohody nebude žiadna zelená dohoda (1). EHSV sa preto zasadzuje za posilnenie vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv (2), ktorý sa považuje za kompas EÚ a jej členských štátov pri zmierňovaní sociálnych dôsledkov priemyselných zmien. V zásade sú východiskom sociálny dialóg a kolektívne zmluvy, ktoré tvoria základ pre rozhodnutia podniku, pričom pracovníci sú primerane informovaní a ich záujmy sa zohľadňujú prostredníctvom konzultácií a prípadne účasti na dohľade a riadení podniku. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že hospodárske a environmentálne úspechy sa v prvom rade dosahujú a realizujú tam, kde ľudia žijú. Práve tu sa očakávajú a spoločne formujú výzvy súvisiace s ochranou klímy. Práve tu vznikajú nové nápady, ktoré sa následne priemyselne transformujú na celosvetovo konkurencieschopné výrobky a služby. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Spôsoby transformácie, ako boli skoncipované v aktualizovanej priemyselnej stratégii EÚ a prediskutované na priemyselnom fóre EÚ, poskytujú občanom EÚ podporu a usmernenia. Konkrétne východiskové pozície na regionálnej úrovni sa však výrazne líšia a na dosiahnutie celkového cieľa sú potrebné rôzne stratégie. EHSV preto vyzýva Európsku komisiu, aby pri stanovovaní rámca a hodnotení priemyselnej stratégie EÚ venovala osobitnú pozornosť týmto rozdielnym požiadavkám, aby bolo možné pružne reagovať na regionálne a odvetvové potreby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Subsidiarita sa musí vnímať z hľadiska jej schopnosti vytvoriť silný zdroj pre spravodlivú transformáciu. Regióny a metropolitné oblasti najlepšie poznajú svoje problémy a možnosti. EHSV preto uznáva, že by sa mali jasne vymedziť záväzné ciele a zásady európskej priemyselnej politiky dohodnuté spoločne na úrovni EÚ. Je dôležité uvedomiť si, že zavádzanie do praxe v regiónoch a metropolitných oblastiach musí byť založené na zásade subsidiarity. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Situácia v jednotlivých regiónoch a oblastiach a ich schopnosť priblížiť sa k splneniu cieľov v oblasti klímy, sociálnych vecí a životného prostredia sú veľmi rozdielne. Aj keď niektoré priemyselné odvetvia a podniky môžu dosiahnuť tento cieľ ľahšie, v iných môže byť napredovanie náročnejšie. Slabšie regióny a určité priemyselné odvetvia si preto vyžadujú osobitnú pozornosť a špecifickú podporu. Keďže sa celkový cieľ uplatňuje na celý hodnotový reťazec, je dôležité zamerať sa najskôr na rýchlejšie účinky a ďalekosiahlejšie zmeny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že to je zásada, vďaka ktorej môžu podniky opätovne získať svoju hospodársku a udržateľnú konkurencieschopnosť, a to s pomocou odhodlaných podnikateľov a manažérov, ako aj dobre vyškolených a kvalifikovaných pracovníkov. Malé a stredné podniky v tejto súvislosti zohrávajú dôležitú úlohu. Program v oblasti ľudského kapitálu je predpokladom úspešnej transformácie podnikov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Členské štáty by mali s logistickou a finančnou podporou Európskej únie posilniť štrukturálne verejné investície nasmerované na proces prostredníctvom služieb všeobecného záujmu zameraných na neustále zlepšovanie podmienok umožňujúcich priemyselný a sociálny rozvoj, ktorý môže posilniť kapacity regiónov a na miestnej úrovni účinne riešiť environmentálne, technologické, hospodárske a sociálne výzvy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Keďže zelenú dohodu musí sprevádzať integrovaná sociálna dohoda, EHSV sa zasadzuje za to, aby sa v priemyselnej stratégii EÚ predvídala a kompenzovala rastúca chudoba a nerovnosť. Zdroje by preto mali byť smerované tam, kde sú najviac potrebné. V rámci komplexnej politiky EÚ v oblasti udržateľnosti sa musí urobiť viac na zabezpečenie spravodlivosti a účasti na hospodárskych činnostiach v prospech obyvateľov a regiónov (3). Občiansky a pracovný život v Európe by mal spĺňať požiadavku na dosiahnutie udržateľnosti založenej na inkluzívnom a udržateľnom raste, dôstojnej práci a sociálnej spravodlivosti (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV podporuje prechod na obehové hospodárstvo, ktoré zastaví nehospodárne využívanie neobnoviteľných zdrojov a zníži medzinárodnú závislosť. To by sa takisto malo stať hlavnou súčasťou priemyselnej stratégie EÚ. Rámcové podmienky by sa preto mali upraviť tak, aby vytvárali konkurenčné výhody pre podniky, ktoré dodržiavajú zásady obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Spravodlivá transformácia ako príležitosť na rast a obnovu priemyslu

| 2.1. | V zelenej dohode sa stanovuje jasný a politicky záväzný cieľ: do roku 2030 by sa v Európe malo dosiahnuť celkové zníženie emisií skleníkových plynov o 55 %. Tento cieľ bol uvedený do praxe prostredníctvom opatrení v rámci balíka Fit for 55, ktorý Európska komisia predložila v júli 2021. Tu už nie je priestor pre rôzne interpretácie. Spravodlivým systémom medzinárodného obchodu sa musí zaistiť, že podniky budú môcť pri plnení cieľov zelenej dohody zostať globálne konkurencieschopnými. To zahŕňa cezhraničný a transkontinentálny systém kompenzácie uhlíka. Zároveň to vytvára stimuly pre obchodných partnerov, aby sa pridali k národom, ktoré rešpektujú obmedzenia našej planéty. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Krajiny mimo EÚ so slabými environmentálnymi predpismi zvyšujú tlak na EÚ, v ktorej sú zavedené pomerne silné environmentálne predpisy. Tieto globálne interakcie nesmú viesť k environmentálnemu dumpingu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Globálna situácia môže viesť k rozvoju nových udržateľných technológií, ktoré budú ťažiť zo silných stránok Európy, ako je napríklad jej schopnosť realizovať prírastkové a prelomové inovácie s cieľom dodávať svetovým trhom výrobky využívajúcimi tradičné kompetencie na zvládanie nových výziev. To si vyžaduje starostlivé a vizionárske predvídanie povahy a rozsahu zmien a výrazné rozšírenie verejných a sociálnych služieb s cieľom vyrovnať sa so sociálnymi problémami, ako je napríklad možné zvýšenie chudoby, bezdomovectvo, vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím a menšín, obmedzenie príležitostí pre ženy a obmedzená odborná príprava na uľahčenie návratu na trh práce. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Statická analýza môže viesť k záveru, že realizácia Európskej zelenej dohody by v krátkodobom horizonte poskytlo konkurentom v krajinách s menej ambicióznymi cieľmi v oblasti klímy výhodu nižších nákladov v porovnaní s európskymi podnikmi, ktoré už sú v procese transformácie. Pri dynamickej perspektíve by sa zdôraznilo, že podniky budú motivované k prírastkovým inováciám zvyšovaním energetickej účinnosti svojich výrobných systémov, k prechodu na obnoviteľné zdroje energie a realizácii vhodných inovácií. Hoci je EÚ jednoznačne priekopníkom v úsilí účinne bojovať proti klimatickej kríze, rýchle využívanie obnoviteľných materiálov si vyžaduje ambicióznejšie vykonávanie obehového hospodárstva a odolnosť, pokiaľ ide o využívanie surovín. Výsledná transformácia bude fungovať iba vtedy, ak sa bude dostatočná pozornosť venovať sociálnemu rozmeru tohto procesu. Zásady spravodlivej transformácie podľa Parížskej dohody o zmene klímy a usmernení MOP pre spravodlivú transformáciu (5) ponúkajú usmernenia v tomto smere. Zásady spravodlivej transformácie preto slúžia ako kompas pre opatrenia na obnovu tým, že sa všetkým zainteresovaným stranám stanovuje jasná zodpovednosť za dodržiavanie ľudských a sociálnych práv, demokratických hodnôt a zásad právneho štátu s cieľom zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V neposlednom rade zmeny v tomto rozsahu a ponaučenia z minulých transformácií naznačujú, že je potrebný postup spolutvorby zahŕňajúci politikov, verejné správy, sociálnych partnerov, organizácie občianskej spoločnosti, podniky a verejnosť na všetkých úrovniach riadenia v EÚ a v rámci podnikov. Využitie zatiaľ nepreskúmanej tvorivosti a inovačného potenciálu ľudí žijúcich v Európe povedie k riešeniam potrebným na zvládnutie budúcich výziev. Rôznorodosť myšlienok je neoceniteľným zdrojom inovácií vo všetkých odvetviach hospodárstva, ktorý výrazne posunie technologický a vedecký pokrok. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Skúsenosti z minulosti ukázali, že úspešné a trvalé hospodárske a sociálne zmeny majú najväčšiu príležitosť na realizáciu, pokiaľ sa v presnej stratégii jasne vytýčia ciele, stanovia sa povinnosti rôznych aktérov zapojených do procesu transformácie a hlavní činitelia spoločnosti celý projekt schvália a zaviažu sa ho presadzovať a podporovať. V dôsledku toho musia politické sily, hospodárske subjekty a občianska spoločnosť spolupracovať v rámci systému účinného sociálneho dialógu, kolektívnych zmlúv a vzájomnej výmeny informácií, konzultácií a skutočnej účasti na postupoch rozhodovania a spolutvorby. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sociálny dialóg medzi sociálnymi partnermi a občiansky dialóg s účasťou zainteresovaných strán spoločnosti môže teda zohrávať obzvlášť dôležitú úlohu v projektoch zameraných na vyváženie sociálnych, ekologických a hospodárskych záujmov. Preto je nevyhnutné zavádzanie Európskeho piliera sociálnych práv do praxe. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Regióny nie sú len ekosystémami – sú kľúčovým miestom pre prácu, život a predvídanie sociálno-ekonomických zmien

| 3.1. | Dôsledky pandémie COVID-19 sú v jednotlivých ekosystémoch rôzne, ako Európska komisia uznáva aj vo svojom oznámení o novej priemyselnej stratégii EÚ. Urýchlila tiež existujúce trendy smerujúce k digitalizácii a dekarbonizácii, čím sa zvýšilo riziko prehĺbenia fragmentácie medzi regiónmi v dôsledku rôznych úrovní hospodárskeho bohatstva a zdrojov, ktoré sa investujú do transformácie priemyselných odvetví. Je preto nevyhnutné, aby priemyselné fórum a predpokladané spôsoby transformácie zohľadňovali tieto rôzne účinky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je v záujme európskej občianskej spoločnosti zabezpečiť perspektívu kvalitného zamestnania a príjmov pre občanov v regiónoch zasiahnutých priemyselnou transformáciou. V tejto súvislosti treba pochopiť rozdiely vo východiskových situáciách jednotlivých regiónov a zistiť, ako možno vytvárať pozitívne interakcie z existujúcich priemyselných kompetencií. Dôležitú úlohu v tomto smere zohráva integrácia do globálne významných hodnotových reťazcov, a najmä rôzne aspekty, ktoré k nim prispievajú. Ekosystémový prístup Európskej komisie vychádza z makropolitického prístupu, v ktorom sa klasifikujú všetky priemyselné odvetvia na globálnej úrovni. V tomto prístupe sa nezohľadňujú rozdielne situácie ani vzájomné závislosti, ktoré v rôznych ekosystémoch existujú. Sotva dokáže zohľadniť rozmanitosť požiadaviek v rôznych regiónoch a musí byť doplnený o regionálnu politickú perspektívu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európska komisia v súčasnosti vyvíja kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI), ktorými sa má preukázať úspech priemyselnej stratégie EÚ (6). V súčasnosti sa Komisia zameriava predovšetkým na hospodársky rast a zanedbáva ciele stanovené v Európskej zelenej dohode, zmeny, ktoré si prechod na obehové hospodárstvo vyžaduje, a sociálny rozmer procesu transformácie. Je mimoriadne dôležité, aby sa v priemyselnej stratégii EÚ jasne uznala a ocenila hodnota regionálne dostupných priemyselných zručností, potenciálu a kompetencií. Táto skutočnosť sa musí náležite zohľadniť. Príliš úzke zameranie na hospodársky rast a súvisiace opatrenia a nástroje môžu inak viesť k tomu, že sa klimatické ciele a príležitosti súvisiace s priemyselnou transformáciou nevyužijú, a môže dôjsť k oslabeniu obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pri formulácii priemyselnej stratégie a politiky na tomto základe sa musí zohľadňovať neistota a nepredvídateľnosť. Politiky a rozdielne spôsoby prispôsobené individuálnym situáciám musia byť flexibilné a musia vychádzať zo všetkých kompetencií dostupných v rámci regiónu alebo pre región prostredníctvom vzájomných výmen s inými regiónmi a krajinami. Na zistenie nedostatkov a okamžitých potrieb je potrebná otvorenosť ako dôležitý strategický zdroj. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Priemyselné zmeny na účely ochrany klímy spôsobia vážne sociálne problémy, ak sa ciele zelenej dohody majú dosiahnuť v krátkom zostávajúcom období. Spotreba zdrojov škodlivých pre životné prostredie je otázkou, ktorú treba riešiť a preskúmať s cieľom nájsť sociálne a spoločensky spravodlivé riešenie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Obehové hospodárstvo pozitívne prispieva k priemyselným zmenám v rámci regiónov a dodávateľských a hodnotových reťazcov. Aj keď najvyššiu pridanú hodnotu možno nájsť v regiónoch s najvyspelejšími priemyselnými odvetviami, v lokalitách s menej znalostným a energeticky náročnejším hospodárstvom sa vyrába a spracúva materiál, ktorý sa začleňuje do obehového hospodárstva. Slabšie regióny môžu mať z obehového hospodárstva zjavne väčší prínos a môžu sa stať hlavnými aktérmi v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zameranie na úspech v oblasti priemyselných zmien na regionálnej úrovni jasne znamená potrebu silných prepojení, úzkej spolupráce a spoločného využívania kompetencií s ďalšími regiónmi, a to aj cez hranice členských štátov EÚ. Existuje komplexný systém interakcií, ktorý nepochybne zahŕňa interakciu miestnych MSP s cezhraničnými podnikmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Existujúce regionálne priemyselné kompetencie nie sú samy osebe v kontexte sociálno-ekologických zmien plne účinné. Musia a môžu sa však ďalej rozvíjať investovaním do znalostí, vybavenia a personálu a musia a môžu sa v zmenených podmienkach stať produktívnymi. To povedie k vzniku nových výrobkov, služieb, technológií a príležitostí, čo následne poskytne ekonomicky stabilným spoločnostiam atraktívne pracovné miesta v regiónoch. A práve na tento cieľ sa európska priemyselná stratégia potrebuje zamerať. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Región je charakteristický svojimi priemyselnými štruktúrami, podnikmi a pracovnou silou, zručnosťami obyvateľov, spôsobilosťami v oblasti výskumu a vývoja a konkrétnymi výrobkami, ktoré jeho podniky vyrábajú alebo spracúvajú. Priemyselné kompetencie sa vyznačujú širokou škálou historických osobitostí. |
| --- | --- |

3.9.

Dodávateľské a hodnotové reťazce majú v rámci celej Európy veľmi rozdielne regionálne účinky. Globálny kontext je rovnako dôležitý ako organizácia v Európe, má však odlišné účinky. Koncepcia Priemysel 4.0 a digitalizácia, ako aj informačné a komunikačné technológie budú mať významný, ale veľmi rozdielny vplyv na európske priemyselné odvetvia a hospodárstvo vo všeobecnosti. V tomto zmysle sa prostriedky na inovácie a rozvoj stanú ešte kľúčovejšími pri zmierňovaní regionálnych rozdielov.

| 3.10. | Prevádzkovatelia umožňujúci priemyselné zmeny vrátane startupov a MSP sa môžu prepájať so svojimi zákazníkmi aj z menej centrálnych regiónov, pričom aj na týchto miestach možno vytvárať atraktívne pracovné miesta. Spoločnosti založené na vedomostiach môžu do značnej miery prispieť k hodnotovým reťazcom, a to nezávisle od svojej blízkosti k zákazníkom. Stroje veľkokapacitných tovární je navyše často možné ovládať na diaľku. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ekosystémový prístup Európskej komisie nezahŕňa všetky relevantné úrovne a aspekty. Jasne zdôrazňuje, že je dôležité vnímať vývoj transformácie aj z regionálneho hľadiska a zabezpečiť, aby podniky – vrátane podnikov sociálneho hospodárstva – slúžili ako základ celej politickej operácie. Je dôležité preukázať, ako to súvisí s hodnotovými reťazcami a ako rôzne zložky jednotlivých ekosystémov zodpovedajú zložkám odlišných ekosystémov. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Spôsoby transformácie na základe holistického prístupu k sociálno-ekonomickému priemyselnému rozvoju

| 4.1. | Hoci sú inovácie vo veľkej miere spojené s novými technológiami alebo prelomovými objavmi vo vedeckom výskume, existujú aj príležitosti na využitie súčasných kompetencií ako základu pre vytváranie lepších alebo nových výrobkov a služieb. Nové technológie sú prepojené so súčasnými tradičnými technológiami. Existujú aj ďalšie jasné príklady prepojenia medzi osvedčenými tradičnými spôsobmi výroby a prírastkovými inováciami a modernizáciou priemyselných odvetví: používanie nového a ľahšieho materiálu z lietadiel vo vozidlách, používanie ľahších automobilových materiálov a uplatňovanie biotechnológií pri navrhovaní nových medicínskych prístrojov alebo služieb. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vyspelé infraštruktúry IKT slúžia ako hybná sila pri zavádzaní nových príležitostí a prispievajú k vytváraniu inovačných a udržateľných riešení, ktoré sú v súlade s existujúcimi regionálnymi osobitosťami. Napríklad používanie 3D tlačiarní poskytuje príležitosti na vývoj a navrhovanie výrobku na jednom mieste a zabezpečuje jeho fyzickú dostupnosť na mnohých ďalších miestach, kde je to potrebné. To pomáha znižovať vplyv dopravy na životné prostredie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koncepcie sociálneho hospodárstva môžu zohrávať dôležitú úlohu v sociálno-ekonomických zmenách tým, že vytvoria nové možnosti vzdelávania, života a zamestnania, ako aj alternatívne infraštruktúry služieb a podpory v miestnych komunitách, najmä pre znevýhodnené skupiny a ohrozené osoby. V spojení so službami všeobecného verejného záujmu majú tieto koncepcie výrazný potenciál náležite a účinne pripraviť spoločenské a hospodárske subjekty na požiadavky a dôsledky inovácií a zmien, najmä na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Verejné štruktúry nesú veľkú zodpovednosť za vytváranie priaznivých podmienok pre zmenu a rozvoj poskytovaním služieb všeobecného záujmu, ktoré sú prístupné všetkým hospodárskym subjektom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je to tiež súčasťou pokroku, ktorý je potrebné zabezpečiť v rámci služieb verejného záujmu, ako je zriadenie agentúr pre ďalšie vzdelávanie, ktoré sú nevyhnutné na zvyšovanie úrovne zručností pracovnej sily s cieľom zlepšiť kompetencie pracovníkov a pomôcť podnikom zvládnuť inovácie a zmeny. Vďaka tomu budú kvalifikovaní pracovníci v regióne viac integrovaní a budú prispievať k formovaniu prebiehajúcich – a ekologických – štrukturálnych zmien. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V energeticky náročných odvetviach existuje množstvo spoločných riešení na dekarbonizáciu, a teda aj možnosť spoločných investícií (napr. čistý vodík, opätovné využitie zachyteného a uskladneného uhlíka). Zvýšená obehovosť a priemyselná symbióza sú tiež dôležitými aspektmi v rámci dekarbonizácie priemyselných odvetví a pri príprave na budúcnosť s efektívne fungujúcimi podnikmi so silnou produktivitou. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Význam regionálnych trhov práce zabezpečujúcich dôstojnú prácu v udržateľných podnikoch pôsobiacich v oblasti výroby a poskytovania služieb

| 5.1. | Je potrebné porozumieť regiónom a podnikom, pochopiť ich hospodársku výkonnosť a využiť pri tom podrobnejšiu analýzu s ohľadom na ich základné kompetencie v priemyselných odvetviach a pracovnú silu. Zahŕňa to tiež infraštruktúru, polohu, dostupnosť zdrojov, podnikateľského ducha a inštitucionálne usporiadanie. Je to dôležité s cieľom podporiť vysokokvalifikovanú pracovnú silu a predvídať budúce požiadavky na zručnosti, aby sa zabránilo nedostatku zručností (napr. inžinieri). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Spolupráca s univerzitami vrátane univerzít špecializujúcich sa na aplikovanú vedu a výskumnými inštitúciami môže pomôcť pri vytváraní nových priemyselných príležitostí, ktoré môžu vyústiť do nových pracovísk v zavedených podnikoch, nadnárodných spoločnostiach, MSP a startupoch. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Z ľudského hľadiska sú regióny, ktoré ľahko prijímajú nových ľudí a začleňujú ich do dobre fungujúcich sociálno-ekonomických štruktúr, vo výhodnom postavení. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Regióny, v ktorých je kvalifikovaná pracovná sila dobre začlenená v sociálno-ekonomických štruktúrach a cíti sa tu ako doma, sa zároveň môžu stať domovom pre dynamické priemyselné odvetvia a podniky s vysokou pridanou hodnotou, ktoré sú založené na účinných formálnych a neformálnych kompetenčných sieťach. Pracovná sila teda čiastočne prispieva k vymedzeniu inovačných priemyselných kompetencií regiónu a významne pomáha podporovať procesy modernizácie a transformácie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Zručnosti a špecifické kompetencie zamestnancov a ich neustále zlepšovanie môžu poskytnúť základ pre reštrukturalizáciu a meniace sa obchodné modely vrátane budúceho rastu a nových trhov. Nerozpoznanie a nevyužitie príležitostí regionálneho rozvoja má často za následok pokračujúcu migráciu pracovníkov do zahraničia, čo oslabuje schopnosti a kompetencie, ktoré regióny potrebujú na rozvoj a využívanie príležitostí vyplývajúcich z Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

5.5.

V Bruseli, 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Bez sociálnej dohody žiadna zelená dohoda, prijaté 9. – 10. 6. 2021 (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 23).

1

Bez sociálnej dohody žiadna zelená dohoda

(2)  Odkazujeme najmä na tri hlavné ciele: do roku 2030 by aspoň 78 % obyvateľov EÚ vo veku 20 až 64 rokov malo byť zamestnaných, najmenej 60 % všetkých dospelých osôb by sa malo každoročne zúčastňovať na odbornej príprave a počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením by sa mal znížiť aspoň o 15 miliónov.

2

(3)  Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19, 11. 6. 2020 (Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 1).

3

Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19

(4)  Uznesenie EHSV k pracovnému programu Komisie EÚ na rok 2022, 9. 6. 2021 (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 1).

4

(5)  https://www.ilo.org/global/topics/green-jobs/publications/WCMS_432859/lang--en/index.htm.

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV INT/935 (2021) na tému Aktualizácia novej priemyselnej stratégie (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

6

Aktualizácia novej priemyselnej stratégie

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/56 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Silné transatlantické partnerstvo založené na spoločných hodnotách demokracie a právneho štátu na zvládnutie globálnych výziev a zachovanie medzinárodného poriadku

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/09)

| Spravodajca: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Peter CLEVER |

Spravodajca:

Christian MOOS

Pomocný spravodajca:

Peter CLEVER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Právny základ | článok 35 rokovacieho poriadku |
| | uznesenie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 17. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/3/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Právny základ

článok 35 rokovacieho poriadku

uznesenie

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

17. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/3/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Svetový poriadok – v ktorom vládne právo, a nie právo silnejšieho – a demokracia a právny štát sú navzájom neoddeliteľne spojené. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Demokracia a právny štát nie sú možné bez zapojenia pluralitnej, nezávislej a dynamickej občianskej spoločnosti vrátane autonómnych sociálnych partnerov. Preto je také dôležité, aby boli odporúčania tohto stanoviska o transatlantickej občianskej spoločnosti, najmä pokiaľ ide o podporu transatlantickej platformy, uvedené do praxe. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V rámci EÚ sa demokratická podstata niektorých členov stala zraniteľnejšou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Geopolitické zmeny počas posledných dvoch desaťročí vážne narušili multilaterálny svetový poriadok a veľmi oslabili dôležité medzinárodné organizácie. Najmä Čína, ale aj Rusko a z regionálneho hľadiska tiež Turecko, predstavujú osobitné výzvy, ktorým Európa môže čeliť len prostredníctvom obnoveného transatlantického partnerstva, pričom naopak aj USA závisia od svojich demokratických spojencov vo svete, a najmä v Európe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje myšlienku spojenectva demokracií a sebakriticky uznáva naliehavú potrebu väčšieho nasadenia za obranu univerzálnych hodnôt a práv. EÚ a USA by spoločne mali byť pilierom svetovej demokracie, mieru a bezpečnosti na celom svete, ako aj právneho štátu a ľudských práv pre všetkých. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nepremyslené stiahnutie síl USA a ich spojencov z Afganistanu ukázalo hrozným spôsobom, do akej miery je slobodný svet závislý od bezpečnostných záruk USA. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EÚ musí v zahraničnej a bezpečnostnej politike vystupovať jednotne a musí prehodnotiť svoju nejednoznačnú koncepciu „strategickej autonómie“ v prospech strategickej schopnosti konať. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európa si nesmie držať rovnaký odstup od hlavných svetových mocností. EÚ by spolu s USA a v rámci spojenectva demokracií mala obhajovať liberálne usporiadanie sveta a vo vzťahu k Číne presadzovať „stratégiu kooperatívneho utlmovania“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | OBSE je základným kameňom celoeurópskej bezpečnostnej štruktúry a ako taká by sa mala posilniť v záujme dialógu s Ruskom. Projekt Nord Stream 2 sa musí pozastaviť dovtedy, kým Rusko neprestane porušovať medzinárodné právo na Ukrajine, pretože inak bude mať Moskva ďalšie prostriedky na vyvíjanie tlaku na východoeurópske štáty. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Spolu s NATO sa musí posilniť európska bezpečnostná štruktúra. V NATO by sa mal viesť aj interný dialóg o hodnotách. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Je potrebné aj naďalej posilňovať transatlantickú spoluprácu s občianskou spoločnosťou. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležitý spoločný dialóg o občianskych právach, odolnosti voči dezinformáciám, slobode médií, opatreniach v oblasti klímy, sociálnych právach a ochrane spotrebiteľa a podpore demokracie tak, ako ho v EÚ zaručuje EHSV. Z dlhodobého hľadiska sa transatlantické partnerstvo môže posunúť smerom k transatlantickej integrácii. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Právny štát a slobodný svetový poriadok

| 2.1. | EHSV konštatuje, že slobodný svetový poriadok je nerozlučiteľne spätý s vnútroštátnou situáciou v oblasti právneho štátu a demokracie. Ak právnoštátno-demokratickí aktéri nebudú schopní dostatočne účinne konať vo vzťahu k autoritárskym alebo totalitným aktérom, slobodný svetový poriadok nebude možné zachovať. A naopak platí: ak namiesto voľného obchodu založeného na pravidlách nastúpi merkantilizmus a protekcionizmus, začnú sa aj interne rozvíjať tie sily, ktoré spochybňujú demokraciu založenú na slobode a právnom štáte. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z pohľadu EHSV je slobodný svetový poriadok predpokladom spravodlivého a udržateľného obchodu založeného na pravidlách, splnenia parížskych klimatických cieľov aj cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, sociálnej spravodlivosti a rovnakých príležitostí, rodovej rovnosti a nediskriminácie. Vo svetovom poriadku založenom na práve silnejšieho, izolacionizme, snahách o sebestačnosť a mocensko-hierarchických obchodných vzťahoch sa nemôže vytvárať ani posilňovať tvorivé a inovačné podnikanie s udržateľnými hospodárskymi výsledkami, ani sa nemôžu naplniť ambiciózne environmentálne a sociálne ciele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV preto podporuje posilnenie základných pravidiel spolupráce štátov prostredníctvom OSN a jej ďalších podorganizácií a víta myšlienku spojenectva všetkých demokracií, pretože len vďaka demokratickej schopnosti USA konať sa po druhej svetovej vojne vôbec mohli zriadiť medzinárodné inštitúcie a len s USA, ktoré sú otvorené svetu a demokratické, majú aj budúcnosť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sebakriticky vníma skutočnosť, že nielen európski politici, ale aj európska organizovaná občianska spoločnosť sa po skončení studenej vojny príliš dlho domnievali, že ustanovené univerzálne hodnoty demokracie a právneho štátu sú zaručené natrvalo. Vo svete však existujú mocní aktéri, ktorí napriek tomu, že sú týmito hodnotami podľa medzinárodného práva viazaní, ich v praxi v zásade ignorujú. Zachovanie vlastného poriadku založeného na hodnotách nie je samozrejmosťou. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hodnoty, o ktoré sa opierajú štáty a spojenectvá štátov s demokraticko-právnoštátnym charakterom, sú príznačné pre mnohostranný poriadok, za ktorý sa EÚ naďalej zasadzuje, aj keď s ešte stále obmedzenou vlastnou schopnosťou konať. Tieto hodnoty majú svoje korene v oddelení svetskej a duchovnej moci, vo Veľkej charte slobôd (Magna Charta), zákone o osobnej slobode (Habeas Corpus) a vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv vyhlásenej Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov. Sú základným predpokladom liberálnej demokracie a právneho štátu. Sú spoločné pre EÚ a USA a s nimi spriatelené liberálne demokracie. V článku 30 Všeobecnej deklarácii ľudských práv sa výslovne stanovuje: „V tejto deklarácii nič nemožno vykladať tak, aby to oprávňovalo ktorýkoľvek štát, skupinu, alebo osobu vyvíjať činnosť alebo dopúšťať sa činov, ktoré by smerovali k potlačeniu niektorého z práv alebo slobôd vyhlásených v tejto deklarácii.“ |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pre liberálne demokracie je spoločné to, že ich jestvovanie je neoddeliteľne spojené s pluralitnou, nezávislou a dynamickou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Význam transatlantických vzťahov pre miesto Európy vo svete

| 3.1. | Geopolitické zmeny v priebehu posledných dvoch desaťročí vážne narušili svetový poriadok a veľmi oslabili dôležité medzinárodné organizácie. Dominantne pôsobiacimi silami bola čoraz agresívnejšie vystupujúca mocenská elita Čínskej ľudovej republiky a nebezpečne narastajúci izolacionizmus USA. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zaručiť slobodný svetový poriadok však USA vzhľadom na svoje vlastné sociálne napätie a globálny rozmer tejto výzvy nedokážu osamotene. Obyvateľstvo USA sa stavia k nákladným vojenským operáciám vo vzdialených častiach sveta s veľkým skepticizmom. Afganistan ukazuje drastickým spôsobom naliehavú potrebu novej dôveryhodnej stratégie liberálnych demokracií a väčšej európskej angažovanosti v záujme odbremenenia USA. Nesmie sa to obmedzovať len na vojenské spôsobilosti, no nezaobíde sa to bez nich. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V roku 2011 sa USA s rozčarovaním odvrátili od destabilizovaného Blízkeho východu. Do vákua, ktoré tak vzniklo, najprv vnikol „islamský štát“. Po tom, ako bol do veľkej miery v Iraku a Sýrii zlikvidovaný, vyplnilo túto medzeru hlavne Rusko. V tom istom významnom roku vtedajšia ministerka zahraničných vecí USA Hillary Clintonová vyhlásila, že o budúcnosti politiky sa rozhodne v Ázii, nie v Afganistane či Iraku. Európa a Blízky východ sa dostali na okraj amerického záujmu a americkej stratégie. Pokiaľ ide o Afganistan, zdá sa, že táto politika, ktorá je nebezpečná pre stabilitu a bezpečnosť Európy, pokračuje aj pod vedením prezidenta Bidena. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Európa je aj naďalej mimo stredobodu záujmu zahraničnej politiky USA. USA venujú plnú pozornosť a zdroje neobmedzenému rastu Číny, ktorý sa v dôsledku pandémie pravdepodobne ešte zrýchli. Okrem toho sa opäť skomplikovala situácia v Latinskej Amerike, ktorá čelí autoritarizmu, korupcii, či úplnému zlyhaniu štátu. Latinská Amerika je USA bližšia ako Európa alebo Afrika už pre tamojšie pohyby utečencov. Afrika s najrýchlejšie rastúcou populáciou na svete sotva vyvoláva americkú pozornosť, zatiaľ čo susedná Európa sa o ňu síce zaujíma, ale na rozdiel od Číny, ktorá je na tomto kontinente veľmi aktívna, jej chýba akákoľvek stratégia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Čína pokračovala vo svojom rýchlom hospodárskom raste, ktorého začiatok umožnil koncom 80. rokov dvadsiateho storočia Teng Siao-pching, a od nástupu Si Ťin-pchinga do funkcie formuluje stále sebavedomejšie nové globálne mocenské nároky. Od navonok mierumilovne pôsobiacej rozvojovej diktatúry sa zmenila na vnútorne (opäť) totalitárne štruktúrovaný komplexný policajný štát, ktorý v Ázii vystupuje tak, že jasne ukazuje svoju prevahu či dokonca hrozbu. EÚ nemá žiadnu zjavnú stratégiu, pokiaľ ide o to, ako pristupovať k Číne. Počas nemeckého predsedníctva Rady EÚ politicky podporovala a presadzovala bilaterálnu investičnú dohodu, ktorá Čínu nezaväzuje dostatočne okrem iného k dodržiavaniu základných práv, ako je sloboda združovania, a ktorá slúži európskym záujmom v najlepšom prípade len zdanlivo. EHSV je veľmi znepokojený možnými následkami, najmä pokiaľ ide o dezinformácie a vplyv, keďže dohoda tiež otvára odvetvia spravodajstva, médií a zábavného priemyslu čínskym investíciám. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Čína sa masívne vyzbrojuje. Táto medzičasom otvorene agresívna nová svetová mocnosť čoraz dôraznejšie hrozí dokonca aj scenárom invázie na Taiwan, snaží sa získať kontrolu nad námornými obchodnými cestami kľúčovými pre svetové hospodárstvo, v rozpore so všetkými záväzkami medzinárodného práva, ktoré sama prijala, pošliapava demokraciu a slobodu v Hongkongu a so sotva predstaviteľnou brutalitou masívne utláča moslimské obyvateľstvo vo svojich severozápadných provinciách. To nebráni Komunistickej strane Číny v tom, aby v čase kolapsu Afganistanu okamžite ponúkla Talibanu dobré vzťahy. Skutočnosť, že Západ v regióne Hindúkušu zlyhal, posilňuje Komunistickú stranu Číny v jej preferovaní multilaterálneho, no neslobodného svetového poriadku. Pojem multilateralizmu, ktorý bol doteraz vnímaný pozitívne, sa teda mení. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Čínsky vplyv v Európe sa stal ekonomicky a politicky neprehliadnuteľným činiteľom. Peking nadväzuje na svoj dlhodobý projekt hodvábnej cesty, postupne obsadzuje strategické pozície a krajiny v Afrike a Ázii dostáva do politickej závislosti úverovými zmluvami, ktoré sa pri povrchnom skúmaní javia veľkorysými, v skutočnosti im však zväzujú ruky. Aj v juhovýchodnej Európe už Peking získal kontrolu nad dôležitou infraštruktúrou. Príkladom v EÚ je grécky prístav Pireus alebo výstavba diaľnice v Čiernej Hore, či zavádzanie sietí 5G. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Časť európskeho hospodárstva, najmä tiež nemecké spoločnosti, sú medzičasom v nebezpečnej miere závislé od čínskeho trhu, ktorý pôvodne európskemu priemyslu ponúkol svoju nízkonákladovú výrobu bez toho, aby sa skutočne otvoril. Niektoré koncerny oprávnene prehodnocujú svoje dodávateľské reťazce, ktoré sú príliš jednostranné a v konečnom dôsledku závislé od svojvôle čínskych vodcov. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Aj po vstupe Číny do Svetovej obchodnej organizácie zostáva prístup na čínske trhy doposiaľ ťažký či dokonca uzavretý. Ani zďaleka nemožno hovoriť o spravodlivosti a vzájomnosti. Krajina narúša svetovú hospodársku súťaž subvenciami a pretrvávajúcim odmietaním znižovania nadmerných kapacít. Štát kontrolovaný čínskou komunistickou stranou od začiatku systematicky podnikal priemyselnú špionáž a prostredníctvom spoločných podnikov si vynútil transfer poznatkov. Medzitým sa Čína otvára len tým zahraničným investorom, ktorých know-how sama potrebuje, a svoje podniky naďalej chráni pred akýmkoľvek rizikom takým spôsobom, ktorý narúša hospodársku súťaž. To všetko je nezlučiteľné so vzájomne otvorenou a spravodlivou organizáciou trhu. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.6. | Rusko sa od pamätného prejavu Vladimíra Putina v roku 2007 na mníchovskej bezpečnostnej konferencii žiaľ stále väčšími krokmi vzďaľuje od spolupráce so Západom. Moskva začala veľmi rýchlo využívať závislosť svojich susedov od dodávok plynu ako nátlakový prostriedok. Tam, kde to už nestačilo a kde došlo k priveľkému zblíženiu s EÚ, a teda Západom alebo sa priveľmi zväčšili snahy o viac samostatnosti v bývalých sovietskych republikách, viedlo moskovské vedenie na ruskej periférii, resp. v bývalej mocenskej oblasti Sovietskeho zväzu skryté a otvorené vojny, a anexiou Krymu si v rozpore s medzinárodným právom a so svojimi vlastnými zmluvnými zárukami pripojilo ukrajinské územie. Vládcovia v Kremli na svoje účely brutálne zneužili nestabilitu, ktorá nasledovala po krátkej arabskej jari v roku 2011. Navyše vedú kybernetické vojny proti liberálno-demokratickým štátom, realizujú cielené dezinformačné kampane, podporujú extrémistické hnutia a strany a preukázateľne ovplyvňujú voľby v týchto krajinách, pričom ovplyvnili najmä brexitovú kampaň a prezidentské voľby v USA v roku 2016. Prenasledujú svojich kritikov po celom svete a organizujú na nich atentáty, a to aj v Európskej únii. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Napriek dohode o utečencoch sa Turecko pod vedením prezidenta Recepa Tayyipa Erdogana politicky veľmi vzdialilo nielen od EÚ, ale čoraz viac aj od zhody, ktorá panuje medzi štátmi s demokratickým založením, v dôsledku čoho sa stáva čoraz problematickejším partnerom NATO. Zámerne vytvorené napätie vo východnom Stredozemí okolo gréckych ostrovov a vrtov pri pobreží Cypru, ako aj úloha Turecka na Kurdmi obývaných územiach severnej Sýrie, ale aj v líbyjskej vojne, spôsobili čoraz väčšie oddialenie od EÚ. Vypovedanie Istanbulského dohovoru o ochrane žien pred násilím je znepokojujúcim politickým signálom. Hoci sa i tak ťažký a v najlepšom prípade veľmi dlhodobo mysliteľný vstup Turecka do EÚ stal ešte vzdialenejším, opäť dochádza k snahe o modernizáciu colnej dohody, dosiahnutie známych cieľov ako predpokladu liberalizácie vízového režimu, zachovanie konzultácií na vysokej úrovni a posilnenie kontaktov občianskej spoločnosti. Je pozoruhodné, že nedávne prieskumy ukazujú veľmi proeurópsku mienku tureckej verejnosti. To všetko sa však nepohne dovtedy, kým vedenie tureckého štátu želanú deeskaláciu a zblíženie nepodporí trvalo účinnými činmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Všetky tieto vývojové zmeny, ktoré majú osobitný význam pre Európu, sa udiali počas niečo vyše desaťročia: čoraz agresívnejší revizionizmus Putinovho razenia, odvrátenie sa tureckého prezidenta idúceho za svojím neoosmanským snom od Európy, rozpad poriadku vo veľkých častiach Blízkeho východu a čoraz jednostrannejšie hospodárske prepojenie Európy s Čínou. Prebiehali súbežne so stratou významu, ktorý mala Európa pre politiku USA, a s obojstranným politickým odcudzením v dôsledku „vojny proti teroru“ od roku 2002. Napriek tomu USA a EÚ boli a aj naďalej zostávajú zďaleka najbližšími partnermi, a to z politického, kultúrneho aj hospodárskeho hľadiska. V tomto transatlantickom partnerstve, ktoré je nevyhnutné pre slobodný svetový poriadok, môže EÚ ponúknuť veľa. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | USA približne do roku 2010 aktívne podporovali demokraciu v nových členských štátoch EÚ. Okolo roku 2010 sa z pohľadu USA zdalo, že krajiny strednej a východnej Európy sa vyvinuli do stabilných demokracií trhového hospodárstva, a to aj napriek pretrvávajúcim problémom v súvislosti s korupciou, najmä v juhovýchodnej Európe. Po návrate maďarského premiéra Viktora Orbána k moci v roku 2010 sa však začal proces smerujúci k „neliberálnej demokracii“. Maďarsko bolo prvou krajinou EÚ, ktorá sa z rozličných dôvodov vydala týmto smerom. O niekoľko rokov sa na cestu k autoritárskej demokracii vydalo aj Poľsko, pričom pluralita a sloboda médií, rovnako ako aj nezávislosť súdnictva zostali v dôsledku vládnych vplyvov paralyzované. Ďalšie členské štáty EÚ ukazujú rôzne tendencie týmto smerom, čo vedie stále viac aj k napätiu vo vzťahu k USA. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Stabilita demokratického poriadku nie je v súčasnosti vo viacerých členských štátoch EÚ zaistená. Niektoré vlády sa orientujú smerom k autoritárskemu vládnemu modelu a autoritárskym metódam, ktoré nie sú v žiadnom prípade zlučiteľné so základnými hodnotami EÚ. K tomu sa pridávajú rozsiahle pokusy tretích krajín o získanie vplyvu s cieľom destabilizovať Európu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Jednotliví európski členovia NATO vrátane Nemecka ako najväčšieho členského štátu EÚ, pokiaľ ide o počet obyvateľov a hospodárske kapacity, mnoho rokov nedostatočne investovali do svojich obranných spôsobilostí, čím neplnili dohodnuté spojenecké záväzky a v Bruseli fakticky podporili smerovanie k nastoleniu rovnakého odstupu od veľmocí 21. storočia. Zjavne nie je účinná ani perspektívna „koncepcia“, podľa ktorej USA mali byť bezpečnostným partnerom, Rusko zdrojom surovín, Čína ekonomickým Eldorádom a Európa morálnou veľmocou bez potreby rozvíjať svoje vlastné zahranično- a bezpečnostnopolitické spôsobilosti na to, aby bránila vymedzené záujmy a mohla v prípade potreby spoľahlivo prenášať stabilitu na iných. Európa sa čiastočne oslabuje sama tým, že zdržanlivo reaguje na niektoré útoky na slobodný svetový poriadok, demokraciu a právny štát, pri ktorých by sa žiadala jednoznačnosť. Stáva sa tým zraniteľnou a otvára priestor pre vplyv zo strany tretích krajín, a to aj v krajinách západného Balkánu, ktoré musia byť perspektívne neoddeliteľnou súčasťou EÚ. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zdá sa, že EÚ sa pridržiava koncepcie vyvinutej počas Trumpovho pôsobenia, ktorá sa v Bruseli označuje ako „strategická autonómia“ a je prinajmenšom nezrozumiteľná. Strategická autonómia by v zahraničnej a bezpečnostnej politike nezodpovedala chápaniu silného transatlantického partnerstva. Mnohí politici v EÚ naďalej snívajú o tom, že od USA, Ruska a Číny treba dodržiavať rovnaký odstup. Týmto smerom sa v značnej miere uberá aj mienka medzi obyvateľmi, a to aj v častiach organizovanej občianskej spoločnosti. Európa má pritom jednoznačne oveľa bližšie k USA ako Číne alebo Rusku. Nie je možné hovoriť o rovnakom odstupe od týchto mocností. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EÚ a USA by spoločne mali byť pilierom svetovej demokracie, mieru a bezpečnosti na celom svete, ako aj právneho štátu a ľudských práv pre všetkých. V Afganistane však úplne zlyhali. Nepremyslené stiahnutie Američanov a ich európskych spojencov z Afganistanu ukázalo hrozným spôsobom, do akej miery je slobodný svet, a tým aj Európa, závislý od mocenskej projekcie USA. V tejto situácii sa EÚ otvorene priznáva k svojim znepokojujúcim strategickým nedostatkom a odhaľuje, že nemá spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Odporúčané opatrenia

| 4.1. | EÚ by mala prijať a podporiť ponuku amerického prezidenta Bidena vytvoriť spojenectvo demokracií a USA utvrdiť v tom, aby si opäť rozhodne prevzali nárokované vedenie pri presadzovaní ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie a právneho štátu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Predpokladom súčinnosti v tomto spojenectve demokracií musí byť skutočnosť, že nemôžu existovať žiadne nepopierateľné pochybnosti o právnoštátno-demokratickom charaktere jej členov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Spolu so svetovými demokraciami a USA ako silnou a dôveryhodnou svetovou mocnosťou by EÚ mala voči Číne uplatňovať „stratégiu kooperatívneho utlmovania“ (1). „Kooperatívne utlmovanie“ Číny na rozdiel od politiky sily počas studenej vojny znamená, že spojenectvo demokracií chráni a obhajuje legitímne čínske záujmy, avšak zároveň s diplomatickou jednoznačnosťou a tvrdosťou reaguje vtedy, keď dochádza k vážnemu porušovaniu ľudských práv (napríklad v prípade Ujgurov) alebo sa dokonca porušujú osobitné medzinárodné zmluvy (ako v prípade Hongkongu). Tieto hodnoty sa musia odzrkadliť aj pri vykonávaní investičnej dohody medzi EÚ a Čínou a EÚ by ju mala pozastaviť, pokým nebude ukončené rozsiahle porušovanie ľudských práv a nezačnú sa uplatňovať základné práva, ako je sloboda združovania. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | OBSE je základným kameňom celoeurópskej bezpečnostnej štruktúry. Mala by sa posilniť najmä v súvislosti s dialógom s Ruskom, aby sa zabránilo ďalšiemu stupňovaniu otvorených a zmrazených konfliktov (ako je podnesterský konflikt) a položili základy budúceho opätovného zblíženia za predpokladu uznávania medzinárodného právneho poriadku. Výsledky mocenskej politiky, ktorá je v rozpore s medzinárodným právom, nemožno uznať – ani na Ukrajine, ani v Bielorusku a ani nikde inde. To sa musí stať bez námietok súčasťou spoločnej transatlantickej stratégie a politiky spojenectva demokracií. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EÚ by mala pozastaviť takmer dokončený projekt Nord Stream 2, kým sa nenájde riešenie ukrajinského konfliktu a neukončia iné zásadné porušenia medzinárodného práva, akým je svojvoľné potláčanie demokratickej opozície s prenasledovaním a zadržiavaním, napríklad v prípade Navaľného. Pokiaľ ide o energetické dodávky, EÚ musí dôsledne plniť ciele zelenej dohody a pritom diverzifikovať svoje energetické zdroje. V súvislosti so zmluvami o dodávkach plynu s Ruskom sa musia v plnej miere zohľadniť legitímne záujmy tých krajín EÚ, ktoré ležia v bývalej oblasti sovietskeho vplyvu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je pravdou, že NATO svojím pokrytím nie je zhodné s členstvom v Európskej únii. Je však vojenskou alianciou, ktorá zaručuje bezpečnosť demokracií v Severnej Amerike a Európe. Neutralita je pre európske krajiny možná len v jej tieni, a teda fakticky pod jej ochranou. Krajiny EÚ by sa preto mali dohodnúť na spoločných bezpečnostných štruktúrach, ktoré budú zlučiteľné s upevnením severoatlantickej aliancie, resp. ju budú trvalo posilňovať. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Krajiny EÚ, ktoré sú členmi NATO, musia dodržiavať príspevky a plnenia dohodnuté v aliancii, konkrétne teda aj cieľ dvojpercentného príspevku opätovne potvrdený v roku 2014 na samite NATO vo Walese. NATO nie je totožné s plánovaným spojenectvom demokracií, ktoré zahŕňa aj tichomorskú oblasť. Takisto má a vždy aj malo nedemokratických členov. NATO musí zároveň posilniť a spresniť proces interných diskusií o svojich hodnotách. Porušovanie demokracie a zásad právneho štátu nesmie byť ani v tejto aliancii bez následkov. Bezpečnostnopolitické riziká budúcnosti nespočívajú len v hrozbách teroristických a asymetricky pôsobiacich mocností, ale najmä a osobitne v spochybňovaní medzinárodného právneho poriadku, ktorý je neoddeliteľne spojený s liberálno-demokratickým charakterom zúčastnených štátov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Henry Kissinger sa nepýtal bezdôvodne, komu má zavolať, ak chce hovoriť s Európou. EÚ musí užšie koordinovať svoju zahraničnú a bezpečnostnú politiku a preniesť zodpovednosť za túto politiku do rúk Európskeho parlamentu a ním kontrolovanej a legitimizovanej výkonnej moci. V Rade sa o otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky musí hlasovať kvalifikovanou väčšinou. Členské štáty EÚ si musia uvedomiť, že ak nebudú hovoriť jedným hlasom, prichádzajú o akúkoľvek suverenitu, ktorú by mohli účinne využiť. Tú je opäť možné dosiahnuť len združovaním suverenity a spoločným využívaním nástrojov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EÚ musí prehodnotiť svoju koncepciu „strategickej autonómie“. Je prinajmenšom nezrozumiteľná. EÚ je od autonómie veľmi vzdialená politicky aj vojensky. V multilaterálnom poriadku, ktorý sa musí opierať o voľný, spravodlivý a udržateľný obchod, nie je ani žiaduce sa o ňu usilovať. Strategická autonómia nemôže a nesmie znamenať rovnaký odstup od ostatných mocností. USA ako jasne demokratický právny štát sú a zostanú nenahraditeľným hospodárskym a bezpečnostným partnerom Európy, s ktorým má spoločné základné hodnoty napriek všetkým záujmovým protikladom v konkrétnych otázkach. Zatiaľ čo Peking výslovne oceňuje nejasnú európsku koncepciu strategickej autonómie, reakcie mnohých transatlantických partnerov jasne ukazujú, že ju buď odmietajú, alebo ju vnímajú ako nejednoznačnú. Nejednoznačnosť je však v strategickom partnerstve jedom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Namiesto strategickej autonómie by EÚ mala smerovať k cieľu strategickej schopnosti konať (strategic capacity). EÚ v súčasnosti pracuje na koncepcii „asertivity“, ktorá by sa uberala týmto smerom. EÚ by však mala upustiť od superlatívov, ktorými sa minimálne od Lisabonskej stratégie vyznačujú jej 10-ročné plány. EÚ doteraz nedokázala z takto vymedzených cieľov dosiahnuť žiaden podstatný. Treba jej odporúčať viac skromnosti pri súčasne rozhodnejšom a predvídavejšom konaní. Nemôže len vyhlasovať alebo rozhodovať, že dokáže konať alebo sa presadiť. Musí sa vychádzať z faktov, ktoré treba rozpracovať. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Z pohľadu EHSV musia byť dvojstranné obchodné a investičné dohody navrhnuté tak, aby sa mohli začleniť do obnoveného režimu svetového obchodu. Nesmú stáť v ceste slobodnému multilaterálnemu svetovému poriadku, ale ho musia zaisťovať a ďalej rozvíjať. Transatlantické partnerstvo musí byť preto základom obnoveného svetového obchodného poriadku. EÚ a USA musia preukázať spoločnú zodpovednosť a vedúce postavenie vo WTO a obhajovať účinný model multilaterálnych vzťahov s modernou obchodnou agendou vrátane environmentálnych a sociálnych aspektov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Spoľahlivé transatlantické partnerstvo je zásadným predpokladom zachovania medzinárodného právneho a mierového poriadku. Akýkoľvek pokus brániť ho bez intenzívnej súčinnosti s USA nevyhnutne zlyhá, pretože osamotená Európa nemá dostatočnú váhu na to, aby zabránila hierarchickému mocenskému usporiadaniu, ktorého jadrom by bola Čína. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EÚ môže spolu s USA, Spojeným kráľovstvom, Kanadou, Japonskom, Južnou Kóreou, Austráliou a ďalšími liberálnymi krajinami sveta zabezpečiť aj demokraciu a právny štát vo svojom vnútri, a ak došlo k ich narušeniu, môže prispieť k ich obnove. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EÚ by mala presadzovať a podporovať vytvorenie transatlantickej platformy organizovanej občianskej spoločnosti s kontaktnými miestami v Severnej Amerike a Európe ako ich v súčasnosti iniciujú a podporujú členovia EHSV so zapojením krajín mimo EÚ, akou je Spojené kráľovstvo. Lebo len dynamická občianska spoločnosť sa môže nadchnúť pre spoločné hodnoty a uchovávať ich. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.14.1. | Malo by sa bezodkladne iniciovať transatlantické fórum pre dialóg o budúcnosti demokracie a spoločný dialóg o právnom štáte. Spoločná podpora demokracie v Európe, USA a iných spriatelených krajinách musí byť prioritou spoločného transatlantického politického programu. |
| --- | --- |

4.14.1.

| 4.14.2. | Transatlantická občianska spoločnosť by mala začať spoločný dialóg o občianskych právach, aby sa zväčšila informovanosť o chybnom vývoji a vychádzajúc z príkladov osvedčených postupov pôsobilo na politiku na oboch stranách Atlantiku. |
| --- | --- |

4.14.2.

| 4.14.3. | Osobitný význam by sa mal pripisovať transatlantickému dialógu s občianskou spoločnosťou na dosiahnutie väčšej odolnosti voči dezinformáciám. V súvislosti s tým je potrebné vyvinúť spoločné úsilie na ochranu slobody médií v liberálnych demokraciách, a ak došlo z akýchkoľvek dôvodov k jej porušeniu, tak na jej opätovné posilnenie, keďže je základným kameňom demokracie a právneho štátu a priamym vyjadrením spoločných transatlantických hodnôt. |
| --- | --- |

4.14.3.

| 4.14.4. | Podobne by aj ochrana klímy a spoločné úsilie o spomalenie globálneho otepľovania mali byť predmetom transatlantického dialógu s občianskou spoločnosťou, aby sa spoločne dospelo k udržateľným riešeniam, ktoré sú otvorené technológiám. |
| --- | --- |

4.14.4.

| 4.14.5. | Ďalšou nevyhnutnou témou spoločného dialógu s občianskou spoločnosťou na oboch stranách Atlantiku je nová sociálna otázka, ktorá vzniká na pozadí klimatickej politiky a digitalizácie. To, ako zabezpečiť sociálne práva na celom svete a zlepšiť príležitosti a prístupy, najmä tiež práva slobodných podnikateľov, ako aj zamestnancov, je otázkou, ktorá si naliehavo vyžaduje spoločné odpovede, a to aj a práve v súvislosti s budúcnosťou liberálnych inštitúcií a stabilitou slobodného svetového poriadku. |
| --- | --- |

4.14.5.

| 4.14.6. | Vzhľadom na budúce obchodné dohody a snahy o posilnený multilaterálny poriadok by sa mali posilniť už existujúce transatlantické dialógové formáty, prípadne by sa mali zaviesť nové. Nedávno zriadená transatlantická rada pre obchod a technológie má v tejto súvislosti osobitný význam, musí však podliehať zásadám úplnej transparentnosti. |
| --- | --- |

4.14.6.

| 4.15. | Európa bude musieť prispievať, niesť väčšiu časť svojej ťarchy a preukázať vlastnú zodpovednosť. Na to musí v prvom rade prekonať svoju pluralitu hlasov v zahraničnej a bezpečnostnej politike a upustiť od svojej oscilácie medzi hypermorálkou a oportunizmom. Európska únia musí vládu práva v medzinárodných vzťahoch podporovať jasnou stratégiou, vystupovať jednotne v zahraničnej a bezpečnostnej politike a aktívne prispievať k stabilizácii multilaterálneho poriadku. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Z dlhodobého hľadiska by sa transatlantické partnerstvo malo ďalej rozvíjať smerom k hospodárskej integrácii zahŕňajúcej aj Kanadu, Spojené kráľovstvo a ďalšie európske krajiny, ktoré nie sú alebo ešte nie sú členmi EÚ. Dôležitým predpokladom toho sú transatlantické fóra pre dialóg s občianskou spoločnosťou v celej jej rozmanitosti, ako to ilustruje EHSV v Európe, ale aj posilnený parlamentný dialóg. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Moos, C., Clever, P.: China „kooperativ eindämmen“, Frankfurter Allgemeine Zeitung, 30. apríla 2021.

1

China „kooperativ eindämmen“

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zosúladenie stratégií a prevádzky potravinárskych podnikov s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v záujme udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/10)

| Spravodajca: | Andreas THURNER |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Peter SCHMIDT |

Spravodajca:

Andreas THURNER

Pomocný spravodajca:

Peter SCHMIDT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 564 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/02 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

564

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/02

1.   Závery a odporúčania

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV):

| 1.1. | uznáva, že potravinárske podniky v celom dodávateľskom reťazci (vrátane európskych poľnohospodárov a rybárov, družstiev, agropotravinárskych podnikov, maloobchodníkov a veľkoobchodníkov a ďalších typov podnikov) sa už teraz usilujú o to, aby v oblasti udržateľnosti pokročili a aby v súlade s Európskou zelenou dohodou spotrebiteľom ponúkali zdravé a udržateľné výrobky. Musí sa však urobiť viac, aby bolo možné splniť ciele udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné vytvoriť priaznivý rámec pre inovácie, ktorým sa prevádzkovateľom podnikov poskytnú primerané nástroje a riešenia pri ich prechode na udržateľnejšie obchodné postupy. Prekážky brániace inováciám sa musia odstrániť; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | konštatuje, že prevádzkovatelia podnikov v súčasnosti často vnímajú požiadavky na udržateľnosť skôr ako zložité a zaťažujúce, než ako príležitosť, a preto odporúča vypracovať zrozumiteľnejší jazyk (tzv. „Grammar for Sustainability“), aby sa tento stav zmenil; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | za účinné východiskové body vedúce k väčšej udržateľnosti považuje zníženie potravinových strát a potravinového odpadu, udržateľné získavanie surovín, vylepšené baliace a logistické systémy, obehové potravinové reťazce efektívne využívajúce zdroje, ako aj riešenia v oblasti biohospodárstva; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | vyzdvihuje dôležitú úlohu spotrebiteľa v tejto súvislosti. Informačné a vzdelávacie opatrenia v kombinácii s transparentnými postupmi označovania potravín umožnia spotrebiteľom zvoliť si udržateľnejšie možnosti (1). Európska komisia by tiež mala zaviesť opatrenia na podporu cenovej dostupnosti zdravých a udržateľne vyrábaných, spracovávaných a distribuovaných potravín; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | víta Kódex správania EÚ pre zodpovedné obchodovanie s potravinami a marketingové postupy. Väčšina zúčastnených strán vo všeobecnosti považuje vypracovanie dobrovoľného kódexu za hodnotný proces, ktorý viedol k väčšej konvergencii medzi partnermi v potravinovom dodávateľskom reťazci. Iniciatíva je prvým krokom a mala by aj naďalej slúžiť ako platforma spolupráce pre zodpovedné a udržateľné obchodné postupy. EHSV najmä:






  — | poukazuje na obmedzenia dobrovoľného prístupu a vyzýva na prijatie pravidiel a právnych predpisov v snahe zabezpečiť rýchly prechod na udržateľnosť, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

poukazuje na obmedzenia dobrovoľného prístupu a vyzýva na prijatie pravidiel a právnych predpisov v snahe zabezpečiť rýchly prechod na udržateľnosť,

| — | odporúča posilnenie sociálneho rozmeru, kolektívneho vyjednávania a sociálnej ochrany v kódexe správania. Zapojiť sa musia sociálni partneri, |
| --- | --- |

—

odporúča posilnenie sociálneho rozmeru, kolektívneho vyjednávania a sociálnej ochrany v kódexe správania. Zapojiť sa musia sociálni partneri,

| — | zdôrazňuje, že vykonávanie kódexu správania v praxi musí podliehať dôkladnému procesu preskúmania a že treba sledovať, či sa plnia individuálne záväzky a prísľuby týkajúce sa ambicióznych cieľov, pretože skúsenosti ukazujú, že len to, čo sa meria a monitoruje, sa zrealizuje. Celkovo bude pre úspech zásadné aj väčšie zapojenie občianskej spoločnosti a sociálny dialóg, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že vykonávanie kódexu správania v praxi musí podliehať dôkladnému procesu preskúmania a že treba sledovať, či sa plnia individuálne záväzky a prísľuby týkajúce sa ambicióznych cieľov, pretože skúsenosti ukazujú, že len to, čo sa meria a monitoruje, sa zrealizuje. Celkovo bude pre úspech zásadné aj väčšie zapojenie občianskej spoločnosti a sociálny dialóg,

| — | berie na vedomie, že doteraz podpísali kódex správania najmä väčšie a nadnárodné spoločnosti, a poukazuje na nutnosť vytvoriť priaznivé prostredie – najmä pre malé a stredné podniky (MSP) – s cieľom podporiť a uľahčiť dôslednejší záväzok k programu cieľov udržateľného rozvoja. Zatiaľ čo mnohé väčšie podniky majú samostatné oddelenia zodpovedné za otázky udržateľnosti, zdá sa, že MSP často disponujú len obmedzenými zdrojmi a kapacitami na začlenenie aspektu udržateľnosti do svojej podnikateľskej činnosti; |
| --- | --- |

—

berie na vedomie, že doteraz podpísali kódex správania najmä väčšie a nadnárodné spoločnosti, a poukazuje na nutnosť vytvoriť priaznivé prostredie – najmä pre malé a stredné podniky (MSP) – s cieľom podporiť a uľahčiť dôslednejší záväzok k programu cieľov udržateľného rozvoja. Zatiaľ čo mnohé väčšie podniky majú samostatné oddelenia zodpovedné za otázky udržateľnosti, zdá sa, že MSP často disponujú len obmedzenými zdrojmi a kapacitami na začlenenie aspektu udržateľnosti do svojej podnikateľskej činnosti;

| 1.7. | považuje za dôležité, aby členské štáty urýchlene zaviedli do praxe smernicu EÚ o nekalých obchodných praktikách a ďalšie podporné politiky s cieľom podnietiť udržateľnejšie a odolnejšie potravinové systémy (2); |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | víta iniciatívu Európskej komisie vypracovať rámcové právne predpisy pre udržateľný potravinový systém EÚ a začleniť udržateľnosť do všetkých politík týkajúcich sa potravín (3). Je zrejmé, že na zabezpečenie dôveryhodnosti a rovnakých podmienok je potrebná regulácia a určitý stupeň štandardizácie a harmonizácie; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | opakuje požiadavku adresovanú Komisii, aby dohliadla na to, že rôzne sektorové politiky (okrem iného v oblasti klímy, životného prostredia, obchodu, hospodárskej súťaže) budú z politického hľadiska súdržné (4). Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov by tak mohli ľahšie prijímať udržateľné obchodné rozhodnutia. Legislatívny rámec by mal zabezpečiť skutočne rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | odkazuje na svoje odporúčanie zvážiť zriadenie mnohostrannej a viacúrovňovej európskej rady pre potravinovú politiku, ktorá by zahŕňala viaceré zainteresované strany a úrovne a ktorá by okrem iného mohla uľahčiť zapojenie občianskej spoločnosti do monitorovania kódexu správania; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | poukazuje na to, že udržateľnosť je založená na troch pilieroch: hospodárskom, environmentálnom a sociálnom. Vzhľadom na odlišné rámcové podmienky treba uznať, že univerzálny prístup nebude fungovať. Rámcové právne predpisy by preto mali umožňovať a uľahčovať individualizované riešenia, napr. prostredníctvom sebahodnotenia a mechanizmov referenčného porovnávania; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | odporúča ľahko zrozumiteľný rámec založený na pravidlách, usmerneniach a stimuloch. Právne predpisy o udržateľnom financovaní (taxonómii), ktoré sa v súčasnosti vypracúvajú, nesmú byť príliš zložité. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Stratégia „z farmy na stôl“ (F2F) (5) je kľúčovým prvkom Európskej zelenej dohody. Ponúka komplexné riešenia výziev súvisiacich s udržateľnosťou potravinových systémov, pričom sa v nej uznáva priama súvislosť medzi zdravím ľudí, zdravím spoločností a zdravím planéty. Stratégia je aj centrálnym prvkom agendy Komisie na splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. EHSV už roky zaujíma vedúcu úlohu pri presadzovaní komplexnej potravinovej politiky EÚ. Bol prvou európskou inštitúciou, ktorá požadovala komplexný prístup (6), čím pripravila podmienky pre stratégiu F2F. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V stratégii F2F sa uznáva, že spracovatelia potravín, poskytovatelia stravovacích služieb a maloobchodníci sa podieľajú na štruktúrovaní trhu a ovplyvňujú rozhodovanie spotrebiteľov v otázke stravovania, a to prostredníctvom typov potravín, ktoré vyrábajú, voľby dodávateľov, výrobných postupov a balenia, prepravy a marketingových postupov. V záujme presadzovania tejto myšlienky Komisia vypracovala Kódex správania EÚ pre zodpovedné obchodovanie s potravinami a marketingové postupy (7) spolu s monitorovacím rámcom, ktorý spustila 5. júla 2021. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na medzinárodnej úrovni sa na samite OSN o potravinových systémoch (8), ktorý generálny tajomník OSN zvolal v septembri 2021, zdôraznil význam udržateľných potravinových systémov a stanovilo smerovanie na obdobie nasledujúcich rokov. Cieľom je zaviesť odvážne nové opatrenia na zmenu spôsobu, akým svet produkuje a konzumuje potraviny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Potravinárske podniky môžu výrazne prispieť k udržateľnejším, spravodlivejším a bezpečnejším potravinovým systémom, ak fungujú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a Parížskou dohodou o zmene klímy. Vedúci predstavitelia mnohých potravinárskych podnikov už podnikli významné kroky v tomto smere, je však potrebné urobiť omnoho viac. Nevyhnutné zmeny sú zložité a budú si vyžadovať spoločné, holistické, kolaboratívne a kooperatívne dlhodobé stratégie, do ktorých musia byť zapojení všetci aktéri v celom potravinovom reťazci, ako aj pridružené odvetvia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európske odvetvie rybného hospodárstva, poľnohospodári a agropotravinárske podniky sa v súlade s Európskou zelenou dohodou už usilujú o to, aby v oblasti udržateľnosti pokročili a aby spotrebiteľom ponúkali výrobky, ktoré prispievajú k zdravému a udržateľnému stravovaniu. Táto transformácia si vyžaduje investície a v niektorých prípadoch čas na dosiahnutie výsledkov. Po stanovení cieľov by mali podniky disponovať potrebnou flexibilitou pri rozvíjaní svojho príspevku k naplneniu týchto cieľov bez ich spochybňovania. Nevyhnutná zelená transformácia musí byť okrem toho zlučiteľná s hospodárskou situáciou európskych občanov, najmä v období po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V nedávno uverejnenej správe Spoločného výskumného centra (9), ako aj v ďalších nedávnych štúdiách sa dospelo k záveru, že plnenie cieľov stanovených v stratégii F2F bude mať významný vplyv na poľnohospodársku výrobu v EÚ. V týchto záveroch sa zdôrazňuje, že sú potrebné spoľahlivé a vedecky podložené posúdenia vplyvu ex ante, ktoré zohľadňujú udržateľnosť z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska v každom legislatívnom návrhu týkajúcom sa stratégie F2F. Primeraný podporný rámec (okrem iného prístup k financiám, inováciám a digitalizácii) bude mať zásadný význam pre to, aby sa poľnohospodárom napomohlo dosiahnuť ciele stratégie F2F. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Hlavné oblasti činnosti

3.1.   Podpora inovácie a jednoduchší prístup MSP k inováciám

| 3.1.1. | Výskum a inovácie môžu prispievať k udržateľnejšiemu využívaniu vstupov a surovín (napr. prostredníctvom presného poľnohospodárstva, nových metód šľachtenia a lepšieho využívania agroekologických postupov), udržateľnejším vnútorným procesom (napr. využívanie energie z obnoviteľných zdrojov pri výrobe, spracovaní alebo dodávkach potravín) a k zníženiu externalít (napr. pomocou udržateľných obalov). Inovácie sú potrebné nielen v oblasti environmentálnych otázok, ale aj so zreteľom na sociálne aspekty (zdravie, rod, detská a nútená práca, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, sloboda združovania a kolektívne vyjednávanie, spravodlivé životné minimum a príjem). Inovácie sú takisto nevyhnutné na dosiahnutie spravodlivej miery návratnosti v primeranom čase (10). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Okrem technologických inovácií majú rozhodujúci význam aj organizačné a sociálne inovácie z hľadiska väčšej udržateľnosti podnikov (zmena organizačných štruktúr a interných postupov napríklad tým, že sa venuje väčšia pozornosť antidiskriminačným politikám a politikám rovnosti) a z hľadiska budovania nových vzťahov so zainteresovanými stranami (napr. využívaním digitálneho marketingu). Na podporu takýchto inovácií je zásadná digitalizácia a ďalší rozvoj vnútornej organizačnej kultúry. Do organizačných a riadiacich procesov treba začleniť aj udržateľnosť. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Potravinárske podniky sú často fragmentované, malé a nedostatočne horizontálne a vertikálne integrované. Preto je pre ne ťažké získať prístup k inovačnému ekosystému. Verejné investície do vodohospodárstva, logistiky a digitálnej infraštruktúry spolu s väčším objemom zdrojov na výskum a vývoj sú potrebné na to, aby sa podnikom – vrátane malých a stredných podnikov – umožnil prístup k inovačnému ekosystému a aby mohli v plnej miere využívať svoje inovačné možnosti. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ďalej sú nevyhnutné nové mechanizmy na uľahčenie vzťahov medzi podnikmi a inovačnými centrami a propagovanie spolutvorby (napr. živé laboratóriá a majáky) spolu s novými odbornými osobnosťami, ktoré dokážu pôsobiť ako kontakt medzi podnikmi a výskumnými a inovačnými centrami (ako sú napr. sprostredkovatelia inovácií). Na podporu takýchto investícií je kľúčové silné prepojenie medzi národnými plánmi obnovy a odolnosti, ukazovateľmi európskych štrukturálnych a investičných fondov a ukazovateľmi cieľov udržateľného rozvoja, ktoré by aj v budúcnosti malo byť prioritou. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Vďaka partnerstvám medzi súkromným sektorom, inštitúciami, akademickou obcou a inovačnými centrami, rozšírenejšiemu využívaniu spolutvorby a väčšiemu zameraniu finančných inštitúcií môžu vzniknúť tvorivé inovačné ekosystémy. Takéto partnerstvá môžu byť užitočné aj pri podpore miestnych inovácií, ktoré sú obzvlášť sľubné v potravinových systémoch, keďže pre spotrebiteľov je dôležité, aby výroba a spracovanie potravín boli prepojené s miestnym kontextom a kultúrou. Inovatívne a úspešné spoločnosti môžu byť cenným príkladom nových udržateľných riešení a pri podpore šírenia osvedčených postupov medzi hospodárskymi subjektmi. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Podpora obehových potravinových reťazcov efektívne využívajúcich zdroje a posilnenie biohospodárstva

| 3.2.1. | Optimalizované obehové potravinové reťazce efektívne využívajúce zdroje budú zohrávať významnú úlohu pri prechode na udržateľnejšie potravinové systémy. Existuje mnoho východiskových bodov, napríklad efektívne využívanie prírodných zdrojov, znižovanie odpadu, recyklovateľné, opätovne použiteľné a kompostovateľné obaly alebo predchádzanie používaniu jednorazových plastových výrobkov. Európska platforma pre obehové hospodárstvo (11) je dobrou sieťou pre inšpiráciu, inovatívne nápady a riešenia v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Obehové biohospodárstvo je prístup prospešný pre všetky strany (12). Zhodnocovaním a opätovným použitím biomasy sa zvyšuje udržateľnosť výroby a vytvárajú sa možnosti pre vznik nových podnikov a nových zdrojov príjmov pre poľnohospodárov, rybárstvo a celý potravinový systém. Z tohto dôvodu sa musí venovať veľká pozornosť celému cyklu hospodárenia s biomasou (výroba, spracovanie, zhodnocovanie a opätovné použitie, vytváranie viacvýstupových výrobných reťazcov spojených s oblasťou medicíny, materiálov, biorafinérií a energie, vytvorenie trhu s výstupmi). Do tohto procesu sú zapojení mnohí aktéri, a to nielen poľnohospodári a rybári, spracovatelia potravín a maloobchodní predajcovia, ale aj občania, miestne orgány, lesníci, spoločnosti odpadového hospodárstva, kompostárne, technici, inovátori a energetické spoločnosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Udržateľné získavanie surovín

| 3.3.1. | Vedúce potravinové reťazce by mali naďalej podporovať environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľné postupy dodávateľov. V tejto súvislosti môže byť užitočné uplatňovať prístup náležitej starostlivosti. Hlavné spoločnosti by mali prevziať vedúcu úlohu a zaviazať sa k udržateľnému získavaniu surovín, ktoré by malo byť súčasťou ich systému riadenia (13). Mali by tiež posúdiť skutočný a potenciálny vplyv svojho reťazca získavania surovín a stanoviť súvisiace ciele. Mali by si preto určiť metodiku (vrátane ukazovateľov, kritérií a cieľov) na meranie výkonnosti hodnotového reťazca a zabezpečiť, aby bola v súlade s medzinárodne uznávanými normami. Mali by tiež riadne zverejňovať plánované ciele a dosiahnuté výsledky. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Európska komisia sa zaviazala podporovať udržateľné potravinové systémy v Európe a na celom svete. To bude možné dosiahnuť len vtedy, ak legislatívny rámec bude zabezpečovať skutočne rovnaké podmienky pre podniky EÚ, ktoré vyrábajú udržateľné potraviny, aj podniky z tretích krajín, čím sa umožní intenzívna, odolná a udržateľná výroba. Obchodná politika EÚ musí zaručiť, aby dovoz spĺňal prísne európske normy sociálnej a environmentálnej udržateľnosti. Obchodné dohody prispievajú k zaisteniu rovnakých podmienok pre vnútorný trh aj dovoz, ochrane konkurencieschopnosti (14) európskych výrobcov udržateľných potravín a k zaručeniu spravodlivého príjmu. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Úloha dobre navrhnutých dodávateľských reťazcov: zlepšenie obalových a logistických systémov v záujme dosiahnutia cieľov klimatickej neutrality

| 3.4.1. | V kontexte prevažne globálnych dodávateľských reťazcov prispieva miestne získavanie surovín, aj diverzifikáciou dodávateľov, k znižovaniu vplyvu potravinových hodnotových reťazcov na životné prostredie, a to nielen z hľadiska logistiky, a podporuje miestne ekonomiky. V dôsledku pandémie COVID-19 sa miestne potraviny čoraz viac považujú za synonymum kvality a spotrebitelia tomuto aspektu prisudzujú väčšiu dôležitosť. Okrem toho správna rovnováha medzi dovážanými a lokálne vyrobenými potravinami sa zdá byť vhodnou stratégiou na dosiahnutie spoľahlivejších a odolnejších potravinových systémov. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Udržateľné obaly znamenajú používanie biologicky rozložiteľných a opätovne použiteľných materiálov a u spotrebiteľov podporujú recykláciu. Nové objavy v chemickom priemysle a ich začlenenie do obchodných postupov prinášajú inovatívne riešenia environmentálnych problémov. Už existujú viaceré skupiny úplne biologicky rozložiteľných a kompostovateľných bioplastov, ktoré sa vyrábajú z poľnohospodárskej biomasy a vytvárajú úplne obehový tok. Biologicky rozložiteľné materiály niekedy prispievajú aj k dlhšej trvanlivosti výrobkov, čo vedie k ešte väčšej pridanej hodnote. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Zníženie nepriamych emisií z potravinového reťazca možno dosiahnuť aj prechodom na nízkoemisné vozidlá v logistike, rozvojom účinnejších, lepšie organizovaných a v prípade potreby kratších dodávateľských reťazcov, zvýšením počtu predajní potravín, rozsiahlejšou digitalizáciou a zlepšením logistickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Podpora vzdelávania a transparentného označovania

| 3.5.1. | Zodpovednejšia spotreba a väčšia pozornosť verejných orgánov, podnikov a spotrebiteľov venovaná udržateľnému a zdravému stravovaniu (ako je stredomorská strava) sú dôležitým predpokladom pre dosiahnutie udržateľnejších potravinových systémov (15). Ide tiež o lepšie pochopenie ekologických vzťahov a „hodnoty potravín“: vplyv potravinových strát a plytvania potravinami, úloha regionálnych hospodárskych spoločenstiev, logistika dopravy, význam pre strategickú potravinovú sebestačnosť atď. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Vzdelávacie systémy plnia v úsilí o presadzovanie takejto zmeny rozhodujúcu úlohu (16). Významnú rolu môžu zohrávať aj potravinárske podniky, ak sa zaviažu vzdelávať spotrebiteľov, a najmä deti, o význame udržateľnej výroby a spotreby potravín. Musia pokračovať vo svojom úsilí o udržateľnejšie a zdravšie výrobky (17). Mali by tiež prijať zodpovedné kódexy správania pre marketingové postupy. Potravinárske podniky môžu taktiež propagovať zdravý a udržateľný životný štýl prostredníctvom svojich označení, marketingových kampaní, sociálnych médií, závodných jedální a podnikových komunikačných politík. Pri označovaní výrobkov by sa malo poukázať na prínos každého výrobku k zdravej a udržateľnej strave. V tejto súvislosti by transparentný rámec označovania potravinových výrobkov pomohol spotrebiteľom rozhodovať sa informovane a nakupovať udržateľnejšie výrobky. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Prehodnotenie financovania

| 3.6.1. | Finančné inštitúcie musia potravinové systémy analyzovať so zreteľom na osobitosti sektora. Potravinárske podniky nemôžu byť – ako to bolo doteraz – posudzované podľa rovnakých kritérií ako ostatné sektory, pretože prístup k úverom a návratnosť investícií nezohľadňujú kritériá dlhodobej udržateľnosti. Táto požiadavka je ešte dôležitejšia, ak vezmeme do úvahy priemernú veľkosť potravinárskych podnikov a rastúci význam udržateľnosti. Pre MSP je ťažšie dostať sa k finančným prostriedkom a podávať správy o dosiahnutých výsledkoch v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | V spojitosti s udržateľným financovaním MSP by sa malo poukázať na to, že byrokratické a zložité technické kritériá preskúmania taxonómie by sa pre podniky – najmä pre MSP – mohli ukázať ako prekážka toho, aby vstúpili na cestu udržateľnosti alebo v nej pokračovali. |
| --- | --- |

3.6.2.

3.7.   Zameranie na malé podniky

| 3.7.1. | Rámce v oblasti zodpovednosti a mechanizmy monitorovania sú spravidla vhodné pre veľké spoločnosti. Platí to aj v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Potravinové systémy v Európe tvoria najmä MSP. To znamená, že že potravinárske podniky potrebujú v prechodnej fáze ad hoc podporu. Táto podpora zahŕňa zavedenie nástrojov sebahodnotenia, propagovanie vytvárania sietí medzi podnikmi, vzdelávacie programy v oblasti podnikania a udržateľnosti, budovanie praktických komunít, propagovanie osvedčených postupov, ľahší prístup k inovačným ekosystémom, daňové a finančné stimuly umožňujúce rast podniku a ľahší prístup na trhy a k informáciám o trhu. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Poskytovaním podpory a usmernení, a to aj v oblasti IT hardvérových a softvérových technológií, sa môže podporiť rozvoj a konsolidácia MSP v dodávateľskom reťazci a lepšie začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do ich stratégií. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Referenčné hodnoty: sebahodnotenie, monitorovanie, angažovanosť a dialóg

| 3.8.1. | Pre každý podnik sú nástroje sebahodnotenia nevyhnutné z hľadiska zosúladenia s Agendou 2030. Takéto nástroje musia podporovať podniky všetkých veľkostí a nesmú poškodzovať najmenšie podniky. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | V prípade väčších podnikov sú potrebné komplexnejšie a štandardizovanejšie prístupy, ktoré umožnia porovnávanie. Menším podnikom sa musí poskytnúť ad hoc podpora. S prihliadnutím na osobitosti tohto odvetvia má zásadný význam úzky dialóg medzi rôznymi aktérmi v potravinovom systéme (podnikmi, inštitúciami, investormi, spotrebiteľmi, inovátormi, investormi). |
| --- | --- |

3.8.2.

3.9.   Občianske zapojenie

| 3.9.1. | Vzhľadom na sociálnu úlohu potravín a ich vplyv na environmentálnu a sociálnu udržateľnosť by sa pri stanovovaní európskych, národných a regionálnych politík, ako aj podnikových stratégií malo konzultovať s občanmi. Občianske zapojenie je mimoriadne dôležité na miestnej úrovni, aby sa potraviny úzko prepojili so životom v mestách a regiónoch (18). K dosiahnutiu tohto cieľa prispievajú aj miestne potravinové politiky, pretože k potravinám môžu pristupovať komplexne, využívať lokálne osobitosti a podnecovať iniciatívy v oblasti spolutvorby. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Príklad iniciatívy LEADER (19) ukazuje, že miestne akčné skupiny môžu v tomto smere účinne prispieť. Zriadenie rád pre potravinovú politiku je ďalším príkladom toho, že občianske zapojenie vedie k udržateľnejším riešeniam. |
| --- | --- |

3.9.2.

4.   Gramatika udržateľnosti (20)
  – nájsť správny jazyk, ako komunikovať o udržateľnosti pri plnení cieľov udržateľného rozvoja v potravinárskom priemysle

| 4.1. | Spotrebitelia, široká verejnosť, regulačné orgány, investori, tvorcovia politík a občianska spoločnosť žiadajú potravinárske podniky, aby sa stali udržateľnejšími. Udržateľnosť je pre podniky aj dobrou trhovou príležitosťou. Otázkou preto nie je, či, ale ako zosúladiť potravinársky priemysel s Agendou 2030 a Parížskou dohodou o zmene klímy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V súčasnosti však nie je jednoduché merať udržateľnosť, keďže v potravinárskom odvetví neexistuje jeden komplexný ukazovateľ udržateľnosti. Neexistuje ani univerzálne riešenie, keďže jednotlivé pododvetvia sa líšia a formálny prístup k udržateľnosti závisí od veľkosti podniku. Menšie podniky preto často nepovažujú udržateľnosť za príležitosť, ale za možný zdroj dodatočnej administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhľadom na ťažkosti pri hľadaní presných opatrení na zosúladenie s cieľmi udržateľného rozvoja sa v súčasnej fáze hodnotenia zvyčajne zameriavajú skôr na komplexnosť vykonávaných procesov a na stupeň zverejňovania informácií než na konkrétne výsledky. Sebahodnotenie v každom prípade pomáha podniku identifikovať oblasti, v ktorých môže zabezpečiť lepšie zosúladenie s cieľmi udržateľného rozvoja a zlepšiť svoje systémy plánovania. Prispieva aj k šíreniu kultúry udržateľnosti v rámci podniku. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Po naplánovaní cieľov by si potravinárske podniky mali stanoviť koherentné ukazovatele, referenčné hodnoty a konkrétne ciele udržateľnosti, ktoré sa majú dosiahnuť v krátkodobom a dlhodobom horizonte, a stanoviť postupy zverejňovania výsledkov. Vzhľadom na rozdiely medzi rámcami zodpovednosti však stále nie je ľahké porovnávať stanovovanie cieľov a súvisiace postupy merania. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Najmä v prípade MSP by sa sebahodnotenia mali vykonávať konštruktívnym spôsobom, aby sa ľudia oboznámili s „gramatikou udržateľnosti“ namiesto stanovenia referenčných hodnôt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podniky by tiež mali do svojich systémov správy a riadenia začleniť flexibilné ukazovatele udržateľnosti a ciele. Bez odkazov na ciele udržateľnosti v rozpočtových cykloch, kľúčové ukazovatele výkonnosti, mechanizmy monitorovania a kariérny postup je veľmi ťažké zlepšiť výkonnosť v oblasti udržateľnosti. Zohľadnenie spomínaných aspektov nie je ľahká úloha, najmä pre MSP. Zároveň ide o dobrú príležitosť preskúmať a posilniť tieto systémy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Podniky, ktoré sa úspešne zapájajú do udržateľnosti, by mali propagovať svoje osvedčené postupy. Vďaka tomu možno ukázať, že potravinárske podniky, a najmä MSP, môžu byť udržateľné a súčasne ziskové, čo by mohlo motivovať aj iné podniky k tomu, aby nasledovali ich príklad. Výsledkom toho môže byť zároveň veľká viditeľnosť a cenné trhové príležitosti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Iniciatíva Business of Food initiative (21) Siete pre riešenia udržateľného rozvoja po dôkladnej analýze najpoužívanejších celosvetových noriem udržateľnosti, rámcov a iniciatív vymedzila analytický rámec založený na štyroch pilieroch zosúladenia s cieľmi udržateľného rozvoja určený pre podniky. Ide o tieto piliere:






  — | výrobky a stratégie, ktoré podporujú zdravé a udržateľné stravovanie, |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

výrobky a stratégie, ktoré podporujú zdravé a udržateľné stravovanie,

| — | udržateľné obchodné činnosti a vnútorné procesy, |
| --- | --- |

—

udržateľné obchodné činnosti a vnútorné procesy,

| — | udržateľné dodávateľské a hodnotové reťazce, |
| --- | --- |

—

udržateľné dodávateľské a hodnotové reťazce,

| — | dobré podnikové občianstvo. |
| --- | --- |

—

dobré podnikové občianstvo.

| 4.9. | Každý pilier je rozdelený na niekoľko rôznych tém. Tieto témy sú výsledkom prebiehajúceho procesu zahŕňajúceho výskum správ o udržateľnosti významných celosvetových potravinárskych podnikov, početných interakcií s veľkými, stredne veľkými a malými podnikmi a združeniami (vo forme rozhovorov, seminárov a prieskumov) a analýzy najlepších postupov v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rámec viedol k vytvoreniu nástroja na sebahodnotenie, ktorý môžu podniky použiť pri identifikácii oblastí, v ktorých je potrebné zlepšenie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Iniciatíva Fixing the Business of Food takisto poskytuje základ pre digitálnu platformu na podporu osvedčených postupov. Rámec štyroch pilierov poskytuje konkrétne príklady zámerov, cieľov, ukazovateľov a kritérií osobitne vybraných pre potravinárske podniky v súlade s Agendou 2030. Okrem toho môže pomôcť podnikom pri identifikácii ich kľúčových ukazovateľov výkonnosti, investorom pri monitorovaní opatrení a pokroku potravinárskych podnikov a subjektom zodpovedným za správy o udržateľnosti pri ich príprave. Vzhľadom na špecifiká osobitných pododvetví bol rámec upravený pre malé poľnohospodárske podniky, podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a výrobcov vína. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Politický rámec pre zosúladenie potravinárskych podnikov s cieľmi udržateľného rozvoja

| 5.1. | EHSV víta Kódex správania EÚ pre zodpovedné obchodovanie s potravinami a marketingové postupy ako dôležitý prvok pri vykonávaní stratégie F2F. Väčšina zúčastnených strán považuje vypracovanie dobrovoľného kódexu celkovo za hodnotný proces, ktorý viedol k väčšej konvergencii medzi partnermi v potravinovom dodávateľskom reťazci. Iniciatíva je prvým krokom a mala by aj naďalej slúžiť ako platforma spolupráce pre zodpovedné a udržateľné obchodné postupy. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV však aj na základe spätnej väzby získanej od podnikov a zainteresovaných strán upozorňuje na obmedzenia dobrovoľného prístupu a zdôrazňuje, že v záujme zabezpečenia rýchleho prechodu na udržateľnosť je potrebné prijať pravidlá a právne predpisy. Zahŕňa to aj preskúmanie pravidiel hospodárskej súťaže s cieľom ďalej podporovať spoluprácu a udržateľnosť v celom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV okrem toho poukazuje na to, že kódex správania je nedostatočný, pokiaľ ide o sociálny rozmer, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v ňom nehovorí o kolektívnom vyjednávaní. Sociálny dialóg je veľmi dôležitý a sociálni partneri by mali byť zapojení do celého reťazca. Cesta k udržateľnosti by mala mať pozitívny vplyv aj na mzdy a pracovné podmienky. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kódex neobsahuje ani opatrenia na zvýšenie cenovej dostupnosti zdravých a udržateľných potravín. Cenová dostupnosť zdravých a udržateľných potravín by spotrebiteľom pomohla pri osvojení zdravého a udržateľného stravovania. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V kódexe správania absentuje spoľahlivý monitorovací mechanizmus na posúdenie relevantnosti, vykonávania a vplyvu záväzkov. Musí sa zaviesť spoľahlivý proces preskúmania vykonávania kódexu správania v praxi s cieľom monitorovať, či sa realizujú individuálne záväzky a prísľuby týkajúce sa ambicióznych cieľov. Skúsenosti ukazujú, že len to, čo sa meria a monitoruje, sa v skutočnosti aj zrealizuje. Vo všeobecnosti bude pre úspech kľúčové aj väčšie zapojenie občianskej spoločnosti (sociálny dialóg). Európska rada pre potravinovú politiku, ktorú EHSV navrhol v predchádzajúcich stanoviskách (22) a ktorá by zahŕňala viaceré zainteresované strany a úrovne, by okrem iného mohla uľahčiť zapojenie občianskej spoločnosti do monitorovania kódexu správania. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kódex správania doteraz podpísali najmä väčšie a nadnárodné spoločnosti. Aby sa MSP stali prioritou potravinových politík EÚ, musí sa vytvoriť priaznivé prostredie, ktorým sa podporí a uľahčí dôslednejší záväzok k programu cieľov udržateľného rozvoja. Zatiaľ čo mnohé väčšie podniky majú samostatné oddelenia zodpovedné za otázky udržateľnosti, zdá sa, že MSP často disponujú len obmedzenými zdrojmi a kapacitami na začlenenie aspektu udržateľnosti do svojej podnikateľskej činnosti. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV poukazuje na závery vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, v ktorých vyzýva na spravodlivejší potravinový dodávateľský reťazec a uznáva výnimočnú povahu fungovania potravinového dodávateľského reťazca v celej Európe, ktorý všetkým občanom každodenne zaisťuje prístup ku vysokokvalitným potravinám. Členské štáty musia urýchlene zaviesť do praxe smernicu EÚ o nekalých obchodných praktikách a ďalšie podporné politiky s cieľom podnietiť udržateľnejšie a odolnejšie potravinové systémy (23). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komisia nedávno prijala plán na vytvorenie rámcových právnych predpisov pre udržateľný potravinový systém EÚ a na začlenenie udržateľnosti do všetkých politík súvisiacich s potravinami (24), ako sa stanovuje v stratégii F2F. EHSV víta túto iniciatívu ako krok správnym smerom, keďže na zabezpečenie dôveryhodnosti a rovnakých podmienok je zjavne potrebná regulácia a určitý stupeň štandardizácie a harmonizácie. V tejto súvislosti pripomína svoje odporúčanie podporovať komplexnú potravinovú politiku EÚ. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

1

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(2)  Stanovisko EHSV na tému Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 38).

2

Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec

(3)  Udržateľný potravinový systém EÚ – nová iniciatíva.

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 51).

4

Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu

(5)  Stratégia F2F.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).

6

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

(7)  Kódex správania EÚ pre zodpovedné obchodovanie s potravinami a marketingové postupy.

7

(8)  Samit OSN o potravinových systémoch.

8

(9)  Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model, správa Spoločného výskumného centra Európskej komisie.

9

Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model

(10)  Príklady osvedčených postupov v oblasti inovácií: spoločnosť Irritec, jeden zo svetových lídrov v sektore inteligentného zavlažovania; Micronizzazione innovativa Srl, inovatívny startup, ktorý vyrába inovatívny výrobok podporujúci zadržiavanie vody a rýchly rast rastlín; Igloo, inovatívny startup zameraný na vývoj nových technológií pre poľnohospodárstvo (hydropónia) a spoločnosť Agrorobotica, ktorá sa zaoberá presným poľnohospodárstvom.

10

(11)  ECESP.

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Biohospodárstvo — príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov OSN v oblasti udržateľnosti (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 45).

12

Biohospodárstvo — príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov OSN v oblasti udržateľnosti

(13)  Príkladom osvedčeného postupu je spoločnosť Unilever, ktorý má internú politiku na zabezpečenie udržateľného získavania zdrojov od svojich dodávateľov.

13

(14)  „Na to, aby komplexná európska potravinová politika bola skutočne relevantná pre európskych spotrebiteľov, je nevyhnutné zabezpečiť konkurencieschopnosť potravín vyrábaných udržateľne v EÚ. To znamená, že európske poľnohospodársko-potravinárske odvetvie musí byť schopné dodávať spotrebiteľom potraviny za ceny, ktoré budú zahŕňať zvýšené náklady na plnenie takých kritérií, ako je udržateľnosť, dobré životné podmienky zvierat, bezpečnosť potravín a ich výživová hodnota, ale zabezpečia aj primerané príjmy poľnohospodárov a zachovanie jeho postavenia dodávateľa uprednostňovaného veľkou väčšinou spotrebiteľov.“ Stanovisko na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ, bod 5.8 (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).

14

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

(15)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

15

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(16)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

16

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(17)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

17

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(18)  Stanovisko EHSV na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18) a stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

18

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(19)  https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en.

19

(20)  Gramatika udržateľnosti (z angl. Grammar of Sustainability) je pojem, ktorý vo svojej knihe Shadows of a Sunbelt City použil Elliot M. Tretter.

20

Grammar of Sustainability

Shadows of a Sunbelt City

(21)  Fixing the business of food.

21

Fixing the business of food

(22)  Stanovisko EHSV na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18) a stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

22

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(23)  Stanovisko EHSV na tému Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec (Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 38).

23

Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec

(24)  Udržateľný potravinový systém EÚ – nová iniciatíva.

24

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

565. plenárne zasadnutie EHSV – INTERACTIO, 8. 12. 2021 – 9. 12. 2021

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Usmernenie Európskej komisie k posilneniu Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií

[COM(2021) 262 final]

(2022/C 152/11)

| Spravodajca: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Thierry LIBAERT

| Konzultácia | Európska komisia, 1. 7. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 198/3/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 1. 7. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

198/3/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva kvalitu usmernenia k posilneniu Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií, ako aj odhodlanie Európskej komisie neustále zlepšovať svoje opatrenia proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča Európskej komisii, aby neprestajne dohliadala na to, aby boj proti dezinformáciám nemohol byť zámienkou na obmedzovanie verejných slobôd, najmä slobody prejavu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča, aby opatrenia na boj proti dezinformáciám mali vyššiu prioritu na základe toho, že sa viac zamerajú na boj proti vzniku dezinformácií než na zmiernenie ich obsahu. Podporí sa tým proaktívnejší a ofenzívnejší prístup, ktorý si vyžaduje viac zdrojov vrátane zručností. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta, že Komisia kladie dôraz na boj proti speňažovaniu dezinformácií. Odporúča, aby Komisia okrem dobrovoľných záväzkov online reklamných subjektov zvážila celý rad záväznejších hospodárskych, právnych alebo finančných nástrojov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča pokračovať v intenzívnych diskusiách s digitálnymi platformami, najmä s cieľom objasniť a zlepšiť metodiku spracovania informácií. V tejto oblasti sa treba zamerať najmä na Facebook, a to v neposlednom rade preto, že ho využíva 78 % obyvateľov EÚ alebo viac ako 300 miliónov Európanov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby sa viac zdrojov sústredilo na malé platformy, ktoré sú širokej verejnosti menej známe a niekedy sú neprehľadnejšie, pokiaľ ide o tok informácií. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča pokračovať v úsilí koordinovať boj proti dezinformáciám. Táto téma bola príliš dlho rozčlenená a tento jav môže zastaviť len jednotný postup. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje význam európskeho plánu v oblasti mediálnej gramotnosti, pričom poznamenáva, že za obsah zverejnený v médiách sú zodpovedné členské štáty. Nevyhnutným predpokladom našich demokracií je, že všetci, a najmä najmladší občania, dokážu rozlišovať medzi pravdivými alebo nepravdivými informáciami. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby sa téma boja proti dezinformáciám vo veľkej miere otvorila všetkým zainteresovaným stranám, ktoré by moli zohrávať úlohu v boji proti dezinformáciám. Týka sa to najmä výskumných pracovníkov a všetkých organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa opatrenia na boj proti dezinformáciám nezameriavali príliš na obsahy v anglickom jazyku, a to najmä v krajinách susediacich s Ruskom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tieto opatrenia musia tiež zabezpečiť dostupnosť a pochopenie pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä so zmyslovým, psychosociálnym a mentálnym postihnutím, ktoré sú obzvlášť zraniteľné voči falošným správam. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča proaktívnejší prístup zameraný na predvídanie s cieľom zvážiť nové spôsoby šírenia dezinformácií. Technologická kapacita v oblasti šírenia tzv. deep fakes ukázala, že nové riziko vzniká mimoriadne rýchlo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Čo je ešte dôležitejšie, EHSV sa domnieva, že dezinformácie sú hrozbou pre naše demokracie a Európsku úniu. Zrýchlené šírenie dezinformácií však nie je len dôsledkom sily sociálnych médií, ale je aj prejavom nedôvery voči oficiálnym informáciám. EHSV odporúča zvýšiť možnosti výmen a dialógov medzi všetkými zainteresovanými stranami s cieľom lepšie pochopiť základné príčiny dezinformácií a účinnejšie proti ním bojovať. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 neúprosne ukázala hrozby a problémy, ktoré pre naše spoločnosti dezinformácie predstavujú. „Infodémia“ – rýchle šírenie nepravdivých, nepresných alebo zavádzajúcich informácií o pandémii – je veľkým rizikom pre zdravie osôb, systémy verejného zdravotníctva, účinné riadenie krízy a hospodársku a sociálnu súdržnosť. Diskusie o očkovaní v boji proti pandémii COVID-19 jasne ukázali, k čomu môžu v krajnom prípade viesť dezinformácie v oblasti zdravia. Napriek doteraz vynaloženému značnému úsiliu je naliehavo potrebné zintenzívniť naše úsilie v boji proti dezinformáciám (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V roku 2018 Európska komisia avizovala predloženie akčného plánu proti dezinformáciám zameraného na posilnenie kapacity a spolupráce EÚ v boji proti dezinformáciám. Zverejnila tiež dokument s názvom Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup (2), v ktorom predstavila súbor nástrojov určených na boj proti dezinformáciám a zaručenie ochrany hodnôt EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prístup EÚ k boju proti dezinformáciám sa od začiatku (3) sústreďuje okolo dvoch osí. Prvou je ochrana slobody prejavu a iných práv a slobôd, ktoré zaručuje Charta základných práv EÚ. V súlade s týmito právami a slobodami sa stratégia EÚ zameriava na to, aby online prostredie a jeho aktéri boli transparentnejší a zodpovednejší, vďaka čomu sa postupy moderovania obsahu stanú transparentnejšími, posilní sa postavenie občanov a podporí otvorená demokratická diskusia (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Druhá os sa zameriava na hrozby vrátane vonkajších hrozieb, ktoré môžu ohroziť naše demokracie najmä počas volebných období. Pracovná skupina East StratCom, ktorá bola zriadenia v marci 2015, je súčasťou tohto čoraz dôležitejšieho cieľa, ktorým je boj proti organizovaným a plánovaným inštitucionálnym dezinformačným operáciám. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií (5) je samoregulačný nástroj, ktorý je ústredným prvkom úsilia EÚ spolupracovať so súkromnými subjektmi na znižovaní digitálnych dezinformácií. Signatári kódexu, ktorý je platný od októbra 2018, teraz tvoria hlavné online platformy aktívne v EÚ, a okrem iného aj hlavné obchodné združenia zastupujúce európsky reklamný priemysel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kódex postupov uverejnený v roku 2018 umožnil dosiahnuť značný pokrok. Jeden z najužitočnejších výsledkov sa prejavil v období začiatku pandémie COVID-19 tým, že online platformy boli vedené k väčšej transparentnosti informácií zo spoľahlivých zdrojov. Prostredníctvom konkrétnych upozornení sa zvýšila aj informovanosť o autoroch falošných správ. V oznámení Komisie o boji proti dezinformáciám o ochorení COVID-19 sa takisto stanovil program monitorovania a podávania správ o opatreniach platformy signatárov na boj proti dezinformáciám o ochorení COVID-19. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Posúdenie tohto kódexu postupov, ktoré vykonala Komisia v roku 2020 (6), však odhalilo výrazné nedostatky. Patria k nim nekonzistentné a neúplné uplatňovanie kódexu na všetkých platformách a vo všetkých členských štátoch, obmedzenia charakteristické pre samoregulačnú povahu kódexu, ako aj medzery v pokrytí záväzkov vyplývajúcich z kódexu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V roku 2020 Komisia predložila akčný plán pre európsku demokraciu, v ktorom sú vymedzené doplnkové opatrenia na boj proti dezinformáciám vrátane príslušných povinností a zodpovedností online platforiem v boji proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Následne zaviedla program monitorovania a podávania správ o ochorení COVID-19 a po zriadení Európskeho strediska pre monitorovanie digitálnych médií (EDMO) (v júni 2020) uverejnila výzvu na predkladanie projektov na lepšie spoznanie aktérov, nástrojov, terčov a metód používaných v oblasti dezinformačných praktík. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Na zintenzívnenie boja proti dezinformáciám sa v akte o digitálnych službách (DSA) (7), ktorý navrhla Komisia, prostredníctvom kódexov správania stanovuje koregulačný rámec riešenia systémových rizík spojených s dezinformáciami. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Európsky dvor audítorov 3. júna 2021 (8) označil stratégiu EÚ za nedostatočnú, no nezohľadnil pritom posilnený akčný plán z 26. mája 2021. Domnieval sa, že hoci je plán Európskej komisie dobre navrhnutý, zostáva neúplný, najmä pokiaľ ide o mechanizmus varovania a povinnosti online platforiem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Európska komisia a digitálne platformy, ktoré podpísali Európsky kódex postupov proti šíreniu dezinformácií, uverejnili 29. júla 2021 spoločnú výzvu pre ďalšie zainteresované strany, aby sa ku kódexu pripojili. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Návrhy Komisie

| 3.1. | Európska komisia neustále zlepšuje svoju stratégiu boja proti dezinformáciám. Nové usmernenie o posilnení opatrení obsahuje niekoľko hľadísk týkajúcich sa posilnenia, ktoré by sa mali zdôrazniť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Usmernenie o posilnení opatrení na boj proti dezinformáciám je založené na doterajších skúsenostiach Komisie v oblasti monitorovania a hodnotenia kódexu a na správe Komisie o voľbách v roku 2019. Prispieva aj k reakcii Komisie na závery Európskej rady z decembra 2020. Komisia s cieľom získať podklady pre usmernenie zorganizovala diskusie viacerých zainteresovaných strán, ako aj seminár pre členské štáty. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V usmernení sa poukazuje na to, že je potrebné zlepšiť kvalitu a úroveň podávania detailných správ členskými štátmi Európskej únie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uvádza sa v ňom tiež, že riadenie boja proti dezinformáciám sa nemôže uskutočniť bez ukazovateľov merania. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V usmernení sa uznáva, že pokiaľ ide o overovanie informácií, medzi členskými štátmi sa výmena informácií uskutočňuje v nedostatočnej miere. Informácie, ktoré sa v jednom štáte považujú za nepravdivé, sa tak môžu šíriť do inej krajiny. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V usmernení sa konštatuje, že boj proti dezinformáciám sa musí urýchliť pri speňažovaní dezinformácií prostredníctvom výberu umiestňovania reklám v digitálnom priestore, najmä pokiaľ ide o Google Ads. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V kódexe sa kladie osobitný dôraz na politickú reklamu. Totožnosť zadávateľa politickej reklamy je príliš často nejasná a je potrebné zlepšiť transparentnosť distribuovaných reklám. Je to v súlade s návrhmi aktu o digitálnych službách (9) (článok 30). Komisia navrhne nové právne predpisy na zvýšenie transparentnosti politickej reklamy. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta kvalitnú prácu Európskej komisie v boji proti dezinformáciám vrátane postupného posilňovania svojej činnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konštatuje, že v boji proti dezinformáciám sa musí vždy zohľadňovať nevyhnutnosť ochrany slobody prejavu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súčasnosti prebieha štruktúrovanie diskusií medzi všetkými zainteresovanými stranami vrátane rozsiahlej výzvy pre akademickú obec. EHSV uznáva, že je potrebné zohľadniť, aby sa pozornosť v súčasnosti sústredila na odvetvie online reklamy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV v súvislosti s usmernením k posilneniu kódexu o dezinformačných praktikách kritizuje najmä to, že sa príliš zameriava na obsahy a ich moderovanie, a nie na tých, ktorí ich šíria. Obsahy sa neustále menia, používané platformy sa vyvíjajú, no hlavní aktéri zostávajú v podstate tí istí a motivácia sa nemení. Prístup musí byť skôr preventívny než nápravný a Komisia sa musí zamerať skôr na príčiny ako na dôsledky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Za osobami niekoľkých ideológov, sekt alebo fanatických predstaviteľov existuje skutočný mimoriadne výnosný obchod s dezinformáciami. Bez toho, aby o tom vedeli, vynakladajú európske spoločnosti viac ako 400 miliónov EUR na dezinformačné webové stránky (10). Keďže je známe, že hlavné zdroje dezinformácií sledujú finančné ciele, a to najmä prostredníctvom systému prepojení umožňujúcich získavať značné sumy z online reklamy, ale aj prostredníctvom osobitných štatútov, ktoré spĺňajú podmienky na získanie verejných dotácií, Komisia by mala od začiatku podporovať celý rad hospodárskych a finančných nástrojov na boj proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV konštatuje, že mnohé platformy dostatočne nezverejňujú svoju metodiku zaobchádzania s dezinformáciami a že to znevýhodňuje všetkých európskych aktérov v ich boji proti dezinformačným praktikám. EHSV naopak víta skutočnosť, že niektoré platformy (YouTube) zjavne tento problém berú vážne. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sila hlavných platforiem (Facebook, Twitter) nesmie zakrývať, že najúčinnejšie dezinformácie sa nachádzajú najmä v médiách, ktoré sú širokej verejnosti menej známe, ako sú Vkontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler. Tieto menšie platformy majú síce menej návštevníkov, no môžu sa ľahšie zamerať na konkrétne skupiny podľa regiónu, veku alebo akéhokoľvek iného parametra. Uvedené platformy nemajú ani finančné prostriedky na boj proti dezinformáciám, ktoré šíria, alebo o ne nejavia záujem, a ohradzujú sa slobodou prejavu. Dezinformácie často pochádzajú z platforiem operujúcich v užšom rámci predtým, ako sa rýchlo dostanú k širšej verejnosti (11). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že európske opatrenia sú príliš roztrieštené a nekoordinované. Zdá sa, že štruktúry sú príliš oddelené, najmä pokiaľ ide o dva hlavné subjekty EDMO a európsku pracovnú skupinu StratCom. Výmena informácií by sa mala uľahčiť vytvorením stálej pracovnej skupiny za účasti skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA). EHSV sa však obáva, že jeho prostriedky môžu byť v porovnaní s rozsahom týchto javov príliš slabé. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Naliehavo potrebná je užšia spolupráca medzi členskými štátmi a Úniou. EÚ musí zároveň zohľadniť, že sloboda médií, ktorá je neoddeliteľná od slobody prejavu, je v súčasnosti vo viacerých členských štátoch ohrozená. To isté platí pre ich súdne systémy. To musí mať negatívny vplyv na schopnosť týchto krajín riadiť plodnú spoluprácu, napríklad v oblasti overovania faktov a v súlade s hodnotami EÚ a konkrétnejšie zásadami právneho štátu. Akékoľvek úsilie v boji proti dezinformáciám môže mať veľmi závažné dôsledky pre základné práva, ktoré musia byť zaručené a ochraňované vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Európska únia potrebuje viac právomocí na účinný boj proti dezinformáciám, ktoré systematicky šíria nepriateľské sily často riadené vládami niektorých tretích krajín, najmä Ruska, ale aj Číny. Na to, aby bolo možné reagovať na túto hrozbu, nebude postačujúce pracovať na kódexoch správania. Vnútroštátne orgány potrebujú väčšiu podporu zo strany spravodajských služieb a bolo by vhodné, aby si vlády vymieňali svoje poznatky a zároveň zohľadňovali problémy niektorých členských štátov uvedené vyššie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Tieto opatrenia musia tiež zabezpečiť dostupnosť a pochopenie pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä so zmyslovým, psychosociálnym a mentálnym postihnutím, ktoré sú obzvlášť zraniteľné voči falošným správam. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Zdá sa, že občianska spoločnosť nie je dostatočne zapojená. Väčšina partnerov, o ktorých Komisia uviedla, že sú schopní konať, sa zameriava na platformy, médiá, výskumných pracovníkov a overovateľov faktov (tzv. fact checkers). V boji proti dezinformáciám musia zohrávať dôležitú úlohu aj ďalší aktéri, ako napríklad podniky, ktoré môžu v dôsledku dezinformačných praktík prísť o veľa peňazí alebo o svoju dobrú povesť, ďalej odborové zväzy a združenia. Organizácie občianskej spoločnosti majú veľkú legitimitu, ktorú možno mobilizovať na boj proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV konštatuje, že boj proti dezinformáciám sa zameriava najmä na obsahy v anglickom jazyku. Dôvodom je najmä to, že väčšina platforiem má anglosaský pôvod. Keďže tento problém sa vo veľkej miere týka aj niektorých iných štátov (Česká republika, Poľsko, pobaltské krajiny), opatrenia týkajúce sa obsahu, ktorý nie je v anglickom jazyku, by sa mali zintenzívniť. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV vo všeobecnosti požaduje viac preventívnych a proaktívnejších opatrení. Keďže sa neustále objavujú nové siete (Clubhouse) a na šírenie dezinformácií sa využívajú čoraz sofistikovanejšie prostriedky (deep fakes) a pretože niektoré aplikácie sa nachádzajú na rozhraní medzi platformou a službou na zasielanie osobných správ, musia sa bezprostredne prijať opatrenia ihneď, ako sa zistí nový druh rizika. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Ako sa Európsky dvor audítorov kriticky vyjadril vo svojej správe z 3. júna 2021, stále chýba koncepčný plán v mediálnej oblasti na úrovni EÚ, ktorý by občianskej spoločnosti umožnil lepšie dešifrovať informácie v tradičných aj online médiách. Tento plán, ktorý patrí do právomoci členských štátov, sa musí zaviesť do praxe už od útleho veku, aby mladší ľudia dokázali veľmi rýchlo rozlišovať medzi pravdivými a nepravdivými informáciami, ktoré sa k nim dostávajú. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV konštatuje, že mnohé médiá, najmä audiovizuálne médiá, príliš často akceptujú na svojich platformách osobnosti, ktoré sa odvolávajú na vedecké poznatky, aby ich vyjadrenia získali väčšiu dôveryhodnosť. Odporúča sa najmä dôslednejšie overovanie skutočnej akademickej kvalifikácie osôb, ktoré boli vyzvané, aby sa vyjadrovali ako odborníci v médiách. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruseli, 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Spoločné oznámenie s názvom Boj proti dezinformáciám o ochorení COVID-19 – Aké sú fakty [JOIN(2020) 8 final].

1

Boj proti dezinformáciám o ochorení COVID-19 – Aké sú fakty

(2)  Oznámenie Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup [COM(2018) 236 final].

2

Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup

(3)  Akčný plán proti dezinformáciám [JOIN(2018) 36 final].

3

(4)  Kým podmienky online platforiem sa môžu vzťahovať aj na obsah, ktorý je škodlivý, ale nie je nezákonný, keď dezinformácie predstavujú nezákonný obsah (napr. nenávistný prejav alebo teroristický obsah), uplatňujú sa príslušné legislatívne prostriedky nápravy.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/code-practice-disinformation.

5

(6)  SWD(2020) 180 final.

6

(7)  COM(2020) 825 final.

7

(8)  Európsky dvor audítorov, osobitná správa č. 9/2021, Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané. (Ú. v. EÚ C 215, 7.6.2021, s. 6).

8

Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané

(9)  COM(2020) 825 final. Európska komisia. Návrh nariadenia o jednotnom trhu s digitálnymi službami, 15. decembra 2020.

9

(10)  Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation (Výrobcovia značkových produktov nechtiac financujú dezinformácie), Le Figaro, 5. augusta 2021.

10

Des marques financent, malgré elles, la désinformation

(11)  Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media, Rand corporation, 28. júla 2021.

11

Combating foreign disinformation on social media

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/77

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2020

[COM(2021) 373 final]

(2022/C 152/12)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Konzultácia | Európska komisia, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 225/0/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 28.10.2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

225/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že politiku hospodárskej súťaže EÚ je potrebné aktualizovať a upravovať v súlade s rýchlymi sociálnymi a hospodárskymi zmenami, ktorých sme svedkami. Je nevyhnutné neustále prispôsobovať regulačný rámec a priority presadzovania tak, aby boli vždy aktuálne. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV oceňuje skutočnosť, že vďaka flexibilite, ktorú Komisia umožnila v oblasti štátnej pomoci, bolo európske hospodárstvo schopné zvládnuť krízu spôsobenú ochorením COVID-19 tým, že sa mohlo spoľahnúť na značnú verejnú podporu na štátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že sa Komisii podarilo nájsť účinný kompromis medzi bezprecedentnou naliehavosťou zabezpečiť flexibilitu pravidiel štátnej pomoci a zároveň potrebou zaručiť minimálnu regulačnú úroveň a všeobecnú kontrolu Komisiou, ktorých cieľom je obmedziť nadmerné nerovnosti na vnútornom trhu z dôvodu rozdielnych možností členských štátov finančne zasahovať do podpory svojich hospodárstiev. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o vzťah medzi protimonopolnými pravidlami podľa článku 101 ZFEÚ a pandemickou krízou, EHSV víta skutočnosť, že Komisia urýchlene prijala oznámenie týkajúce sa podpory projektov spolupráce medzi podnikmi, ktorých cieľom je obmedziť nedostatky pri dodávkach základných výrobkov a služieb počas pandémie. Bolo to príkladom rýchleho a užitočného prispôsobenia usmernení Komisie o dohodách o horizontálnej spolupráci osobitnému sociálnemu, hospodárskemu a zdravotnému prostrediu, ktoré sa vytvorilo v roku 2020. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta aj skutočnosť, že Európska sieť pre hospodársku súťaž (ECN), prostredníctvom ktorej sa koordinujú opatrenia národných orgánov ochrany hospodárskej súťaže a GR COMP, bola schopná komunikovať spoločný postoj k uplatňovaniu pravidiel hospodárskej súťaže počas zdravotnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, aby sa zabránilo možnému oportunistickému a využívateľskému správaniu, ktoré je obzvlášť škodlivé v čase krízy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že legislatívne návrhy Komisie týkajúce sa hospodárskej súťaže na digitálnych trhoch sú veľmi užitočné z hľadiska dosiahnutia harmonizovaných pravidiel, ktoré môžu vzbudiť dôveru občanov, spotrebiteľov a MSP (najmä mikropodnikov), pokiaľ ide o riadnu ochranu konkurenčnej štruktúry trhov aj ochranu osobných údajov. Takéto údaje a ich použitie treba chápať z hľadiska ochrany jednotlivcov a ich slobôd, ale aj ako konkurenčné činitele zásadného strategického významu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta zámer Európskej komisie objasniť, či sa pravidlá hospodárskej súťaže vzťahujú na kolektívne vyjednávanie poskytovateľov služieb zapojených do digitálneho hospodárstva a hospodárstva platforiem, ktorí nie vždy zodpovedajú niektorej z kategórií zamestnávateľov jednoznačne upravených v pracovnom práve. Objasnenie je potrebné na to, aby sa zabránilo možným nepriaznivým dôsledkom pre poskytovateľov služieb vyplývajúcim z uplatňovania práva hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S odkazom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vo veci Tercas EHSV poukazuje na to, že systémy záruk pre banky financované zo súkromných zdrojov, ktoré nepodliehajú dominantnému vplyvu štátu, sa musia považovať za vyňaté z pôsobnosti pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci, pretože nepredstavujú zásah štátu do hospodárstva a sú skôr ukážkou súkromného systému vzájomnej solidarity medzi úverovými inštitúciami prostredníctvom vlastných zdrojov a nie zdrojov štátu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV dúfa, že Komisia by svoju politiku hospodárskej súťaže mohla koordinovať s ostatnými politikami, ktoré majú vplyv na európske podniky, napríklad s politikami v oblasti medzinárodného obchodu. Išlo by o pozitívny vývoj, keďže spoločnosti z tretích krajín často získavajú oproti európskym podnikom konkurenčné výhody pochádzajúce z nespravodlivých štátnych dotácií a využívania výrobných modelov, ktoré sú nezlučiteľné s hodnotami a zásadami zakotvenými v zmluvách a právnych predpisoch EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Päťdesiata výročná správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže vydaná za rok 2020 je vo veľkej miere zameraná na iniciatívy prijaté na obmedzenie sociálneho a hospodárskeho vplyvu celosvetovej pandémie spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ide o prvú správu o politike hospodárskej súťaže po obnovení mandátu Európskeho parlamentu a zavŕšení brexitu, ako aj prvú správa, ktorú uverejnila Komisia pod vedením svojej predsedníčky von der Leyenovej. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže EÚ v priebehu rokov rozhodujúcim spôsobom prispelo k úsiliu o také sociálne trhové hospodárstvo, aké sa stanovuje v zakladajúcich zmluvách EÚ, čím sa dosiahla kombinácia európskych hodnôt rastu a konkurencieschopnosti s rovnako dôležitými hodnotami rovnosti a solidarity v rámci konkurencieschopného a zároveň inkluzívneho jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rýchle a neočakávané zmeny zdravotných, sociálnych, technologických a hospodárskych aspektov v posledných rokoch vyzdvihujú význam politiky takej hospodárskej súťaže, ktorú je možné neustále aktualizovať a upravovať v súlade s prebiehajúcimi zmenami prispôsobovaním regulačného rámca a priorít presadzovania tak, aby boli vždy aktuálne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V roku 2020 sme boli svedkami jednej z najhorších celosvetových kríz v dejinách a dnes môžeme pozorovať, že aj vďaka opatreniam EÚ a jej schopnosti reagovať dokázali európske podniky a európski občania zvládnuť túto bezprecedentnú krízu tým, že sa spoľahli na značnú verejnú podporu na štátnej úrovni vďaka flexibilite, ktorú Komisia umožnila v oblasti štátnej pomoci. Politika hospodárskej súťaže tak preukázala značnú schopnosť prispôsobenia neočakávaným a extrémnym okolnostiam. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EÚ okrem toho dokázala zabezpečiť primeraný plán na získanie zdrojov na stimuláciu národných hospodárstiev smerom k solídnemu a funkčnému oživeniu, ktoré povedie k obnoveniu dôvery v trhy, pričom sa prísun zdrojov v prospech štátov skombinoval s dôkladným monitorovaním, ktorého cieľom je zabrániť nadmerným narušeniam trhu a škodlivému ovplyvňovaniu ekonomickej situácie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV víta posilnenie presadzovania práva hospodárskej súťaže súkromnoprávnymi prostriedkami zdôraznené v správe Komisie a po prijatí príslušnej smernice z roku 2014, ktorým sa má aj do budúcnosti zabezpečiť účinná politika hospodárskej súťaže zohľadňujúca vývoj sociálno-ekonomickej situácie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Podporuje aj prebiehajúce hodnotenie Komisie týkajúce sa možnej úpravy pravidiel štátnej pomoci uplatňovaných v odvetví služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s osobitným dôrazom na zdravotnícke a sociálne služby, ktoré majú zásadný význam pre sociálnu súdržnosť na úrovni územných celkov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV dúfa, že Komisia by svoju politiku hospodárskej súťaže a presadzovanie pravidiel štátnej pomoci mohla koordinovať s ostatnými politikami, ktoré majú vplyv na európske podniky, napríklad s politikami v oblasti medzinárodného obchodu. Mohlo by to byť obzvlášť užitočné vzhľadom na to, že spoločnosti z tretích krajín často získavajú oproti európskym podnikom konkurenčné výhody z nespravodlivých štátnych dotácií a výrobných modelov, ktoré sú nezlučiteľné s európskymi hodnotami a zásadami udržateľnosti vyjadrenými v zmluvách. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Politika hospodárskej súťaže a pandemická kríza

| 3.1. | EHSV víta flexibilitu poskytnutú Európskou komisiou v súvislosti s pravidlami štátnej pomoci po vypuknutí ochorenia COVID-19 so schválením osobitného dočasného rámca (v marci 2020), ktorý sa do januára 2021 pravidelne päťkrát aktualizoval v súlade s vývojom pandemickej krízy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV oceňuje, že Komisia najprv objasnila, aké opatrenia by sa bez predchádzajúceho oznámenia mohli prijať na základe súčasných pravidiel a zároveň zaviedla dočasný flexibilný regulačný rámec, ktorý umožnil poskytnutie bezprecedentnej štátnej pomoci v zjednodušenom procedurálnom rámci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podľa tohto právneho rámca Generálne riaditeľstvo Komisie pre hospodársku súťaž (GR COMP) povolilo pozoruhodný počet národných režimov pomoci vo veľmi krátkom čase podľa toho, ako si to vyžadoval núdzový stav vyvolaný pandémiou, čím sa preukázala mimoriadna schopnosť konať. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že sa Komisii podarilo nájsť účinný kompromis medzi bezprecedentnou naliehavosťou zabezpečiť flexibilitu pravidiel štátnej pomoci a zároveň potrebou zaručiť minimálnu regulačnú úroveň a všeobecnú kontrolu Komisiou, ktorých cieľom je obmedziť nadmerné nerovnosti na vnútornom trhu z dôvodu rozdielnych možností členských štátov finančne zasahovať do podpory svojich hospodárstiev. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pluralita podporných opatrení regulovaných dočasným rámcom určených podnikom, okrem iného vrátane priamej pomoci, verejných záruk na bankové úvery, dotovaných úverov a podielov na kapitále spoločností, a značná kapacita povolených stropov pomoci najmä v nadväznosti na výsledok poslednej úpravy, ktorú Komisia urobila v januári 2021, sa ukázali ako primerané na riešenie krízy a vykázali významný kvalitatívny vývoj v porovnaní s predchádzajúcim dočasným rámcom prijatým v nadväznosti na finančnú krízu z roku 2008. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o vzťah medzi verejnou intervenciou v hospodárstve a pravidlami štátnej pomoci, EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby pravidlá hospodárskej súťaže vychádzali aj zo správneho a nenarušujúceho vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti, pri ktorých sa od členských štátov bude vyžadovať, aby ich realizovali s využitím európskych zdrojov, ktoré im budú poskytnuté. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pokiaľ ide o vzťah medzi protimonopolnými pravidlami podľa článku 101 ZFEÚ a pandemickou krízou, EHSV víta skutočnosť, že Komisia urýchlene prijala oznámenie týkajúce sa podpory projektov spolupráce medzi podnikmi, ktorých cieľom je obmedziť nedostatky pri dodávkach základných výrobkov a služieb počas pandémie a svoje tradičné usmernenia o dohodách o horizontálnej spolupráci prispôsobila osobitnému sociálnemu, hospodárskemu a zdravotnému prostrediu, ktoré sa vytvorilo v roku 2020. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zároveň za mimoriadne užitočné považuje vykonávacie predpisy, ktoré Komisia schválila v apríli 2020. Ich účelom je dočasne spružniť uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže v poľnohospodárskych odvetviach, ktoré sú najviac postihnuté pandémiou COVID-19. Vďaka týmto predpisom môžu poľnohospodári a medziodvetvové organizácie prijímať dočasné kolektívne opatrenia na stabilizáciu určitých poľnohospodárskych odvetví. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2020 sa opisujú aj činnosti na kontrolu fúzií, pričom bolo oznámených 361 transakcií a prijatých 352 rozhodnutí, z ktorých v 18 prípadoch vyplynuli hĺbkové intervencie. Znamená to, že 76 % všetkých transakcií oznámených v roku 2020 bolo schválených zjednodušeným postupom v „1. etape“. To poukazuje na efektívne fungovanie procesných pravidiel, čo je obzvlášť užitočné vzhľadom na obnovenie globálnej aktivity v oblasti fúzií a akvizícií uľahčovanej značnou likviditou, ktorá je v súčasnosti dostupná. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa napokon domnieva, že je veľmi dôležité, aby Európska sieť pre hospodársku súťaž (ECN), prostredníctvom ktorej sa koordinujú opatrenia národných orgánov ochrany hospodárskej súťaže a GR COMP, bola schopná komunikovať pevný spoločný postoj k uplatňovaniu pravidiel hospodárskej súťaže počas zdravotnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, aby sa zabránilo možnému oportunistickému a využívateľskému správaniu, ktoré je obzvlášť odsúdeniahodné a škodlivé v čase krízy. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Digitálna transformácia a hospodárska súťaž

| 4.1. | Digitálna transformácia a rozvoj hospodárstva v oblasti nových informačných a komunikačných technológií vyvolávajú nové a dôležité otázky v súvislosti s hospodárskou súťažou. EHSV preto považuje za dôležité, aby európske inštitúcie stanovili v tejto súvislosti vhodné pravidlá. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V roku 2021 sa EHSV už vyjadril k trom hlavným legislatívnym návrhom prijatých Komisiou, v ktorých sa navrhujú regulačné opatrenia v kontexte digitálneho hospodárstva: k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch) (1), návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) (2) a návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej správe údajov (akt o správe údajov) (3). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Spoločnou témou týchto troch stanovísk EHSV je potreba, aby Európska únia prijala harmonizované pravidlá, ktoré by zabezpečili dôveru občanov, spotrebiteľov a MSP (najmä mikropodnikov) v primeranú ochranu jednak konkurenčnej štruktúry trhov, a jednak osobných údajov. Takéto údaje a ich použitie treba chápať dvoma spôsobmi, bez ohľadu na to, či sa týkajú ochrany jednotlivcov a ich slobôd, alebo či sú konkurenčnými činiteľmi zásadného strategického významu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V tejto súvislosti sú primerane konkurenčné trhy so skutočným súperením rozhodujúce na to, aby sa zabránilo zneužívaniu trhovej sily digitálnymi platformami, ktoré pôsobia ako „vyhadzovači“, a zaručil sa tak rozvoj nových a budúcich digitálnych podnikov, ktoré budú prospešné z hľadiska inovácie, rastu a v konečnom dôsledku aj pre blaho spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že legislatívne návrhy, ktoré Komisia predložila v roku 2020, sú vhodnými východiskami na vytvorenie legislatívneho rámca, ktorý sa bude musieť v priebehu rokov vylepšovať neustálou aktualizáciou regulácie odvetvia a pravidiel hospodárskej súťaže vo vzťahu k štruktúre trhov, ktoré sa postupne formujú v dôsledku rozvoja digitálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Preto je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky, pokiaľ ide o prístup a schopnosť súťažiť o rôznych aktérov pôsobiacich na digitálnych trhoch, či už s cieľom umožniť lepšie fungovanie jednotného trhu, alebo zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a chrániť európskych spotrebiteľov a podniky, a zároveň primerane a viacej zohľadňovať sociálne dôsledky regulačného rámca uplatniteľného na digitálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V tejto súvislosti EHSV víta najmä tú časť správy Komisie, v ktorej sa na strane 30 uvádza, že „sociálne trhové hospodárstvo je základom, na ktorom je postavená EÚ, a politika EÚ v oblasti hospodárskej súťaže je jeho oporou“ a že „jednotlivci a podniky prospievajú vtedy, keď hospodárstvo pracuje v ich prospech“, pričom žiada, aby sa pri vykonávaní politiky hospodárskej súťaže táto zásada uplatňovala aj z analytického a hodnotiaceho hľadiska. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Hospodárska súťaž a kolektívne vyjednávanie

| 5.1. | Rozvoj digitálneho hospodárstva a platforiem má významný vplyv nielen na štruktúru trhov, ale aj na pracovné prostredie a pracovné podmienky, a vytvára nové pracovné a rozvojové príležitosti. Ako je známe, zároveň môžu vznikať problémy súvisiace s pracovnými podmienkami poskytovateľov služieb, ktorí by mohli mať prospech z možnosti organizovať sa a kolektívne postupovať. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV preto víta zámer Európskej komisie skutočne objasniť, či sa pravidlá hospodárskej súťaže vzťahujú na kolektívne vyjednávanie poskytovateľov služieb zapojených do digitálneho hospodárstva a hospodárstva platforiem, ktorí nie vždy zodpovedajú niektorej z kategórií zamestnávateľov jednoznačne upravených v pracovnom práve. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Hoci sa už pred nejakým časom judikatúrou Súdneho dvora objasnilo, že pravidlá hospodárskej súťaže nemožno uplatňovať na kolektívne vyjednávanie zamestnancov a podnikov, ešte stále pretrváva niekoľko neistôt, pokiaľ ide o to, či a do akej miery sú tieto pravidlá uplatniteľné na kolektívne vyjednávanie s účasťou samostatne zárobkovo činných poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Preto je v tejto oblasti užitočné dosiahnuť väčšiu právnu istotu a predvídateľnosť, aby sa odstránili regulačné neistoty, ktoré by mohli spôsobovať neefektívnosť a náklady na dodržiavanie predpisov, pričom treba zohľadniť záujem poskytovateľov služieb účinne sa organizovať s cieľom získať lepšie podmienky a vytvoriť si priaznivejšie prostredie na vykonávanie svojej činnosti. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Hospodárska súťaž a klimatické a environmentálne ciele

| 6.1. | Ambiciózny program EÚ v oblasti zmeny klímy a strategický program presadzovaný v Európskej zelenej dohode bude ťažké realizovať bez vhodného prispôsobenia politík hospodárskej súťaže a najmä pravidiel štátnej pomoci, stimulačných programov a financovania ekologických inovácií. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Politika hospodárskej súťaže preto môže zohrávať aktívnu úlohu pri dosahovaní klimatických a environmentálnych cieľov EÚ. V správe Komisie sa opisuje niekoľko činností, najmä v súvislosti s kontrolou štátnej pomoci, ktorými Komisia posúdila a schválila štátne opatrenia na podporu obehového hospodárstva, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti, ktoré EHSV víta a podporuje. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV preto súhlasí s týmto prístupom, ale zároveň odporúča, aby sa pri posudzovaní jednotlivých opatrení zohľadnil aj ich sociálny vplyv. V mnohých prípadoch sú investície do obehového hospodárstva a energie z obnoviteľných zdrojov skutočne príležitosťou na vytváranie nových pracovných miest, a to aj prostredníctvom inkluzívnych nástrojov pre najslabšie a najzraniteľnejšie skupiny. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Pokiaľ ide o problematiku energie z obnoviteľných zdrojov, je potrebné upriamiť pozornosť na úlohu energetických komunít a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov. Tieto komunity sú podporované európskymi odvetvovými smernicami a vytváraním horizontálnych sietí, ktoré majú často formu družstiev, podporujú priamu účasť občanov na výrobe a spoločnom využívaní energie vyrobenej aj z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV považuje za užitočné zapojiť tieto subjekty do rozširovania scenára aktérov s prístupom na energetické trhy a dvojakou funkciou, ktorou je zaručenie plurality podnikov a zároveň väčšej konkurencie na energetických trhoch vrátane trhov s energiou z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Hospodárska súťaž a bankovníctvo

| 7.1. | V správe o politike hospodárskej súťaže za rok 2020 nepribudli žiadne nové individuálne prípady poskytnutia štátnej pomoci bankám a iným finančným inštitúciám. Komisia tiež poukazuje na to, že predĺžila niektoré súčasné národné systémy podpory, na základe ktorých môžu členské štáty v prípade potreby zasiahnuť a uľahčiť riadne riadenie v stave ťažkostí alebo kríz malých úverových inštitúcií. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV pripomína význam miestnych a regionálnych bánk ako aktérov primeranej rozmanitosti podnikov v bankovom sektore a ako účastníkov trhu blízkych domácnostiam a podnikom na okrajových územiach a víta predĺženie systémov zavedených Komisiou, ak je potrebné riadiť riadny odchod bánk všetkých veľkostí z trhu s cieľom chrániť sporiteľov a zachovať dôveru v hospodársky a finančný rámec. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | S odkazom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vo veci Tercas, ktorý potvrdil rozsudok prvostupňového súdu s analogickými závermi, EHSV poukazuje na to, že systémy záruk pre banky financované zo súkromných zdrojov, ktoré nepodliehajú dominantnému vplyvu štátu, sa musia považovať za vyňaté z pôsobnosti pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Takéto systémy záruk nepredstavujú zásah štátu do hospodárstva a sú skôr ukážkou súkromného systému vzájomnej solidarity medzi úverovými inštitúciami a samoorganizácie prostredníctvom vlastných zdrojov s cieľom zachovať dôveru majiteľov účtov a sporiteľov v bankový systém, a to aj v prípade osobitných kríz. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Hospodárska súťaž a daňové sústavy

| 8.1. | Výsledky rôznych právnych sporov, ktoré Európska komisia podala na Súdny dvor Európskej únie v súvislosti so selektívnymi daňovými výhodami a daňovými rozhodnutiami členských štátov pôvodne odporujúcimi článku 107 ZFEÚ, vysvetľujú pochopiteľnú vôľu Komisie zabezpečiť účinnú harmonizáciu daňových pravidiel v Európe všetkými dostupnými nástrojmi vrátane rozhodnutí, ktorými sa vykonávajú pravidlá štátnej pomoci, a s touto vôľou sa možno stotožniť. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Odlišné výsledky rozhodnutí, ktoré predchádzali rozhodnutiam európskych súdov však zdôrazňujú potrebu dosiahnuť väčšiu účinnosť a harmonizáciu daňových pravidiel v Európe vykonávaním príslušného akčného plánu, ktorý v tejto súvislosti začiatkom roka 2021 schválila Komisia, a teda prostredníctvom vhodných legislatívnych iniciatív v oblasti zdaňovania prijatých na ochranu vnútorného trhu a jeho konsolidáciu. |
| --- | --- |

8.2.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 64.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 70.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 38.

3

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/53/EÚ o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu

[COM(2021) 547 final – 2021/0291 (COD)]

(2022/C 152/13)

| Spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 30.9.2021
  Európsky parlament, 4.10.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 231/0/6 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 30.9.2021

Európsky parlament, 4.10.2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

231/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) berie na vedomie návrh Komisie, aby sa urýchlene konalo s cieľom zaviesť USB-C ako konzistentnú a jednotnú normu pre konektory určené pre mobilné telefóny a podobné zariadenia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dobrovoľné iniciatívy realizované od roku 2009 a najnovšie aj od roku 2014 nespĺňajú v plnom rozsahu ciele politiky Európskej únie zamerané na zníženie množstva elektronického odpadu (odpadu z elektrických a elektronických zariadení), uľahčenie používania týchto zariadení pre spotrebiteľov a zabránenie fragmentácii trhu s nabíjacími zariadeniami. Odhaduje sa, že v roku 2018 predstavoval elektronický odpad v podobe nabíjačiek dovedna 11 000 ton. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V januári 2020 prijal Európsky parlament uznesenie (1), v ktorom vyzval na vypracovanie prísnejších právnych predpisov, s čím EHSV plne súhlasí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV plne podporuje návrh smernice, ktorý je reakciou Európskej komisie na požiadavku Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV by uvítal ambicióznejší prístup než je obsiahnutý v pláne Európskej komisie a odporúča rozšíriť túto povinnosť týkajúcu sa nabíjačiek mobilných telefónov a analógových zariadení na všetky rádiové a elektronické zariadenia, ktoré sa dajú pripojiť a dobíjať, ako aj na nabíjačky notebookov. Ide tiež o možnosť nabíjať mobilné zariadenie prostredníctvom nabíjačky typu USB-C s výkonom 65 W určenou pre počítače namiesto nabíjačky s výkonom 2,1 W, čo by používateľom pri cestách umožnilo vyhnúť sa preprave niekoľkých rôznych nabíjačiek. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že v autobusoch, lietadlách, obchodných centrách, konferenčných miestnostiach a iných tranzitných miestach sú užívateľom čoraz častejšie dostupné USB zásuvky s nízkym výkonom (2,1 W) určené na nabíjanie mobilných telefónov, a to buď s káblom alebo bez. Niekedy však nemajú postačujúci výkon na nabíjanie určitých zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby sa odporúčalo v budúcnosti vybaviť tieto miesta ultrarýchlymi nabíjačkami s cieľom umožniť rýchle nabíjanie a požičiavanie kábla USB-C medzi užívateľmi pri krátkych presunoch alebo na krátke obdobie. Toto odporúčanie zodpovedá jednej z potrieb, ktoré vyplynuli z prieskumov Európskej komisie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV konštatuje, že batérie môžu mať obmedzenú životnosť v porovnaní so zvyškom zariadenia. Odporúča, aby sa normy pre batérie určené na použitie v počítačoch, tabletoch alebo mobilných telefónoch zosúladili tak, aby v prípade predčasného zlyhania batérie bolo možné ju vymeniť a nemuselo sa kupovať nové zariadenie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV tiež poukazuje na zodpovednosť výrobcov elektronických zariadení z hľadiska udržateľného rozvoja a vyzýva ich, aby zabezpečili, že výmena batérie si bude vyžadovať len nízke náklady a že jej jednoduchá technická uskutočniteľnosť bude odrádzať od potreby vymeniť celé elektronické zariadenie, ak sa má vymeniť len batéria. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva Komisiu, aby výrobcom odporučila nesnažiť sa obchádzať právne predpisy prostredníctvom zmien parametrov napätia alebo prúdu, ktoré by si vyžadovali používanie nabíjačky príslušnej značky, čím by sa zmarili ciele smernice. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby Komisia a Európsky parlament na konci legislatívneho procesu spustili rozsiahlu informačnú kampaň pre širokú verejnosť s cieľom poskytnúť informácie spotrebiteľom a povzbudiť ich, aby v budúcnosti kupovali len zariadenia s rozhraním USB-C. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Komisia sa od roku 2009 snaží obmedziť fragmentáciu trhu s nabíjacími rozhraniami pre mobilné telefóny a podobné zariadenia. Takéto iniciatívy však viedli len k dobrovoľným systémom (2), ktoré nie sú právne záväzné, a teda nezabezpečujú zosúladené a jednotné uplatňovanie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedávne dobrovoľné iniciatívy nespĺňajú v plnom rozsahu ciele politiky Únie zamerané na zníženie množstva elektronického odpadu (odpadu z elektrických a elektronických zariadení), zabezpečenie pohodlia spotrebiteľov a zabránenie fragmentácii trhu s nabíjacími zariadeniami. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Absencia harmonizácie v tejto oblasti môže viesť k podstatným rozdielom medzi zákonmi, inými právnymi predpismi, správnymi opatreniami alebo postupmi členských štátov týkajúcimi sa interoperability mobilných telefónov a podobných kategórií alebo tried rádiových zariadení s ich nabíjacími zariadeniami, ako aj dodávania rádiových zariadení bez nabíjacích zariadení. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Preto je potrebné, aby Únia prijala opatrenia na podporu jednotnej úrovne interoperability a na zaistenie poskytovania informácií týkajúcich sa charakteristík nabíjania rádiových zariadení koncovým užívateľom. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V januári 2020 prijal Európsky parlament uznesenie (3), v ktorom vyzval na naliehavé prijatie normy pre spoločnú nabíjačku pre mobilné telefóny s cieľom zabrániť tak ďalšej fragmentácii vnútorného trhu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odhaduje sa, že v roku 2018 boli nabíjačky mobilných telefónov zodpovedné približne za 11 000 ton odpadu z elektrických a elektronických zariadení, pričom objem súvisiacich emisií počas životného cyklu bol približne 600 kiloton ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Únia je odhodlaná podporovať efektívne využívanie zdrojov prechodom na čisté obehové hospodárstvo prostredníctvom zavedenia iniciatív, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ (4), a nedávno prostredníctvom zavedenia Európskej zelenej dohody. Cieľom tejto smernice je znížiť množstvo odpadu z elektrických a elektronických zariadení, ktorý vzniká predajom rádiových zariadení, a znížiť ťažbu surovín a emisie CO2, ktoré vznikajú pri výrobe, preprave a likvidácii nabíjačiek, a tým podporiť obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zámerom návrhu je zaviesť v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/EÚ (5) požiadavky, ktoré sa týkajú komunikačných protokolov nabíjania a nabíjacieho rozhrania (t. j. nabíjacieho portu) určitých kategórií alebo tried rádiových zariadení, ako aj informácií o charakteristikách nabíjania týchto kategórií alebo tried rádiových zariadení, ktoré sa majú poskytovať koncovým užívateľom. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V návrhu sa vyžaduje, aby boli mobilné telefóny a podobné rádiové zariadenia (tablety, digitálne fotoaparáty, slúchadlá alebo slúchadlá s mikrofónom, ručné herné konzoly a prenosné reproduktory), ak je možné nabíjať ich prostredníctvom drôtového nabíjania, vybavené USB-C portom, a aby zahŕňali komunikačný protokol nabíjania prostredníctvom napájania USB, ak sa vyžaduje aj nabíjanie pri napätí nad 5 voltov, pri prúde nad 3 ampéry alebo výkone nad 15 W. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komisia by mohla prijať delegované akty s cieľom zohľadniť v budúcnosti ďalšie druhy technológií nabíjania iných ako drôtové nabíjanie. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV konštatuje, že Komisia sa už 12 rokov snaží o zbližovanie noriem nabíjačiek pre mobilné telefóny tak, aby spĺňali požiadavky na udržateľnosť a znižovanie množstva ťažko recyklovateľného odpadu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV konštatuje, že keďže neexistuje univerzálna nabíjačka, pri predaji každého zariadenia sa systematicky predáva aj nabíjačka a elektrický/dátový kábel, zatiaľ čo spotrebiteľ by mohol mať možnosť kúpiť si len samotné zariadenie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV plne podporuje návrh smernice, ktorý je reakciou Európskej komisie na požiadavku Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je zrejmé, že predaj špecifických nabíjačiek predstavuje významnú časť príjmov výrobcov, najmä výrobcov mobilných telefónov. Malo by sa zaistiť, aby títo výrobcovia pravidelne nemenili elektronické normy (napätie, potrebný príkon atď.), čím prispievajú k systematickému predaju modelu nabíjačky vlastnej značky alebo dokonca dátového kábla, ktorý môže byť univerzálny, namiesto toho, aby sa umožnilo ďalej používať už zakúpenú nabíjačku. Takáto prax bráni účinnému uplatňovaniu zameranému na zníženie tonáže elektronického odpadu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV odporúča, aby Komisia a Európsky parlament na konci legislatívneho procesu spustili rozsiahlu informačnú kampaň pre širokú verejnosť s cieľom poskytnúť informácie spotrebiteľom a povzbudiť ich, aby v budúcnosti kupovali len zariadenia s rozhraním USB-C. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV odporúča, aby priemysel umožnil ultrarýchle nabíjanie mobilných telefónov prostredníctvom výkonných nabíjačiek, ako je jednoduchá nabíjačka pre notebooky s výstupom typu USB-C s výkonom 65 W namiesto 2,1 W. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV konštatuje, že v autobusoch, lietadlách, obchodných centrách, konferenčných miestnostiach a iných tranzitných miestach sú užívateľom čoraz častejšie dostupné USB zásuvky určené na nabíjanie mobilných telefónov, a to buď s káblom alebo bez. Štandardne ide o zásuvky s nízkym výkonom (2,1 W) nepostačujúcim však na nabíjanie určitých zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica. EHSV navrhuje, aby sa odporúčalo v budúcnosti vybaviť tieto miesta ultrarýchlymi nabíjačkami s cieľom umožniť rýchle nabíjanie a požičiavanie kábla USB-C medzi užívateľmi pri krátkych presunoch alebo na krátke obdobie. Toto odporúčanie zodpovedá jednej z potrieb, ktoré vyplynuli z prieskumov Európskej komisie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV preto odporúča, aby táto požiadavka usilovať sa o jednotnú nabíjačku typu USB-C pre mobily platila aj pre notebooky, hoci bude potrebné elektronicky prispôsobiť parametre nabíjania a výkonu. Z ekonomických a ekologických dôvodov, ako aj v snahe zabrániť tomu, aby museli cestujúci so sebou nosiť viacero nabíjačiek, sa povinnosť stanovená v smernici musí rozšíriť aj na notebooky, pokiaľ neexistujú technologické obmedzenia, ktoré musia byť náležite odôvodnené. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že batérie môžu mať obmedzenú životnosť v porovnaní so zvyškom zariadenia. Odporúča, aby sa normy pre batérie určené na použitie v počítačoch, tabletoch alebo mobilných telefónoch zosúladili tak, aby v prípade predčasného zlyhania batérie bolo možné ju jednoducho vymeniť a nemuselo sa kupovať nové zariadenie. EHSV tiež poukazuje na zodpovednosť výrobcov elektronických zariadení z hľadiska ekológie a udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.4.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 30. januára 2020 o univerzálnej nabíjačke pre mobilné rádiové zariadenia (2019/2983(RSP)) (Ú. v. EÚ C 331, 17.8.2021, s. 2).

1

(2)  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/2417/attachments/1/translations.

2

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 30. januára 2020 o univerzálnej nabíjačke pre mobilné rádiové zariadenia (2019/2983(RSP)) (Ú. v. EÚ C 331, 17.8.2021, s. 2).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 38).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/EÚ zo 16. apríla 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu, ktorou sa zrušuje smernica 1999/5/ES (Ú. v. EÚ L 153, 22.5.2014, s. 62).

5

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/746, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia pre určité diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a odklad uplatňovania požiadaviek na interné pomôcky

[COM(2021) 627 final – 2021/0323 (COD)]

(2022/C 152/14)

| Spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Konzultácia | Európsky parlament, 18.10.2021
  Rada, 22.10.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 a článok 168 ods. 4 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 206/0/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 18.10.2021

Rada, 22.10.2021

Právny základ

článok 114 a článok 168 ods. 4 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Dátum schválenia na plenárnom zasadnutí

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

206/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vzhľadom na mimoriadne okolnosti spôsobené pandémiou SARS-CoV-2 (COVID-19) a na jej vplyv na rôzne oblasti spadajúce pod nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/746 (1) EHSV podporuje návrh Komisie, ktorý podľa jeho názoru predstavuje vhodné a potrebné opatrenie s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia a hospodárske záujmy tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že zdravie je jednou z hlavných priorít európskych občanov a opätovne potvrdzuje, že diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro zohrávajú kľúčovú úlohu pri prevencii, diagnostike a liečbe chorôb (2). Majú zásadný význam pre naše zdravie a kvalitu života osôb, ktoré trpia chorobami a zdravotným postihnutím a prekonávajú ich, a to ešte viac počas celosvetovej pandémie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta, že Európsky parlament a Rada ministrov zdravotníctva (EPSCO) 15. júna 2021 vyjadrili obavy v súvislosti s veľmi kritickou situáciou a vyzvali Komisiu, aby predložila naliehavý legislatívny návrh na uľahčenie prechodu k novému regulačnému rámcu a na zabezpečenie dostupnosti diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro na trhu EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby mali občania istotu o spoľahlivosti týchto testov. Cieľom je výrazne znížiť podiel „falošných pozitívnych“, ale aj „falošných negatívnych“ výsledkov. Len 8 % všetkých diagnostických pomôcok in vitro dostupných na trhu podlieha kontrole notifikovaných osôb podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/79/ES (3) v porovnaní s cieľom 80 % diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro, na ktoré sa vzťahuje tento návrh nariadenia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV preto v plnej miere podporuje rýchle zvýšenie kapacity certifikácie diagnostických pomôcok in vitro. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV tiež odporúča, aby sa v prípade pozitívneho výsledku testu poskytla osobitná lekárska podpora, a to najmä v prípade, že pomôcky môžu jednotlivci použiť na samotestovanie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV konštatuje, že odklad dátumu začatia uplatňovania o jeden rok by nevyriešil problémy spojené s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2017/746 a že je potrebné umožniť postupné zavádzanie požiadaviek nového nariadenia počas dlhšieho obdobia a uprednostniť vysokorizikové diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro. To možno dosiahnuť zmenou článku 110 nariadenia, ktorý sa týka prechodných ustanovení, a to tým, že sa stanoví obdobie pre existujúce pomôcky v triede s vyšším rizikom, ktoré bude kratšie než obdobie pre existujúce pomôcky v triede s nižším rizikom. Zároveň by sa malo existujúce prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahujú certifikáty notifikovanej osoby vydané podľa smernice 98/79/ES, predĺžiť o 1 rok do 26. mája 2025. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV preto podporuje návrhy Komisie s cieľom:






  — | predĺžiť prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

predĺžiť prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES,

| — | zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb, |
| --- | --- |

—

zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb,

| — | zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia. |
| --- | --- |

—

zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Smernica 98/79/ES (4) o diagnostických zdravotných pomôckach in vitro sa od 26. mája 2022 nahradí novým nariadením (EÚ) 2017/746 (5), ktorým sa stanovuje nový regulačný rámec pre takéto pomôcky, ako sú testy na HIV, tehotenské testy alebo testy na SARS-CoV-2 (6). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom nariadenia je zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu a vysokú úroveň ochrany verejného zdravia, pacientov a používateľov s ohľadom na vysoký počet malých a stredných podnikov (MSP) pôsobiacich v tomto odvetví. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedna z hlavných zmien sa týka zapojenia nezávislých orgánov posudzovania zhody. Podľa nového nariadenia bude približne 80 % diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro podliehať kontrole notifikovaných osôb (v porovnaní so súčasnými 8 %). Výrobcovia tak budú musieť podať žiadosť notifikovanej osobe a po ukončení postupu trvajúcom približne jeden rok získať jeden alebo viac certifikátov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Článok 110 nariadenia (EÚ) 2017/746 obsahuje prechodné ustanovenia pre pomôcky s certifikátom, ktorý vydala notifikovaná osoba v súlade so smernicou 98/79/ES pred 26. májom 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandémia COVID-19 poukázala na potrebu regulačného rámca pre diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro v EÚ, no vytvorila aj ďalšie a nové výzvy, pokiaľ ide o vykonávanie nariadenia (EÚ) 2017/746. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tieto mimoriadne okolnosti si od príslušných orgánov členských štátov, zdravotníckych zariadení, notifikovaných osôb, výrobcov a ďalších hospodárskych subjektov vyžadovali značné dodatočné zdroje na zvýšenie dostupnosti životne dôležitých diagnostických zdravotníckych pomôcok. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Preto skutočnosť, že v súčasnosti určených šesť notifikovaných osôb sa nachádza len v troch krajinách (Nemecko, Francúzsko a Holandsko), mimoriadne sťažuje situáciu najmä MSP so sídlom v iných členských štátoch. Okrem toho cestovné obmedzenia brzdili a naďalej brzdia riadne vykonávanie posudzovania zhody notifikovanými osobami. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom tohto návrhu je teda:






  — | predĺžiť existujúce prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

predĺžiť existujúce prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES,

| — | zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb prvýkrát podľa nariadenia (EÚ) 2017/746, |
| --- | --- |

—

zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb prvýkrát podľa nariadenia (EÚ) 2017/746,

| — | zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia. To poskytne zdravotníckym zariadeniam viac času na splnenie nových požiadaviek a zabezpečenie toho, aby v klinických laboratóriách mohol pokračovať vývoj interných testov, ktoré sú často kľúčové najmä v prípade zriedkavých chorôb. |
| --- | --- |

—

zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia. To poskytne zdravotníckym zariadeniam viac času na splnenie nových požiadaviek a zabezpečenie toho, aby v klinických laboratóriách mohol pokračovať vývoj interných testov, ktoré sú často kľúčové najmä v prípade zriedkavých chorôb.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV opakuje svoje presvedčenie vyjadrené už v stanovisku o nariadení (EÚ) 2017/746 (7), že „zdravie je hlavnou prioritou občanov Európy“ a že „zdravotnícke pomôcky a diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro zohrávajú kľúčovú úlohu pri prevencii, diagnostike a liečbe chorôb.“ Majú zásadný význam pre naše zdravie a kvalitu života osôb, ktoré trpia chorobami a zdravotným postihnutím a prekonávajú ich, a to ešte viac počas celosvetovej pandémie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV preto v tejto súvislosti schválil prepracovanie súčasného regulačného systému, ktorým sa sprísňujú postupy pri udeľovaní povolenia pred uvedením na trh a najmä dohľad po uvedení na trh. Zodpovedá to potrebám občanov v oblasti bezpečnosti pacientov a účinnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV by chcel tiež zdôrazniť, že tento sektor predstavuje vďaka svojej vysokej inovačnej kapacite a vysokokvalifikovaným pracovným miestam dôležitú súčasť európskeho hospodárstva. Je preto dôležité zabezpečiť nielen najvyššiu možnú úroveň ochrany zdravia, ale aj zohľadniť záujmy tohto odvetvia, v ktorom 80 % výrobcov tvoria malé až stredné podniky a mikropodniky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV si dobre uvedomuje, že pandémia COVID-19 spôsobila mimoriadne okolnosti, ktoré majú vplyv na rôzne oblasti, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2017/746. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Táto kríza priniesla obrovskú a bezprecedentnú výzvu pre systémy zdravotnej starostlivosti členských štátov a značnú záťaž pre všetky zainteresované strany (zdravotnícke zariadenia, zdravotnícke profesie, pacientov a hospodárske subjekty). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV preto uznáva, že nie všetky tieto zainteresované strany, ktoré majú zásadný význam pre fungovanie systémov zdravotnej starostlivosti, budú schopné zaručiť riadne vykonávanie a uplatňovanie nariadenia od pôvodne stanovených dátumov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta, že Európsky parlament a Rada ministrov zdravotníctva (EPSCO) 15. júna 2021 vyjadrili obavy v súvislosti s veľmi kritickou situáciou a vyzvali Komisiu, aby predložila naliehavý legislatívny návrh na uľahčenie prechodu k novému regulačnému rámcu a na zabezpečenie dostupnosti diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro na trhu EÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby mali občania istotu o spoľahlivosti týchto testov. Cieľom je výrazne znížiť podiel „falošných pozitívnych“, ale aj „falošných negatívnych“ výsledkov. Len 8 % všetkých diagnostických pomôcok in vitro dostupných na trhu podlieha kontrole notifikovaných osôb podľa smernice 98/79/ES v porovnaní s cieľom 80 % diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro, na ktoré sa vzťahuje tento návrh nariadenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV preto v plnej miere podporuje rýchle zvýšenie kapacity certifikácie diagnostických pomôcok in vitro. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV tiež nástojí na tom, aby sa v prípade pozitívneho výsledku testu poskytla osobitná lekárska podpora, a to najmä v prípade, že pomôcky môžu jednotlivci použiť na samotestovanie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV konštatuje, že odklad dátumu začatia uplatňovania o jeden rok by nevyriešil problémy spojené s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2017/746 a že je potrebné umožniť postupné zavádzanie požiadaviek nového nariadenia počas dlhšieho obdobia a uprednostniť vysokorizikové diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro. To možno dosiahnuť zmenou článku 110 nariadenia, ktorý obsahuje prechodné ustanovenia, a to tým, že sa stanoví obdobie pre existujúce pomôcky v triede s vyšším rizikom, ktoré bude kratšie než obdobie pre existujúce pomôcky v triede s nižším rizikom. Zároveň by sa malo existujúce prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahujú certifikáty notifikovanej osoby vydané podľa smernice 98/79/ES, predĺžiť o 1 rok do 26. mája 2025. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV preto podporuje návrhy Komisie s cieľom:






  — | predĺžiť prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES, |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

predĺžiť prechodné obdobie pre pomôcky, na ktoré sa vzťahuje certifikát vydaný podľa smernice 98/79/ES,

| — | zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb, |
| --- | --- |

—

zaviesť individuálne prechodné obdobia pre pomôcky, ktoré musia absolvovať posudzovanie zhody so zapojením notifikovaných osôb,

| — | zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia. |
| --- | --- |

—

zaviesť prechodné obdobie aj pre požiadavky na pomôcky vyrábané a používané v rámci toho istého zdravotníckeho zariadenia.

| 3.13. | EHSV považuje tieto ustanovenia za primerané na to, aby sa zaručilo riadne fungovanie vnútorného trhu, vysoká úroveň ochrany verejného zdravia a bezpečnosti pacientov, ako aj právna istota, a aby sa tým zabránilo prípadným narušeniam trhu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV na záver zdôrazňuje, ako to už urobil vo svojom stanovisku o nariadení (EÚ) 2017/746, že občianska spoločnosť by mala byť užšie zapojená do vymedzenia príslušného regulačného rámca a opätovne navrhuje zriadiť na európskej úrovni „poradný výbor“ zložený zo zástupcov legitímnych zúčastnených strán. Tento výbor by mal konať popri Koordinačnej skupine pre zdravotnícke pomôcky a mal by s ňou spolupracovať, pričom by radil Komisii a členským štátom v rôznych aspektoch zdravotníckych technológií a pri implementácii právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/746 z 5. apríla 2017 o diagnostických zdravotníckych pomôckach in vitro a o zrušení smernice 98/79/ES a rozhodnutia Komisie 2010/227/EÚ (Ú. v. EÚ L 117, 5.5.2017, s. 176).

1

(2)  Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 52).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/79/ES z 27. októbra 1998 o diagnostických zdravotných pomôckach in vitro (Ú. v. ES L 331, 7.12.1998, s. 1).

3

(4)  Ú. v L 331, 7.12.1998, s. 1. Stanovisko (Ú. v. C 18, 22.1.1996, s. 12)

4

(5)  Ú. v. EÚ L 117, 5.5.2017, s. 176. Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 52).

5

(6)  Komisia odhaduje, že približne 70 % klinických rozhodnutí sa prijíma s využitím diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro.

6

(7)  Stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 52).

7

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu

[COM(2021) 420 – 2021/0239 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív (prepracované znenie)

[COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD)]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849

[COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD)]

(2022/C 152/15)

| Spravodajca: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Benjamin RIZZO |

Spravodajca:

Javier DOZ ORRIT

Pomocný spravodajca:

Benjamin RIZZO

| Konzultácia | Európsky parlament, 4. 10. 2021
  Rada, 8. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 230/7/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 4. 10. 2021

Rada, 8. 10. 2021

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

23. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

230/7/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V správach Európskej komisie (2019) a Európskeho dvora audítorov (2021), akademických štúdiách a najnovšie v tzv. Pandora Papers a ďalších podobných publikáciách sa zdôrazňuje závažnosť javu prania špinavých peňazí v EÚ. Súčasné európske právne predpisy sú do veľkej miery neprimerané s ohľadom na neúspešnú koordináciu a rozdiely medzi jednotlivými štátmi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV dôrazne podporuje balík právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí, najmä zriadenie a koncepciu nového európskeho Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AMLA) s právomocami priameho dohľadu. Mali by sa mu poskytnúť dostatočné zdroje, aby sa stal základom integrovaného európskeho systému dohľadu a spravodajstva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV súhlasí s vecným rozdelením medzi prvým nariadením o boji proti praniu špinavých peňazí (dohľad nad súkromnými inštitúciami) a šiestou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí (koordinácia vnútroštátnych orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek), ako aj s ustanoveniami obidvoch týchto aktov s cieľom harmonizovať vnútroštátne predpisy a automatizovať zaznamenávanie a prenos informácií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim predikatívnym trestným činom si vyžaduje zmenu kultúry a účinné zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV opakuje svoj návrh na európsky pakt na boj proti správaniu, ktoré poškodzuje etické a politické zásady našich demokracií a narúša verejné statky. Okrem toho navrhuje, aby sa v rámci úradu AMLA alebo v rámci Európskej komisie s účasťou úradu AMLA vytvoril poradný orgán občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV navrhuje, aby sa nariadenie o kryptoaktívach, ktoré je súčasťou balíka právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí, začalo bezodkladne uplatňovať. Návrh Komisie týkajúci sa nariadenia o trhu s kryptoaktívami (1) predstavuje krok smerom k všeobecnej regulácii a nariadenie by malo čo najrýchlejšie nadobudnúť účinnosť, ale nenahrádza všetky nástroje potrebné na ochranu pred finančnými rizikami a rizikami trestnej činnosti, ktoré sa s týmito finančnými produktmi spájajú. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila, ako uplatňovať balík právnych predpisov na kanály prania špinavých peňazí mimo finančného systému: trh s umeleckými dielami a vysokohodnotnými aktívami, slobodné prístavy, colné sklady a osobitné hospodárske zóny, určité obchodné transakcie, investície do nehnuteľností, hazardné hry atď. Domnieva sa, že v týchto oblastiach budú potrebné nové právne predpisy EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby sa Europolu udelili väčšie právomoci a dostatočné zdroje na boj proti praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti, ako aj na koordináciu vnútroštátnych policajných zložiek v týchto oblastiach. Účinná koordinácia, ktorá by sa mala bezodkladne zaviesť medzi Európskou prokuratúrou, Europolom a novým úradom AMLA, môže byť kľúčová z hľadiska úspešného vykonávania balíka právnych predpisov v praxi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada Komisiu, aby vo všetkých členských štátoch presadzovala čo najrýchlejšiu transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2018/1673 (2), ktorou sa stanovuje spoločné vymedzenie trestného činu prania špinavých peňazí, a aby bola prijatá nová smernica so spoločnou definíciou súvisiacich trestných činov, pričom príslušné sankcie za tieto trestné činy by mali spadať do určitých rozpätí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je veľmi znepokojený tým, že v EÚ existuje obrovské množstvo tzv. schránkových spoločností, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v praní špinavých peňazí a vyhýbaní sa daňovým povinnostiam. Navrhuje, aby v súčasnosti zodpovedné orgány a budúci integrovaný systém dohľadu vytvorili osobitné programy na monitorovanie týchto spoločností, ktoré riadia určité právnické firmy, konzultačné spoločnosti a daňoví poradcovia, s cieľom identifikovať ich skutočných vlastníkov a osoby zodpovedné za ich transakcie, a vyšetriť všetky trestné činy, ktoré prípadne spáchajú. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala, či úrad AMLA môže byť plne funkčný do roku 2026 vrátane priameho dohľadu. V každom prípade EHSV vyzýva všetky zúčastnené inštitúcie, aby medzičasom užšie spolupracovali v záujme účinnejšieho vykonávania existujúcich právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že je potrebné vypracovať nový realistický a pravdivý zoznam vysokorizikových tretích krajín vrátane všetkých tých, ktoré uľahčujú pranie špinavých peňazí. Navrhuje aj, aby Európska komisia prijala pravidlo, na základe ktorého by sa spoločnosti a jednotlivci zapojení do finančnej trestnej činnosti alebo prania špinavých peňazí vylúčili z postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva EÚ a národné vlády, aby chránili životy a integritu novinárov, súkromných a štátnych zamestnancov, ktorí oznámia hospodársku a politickú korupciu, a oneskorenie transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 (3) považuje za neprijateľné. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Návrh Európskej komisie a kontext

| 2.1. | Európska komisia v júli 2019 predložila svoje hodnotenie boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V oznámení a štyroch hodnoteniach (4) sa poukázalo na závažné nedostatky vo vykonávaní existujúcich právnych predpisov a rozdiely v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na riešenie týchto problémov Komisia 7. mája 2020 zverejnila akčný plán na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (5) a otvorila na túto tému verejnú konzultáciu. Plán bol založený na šiestich pilieroch: účinné vykonávanie existujúcich pravidiel, jednotný súbor pravidiel EÚ, dohľad na úrovni EÚ, podpora a koordinácia finančných spravodajských jednotiek, lepšie presadzovanie trestného práva a posilnenie úlohy EÚ vo svete. Vo svojom stanovisku s názvom Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (6) EHSV vyjadril svoju podporu plánu a jeho čo najskoršiemu rozpracovaniu a vykonávaniu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Po schválení Radou a Európskym parlamentom, ako aj po verejnej konzultácii Komisia vo svojom legislatívnom balíku z 20. júla 2021 podrobnejšie rozvinula legislatívne návrhy uvedené v akčnom pláne. Tento balík zahŕňa nasledujúce návrhy:






  — | nariadenie, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (7), |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

nariadenie, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (7),

| — | jednotný súbor pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zahŕňajúci časť právnych predpisov (8), |
| --- | --- |

—

jednotný súbor pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zahŕňajúci časť právnych predpisov (8),

| — | nová, šiesta smernica, ktorou sa revidujú niektoré zostávajúce právne predpisy (9), a |
| --- | --- |

—

nová, šiesta smernica, ktorou sa revidujú niektoré zostávajúce právne predpisy (9), a

| — | zmena nariadenia o prevode finančných prostriedkov, aby sa vzťahovalo na kryptoaktíva (10). |
| --- | --- |

—

zmena nariadenia o prevode finančných prostriedkov, aby sa vzťahovalo na kryptoaktíva (10).

| 2.4. | Ústredným prvkom balíka právnych predpisov je vytvorenie nového orgánu EÚ (AMLA), ktorý preberá právomoci priameho dohľadu a posilňuje právomoci v oblasti koordinácie a spolupráce s vnútroštátnymi orgánmi, čím bude zabezpečovať správne a jednotné uplatňovanie pravidiel EÚ v súkromnom sektore. Konkrétne:






  — | s vnútroštátnymi orgánmi vytvorí jednotný integrovaný systém dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

s vnútroštátnymi orgánmi vytvorí jednotný integrovaný systém dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu,

| — | bude priamo dohliadať na niektoré najrizikovejšie finančné inštitúcie pôsobiace vo veľkom počte členských štátov EÚ; úrad AMLA bude mať právomoc ukladať týmto „vybraným povinným subjektom“ sankcie, |
| --- | --- |

—

bude priamo dohliadať na niektoré najrizikovejšie finančné inštitúcie pôsobiace vo veľkom počte členských štátov EÚ; úrad AMLA bude mať právomoc ukladať týmto „vybraným povinným subjektom“ sankcie,

| — | bude dohliadať na vnútroštátne orgány dohľadu zodpovedné za ďalšie finančné a nefinančné inštitúcie a uplatňovanie pravidiel EÚ, koordinovať ich a vykonávať pravidelné posúdenie niektorých alebo všetkých činnosti jedného, niekoľkých alebo všetkých orgánov dohľadu nad finančnými subjektmi vrátane posúdenia ich nástrojov a zdrojov na zabezpečenie vysoko kvalitných noriem a postupov dohľadu, |
| --- | --- |

—

bude dohliadať na vnútroštátne orgány dohľadu zodpovedné za ďalšie finančné a nefinančné inštitúcie a uplatňovanie pravidiel EÚ, koordinovať ich a vykonávať pravidelné posúdenie niektorých alebo všetkých činnosti jedného, niekoľkých alebo všetkých orgánov dohľadu nad finančnými subjektmi vrátane posúdenia ich nástrojov a zdrojov na zabezpečenie vysoko kvalitných noriem a postupov dohľadu,

| — | bude presadzovať a podporovať spoluprácu medzi finančnými spravodajskými jednotkami a uľahčovať cezhraničnú komunikáciu a spoločnú analýzu. |
| --- | --- |

—

bude presadzovať a podporovať spoluprácu medzi finančnými spravodajskými jednotkami a uľahčovať cezhraničnú komunikáciu a spoločnú analýzu.

| 2.5. | Úrad AMLA bude riadiť predseda, výkonná rada s piatimi členmi a generálna rada s dvoma zloženiami členov a typmi právomocí: dohľad a finančné spravodajské jednotky. Tieto orgány budú zahŕňať vedúcich pracovníkov vnútroštátnych orgánov dohľadu a spravodajských agentúr na riadenie integrovaného európskeho systému dohľadu a finančného spravodajstva. Členom riadiacich orgánov úradu AMLA bude aj člen Európskej komisie. V generálnej rade budú ako pozorovatelia pôsobiť zástupcovia Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) a Európskej centrálnej banky (ECB), ktorých právomoci a nástroje (centrálna databáza a sieť FiU.net v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu) prejdú na nový úrad. Úrad AMLA začne svoju činnosť v roku 2024 a všetky svoje pracovné miesta obsadí a priamy dohľad začne vykonávať do roku 2026. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V prvom nariadení EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa zoznam povinných subjektov rozširuje o poskytovateľov služieb kryptoaktív, platformy hromadného financovania a poskytovateľov služieb v súvislosti s migráciou (ktorí investorom uľahčujú získanie práva na pobyt a v niektorých prípadoch aj občianstva). Posilňujú a objasňujú sa opatrenia náležitej starostlivosti a kontroly. Revidujú sa požiadavky týkajúce sa tretích krajín a politicky exponovaných osôb. Podobne sa vyjasňujú požiadavky týkajúce sa skutočného vlastníctva a zavádzajú sa nové na zmiernenie rizika, že sa páchatelia trestnej činnosti budú skrývať za sprostredkovateľov. Prijímajú sa kroky proti zneužívaniu nástrojov na doručiteľa a stanovuje sa maximálny strop 10 000 EUR pre používanie hotovosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V protiklade s nariadením o súkromnom sektore sa šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zameriava na inštitucionálny systém tohto boja a jeho prispôsobenie v jednotlivých členských štátoch. V návrhu sa vysvetľujú právomoci a úlohy finančných spravodajských jednotiek a ich prístup k informáciám, vytvára sa rámec pre spoločné analýzy a poskytuje sa právny základ pre systém siete FIU.net. Posilňuje sa právomoc orgánov dohľadu konať a zlepšujú sa mechanizmy spolupráce medzi orgánmi dohľadu a s ďalšími orgánmi. Stanovuje sa prepojenie registrov bankových účtov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Navrhované nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív je prepracovaným znením nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 (11) o prevodoch finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na vysledovateľnosť a identifikáciu pri prevodoch kryptoaktív boli podobné požiadavkám, ktoré platia pre finančné prostriedky. Na poskytovateľov služieb v oblasti kryptoaktív sa budú zároveň vzťahovať požiadavky nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré platia pre iných finančných aktérov. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Prvá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá v roku 1991. Odvtedy boli prijaté štyri ďalšie smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a desiatky ďalších doplňujúcich smerníc týkajúcich sa finančného systému alebo súvisiacich zločinov a prečinov. Výsledky tohto úsilia, ktoré orgány EÚ pokladajú za prioritu, boli doteraz jasne neuspokojivé. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V tejto otázke panuje všeobecná zhoda, ako vyplýva už z hodnotení Komisie z roku 2019 a z hodnotení inštitúcií, napríklad z uznesení Európskeho parlamentu z marca 2019 a z júla 2020 (12) a zo správy Európskeho dvora audítorov z júna 2021 s názvom Úsilie EÚ v boji proti praniu špinavých peňazí v bankovom sektore je roztrieštené a vykonávanie je nedostatočné (13), ako aj z veľkej väčšiny analýz odborníkov, akademikov a think-tankov, najmä zo správy osobitnej skupiny CEPS-ECRI (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podľa odhadov objem prania špinavých peňazí dosahuje 1 % (Europol a Európska komisia) až 1,3 % HDP EÚ27 (Dvor audítorov), teda 140 až 208 miliárd EUR ročne. Čo je ešte horšie, podľa Europolu sa získa späť len približne 1 % tohto objemu. V posledných rokoch vyšlo na svetlo viacero škandálov týkajúcich sa prania špinavých peňazí, do ktorých boli zapojené veľké finančné inštitúcie, a je dôležité, že mnoho z nich by nebolo odhalených bez uplatňovania európskych právnych predpisov či bez zásahu orgánov dohľadu. Inými slovami, napriek úsiliu a ochote Európskej komisie a Európskeho parlamentu sa nedosiahol pokrok, pokiaľ ide o výsledky boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V publikácii Medzinárodného konzorcia investigatívnych novinárov Pandora Papers sa opäť upozornilo na rozsah problému prania špinavých peňazí a súvisiacej trestnej činnosti a zásadná úloha daňových rajov pri uľahčovaní týchto trestných činov. Je preto ťažko pochopiteľné, že jurisdikcia, ktorá sa v tomto dokumente spomína najčastejšie, sa na zozname EÚ obsahujúcom nespolupracujúce jurisdikcie nenachádza a že Rada ECOFIN práve zo zoznamu odstránila ďalšiu jurisdikciu, ktorej právne predpisy znemožňujú určenie skutočného vlastníka spoločností a účtov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV upozorňuje inštitúcie EÚ a národné vlády na potrebu spoľahlivej ochrany života a integrity novinárov, súkromných a štátnych zamestnancov, ktorí oznamujú hospodársku a politickú korupciu. Výbor je znepokojený, že vo viacerých členských štátoch sa nezačali postupy na transpozíciu smernice (EÚ) 2019/1937 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie, a vyzýva Komisiu, aby podnikla kroky na zabezpečenie jej bezodkladnej transpozície do konca roka 2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zlyhania a nedostatky politiky EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu majú niekoľko príčin s kumulatívnymi účinkami: i) fragmentácia právomocí medzi rôznymi inštitúciami EÚ a členských štátov; ii) chýbajúci jednotný orgán dohľadu EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; iii) obmedzené nástroje dostupné príslušným orgánom EÚ; iv) slabá koordinácia, pokiaľ ide o iniciatívy v oblasti predchádzania aj o prijímanie krokov proti identifikovaným rizikám a ich oneskorené vykonávanie; v) nedostatky v práci orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek v mnohých krajinách; vi) s transpozíciou smerníc sa výrazne mešká a rozdiely medzi členskými štátmi sú značné, čo vedie k správnym a súdnym konaniam iniciovaným Európskou komisiou; vii) nedostatočná informovanosť o dôležitosti dôrazného boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim trestným činom v pomerne veľkom počte krajín; viii) rozdiely vyplývajúce z rozdielnych vymedzení trestných činov v trestných zákonoch, začínajúc samotným praním špinavých peňazí, ako aj trestov za ne; ix) neprimerané vyšetrovanie súvisiacich predikatívnych trestných činov, najmä v tretích krajinách; a x) chýbajúca politická vôľa niektorých vlád EÚ prijať a vykonávať európske normy. Zemepisné a odvetvové rozdiely vyplývajúce zo všetkých týchto faktorov pomáhajú páchateľom finančnej trestnej činnosti formovať si pohodlné siete pre svoje nezákonné obchodovanie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V niektorých situáciách sa spolupráca medzi inštitúciami EÚ nepokladá za potrebnú. Platí to pre spoluprácu medzi Európskou komisiou a EBA pri vyšetrovaní porušení práva EÚ, čo viedlo Dvor audítorov ku konštatovaniu, že tento proces „je neúčinný“ (15). Ani spolupráca Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) s Európskou komisiou pri zostavovaní zoznamu „vysokorizikových tretích krajín“ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (16) nebola vždy účinná. Zoznam Európskej komisie z roku 2019, ktorý mal podporu Európskeho parlamentu, Rada napokon zamietla a zoznam prijatý v máji 2020 vychádza zo zoznamu Finančnej akčnej skupiny (FATF) a chýbajú v ňom významné jurisdikcie. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Stanovisko EHSV

| 4.1. | EHSV vyjadruje svoju plnú podporu balíku právnych predpisov Komisie, pretože sa domnieva, že jeho správna a urýchlená realizácia by mohla výrazne pomôcť zvrátiť neudržateľnú situáciu, ktorá je stručne opísaná v predchádzajúcej časti. Podporuje najmä zriadenie a koncepciu úradu AMLA, ktorý sa pri výkone svojich právomocí priameho dohľadu stane ústredným prvkom európskeho systému dohľadu a spravodajstva v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, pričom sa do generálnej rady začlenia vnútroštátne orgány dohľadu a finančné spravodajské jednotky a ako pozorovatelia ďalšie zúčastnené inštitúcie EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV súhlasí s vecným rozdelením medzi prvým nariadením a šiestou smernicou a s ustanoveniami oboch aktov s cieľom štandardizovať vnútroštátne právne predpisy a uľahčiť fungovanie vnútroštátnych finančných spravodajských jednotiek a orgánov dohľadu v kľúčových oblastiach: záznamy a podávanie správ a vyšetrovanie podozrivých transakcií prostredníctvom správ o podozrivej činnosti s použitím štandardizovaných techník. Je veľmi žiaduce, aby sa dôraz kládol na plnenie rôznych povinností orgánov v čo najkratšom čase, aby sa tak vyriešil jeden z hlavných aktuálnych problémov. EHSV sa domnieva, že navrhované právne predpisy sú v súlade s európskym rámcom ochrany údajov a právami jednotlivcov a spoločností, ktoré bude v konečnom dôsledku chrániť Súdny dvor Európskej únie (SDEÚ). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vyzýva národné vlády a európske organizácie občianskej spoločnosti, aby podporili prijatie a riadne vykonávanie tohto balíka právnych predpisov. EÚ ani členské štáty si nemôžu dovoliť, aby sa zachovala súčasná situácia. Dôvodom je najmä to, že boj proti zdravotným, hospodárskym a sociálnym dôsledkom pandémie COVID-19 a obnova hospodárstva si vyžadujú, aby členské štáty a EÚ výrazne zvýšili verejné zdroje. Podľa správy CEPS-ECRI sú snahy zastaviť alebo aspoň výrazne obmedziť pranie špinavých peňazí morálnou nevyhnutnosťou v každej demokratickej spoločnosti, kde sú všetci občania slobodní a rovní pred zákonom a v spravodlivom systéme spolupráce. Nedostatočná jasnosť, oneskorenia a neefektívnosť povedú len k ďalšiemu praniu špinavých peňazí (17). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV si uvedomuje dôležitosť verejno-súkromných partnerstiev v tejto oblasti. V niektorých krajinách sa výskumné kapacity vo veľkej miere nachádzajú v súkromnom sektore (18). EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby pri vykonávaní balíka právnych predpisov vyvinuli maximálne úsilie na podporu zlepšovania vnútroštátnych orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek, zároveň si však želá, aby v tejto oblasti čo najviac uľahčovali verejno-súkromné partnerstvá. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na zlepšenie účinnosti boja proti hospodárskej a fiškálnej trestnej činnosti je v mnohých krajinách pravdepodobne potrebná zmena kultúry a väčšie zapojenie občianskej spoločnosti. To bolo jednou z motivácií k tomu, aby EHSV navrhol európsky pakt proti daňovej trestnej činnosti, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí (19). Podobne Európsky parlament považuje za veľmi dôležité „obnoviť dôveru verejnosti a zabezpečiť spravodlivé a transparentné daňové systémy a daňová spravodlivosť“ (20). EHSV v záujme toho navrhuje zriadenie poradného orgánu občianskej spoločnosti v rámci úradu AMLA (21) alebo v rámci Európskej komisie s účasťou úradu AMLA, aby sa organizácie občianskej spoločnosti a samotný výbor mohli aktívnejšie zapájať do boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prispievať k nemu svojimi skúsenosťami a návrhmi. Inštitúcie EÚ a organizovaná občianska spoločnosť musia spoločne informovať európskych občanov o veľmi negatívnom vplyve prania špinavých peňazí a súvisiacich trestných činov na verejné statky a zásady spravodlivosti a korektnosti, na ktorých je demokracia založená. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Europol a ďalší experti sa domnievajú, že od vypuknutia pandémie COVID-19 rastie pranie špinavých peňazí a súvisiace trestné činy, najmä tie, ktoré sa páchajú elektronickými prostriedkami a s využitím kryptomien a ďalších kryptoaktív (22). EHSV sa preto domnieva, že je plne odôvodnené prijať nariadenie, na základe ktorého by sa s nimi zaobchádzalo rovnako ako s ostatnými transakciami, a teda by sa zaviedla povinnosť identifikovať skutočných vlastníkov. Návrh nariadenia o trhu s kryptoaktívami (23) predstavuje krok smerom k vytvoreniu všeobecnej regulácie a nariadenie by malo čo najrýchlejšie nadobudnúť účinnosť, ale nenahrádza všetky nástroje potrebné na ochranu pred finančnými rizikami a trestnými činmi, ktoré sa s týmito finančnými produktmi spájajú. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV, Európsky parlament a ďalšie inštitúcie zdôraznili riziko vyplývajúce z toho, že v EÚ existujú státisíce tzv. schránkových spoločností“ (24), ktoré legalizujú a riadia určité právnické firmy. konzultačné spoločnosti alebo daňoví poradcovia a ktoré sa väčšinou používajú na pranie špinavých peňazí a ďalšie súvisiace predikatívne trestné činy, ako aj na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Cez tieto spoločnosti prúdia obrovské sumy kapitálu. Príslušné orgány a nový európsky systém dohľadu budú musieť teraz vytvoriť osobitné programy na vykonávanie pravidiel identifikácie skutočných vlastníkov týchto spoločností a pôvodcov a príjemcov ich transakcií, aby bolo možné stíhať hospodársku a finančnú trestnú činnosť spáchanú mnohými z týchto spoločností. Žiadna spoločnosť ani akýkoľvek iný typ subjektu, ktorý by sa mohol využiť na operácie prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, by nemali mať možnosť zaregistrovať sa v členskom štáte, ak koneční vlastníci nie sú známi alebo sa podieľajú na takejto činnosti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že členské štáty musia urýchlene dokončiť transpozíciu smernice 2018/1673, v ktorej sa stanovuje spoločné vymedzenie trestného činu prania špinavých peňazí. EHSV navrhuje, aby sa prijala nová smernica so spoločnými definíciami súvisiacich trestných činov v právnych predpisoch členských štátov a aby príslušné sankcie za tieto trestné činy spadali do určitých rozpätí. V článku 83 ZFEÚ sa výslovne uvádza pranie špinavých peňazí a súvisiace cezhraničné trestné činy medzi trestnými činmi, ktorých vymedzenie možno harmonizovať prostredníctvom minimálnych európskych pravidiel, rovnako ako aj sankcie za tieto činy. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala, či úrad AMLA môže byť plne funkčný do roku 2026 vrátane priameho dohľadu. EHSV v každom prípade vyzýva Európsku komisiu a ďalšie zapojené inštitúcie, aby medzičasom posilnili svoju spoluprácu v záujme účinnejšieho vykonávania platných právnych predpisov v nadväznosti na pripomienky Európskeho parlamentu a ECA. Platí to najmä pre EBA – a jeho nový výbor pre AML – ECB a Europol. EHSV ďalej vyzýva Európsku komisiu, ESVČ a Europol, aby čo najskôr vykonali novú analýzu tretích krajín, ktoré by sa mohli zaradiť do nového zoznamu EÚ obsahujúceho nespolupracujúce jurisdikcie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV si je vedomý dôležitej úlohy, ktorú môže Európska prokuratúra zohrávať v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby bezodkladne uľahčili jej plné vykonávanie. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré vlády stoja v ceste dokončeniu tohto procesu, najmä niektoré vlády, ktoré nedávno dočasne predsedali EÚ. Výbor súhlasí s výzvou Európskeho parlamentu, aby Európska komisia zvážila návrh na vytvorenie európskeho rámca pre vyšetrovanie cezhraničnej finančnej a daňovej trestnej činnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Z dôvodu nadnárodnej povahy prania špinavých peňazí je potrebné zintenzívniť koordináciu medzi vnútroštátnymi policajnými zložkami a spravodajskými službami. EHSV zároveň verí, že by bolo veľmi užitočné, ak by sa Europolu poskytli väčšie právomoci a dostatočné ľudské a materiálne zdroje na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti, ako aj na koordináciu vnútroštátnych policajných zložiek. Účinná koordinácia medzi Európskou prokuratúrou, Europolom a novým úradom AMLA by mohla byť kľúčová z hľadiska úspešného vykonávania nového balíka právnych predpisov v praxi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV sa domnieva, že by sa mal vypracovať nový realistický a pravdivý zoznam obsahujúci nespolupracujúce jurisdikcie. Navrhuje aj, aby Európska komisia prijala smernicu, na základe ktorej by sa spoločnosti a jednotlivci zapojení do finančnej trestnej činnosti alebo prania špinavých peňazí vylúčili z postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV sa takisto domnieva, že súčasný vzťah medzi finančnými spravodajskými jednotkami členských štátov by sa mal zachovať a zahrnúť do novej štruktúry úradu AMLA. Informácie a strategické aliancie vybudované v priebehu rokov medzi finančnými spravodajskými jednotkami rôznych členských štátov nesmú zmiznúť. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Veľká časť prania špinavých peňazí prebieha mimo finančného systému používaním hotovosti na nákup tovarov, ktoré sa následne legalizujú alebo uskladnia, alebo určitými obchodnými transakciami. EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako by sa navrhovaný balík právnych predpisov mohol čo najúčinnejšie uplatňovať na trh s umeleckými dielami a vysokohodnotnými aktívami a ich uskladňovanie v slobodných prístavoch, colných skladoch a osobitných hospodárskych zónach, ako aj na určité obchodné transakcie, obchodné transakcie zahŕňajúce bezúročné úvery splácané v krajine určenia, investície do nehnuteľností a transakcie so spoločnosťami prevádzkujúcimi hazardné hry. Výsledky takejto štúdie by v prípade potreby mali slúžiť ako základ pre ďalšie legislatívne návrhy na boj proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim trestným činom. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Činnosť prevažnej väčšiny neziskových organizácií občianskej spoločnosti posilňuje demokraciu, pretože ju robí participatívnou, a zároveň predstavuje hospodárske odvetvie rastúceho významu. Mnohé z týchto organizácií totiž bojujú proti praniu špinavých peňazí a pomáhajú odhaľovať praktiky prania špinavých peňazí. Niektoré neziskové organizácie občianskej spoločnosti by však mohli byť využívané na pranie špinavých peňazí. Z toho dôvodu sa pri navrhovaní politík zameraných na neziskové organizácie občianskej spoločnosti musí veľmi dôkladne posudzovať riziko v tomto odvetví, aby sa odhalili prípady využívania takýchto organizácií na nezákonné účely, pričom by sa však nemalo podporovať obmedzovanie rozvoja organizácií občianskej spoločnosti ani dovoliť, aby autoritatívne vlády útočili na organizácie, ktoré ich kritizujú. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Okrem nárastu virtuálnych transakcií a väčšieho používania kryptoaktív vzrástol počas pandémie aj trh s NFT (nezameniteľným tokenmi) (25), prostredníctvom ktorých sa peniaze presúvajú cez hranice (2,5 miliardy USD za prvý polrok 2021) s využitím technológie blockchainu. EHSV navrhuje, aby sa prevádzkovatelia NFT (trhovísk) zahrnuli do zoznamu povinných subjektov. Podobne sa musia monitorovať bezhotovostné transakcie využívané na pranie špinavých peňazí. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V dôsledku pandémie sa znížilo používanie hotovosti. Spolu s rozhodnutím prestať tlačiť bankovky s hodnotou 500 EUR sa tým vytvorila potreba, aby páchatelia trestnej činnosti tieto peniaze „legalizovali“ a vložili do reálneho hospodárstva. EHSV teda navrhuje, aby Európska komisia preskúmala možnosť znížiť limit pre hotovostné transakcie na menej ako 10 000 EUR s ohľadom na rozdielne situácie v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV pokladá riadne fungovanie finančných spravodajských jednotiek za zásadne dôležité. Na to sú potrebné dostatočné technické a ľudské zdroje na vysokej úrovni. Ich schopnosť spolupracovať s ostatnými finančnými spravodajskými jednotkami a orgánmi EÚ sa musí posilniť zlučiteľnými normami, postupmi a nástrojmi IT, ako aj dostatočnou a porovnateľnou odbornou prípravou pre ich zamestnancov. Úrad AMLA by mal spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, aby bola jeho činnosť čo najefektívnejšia. Výbor vyzýva národné vlády, najmä tie, ktoré sú uvedené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra, aby si za prioritu stanovili cieľ bezproblémovej prevádzky finančných spravodajských jednotiek a podporovali účinnú spoluprácu s európskymi orgánmi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV sa domnieva, že vysoká odbornosť, skúsenosti, nezávislosť – v zmysle ochrany výlučne záujmov a hodnôt EÚ – a poctivosť vedúcich pracovníkov úradu AMLA a jeho ďalších zamestnancov sú nevyhnutné pre jeho riadne fungovanie. Výberové konania teda musia byť dôsledné a transparentné. Výbor navrhuje, aby Komisia predložila zoznam zásad a hodnôt, ktoré sa uplatnia pri počiatočnom prijímaní zamestnancov a môžu byť zohľadnené v etickom kódexe, ktorý by mali orgány úradu vypracovať a schváliť. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV opakuje návrh (26) – v súlade s návrhom Európskeho parlamentu – postupne ukončiť systémy udeľovania povolení na pobyt investorom a zakázať systémy udeľovania občianstva a dôkladne kontrolovať, či tí, na ktorých sa vzťahujú, splnili zákonné povinnosti vo svojich krajinách pôvodu a či sa nepodieľajú na operáciách prania špinavých peňazí. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV navrhuje, aby Európska komisia vytvorila databázu, prostredníctvom ktorej sa budú MSP poskytovať informácie o sankciách udelených jednotlivcom a spoločnostiam v súvislosti s financovaním terorizmu a ich trvaní. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Úradu AMLA sa musí poskytnúť dostatočný rozpočet na to, aby mohol čeliť veľkým výzvam, ktoré prinesie plnenie jeho cieľov a úloh. Účinný boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pomôže výrazne zlepšiť daňové príjmy členských štátov, ktoré musia čeliť výzvam zelenej a digitálnej transformácie, ako aj spravodlivej transformácie, a prispeje aj k zlepšeniu ich sociálnej a politickej súdržnosti. Náklady spoločností na plnenie nových zákonných povinností by sa mali zohľadniť a pravidelne posudzovať v záujme ich účinnosti. EHSV navrhuje, aby sa úrad AMLA financoval z rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Zásadným aspektom úspešného boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je dostupnosť dobre prepojených databáz a registrov skutočných vlastníkov účtov, majetku, správ zvereného majetku alebo správcov a transakcií, pričom tieto musia byť okamžite dostupné oprávneným osobám. Zväčšovaním týchto registrov a databáz a zrýchľovaním prístupu k nim sa posilňuje požiadavka na ochranu osobných údajov. EHSV sa domnieva, že tejto otázke sa v návrhoch musí venovať mimoriadna pozornosť. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 593 final.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1673 z 23. októbra 2018 o boji proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 22).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

3

(4)  COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final a COM(2019) 372 final z 24. júla 2019.

4

(5)  C(2020) 2800.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 6.

6

(7)  COM(2021) 421 final.

7

(8)  COM(2021) 420 final.

8

(9)  COM(2021) 423 final.

9

(10)  COM(2021) 422 final.

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 z 20. mája 2015 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1781/2006 (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 1).

11

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch (OJ C 108, 26.3.2021, p. 8) a uznesenie EP z 10. júla 2020.

12

(13)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 13/2021.

13

(14)  CEPS-ECRI: správa osobitnej skupiny: AML v EÚ; január 2021.

14

(15)  ECA, tamže, bod 86. Rada orgánov dohľadu EBA za 10 rokov nevykonala žiadne vyšetrovanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu z vlastnej iniciatívy. Keďže nemá zákonnú povinnosť včas reagovať na žiadosti, prešetrila len dve zo štyroch sťažností, ktoré podala Európska komisia.

15

(16)  ECA, tamže, body 26 a 28.

16

(17)  CEPS-ECRI, tamže, s. 2.

17

(18)  CEPS-ECRI, tamže, s. iv.

18

(19)  Stanovisko EHSV Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6), body 3.4, 3.5 a 3.6.

19

Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom

(20)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. júla 2020 o akčnom pláne v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

20

(21)  EBA, ESMA (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a EIOPA (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) majú na uľahčenie konzultácie so zainteresovanými stranami od svojho založenia skupiny zainteresovaných strán zložené z členov, ktorí vo vyváženom pomere zastupujú súkromné spoločnosti, spotrebiteľov, používateľov, zástupcov zamestnancov spoločností z odvetví a popredných akademikov.

21

(22)  Europol-EFECC: Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (06/2020) a WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering.

22

Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (06/2020)

(23)  COM(2020) 593 final.

23

(24)  „Schránková spoločnosť“ alebo „fiktívna spoločnosť“: spoločnosť, ktorá nevyvíja skutočnú hospodársku činnosť v krajine, kde je zaregistrovaná, a nemá žiadnych alebo má len veľmi málo zamestnancov. Niektoré z nich sa využívajú na pranie špinavých peňazí, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam alebo obchádzanie smernice o vysielaní pracovníkov. Pozri An overview of shell companies in the European Union, EPRS, 10/2018;The Rise of Phantom Investments, Damgaard J., Elkjaer T. a Johannesen N., IMF, Finance & Development, september 2019 a stanovisko EHSV Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6).

24

An overview of shell companies in the European Union

The Rise of Phantom Investments

Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom

(25)  NFT sales volume surges to $2.5 bln in 2021 first half, Reuters, 6. júna 2021.

25

NFT sales volume surges to $2.5 bln in 2021 first half

(26)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 81, a Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6.

26

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo

[COM(2021) 390 final]

(2022/C 152/16)

| Spravodajkyňa: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |

Spravodajkyňa:

Judith VORBACH

Pomocný spravodajca:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Konzultácia | Európska komisia, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 23. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 123/1/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 10. 8. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

23. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

123/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Hospodárska politika EÚ sa má orientovať na ciele stanovené v článku 3 Zmluvy o EÚ, ako aj na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Aj pri udržateľnom financovaní by sa mal preto uplatňovať viacrozmerný prístup zahŕňajúci environmentálne a sociálne ciele. Mnohé opatrenia uvedené v oznámení, žiaľ, sociálnu udržateľnosť nezohľadňujú. Spojením politík udržateľnosti s politikami v oblasti digitálnych technológií a opatrení týkajúcich sa ochorenia COVID-19 môže politika EÚ dosiahnuť väčší vplyv. Environmentálna politika musí ísť ruka v ruke so silnejším hospodárstvom EÚ a vytváraním kvalitných pracovných miest. Treba využiť synergie medzi úniou kapitálových trhov a stratégiou udržateľného financovania. Napríklad transparentnosť zvyšuje efektívnosť trhu a zároveň poskytuje základ pre prístup k udržateľnému financovaniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) dôrazne podporuje cieľ presmerovania investícií tak, aby prispeli k prechodu EÚ na udržateľné hospodárstvo. Opatrenia uvedené v oznámení sú zväčša logické, no vzhľadom na naliehavú potrebu konať sa často javia ako zdržanlivé. Práve v politike v oblasti klímy je rozhodujúcim faktorom čas. Je potrebný konzistentný súbor pravidiel zavádzaných v správnom poradí, ktoré zabránia nadmernej zložitosti, aby tak stratégia mohla fungovať v praxi. Sú potrebné opatrenia, a nie snaha o dokonalosť. Osobitnú pozornosť si vyžaduje „klamlivá reklama propagujúca udržateľnosť“ (sustainability washing). Celkovo prinesie stratégia udržateľného financovania želané účinky riadenia len vtedy, ak bude súčasťou všeobecnej hospodárskej politiky zameranej na udržateľnosť. Regulácia a verejné investície zohrávajú kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV oceňuje záväzok Komisie odštartovať prechod na udržateľné hospodárstvo EÚ a vyzýva Radu a Európsky parlament, aby toto úsilie podporili. EHSV požaduje, aby do navrhovania a realizácie udržateľného financovania boli zapojení sociálni partneri a občianska spoločnosť. Musia mať dostatočné zastúpenie tak v platforme pre udržateľné financovanie, ako aj v Európskej poradnej skupine pre finančné výkazníctvo (EFRAG). Ak ide napríklad o kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (1), a teda tiež o otázky, ktoré majú vplyv na svet práce, je potrebné priamo konzultovať aj s príslušnými organizáciami sociálnych partnerov. EHSV vo všeobecnosti kritizuje prax regulácie dôležitých záležitostí v kontexte stratégie prostredníctvom nadmerného využívania delegovaných aktov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taxonómia EÚ musí odrážať vyššiu úroveň ambícií, než sa stanovuje v legislatívnych aktoch EÚ. Jej úspech závisí od jej širokej akceptácie. Zahrnuté činnosti nesmú ohroziť environmentálne ciele alebo sociálne normy a musia byť v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti. Veľká časť občianskej spoločnosti EÚ má vážne pochybnosti o tom, či to platí napríklad pre jadrovú energiu alebo zemný plyn. EHSV sa preto namiesto toho domnieva, že k týmto druhom kontroverzných hospodárskych činností, ktoré však môžu zohrávať užitočnú úlohu počas prechodného obdobia, by sa prípadne mohlo lepšie pristupovať oddelene od samotnej taxonómie EÚ. Okrem toho by mal EHSV zvážiť prijatie samostatnej iniciatívy v tejto oblasti. EHSV podporuje začlenenie ďalších environmentálnych cieľov a rozšírenie na činnosti so strednou úrovňou environmentálneho správania a hospodárske činnosti, ktoré nemajú výrazný vplyv na environmentálnu udržateľnosť a na tie, ktoré významne poškodzujú environmentálnu udržateľnosť. Urýchlene treba predložiť príslušné návrhy. Na to, aby sa zvýšila účinnosť taxonómie a noriem, je potrebné, aby slúžili ako základ v rozličných oblastiach. Je však dôležité zabrániť medzerám, ktoré by umožnili environmentálne klamlivú reklamu (greenwashing). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta cieľ uľahčiť prístup retailových investorov a MSP k udržateľnému financovaniu a zároveň zabezpečiť spravodlivé podmienky financovania. Podporuje aj kroky na rozšírenie dobrovoľného vykazovania informácií o udržateľnosti, keďže politika udržateľného podnikania je tiež v záujme klientov MSP a občianskej spoločnosti ako celku. Požiadavky na podávanie správ by nemali znamenať nadmerné zdroje a náklady, ale mali by účinne prispievať k transparentnosti s cieľom zlepšiť efektívnosť trhu, a tým uľahčiť lepší prístup k financovaniu. V súvislosti so zeleným rozpočtovaním EHSV odporúča jeho prepojenie s (budúcim) tzv. zlatým pravidlom pre investície. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Uvedené opatrenia na podporu dôveryhodných sociálnych investícií ani zďaleka nepostačujú a je potrebné ich zintenzívniť. Je nutné intenzívnejšie zameranie na sociálnu udržateľnosť, aby boli stredobodom pozornosti ľudia a svet práce. Sociálni partneri a občianska spoločnosť by mali byť do tohto procesu plne zapojení, pričom základom by mal byť Európsky pilier sociálnych práv a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Integrovaná taxonómia zahŕňajúca environmentálne a sociálne ciele sa môže stať cenným základom pre ekonomicky, sociálne a environmentálne udržateľnú EÚ. V kontexte zverejňovania informácií o udržateľnosti treba preskúmať a vylepšiť najmä ukazovatele týkajúce sa práce a ľudských práv. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pri riadení rizík a poskytovaní kapitálu vo finančnom sektore je potrebné vziať do úvahy faktory udržateľnosti, ktoré sa musia zohľadniť v právnych predpisoch a v krátkodobom horizonte aj na technickej úrovni. EHSV sa zasadzuje za zdravú kapitálovú politiku orientovanú na budúcnosť a za prísne hodnotenie hospodárskych rizík, aby sa váženie rizík orientovalo na skutočné riziká v oblasti stability. Je potrebné zohľadniť vplyv rizík ohrozujúcich udržateľnosť na banky a poisťovníctvo a dokonca aj na stabilitu finančného sektora ako celku. V rámci systematického mapovania rizík ESG v úverových ratingoch by sa mala obnoviť diskusia o ratingovej agentúre EÚ, čím sa posilní vedúca úloha EÚ v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta kroky prijaté na posilnenie monitorovania systémových rizík vyplývajúcich z klimatickej krízy a navrhuje, aby sa v čo najväčšej miere pokryli všetky oblasti finančného sektora. Je tiež načase konečne zohľadniť riziká sociálnej udržateľnosti, ktoré v dôsledku prehlbovania rozdielov v ich rozložení ohrozujú sociálnu súdržnosť. Výbor sa tiež vyslovuje za posilnenie povinnosti podávania správ o udržateľnosti zo strany finančných inštitúcií. V súvislosti s fiduciárnymi povinnosťami a pravidlami spravovania investorov nesmie dôjsť k neprimeranému prenosu rizík pod zámienkou „ekologických opatrení“ a klasifikácia neudržateľných investícií sa musí dôsledne upraviť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Orgánom dohľadu treba urýchlene poskytnúť právomoci na boj proti environmentálne klamlivej reklame. Uľahčiť by to mohlo jej presné vymedzenie. Užitočný by bol aj monitorovací rámec na meranie pokroku finančného systému EÚ. EHSV žiada, aby bola občianska spoločnosť zapojená do posudzovania zameranosti finančných trhov na ciele udržateľného rozvoja. Napokon by sa malo podporovať aj posilnenie spolupráce medzi orgánmi dohľadu a ECB. Je potrebné zapojiť občiansku spoločnosť do skúmania udržateľnosti vo financovaní, pričom treba zohľadniť sociálnu udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta záväzok Komisie dosiahnuť na medzinárodných fórach ambiciózny konsenzus, keďže globálne trhy potrebujú celosvetovo uznávaný rámec. Európske podniky by nemali byť konfrontované s takým množstvom rôznych právnych predpisov, ktoré im prináša závažné konkurenčné nevýhody. To zahŕňa aj získanie globálneho prístupu k údajom, ktoré umožňujú posúdiť udržateľnosť investície, a náležitú reguláciu poskytovateľov údajov ESG a dohľad nad nimi. Pomalé tempo medzinárodnej koordinácie nesmie viesť k oddialeniu opatrení na úrovni EÚ. V rámci zintenzívňovania činnosti Medzinárodnej platformy pre udržateľné financovanie EHSV vyzýva Komisiu, aby sa zasadzovala za užšiu spoluprácu nielen so súkromným sektorom, ale aj s občianskou spoločnosťou. EHSV dôrazne žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť sociálnej udržateľnosti na medzinárodnej úrovni, a to aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Rámec udržateľného financovania by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri vykonávaní Parížskej dohody o zmene klímy a dosahovaní cieľov zelenej dohody. Keďže podľa Komisie úroveň požadovaných investícií výrazne presahuje kapacitu verejného sektora, mal by rámec udržateľného financovania pomôcť nasmerovať súkromné finančné toky do relevantných hospodárskych činností. Aj vzájomné posilnenie rámca udržateľného financovania a únie kapitálových trhov môže priniesť nové príležitosti (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stratégia udržateľného financovania z roku 2018 pozostáva z taxonómie, systému zverejňovania informácií pre podniky a investičných nástrojov vrátane referenčných hodnôt, noriem a označení. Komisia uznáva, že pri kladení základov pre rámec udržateľného financovania sa síce dosiahol veľký pokrok, je však potrebné urobiť ešte viac. Touto iniciatívou Komisia začína novú fázu stratégie EÚ v oblasti udržateľného financovania, ktorá sa teraz zameriava na financovanie prechodu reálnej ekonomiky na udržateľnosť, inkluzívnosť, odolnosť a na príspevok finančného sektora a globálne ambície. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV požaduje hospodársku politiku, ktorá je zameraná na realitu a má niekoľko cieľov: environmentálna udržateľnosť, udržateľný a inkluzívny rast, plná zamestnanosť a kvalitné pracovné miesta, spravodlivé prerozdeľovanie, zdravie a kvalita života, stabilita finančných trhov, cenová stabilita, vyvážený obchod na základe spravodlivých a konkurencieschopných priemyselných a hospodárskych štruktúr a stabilné verejné financie. Tieto ciele sú v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3 Zmluvy o EÚ a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Je preto poľutovaniahodné, že stratégia udržateľného financovania sa vo veľkej miere jednostranne zameriava na klimatické ciele. EHSV odporúča holistický prístup, ktorý zohľadňuje environmentálne a sociálne ciele a dbá na ich vyváženosť. V snahe zabrániť neúspechom a dosiahnuť potrebný konsenzus je nutné, aby sa politika v oblasti klímy vnímala v hospodárskom kontexte zameranom na prosperitu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Spojením politík udržateľnosti s politikami v oblasti digitálnych technológií a opatreniami v období po pandémii ochorenia COVID-19 môžu kroky EÚ dosiahnuť väčší vplyv. Environmentálna politika musí ísť ruka v ruke s vytváraním kvalitných pracovných miest a spravodlivým rozdelením nákladov a rizík a posilnením hospodárstva EÚ, v neposlednom rade v celosvetovom meradle. Takisto je potrebné využiť synergie medzi projektom únie kapitálových trhov a stratégiou udržateľného financovania. Transparentnosť a informácie sú základnými prvkami efektívnych trhov a zároveň predpokladom udržateľného financovania. Celkovo sa tým zlepší aj prístup malých a stredných podnikov k sociálne a environmentálne udržateľnému financovaniu. Skupina technických expertov EÚ pre MSP okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné spolupracovať s malými podnikmi a podporovať ich úsilie o plnenie požiadaviek na podávanie správ o udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dôrazne sa podporuje cieľ presmerovania a podpory investícií tak, aby prispeli k prechodu EÚ na udržateľné hospodárstvo. Hoci väčšina opatrení uvedených v stratégii je logická, často ide len o posúdenia, pripúšťanie možných právnych aktov, prípadne chýba časový horizont. Pritom je rozhodujúci čas a účinnosť, čo platí najmä pre politiku v oblasti klímy. Namiesto snahy o dokonalosť musí byť možné zvládnuť určitý stupeň neistoty, rozdielnych názorov a otvorených otázok. Okrem analýzy toho, do akej miery sú existujúce právne predpisy navzájom v súlade, sa teraz musia bezodkladne prijať ďalšie kroky. Je potrebný usporiadaný a konzistentný súbor pravidiel zavádzaných v správnom poradí, ktoré zabránia nadmernej zložitosti a duplicite a umožnia, aby stratégia fungovala v praxi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV oceňuje záväzok Komisie odštartovať prechod na udržateľné hospodárstvo EÚ. Základná práca na vývoji taxonómie alebo podávaní správ o udržateľnosti sa však deleguje v prvom rade na platformu udržateľného financovania a v druhom rade na EFRAG. Na dosiahnutie prechodu na udržateľnosť sú rovnako potrebné všetky rozhodovacie orgány EÚ a členské štáty. EHSV vyzýva predovšetkým Radu a Európsky parlament, aby podporili a stimulovali kroky smerom k udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV kritizuje prax regulovania dôležitých otázok hospodárskej politiky prostredníctvom nadmerného využívania delegovaných aktov, a nie prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu. Sociálni partneri a občianska spoločnosť by mali byť plne zapojení aj do navrhovania a vykonávania udržateľných financií, a najmä do rozvoja kritérií ESG. Ich vyvážené zastúpenie zabezpečí Platforma pre udržateľné financovanie a EFRAG. Vzhľadom na to, že taxonómia a vykazovanie informácií o udržateľnosti sa týkajú aj sveta práce, je veľmi slabé zapojenie odborových zväzov neprijateľné (3). Pri otázkach, ktoré sa týkajú sveta práce, by sa malo vo všeobecnosti konzultovať priamo so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je verejným medzigeneračným a medzinárodným statkom, čo vedie k riziku parazitovania a zlyhania trhu. Nemožno predpokladať, že konkurenčné podniky dobrovoľne prevezmú na seba úhradu externých vplyvov a preberú pritom úlohu „polície dohliadajúcej na prechod“. Nedá sa očakávať ani masívne presmerovanie investícií na základe samoregulácie v dôsledku zvýšenej transparentnosti. Stratégia udržateľného financovania preto prinesie želané účinky riadenia a potrebnú účinnosť len vtedy, ak bude súčasťou všeobecnej (hospodárskej) politiky zameranej na udržateľnosť a príslušných regulácií. Jasnosť politiky prispeje aj k uľahčeniu riadenia rizík vo finančnom sektore. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kľúčovú úlohu naďalej zohrávajú aj verejné investície, v neposlednom rade preto, že často stimulujú ďalšie súkromné investície. Fiškálny rámec EÚ, žiaľ, často poskytoval stimuly na krátenie verejných investícií (4), čo sa premieta do nedostatku investícií do udržateľnosti a začlenenia. Predpokladom naplnenia cieľov zelenej dohody je presmerovanie súkromných investícií, ako aj podpora verejných investícií. V diskusii o udržateľnosti sa zdôrazňuje potreba „zlatého pravidla“. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Financovanie prechodu reálnej ekonomiky na udržateľnosť

| 4.1.1. | Taxonómia musí odrážať vyššiu úroveň ambícií, než sa predpokladá v legislatívnych aktoch, keďže v každom prípade treba predpokladať súlad s právnymi predpismi. Je to jediný spôsob, ako upevniť vedúcu úlohu udržateľných hospodárskych činností prostredníctvom financií a možností financovania. Úspech taxonómie závisí od jej širokej spoločenskej akceptácie. Musí byť transparentná, vedecky podložená a neustále aktualizovaná. Len v prípade, ak sa zabezpečí, že zahrnuté hospodárske činnosti neohrozia žiadny z environmentálnych cieľov (5) ani nevyvolajú sociálne problémy, budú spĺňať všeobecne uznávanú koncepciu udržateľnosti. EHSV upozorňuje na zásadu predbežnej opatrnosti zakotvenú v environmentálnej politike EÚ (6). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | S cieľom zvýšiť účinnosť taxonómie odporúča EHSV jej využitie pri riadení rizík finančných spoločností (pozri bod 4.4). EHSV sa okrem iného domnieva, že stanovenie taxonomických podielov na aktívach finančných inštitúcií prostredníctvom pomeru zelených aktív (Green Asset Ratio – GAR), začlenenie environmentálnych rizík do stresových testov a používanie taxonómie pre zelené dlhopisy sú sľubné prístupy. Avšak aj napríklad v oblasti štátnej pomoci a verejného obstarávania alebo v kontexte fiškálneho rámca EÚ by sa mal uviesť odkaz na taxonómiu, normy a označenia. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Doplnenie technických kritérií preskúmania (opatrenie 1c) sa musí vykonávať s veľkou opatrnosťou a prísnym uplatňovaním zásady predbežnej opatrnosti. Okrem iného sa musí prísne dodržiavať aj kritérium týkajúce sa zásady „výrazne nenarušiť“ plnenie iných environmentálnych alebo sociálnych cieľov (7) stanovené v nariadení o taxonómii (8). V tomto zmysle by sa návrhy na zahrnutie poľnohospodárstva, zemného plynu a jadrovej energie do taxonómie mali preskúmať s maximálnou pozornosťou. Zabezpečenie dôveryhodnosti taxonómie je kľúčové na to, aby sa neohrozil projekt taxonómie ako celku. EHSV zdôrazňuje, že veľká časť európskej občianskej spoločnosti má vážne pochybnosti o tom, či sú hospodárske odvetvia navrhované Komisiou udržateľné. EHSV odkazuje na tieto pripomienky aj v súvislosti s právnymi predpismi na podporu financovania určitých hospodárskych činností (opatrenie 1a). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV však pripúšťa, že aj hospodárske činnosti, ktorých udržateľné vlastnosti sú veľmi kontroverzné, môžu počas prechodného obdobia zohrávať užitočnú úlohu, najmä ak spĺňajú najnovšie technické normy. EHSV sa preto domnieva, že týmito činnosťami by sa prípadne mohol lepšie zaoberať osobitný spis oddelene od taxonómie EÚ. Okrem toho by mal EHSV zvážiť prijatie samostatnej iniciatívy v tejto oblasti. Cieľom takejto iniciatívy by bolo presadzovať energetickú politiku orientovanú na prosperitu, ktorá sa zameriava na environmentálne ciele, ako aj cenovú dostupnosť, posilnenie hospodárstva EÚ na vnútornej a celosvetovej úrovni a zachovanie kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Delegovaný akt, ktorý sa už predpokladá v nariadení o taxonómii, s cieľom pokryť ďalšie štyri environmentálne ciele v oblasti vody, biodiverzity, prevencie znečisťovania a obehového hospodárstva (opatrenie 1d), je vítaným krokom smerom k holistickému prístupu k udržateľnosti. EHSV tiež víta avizovaný zámer Komisie, že navrhne kritériá preskúmania v súvislosti s biodiverzitou s cieľom prepojiť biodiverzitu s politikou v oblasti klímy. Rozšírenie na hospodárske činnosti so strednou úrovňou environmentálneho správania, ako aj diferenciácia hospodárskych činností, ktoré nemajú výrazný vplyv na environmentálnu udržateľnosť a hospodárskych činností, ktoré ju významne poškodzujú (opatrenie 1b), sú kroky správnym smerom. V nariadení o taxonómii sa predpokladá, že do konca roka bude predložená správa o hospodárskych činnostiach, ktoré majú alebo nemajú významný vplyv. EHSV požaduje dodržanie tohto termínu. S rozšírením taxonómie je tiež potrebné dbať na to, aby –v neposlednom rade aj v dôsledku väčšej zložitosti – neexistovali medzery, ktoré by umožnili environmentálne klamlivú reklamu. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | EHSV víta rozšírenie noriem a označení (opatrenie 1e) a požaduje väčšie odhodlanie, okrem iného pri zavádzaní minimálnych noriem. Bolo by dôležité mať k dispozícii všeobecný rámec pre označenie finančných nástrojov na financovanie prechodu, čím by sa stanovili jasne vymedzené a spoľahlivé orientačné body. Osobitnú pozornosť si zasluhuje „klamlivá reklama propagujúca udržateľnosť“, v rámci ktorej sa inštitúcia snaží navodiť dojem, že je environmentálne alebo sociálne udržateľnejšia než v skutočnosti. Do roku 2023 sa však očakáva len posúdenie toho, či je tento rámec potrebný. Aj pokiaľ ide o vytvorenie referenčnej hodnoty ESG, bolo avizované len posúdenie, hoci záväzné definície a pravidlá by aj v tomto prípade boli dôležitými stavebnými kameňmi na nastolenie jasnosti, ktorú oprávnene požadujú investori a spoločnosť. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Inkluzívny rámec pre udržateľné financovanie

| 4.2.1. | EHSV víta skutočnosť, že spotrebiteľom, retailovým investorom a MPS sa má uľahčiť prístup k udržateľnému financovaniu s cieľom umožniť menšie projekty na miestnej úrovni (opatrenie 2a). Pritom sa musia zabezpečiť aj spravodlivé finančné náklady. Podpora poznatkov o udržateľnosti predstavuje vhodný prístup, ktorý reaguje na rastúci záujem. Finančné vzdelávanie však nikdy nemôže nahradiť riadnu ochranu investorov a dôraz na aspekty udržateľnosti nesmie viesť k zatajovaniu neprimerane vysokých rizík. Do vypracovania rámca pre finančné kompetencie treba zapojiť investorov. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV zámery týkajúce sa poradenstva a kompasu taxonómie (opatrenie 2a) s cieľom zlepšiť podávanie správ o udržateľnosti aj pre MSP, na ktoré sa nevzťahuje návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov (CSRD) (9). Zlepšenie a vyššia záväznosť podávania správ je dôležitá, pretože aj hospodárske činnosti menších podnikov môžu mať výrazný vplyv na životné prostredie. EHSV poukazuje na to, že občianska spoločnosť ako celok má veľký záujem o udržateľné politiky podnikov. Najmä tiež zákazníci MSP a ich investori budú žiadať vyhlásenia o udržateľnosti. V kontexte zjednodušeného systému podávania správ ESG sa však musí dbať na to, aby sa zabránilo environmentálne klamlivej reklame. Okrem toho sa odporúčajú tieto kroky: štandardizácia a porovnateľnosť nefinančných informácií podnikov EÚ, implementácia regulačného rámca a rámca dohľadu pre poskytovateľov údajov o udržateľnosti a zaistenie prístupu k nefinančným nespracovaným údajom podnikov. Požiadavky na podávanie správ nie sú samoúčelné, a preto by nemali znamenať nadmerné zdroje a náklady, ale mali by účinne prispievať k transparentnosti s cieľom zlepšiť efektívnosť trhu, a tým uľahčiť lepší prístup k financovaniu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Využívanie digitálnych technológií na účely udržateľného financovania je konzistentné. Z rovnakého dôvodu musia byť aspekty udržateľnosti začlenené do technológií (opatrenie 2b). Koordinácia opatrení na podporu holistickej udržateľnosti, digitalizácie a riešenia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vytvára synergie, ktoré je potrebné posilniť, čím sa zvýši vplyv opatrení EÚ. V súvislosti so zeleným rozpočtovaním (opatrenie 2e) odporúča EHSV jeho prepojenie s (budúcim) tzv. zlatým pravidlom pre investície. Celkovo je poľutovaniahodné, že ani tu neexistuje holistický prístup k udržateľnosti. Pri rozdeľovaní rizika treba dať na to, aby nedochádzalo k jednostrannému zaťaženiu a presunu rizika na úkor verejného sektora. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Zvýšenie poistného krytia v súvislosti s environmentálnymi rizikami je prispôsobením sa realite (opatrenie 2c). Podľa Komisie môže mierne zvýšenie výrazne znížiť náklady daňových poplatníkov a vlád na katastrofy súvisiace s klímou, čo EHSV veľmi víta. Na druhej strane sa navrhované kroky, ktoré sa týkajú napríklad identifikácie príkladov osvedčených postupov, javia ako veľmi defenzívne. Sociálni partneri a občianska spoločnosť musia byť v každom prípade zapojení do dialógu o (klimatickej) odolnosti. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Kroky na podporu dôveryhodných sociálnych investícií (opatrenie 2d) zďaleka nepostačujú na odstránenie nedostatkov stratégie v sociálnej oblasti. Je pravda, že nariadenie o taxonómii (10) poskytuje minimálnu úroveň ochrany tým, že okrem iného odkazuje na základné pracovné normy Medzinárodnej organizácie práce. To však nestačí na podporu sociálneho pokroku prostredníctvom taxonómie. Na to je potrebný konzistentný prístup k prehlbovaniu sociálnej udržateľnosti, v ktorom sú stredobodom záujmu ľudia a svet práce. Základ už existuje vďaka Európskemu pilieru sociálnych práv a cieľom SN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad taxonómia, ktorá rovnako pokrýva environmentálne a sociálne ciele, a teda zahŕňa celkovú zásadu DNSH (11), môže byť cenným základom pre ekonomicky, sociálne a environmentálne udržateľnú EÚ. Teraz by sa mala so zapojením sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti rýchlo vypracovať komplexná taxonómia. V každom prípade sa koniec roka 2021 javí ako príliš neskorý termín na predloženie správy o sociálnej taxonómii. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Aj preskúmanie technických noriem podľa nariadenia o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľnosti v sektore finančných služieb (SFDR) (12) s cieľom objasniť ukazovatele nepriaznivých environmentálnych a sociálnych vplyvov sa uskutoční až s oneskorením, na konci roka 2022. EHSV požaduje najmä oveľa rýchlejšie preskúmanie ukazovateľov v oblasti práce a ľudských práv a uplatňovanie prísnejších noriem. Je samozrejmé, že sociálni partneri a občianska spoločnosť musia byť do tohto procesu plne zapojení. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Lepšia odolnosť voči rizikám ohrozujúcim udržateľnosť

| 4.3.1. | EHSV podporuje začlenenie faktorov udržateľnosti do riadenia rizík vo finančnom sektore. Je to jediný spôsob, ako prelomiť začarovaný kruh, keď finančné spoločnosti financujú aktivity poškodzujúce klímu. Hoci zmena klímy predstavuje vážne riziká pre banky a poisťovne, ovplyvňuje aj finančný sektor ako celok a dokonca ohrozuje celkovú finančnú stabilitu. V tejto súvislosti EHSV varuje pred nesprávnou interpretáciou úlohy finančného sektora ako orgánu presadzovania práva, ktorý stanovuje ciele udržateľnosti vo všeobecnom záujme. Klimatické riziká sú však ťažko kvantifikovateľné práve vzhľadom na svoj rozsah, bezprecedentnosť a neistotu. To však v žiadnom prípade nesmie oddialiť konkrétne kroky, pretože by to tento problém ešte viac zhoršilo. Celkovo je potrebný rýchly a obozretný prístup, aby sa zabránilo reakciám v podobe otrasov. Taxonómia EÚ by na to mala slúžiť ako základ. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Výbor víta zohľadnenie rizík ohrozujúcich udržateľnosť v normách finančného vykazovania a vypracovanie noriem pre posudzovanie prírodného kapitálu, pričom sú nevyhnutné vedecky podložené, prísne a spoľahlivé normy a metodiky opatrenie 3a). Užitočné je aj systematické zaznamenávanie príslušných rizík ESG v úverových ratingoch a ratingových výhľadoch (opatrenie 3b). EHSV navrhuje, aby sa v súčasnom kontexte obnovila diskusia o ratingovej agentúre EÚ, čím by sa upevnila vedúca úloha EÚ v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Prístup začleňovania faktorov ESG do systémov bánk v oblasti riadenia rizík a do prudenciálneho rámca pre poisťovateľov je logický (opatrenia 3c a 3d). Zohľadniť to treba aj pri revíziách nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR), smernice o kapitálových požiadavkách (CRD) a smernice Solventnosť II (13), ktoré budú pravdepodobne sprevádzané dlhšími diskusiami. EHSV preto odporúča, aby sa v normách na meranie rizík v oblasti riadenia rizík prijali včasné opatrenia s cieľom zabezpečiť rýchle zmapovanie rizík ohrozujúcich udržateľnosť a primeranú kapitálovú rezervu. Na technickej úrovni sú na tento účel vhodné usmernenia európskych orgánov dohľadu. Celkovo sa odporúča spoľahlivá, výhľadovo orientovaná a starostlivo nastavená politika v oblasti rizík a kapitálu, v ktorej sa zohľadnia účinky rizík ohrozujúcich udržateľnosť na finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Doplňujúce opatrenia, ako sú interné stresové testy, idú správnym smerom. EHSV však nesúhlasí s myšlienkou, že k expozíciám klasifikovaným ako udržateľné by sa malo pristupovať osobitným spôsobom z hľadiska dohľadu, pretože by to malo za následok napríklad zníženie kapitálových požiadaviek. S tým súvisiaca zvýšená zložitosť regulačného rámca môže viesť k nejasnostiam a regulačným medzerám. EHSV sa preto zasadzuje za dôkladné posúdenie hospodárskych rizík. Váženie rizík by sa malo zamerať primárne na riziká pre hospodársku stabilitu. Investície poškodzujúce životné prostredie čelia už aj tak riziku, že stratia na hodnote a uviaznu. Pri opätovnom preskúmaní CRR, CRD a Solventnosť II varuje EHSV pred prudenciálnymi výkyvmi a rizikom ohrozenia dosiahnutých noriem. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ECB okrem iného upozorňuje na súvislosť medzi klimatickou krízou a finančnou stabilitou. EHSV víta zverejnenie usmernení ECB o zohľadnení rizík ESG a podporuje kroky na posilnenie dohľadu nad potenciálnymi systémovými rizikami a ich riadenia (opatrenie 3e). Malo by sa to týkať, pokiaľ je to možné, všetkých inštitúcií, subjektov, produktov a obchodných platforiem vrátane menej regulovaných oblastí. EHSV tiež zdôrazňuje, že dôraz sa musí klásť v prvom rade na zmierňovanie rizík, a nie na ich meranie. Bohužiaľ sa ani jediný raz nespomínajú sociálne riziká udržateľnosti, ktoré v dôsledku prehlbovania rozdielov v ich rozložení ohrozujú sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Zlepšenie príspevku finančného sektora k cieľom udržateľného rozvoja

| 4.4.1. | Finančný sektor zohráva z kľúčovú úlohu v hospodárskom cykle, a preto má zásadný význam v oblasti udržateľnosti, keďže v súčasných investíciách sa už odrážajú budúce emisie CO2. Je preto logické, že v smernici o sociálnej zodpovednosti podnikov sa od jednotlivých subjektov finančného trhu vyžaduje, aby uverejňovali svoje plány prechodu a svoj príspevok k zníženiu svojej environmentálnej stopy a že sa na základe tejto smernice majú posilniť činnosti subjektov finančného trhu týkajúce sa zverejňovania informácií a dekarbonizácie pre finančné produkty v kontexte nariadenia EÚ o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (SFDR) (opatrenie 4a). EHSV odporúča, aby sa lepšie podávanie správ prepojilo s vopred vymedzenými spôsobmi prechodu a aby sa rozšírili výkaznícke požiadavky na iné subjekty finančného trhu. Ako zdôrazňuje Komisia, dobrovoľné záväzky v oblasti udržateľnosti môžu byť len prvým krokom vedúcim k tomu, aby sa podporili všetky opatrenia na dosiahnutie väčších záväzkov v snahe predísť nejasnostiam a svojvôli. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | V súvislosti s fiduciárnymi povinnosťami a pravidlami spravovania investorov ide znovu najmä o posúdenie (opatrenie 4b). Rozšírenie koncepcie „dlhodobého najlepšieho záujmu členov a príjemcov“ a záväzok zohľadňovať vplyvy na udržateľnosť majú zmysel. Ani v tomto prípade však nesmie dôjsť k neprimeranému prenosu rizík pod zámienkou ekologických opatrení. Klasifikácia neudržateľných investícií by sa mala starostlivo prispôsobiť, pričom by sa mala venovať pozornosť najmä váženiu rizík nových investícií do fosílnych palív. V záujme spravodlivého prechodu nemožno sociálnu udržateľnosť znovu prehliadať. Dôležitým doplnkom je aj zlepšenie dostupnosti, integrity a transparentnosti prieskumu trhu a ratingov ESG, keďže vzhľadom na mätúcu rozmanitosť prístupov je naliehavo potrebné zlepšiť spoľahlivosť a porovnateľnosť (opatrenie 4c). |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Monitorovanie riadneho prechodu a zabezpečenie integrity finančného systému

| 4.5.1. | EHSV podporuje všetky kroky, ktoré umožnia orgánom dohľadu prijať opatrenia proti environmentálne klamlivej reklame (opatrenie 5a). Napokon je celkom prirodzené poskytnúť im prostriedky na to, aby si mohli plniť svoju úlohu. Žiaľ, aj tu sa plánuje len preskúmanie bez časového harmonogramu. EHSV opätovne upozorňuje na časový faktor a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa odkazuje len na environmentálnu udržateľnosť. V konečnom dôsledku možno odporúčať vymedzenie pojmov „environmentálne klamlivá reklama“ alebo „klamlivá reklama propagujúca udržateľnosť“ s cieľom uľahčiť presadzovanie protiopatrení. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Spoľahlivý rámec monitorovania na meranie pokroku dosiahnutého finančným systémom EÚ je dôležitým sprievodným opatrením (opatrenie 5b). Vítané je meranie kapitálových tokov do udržateľných investícií, posúdenie nedostatku investícií a preskúmanie finančných trhov z hľadiska cieľov v oblasti klímy a životného prostredia. Sociálna udržateľnosť zostala bohužiaľ opäť mimo. EHSV žiada, aby boli do preskúmania zamerania finančných trhov na ciele v oblasti klímy a životného prostredia zapojení okrem finančných inštitúcií aj sociálni partneri a občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Je naliehavo potrebná lepšia spolupráca medzi orgánmi dohľadu a ECB (opatrenie 5c). V kontexte cieľa, ktorým je uľahčiť prijímanie ďalších politických opatrení v oblasti spolupráce, je žiadúca rýchla reakcia. To by sa malo vzťahovať aj na vnútroštátne orgány dohľadu. Pokiaľ ide o posilnenie výskumu udržateľnosti a prenos vedomostí v oblasti udržateľného financovania medzi finančným sektorom a výskumnou obcou (opatrenie 5d), EHSV vyzýva na zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti, ako aj o zohľadnenie sociálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Podpora globálnych ambícií

| 4.6.1. | EHSV víta záväzok Komisie dosiahnuť ambiciózny konsenzus na medzinárodných fórach (opatrenie 6a). Vzhľadom na úzku medzinárodnú prepojenosť finančných trhov a zachovanie globálnej finančnej stability je nevyhnutné riadne medzinárodné riadenie vo všeobecnosti, a najmä v oblasti udržateľnosti. Globálne trhy potrebujú globálne uznávané rámce a pravidlá. To zahŕňa aj veľmi praktické, ale kľúčové aspekty, ako je potreba mať globálny prístup k údajom, ktoré umožnia posúdiť udržateľnosť investície. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Skutočnosť, že medzinárodná koordinácia je niekedy pomalá, nesmie byť nikdy zámienkou ani príčinou spomaľovania vývoja na úrovni EÚ. Naopak, čím úspešnejšie udržateľné financovanie sa realizuje v Európe, tým viac bude cesta EÚ slúžiť ako globálny model. V tejto súvislosti je preto dôležitá aj spoľahlivosť taxonómie EÚ a plné uplatňovanie dvojitej významnosti. EHSV dôrazne žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť sociálnej udržateľnosti na medzinárodnej úrovni, a to aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Európske podniky by nemali byť konfrontované s takým množstvom rôznych právnych predpisov, ktoré im prináša závažné konkurenčné nevýhody. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Prehĺbenie práce Medzinárodnej platformy pre udržateľné financovanie (IPSF) je logické (opatrenie 6b). Výbor v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby sa zasadzovala za užšiu spoluprácu a interakciu nielen medzi IPSF a privátnym sektorom, ale aj so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou s cieľom napríklad zabezpečiť zohľadňovanie ľudských práv v rámci udržateľného financovania. EHSV samozrejme odporúča, aby sa aj tu kládol holistický dôraz na udržateľnosť. Platí to aj v súvislosti s podporou krajín s nízkymi a strednými príjmami (opatrenie 6c). |
| --- | --- |

4.6.3.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  ESG (Environmental, Social and Governance criteria) – kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu

1

Environmental, Social and Governance criteria

(2)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4. 2021, s. 20.

2

(3)  Pozri členov a pozorovateľov platformy pre udržateľné financovanie https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/eu-platform-on-sustainable-finance-members_en.pdf.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8. 2015, s. 27.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13), článok 17.

5

(6)  Článok 191 ZFEÚ.

6

(7)  Zásada „výrazne nenarušiť“ (DNSH – Do not significant harm) vymedzená v článku 2 ods. 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).

7

Do not significant harm

(8)  Nariadenie (EÚ) 2020/852, článok 18

8

(9)  Návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov COM(2021) 189 final.

9

(10)  Nariadenie (EÚ) 2020/852, článok 18

10

(11)  Zásada „výrazne nenarušiť“ (Do not significant harm).

11

Do not significant harm

(12)  Nariadenie (EÚ) 2019/2088 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb.

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

13

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/105

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych zelených dlhopisoch

[COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)]

(2022/C 152/17)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

| Žiadosti | Rada, 12.8.2021
  Európsky parlament, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 23.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 123/1/4 |

Žiadosti

Rada, 12.8.2021

Európsky parlament, 13.9.2021

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

23.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

123/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | „Dobrovoľná“ norma pre európske zelené dlhopisy vytvára režim vybudovaný na základe transparentnosti a dohľadu. V rámci takéhoto režimu by boli oprávnené na financovanie projekty, ktoré sú v súlade s taxonómiou EÚ v oblasti udržateľnosti, a emitenti by museli poskytovať dodatočné informácie v čase emitovania a následne prostredníctvom pravidelných správ o použití výnosov a vplyve projektu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že norma pre európske zelené dlhopisy má takisto potenciál priniesť významné hospodárske úžitky pre emitentov aj investorov. Je to možné vďaka tomu, že cieľom návrhu je vytvoriť univerzálny, dôveryhodný a efektívny mechanizmus na emitovanie zelených dlhopisov, ktorý minimalizuje informačnú asymetriu a zároveň na základe tejto normy výrazne prispieva k dobrej povesti emitentov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že tieto dlhopisy sú na základe zosúladenia s nariadením EÚ o taxonómii vhodné aj na financovanie hospodárskych činností, ktoré podporujú prechod na udržateľnejšie a dekarbonizované hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Navrhovaná norma by pomohla aj výrazne znížiť existujúcu úroveň neistoty, pokiaľ ide o typy aktív alebo výdavkov, ktoré možno odôvodnene klasifikovať ako ekologické použitie kapitálu. Vzhľadom na uvedené zosúladenie s taxonómiou EÚ sa však EHSV domnieva, že je potrebné jasné usmernenie zo strany Komisie, aby sa investori nasmerovali k európskym zeleným dlhopisom a projektom, ktoré majú pozitívny vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zastáva názor, že pri ďalšom rozvoji zelených dlhopisov ako triedy aktív je potrebné zaviesť vo všetkých členských štátoch jednotnú normu, ktorá by sa uplatňovala na emitentov. Netreba však podceňovať výzvu emitentov dodržiavať normy v taxonómii EÚ. S najväčšou pravdepodobnosťou by zvážili náklady externého preskúmania a porovnali ich s výhodami prístupu k širšej investorskej základni. Je potrebné vyhnúť sa situácii, keď by súkromní emitenti mohli uprednostňovať alternatívne zelené dlhopisy a menej náročné certifikačné procesy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Navrhované postupy podávania správ a dodržiavania súladu môžu mať aj neúmerný finančný vplyv na MSP, ktorým sa môže zdať, že európska zelená norma je príliš represívna, čím môže odrádzať od ďalšieho rastu. Aj tomu je potrebné sa vyhnúť, a preto EHSV odporúča v súvislosti s požiadavkami na dohľad a podávanie správ pragmatický prístup. Zabránenie nadmernej tvorbe predpisov a nadmernej regulácii, a to aj v prípade korporátnych emitentov, by uľahčilo prijatie normy pre európske zelené dlhopisy na kapitálových trhoch. V dekarbonizujúcich sa hospodárstvach sú korporátni emitenti považovaní za rovnako dôležitých ako emitovanie zelených dlhopisov Komisiou a EHSV zastáva názor, že normy uplatňované na zelené dlhopisy emitované verejným sektorom a korporátnymi emitentmi sa musia zbližovať. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o emitentov zelených dlhopisov z krajín mimo EÚ, EHSV zastáva názor, že prístup na kapitálové trhy EÚ a naopak by mal byť založený na zosúladení taxonómií medzi jurisdikciami na celom svete. Podľa názoru EHSV je to mimoriadne dôležité, pretože environmentálne výzvy, ako je zmena klímy, EÚ nemôže riešiť sama. Pokiaľ sa s tretími krajinami nepodarí dohodnúť spoločný taxonomický základ, nariadenie Komisie o dobrovoľnej norme pre zelené dlhopisy sa pravdepodobne nestane normou pre celosvetový trh so zelenými dlhopismi. Medzinárodná platforma pre udržateľné financovanie (IPSF) by mala v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu ako fórum na dialóg medzi tvorcami politík. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta požiadavku v rámci taxonómie EÚ, aby investície spĺňali zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky, vzhľadom na pretrvávajúcu potrebu uprednostňovať zelenú transformáciu spolu so sociálnou ochranou a ochranou ľudských práv a základných pracovných práv. Môže to však obmedziť rozsah zosúladenia taxonómie s tretími krajinami, najmä ak takéto jurisdikcie nespĺňajú kritériá zodpovedajúce zásade „nespôsobovať významnú škodu“, ako je uznanie práv na kolektívne vyjednávanie. EHSV navrhuje, aby sa na tento účel zriadil osobitný monitorovací výbor so zapojením sociálnych partnerov, ktorý by dohliadal na dynamiku trhu so zelenými dlhopismi. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Európska komisia 6. júla 2021 navrhla nové nariadenie o dobrovoľnej norme pre európske zelené dlhopisy. Cieľom navrhovaného nariadenia je zlepšiť udržateľnosť finančného systému EÚ vytvorením „zlatej normy“ pre zelené dlhopisy, ktorú možno porovnať a prípadne zosúladiť s inými trhovými normami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Norma pre zelené dlhopisy by bola otvorená všetkým emitentom zelených dlhopisov vrátane súkromných, verejných a štátnych emitentov a zahŕňa emitentov so sídlom mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhovaný rámec by stanovil dobrovoľnú normu pre to, ako môžu spoločnosti a verejné orgány využívať zelené dlhopisy na získavanie finančných prostriedkov na kapitálových trhoch na financovanie projektov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V norme sa vyžaduje, aby emitenti alokovali všetky výnosy z emisií na činnosti, ktoré spĺňajú požiadavky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (1) o taxonómii do dátumu splatnosti dlhopisu. Stanovujú sa v nej environmentálne ciele, kritériá preskúmania a prahové hodnoty výkonnosti pre hospodárske činnosti. Hospodárska činnosť sa bude považovať za vyhovujúcu, ak: a) významne prispieva k jednému alebo viacerým environmentálnym cieľom; b) nespôsobuje významnú škodu iným environmentálnym cieľom a c) je v súlade so sociálnymi zárukami a zárukami správy vecí verejných. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európske zelené dlhopisy by pomohli riešiť financovanie dlhodobých projektov (do 10 rokov), pokiaľ sú takéto projekty v súlade s environmentálnymi cieľmi nariadenia o taxonómii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európske zelené dlhopisy by podliehali externej kontrole, aby sa zabezpečilo, že sú v súlade s uvedenými požiadavkami, najmä pokiaľ ide o zosúladenie taxonómie projektov. Podľa návrhu by boli externí posudzovatelia registrovaní v Európskom orgáne pre cenné papiere a trhy a budú musieť pravidelne spĺňať podmienky registrácie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V prípade zmeny technických kritérií preskúmania podľa taxonómie EÚ podľa nariadenia o taxonómii po emisii dlhopisov sa podľa návrhu umožňuje emitentom, aby sa počas ďalších piatich rokov naďalej kvalifikovali podľa už existujúcich kritérií. EHSV sa však domnieva, že keď sa dlhopis pri emisii kvalifikuje ako „zelený“, pravidlá alokácie výnosov by sa nemali meniť. V praxi to znamená, že aj keď sa technické kritériá zmenia a dlhopis už nespĺňa nové kritériá, mal by zostať „zelený“ počas celého obdobia až do splatnosti. To by malo prispieť k stabilným trhom so zelenými dlhopismi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cieľom návrhu je aj posilniť dôveru investorov a záruky a zmenšiť riziká projektov financovaných zo zelených dlhopisov, ktoré nedosahujú cieľové environmentálne ciele. Emitenti takýchto dlhopisov by boli povinní pravidelne podávať správy. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Povinný by bol „informačný prehľad o zelených dlhopisoch“ stanovujúci definitívne ciele financovania emisie a tento informačný prehľad bude predmetom „preskúmania pred emisiou“ registrovaným externým posudzovateľom, aby sa zaistilo, že dlhopis spĺňa požiadavky normy pre zelené dlhopisy. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Emitenti zelených dlhopisov by boli povinní aj zverejňovať výročné správy, v ktorých by sa uvádzalo, ako sú výnosy z emisie dlhopisov v súlade s taxonómiou EÚ. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Hneď ako budú alokované všetky výnosy z predaja zelených dlhopisov (čo sa musí stať pred splatnosťou dlhopisov), bude od emitenta vyžadované „preskúmanie po emisii“. Pre určitých emitentov (napríklad niektoré finančné inštitúcie) to bude každoročná požiadavka. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ďalej bude potrebné zverejniť aspoň jednu správu o celkovom vplyve dlhopisu na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Návrh Európskej komisie týkajúci sa normy pre európske zelené dlhopisy prichádza v čase, keď v EÚ rastie dopyt po zelených dlhopisoch. Súčasné emitovanie zelených dlhopisov v EÚ však stále predstavuje len 2,6 % z celkového emitovania dlhopisov EÚ, takže stále existuje významný priestor na rast. Napríklad v druhom štvrťroku 2021 vzrástlo emitovanie zelených dlhopisov v EÚ približne o 30 % v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2020, čo odráža trajektóriu rastu v tejto oblasti (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Napriek tomu rastú obavy zo skutočného rozsahu environmentálnych výhod vyplývajúcich z projektov financovaných emitovaním takýchto dlhopisov. Termínom na opis týchto obáv je „environmentálne klamlivá reklama“, ktorý odráža niekedy neisté environmentálne vlastnosti projektov financovaných prostredníctvom zelených dlhopisov. Vytvára to problém s dôveryhodnosťou pre emitentov, ktorí sa snažia vytvoriť si svoju environmentálnu povesť, a informačnú asymetriu pre investorov, ktorí môžu mať problémy s identifikáciou skutočne environmentálne udržateľných projektov ex ante. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Problém spočíva v tom, že zelené dlhopisy sú rovnaké ako všetky ostatné dlhopisy s tým rozdielom, že výnosy z emisie zelených dlhopisov sa použijú na projekt, ktorý spĺňa určité vopred stanovené environmentálne kritériá. V prípade zlyhania a ako pri každom emitovaní dlhopisov má investor zvyčajne k dispozícii celú súvahu emitenta. Dodatočná hodnota pre investora je odvodená od držby dlhopisu, ktorý spĺňa udržateľné alebo environmentálne ciele. Problémom však je, že vymedzenia udržateľných činností sa v jednotlivých jurisdikciách v rámci EÚ líšia. Porovnávanie vplyvov projektov medzi jurisdikciami a často medzi regiónmi v rámci členského štátu je preto celkom nemožné. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Existuje aj problém týkajúci sa podávania správ o použití výnosov. Problémy so zverejňovaním informácií emitentom a oznamovaním informácií o použití výnosov investorom bývajú výraznejšie v členských štátoch, v ktorých budú v budúcnosti potrebné obrovské investície do nízkouhlíkových technológií. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cieľom normy pre európske zelené dlhopisy je riešiť tieto problémy vytvorením režimu vybudovaného na základe transparentnosti a dohľadu. V rámci takéhoto režimu by boli oprávnené na financovanie iba projekty, ktoré sú v súlade s taxonómiou EÚ v oblasti udržateľnosti, a emitenti by museli poskytovať dodatočné informácie v čase emisie a následne prostredníctvom pravidelných správ o použití výnosov a ich vplyve. Okrem toho budú môcť európske zelené dlhopisy schvaľovať iba externí posudzovatelia pod dohľadom Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA). EHSV však varuje pred koncentráciou trhu s cieľom udržať náklady externých hodnotiteľov pod kontrolou. Napríklad jednoduchá registrácia s hladkým priebehom môže podporiť hospodársku súťaž v tejto oblasti, čo by neohrozilo znalosti ani kvalitu hodnotiteľov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Norma pre európske zelené dlhopisy má takisto potenciál priniesť významné hospodárske úžitky pre emitentov aj investorov. Problémy týkajúce sa dôveryhodnosti a informačnej asymetrie v súčasnosti vytvárajú dodatočné náklady pre všetky zúčastnené strany, keďže emitenti sa snažia získať svoje poverenia rôznymi nákladnými krokmi vrátane nákladných externých kontrolných postupov a zvýšeného vykazovania, zatiaľ čo investori môžu vynakladať väčšie úsilie na vyhľadávanie, aby identifikovali vhodné udržateľné investičné príležitosti. Navrhovaný európsky zelený dlhopis by vytvoril univerzálny, dôveryhodný a efektívny mechanizmus na emitovanie zelených dlhopisov, ktorý minimalizuje informačnú asymetriu a zároveň na základe tejto normy výrazne prispieva k dobrej povesti emitentov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európske zelené dlhopisy zosúladené s nariadením EÚ o taxonómii sú vhodné na financovanie hospodárskych činností, ktoré podporujú prechod na udržateľnejšie a dekarbonizované hospodárstvo. Zelené dlhopisy by sa mali považovať za prvoradé a mali by sa vytvoriť vhodné stimuly na skutočnú ekologizáciu finančného systému EÚ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Návrh by takisto umožnil spoločnostiam so sídlom v EÚ emitovať európske zelené dlhopisy na obstaranie alebo výstavbu nejakého aktíva zosúladeného s taxonómiou EÚ, akým je napríklad nová energeticky hospodárna budova. Spoločnostiam by to teda umožnilo zvýšiť svoj podiel na aktívach zosúladených s taxonómiou. Mali by sa však zohľadňovať aj súvisiace sociálne náklady vrátane hromadného prepúšťania. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Navrhovaná norma by pomohla aj výrazne znížiť existujúcu mieru neistoty v súvislosti s druhmi aktív alebo výdavkov, ktoré je možné primerane klasifikovať ako ekologické použitie kapitálu, a to vďaka uvedenému zosúladeniu s taxonómiou EÚ, čím by sa zvýšila dôvera v trh so zelenými dlhopismi, a tým by prispela k ďalšiemu zvyšovaniu rastu a investícií v tejto rozvíjajúcej sa oblasti a presadzovaniu ekologických financií. Časom sa môže norma pre európske zelené dlhopisy stať účinnou, ale je potrebné, aby Komisia usmernila investorov ku kvalitnejším dlhopisom a projektom, ktoré skutočne pozitívne vplývajú na životné prostredie, ako aj k vytvoreniu novej triedy aktív na kapitálovom trhu v rámci EÚ. Perspektíva takéhoto usmernenia je ďalším dôvodom, prečo je tento návrh vítaný. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V tejto súvislosti by sa zelené dlhopisy stali základnou zložkou financovania prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo v celej EÚ. Zelené dlhopisy majú zvyčajne dlhú dobu splatnosti, pričom istina sa splatí až v čase splatnosti dlhopisu, ako sa to vyžaduje pri veľkých infraštruktúrnych projektoch. Zatiaľ čo používanie značky EÚ pre zelené dlhopisy by bolo dobrovoľné, investori majú všetky stimuly, aby ju používali vo svojom úsilí o mobilizáciu kapitálu na projekty s viditeľným prínosom pre životné prostredie. Už to je samo osebe dôležitou výhodou, ale hlavnou výhodou je samotná norma, ktorá poskytuje referenčnú hodnotu pre zelené aktíva na kapitálovom trhu. Očakáva sa, že sa tým ďalej rozvinú zelené dlhopisy ako trieda aktív, ktorá investorom umožní identifikovať výnosovú krivku špecifickú pre zelené dlhové nástroje. Za predpokladu jednotnej normy vo všetkých členských štátoch uplatniteľnej na emitentov by fondy zelených dlhopisov a poskytovanie bankových úverov s ekologickým účelom mohli pomôcť zmobilizovať dodatočné prostriedky na uľahčenie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. To by sa ďalej uľahčilo aj splnením predpokladu, že oceňovanie takýchto bankových úverov bude primerané. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Európske zelené dlhopisy by sa mohli takisto stať referenčnou hodnotou pre zelené dlhopisy na trhoch mimo EÚ, ako to bolo v prípade retailových investičných fondov. EÚ sa vlastne etablovala ako globálny líder v tejto oblasti (s 51 % celosvetových emisií v roku 2020 od spoločností a verejných orgánov EÚ) a norma pre zelené dlhopisy by vytvorila ďalšie príležitosti na udržateľné financovanie pre investorov z EÚ z rôznych medzinárodných trhov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Stanovenie normy pre zelené dlhopisy je dôležité. Netreba však podceňovať výzvu emitentov dodržiavať normy v taxonómii EÚ. S najväčšou pravdepodobnosťou by zvážili náklady a komplikácie zdĺhavého procesu externého preskúmania schváleného ESMA a pod jeho dohľadom a porovnali ich s výhodami prístupu k širšej investorskej základni. Súkromní emitenti tak môžu uprednostňovať alternatívne zelené dlhopisy a menej náročné certifikačné procesy. Tieto postupy podávania správ a dodržiavania súladu môžu mať aj neúmerný finančný vplyv na MSP, ktorým sa môže zdať, že európska zelená norma je príliš represívna, a môže tým odrádzať od ďalšieho rastu. Skúsenosti s produktmi celoeurópskeho kapitálového trhu, kde ich využívanie nebolo také povzbudzujúce, môžu objasniť potenciálny záujem o európske zelené dlhopisy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Preto je potrebné, aby orgán dohľadu EÚ zaviedol normu pre zelené dlhopisy čo najpragmatickejšie. Hoci Komisia bude v nasledujúcich troch rokoch s 250 miliardami EUR v rámci nástroja NextGenerationEU hlavným emitentom zelených dlhopisov a členské štáty vydajú zelené dlhopisy v celkovej výške približne 80 miliárd EUR, netreba podceňovať úlohu súkromného sektora pri vydávaní zelených dlhopisov. Zabránenie nadmernej tvorbe predpisov a nadmernej regulácii, a to aj v prípade korporátnych emitentov, by uľahčilo prijatie normy pre európske zelené dlhopisy na kapitálových trhoch v EÚ. Opatrnosť je však na mieste. Podľa návrhu by zelené dlhopisy emitované verejným sektorom v členských štátoch nepodliehali externým previerkam, s ktorými sa v návrhu počíta. Hoci emitenti z verejného sektora by sa stále museli zodpovedať investorom dlhopisov, vzhľadom na záväzky členských štátov smerujúce k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo by všeobecné uplatňovanie normy pre európske zelené dlhopisy bolo pri týchto záväzkoch zárukou. Na druhej strane, ak sa umožnia dva typy zelených dlhopisov (jeden pre verejný sektor a jeden pre korporátnych emitentov), výsledkom by mohli byť minimálne dve rôzne normy. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ďalšou otázkou, ktorú je potrebné riešiť, je to, ako umožniť emitentom zelených dlhopisov mimo EÚ prístup na kapitálové trhy EÚ a naopak. Preto je potrebné zosúladiť taxonómie medzi jurisdikciami na celom svete. V tejto súvislosti je dôležité odkázať na Medzinárodnú platformu pre udržateľné financovanie, ktorá je fórom pre dialóg medzi tvorcami politík s celkovým cieľom zvýšiť množstvo súkromného kapitálu investovaného do environmentálne udržateľných investícií. Konečným cieľom Medzinárodnej platformy pre udržateľné financovanie je uľahčiť mobilizáciu súkromného kapitálu smerom k environmentálne udržateľným investíciám. Medzinárodná platforma pre udržateľné financovanie preto ponúka mnohostranné fórum na dialóg medzi tvorcami politík, ktoré má pomôcť investorom identifikovať a využiť udržateľné investičné príležitosti, ktoré skutočne prispievajú k cieľom v oblasti klímy a životného prostredia. V rámci tohto fóra by sa malo diskutovať o zosúladení taxonómií a dohodnúť sa na ňom. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Ako už bolo uvedené, ESMA ako orgán dohľadu nad kapitálovým trhom EÚ by zohrával rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní čo najpragmatickejšieho uplatňovania navrhovaných noriem. To by si vyžadovalo rozvoj zručností a budovanie jej kapacít ako dohľadu nad posudzovateľmi európskych zelených dlhopisov. Komisia stanovuje kritériá kvalifikácie a transparentnosti, ktoré predstavujú pevný základ pre ESMA. Podľa nášho názoru, keďže ESMA buduje svoju kapacitu, mohla by časom podporiť svojich partnerov mimo EÚ, aby uplatňovali podobné normy, a tým uľahčiť prístup investorom z EÚ na rozvíjajúce sa trhy. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ďalším bodom, ktorý je potrebné zvážiť, je to, že prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo v rámci EÚ si bude vyžadovať financovanie výrazne nad rámec sumy, ktorá je k dispozícii v rámci Nástroja Európskej únie na obnovu. Súkromný sektor už zohráva úlohu v tomto prechode, ale vyžaduje sa oveľa viac. Navrhovaná norma pre európske zelené dlhopisy by teda okrem uľahčenia cezhraničného financovania na kapitálových trhoch ďalej rozvíjala začínajúci trh so zelenými dlhopismi a mobilizovala ďalších emitentov. V konečnom dôsledku by navrhovaná norma pre zelené dlhopisy zlepšila povesť potenciálnych emitentov a investorov a posilnila ich záväzok k udržateľnému rozvoju a environmentálnym cieľom, ktorými sú: zmierňovanie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy, udržateľné využívanie a ochrana vodných a morských zdrojov, prechod na obehové hospodárstvo, recyklácia, predchádzanie vzniku odpadu, prevencia a kontrola znečisťovania a ochrana zdravých ekosystémov. Príslušné environmentálne a sociálne ciele by tak tvorili súčasť akejkoľvek podnikovej stratégie. Okrem toho by podpora environmentálnej značky EÚ pre finančné produkty so súčasnou minimalizáciou byrokracie pomohla podporiť súkromné podniky pri prijímaní takejto stratégie. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV očakáva, že investori sa časom rozhodnú pre normy pre európske zelené dlhopisy, pretože by sa tým zabezpečilo, že finančné prostriedky sa budú využívať v súlade s taxonómiou, čo zase zjednoduší požiadavky investorov na podávanie správ. Cieľom by preto malo byť prijatie navrhovanej normy pre zelené dlhopisy v celej EÚ, či už v súkromnom, alebo vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | A v tejto súvislosti by EHSV uvítal zachovanie existujúcich zelených dlhopisov v rámci navrhovanej normy v predchádzajúcom stave, ako aj prípadné uplatňovanie týchto noriem na dlhopisy Nástroja Európskej únie na obnovu. Je pevne presvedčený, že zelené dlhopisy zosúladené s taxonómiou by pomohli dosiahnuť environmentálne ciele. Okrem toho očakávame, že norma pre európske zelené dlhopisy zvýši záujem investorov o takéto investície, čím sa ďalej rozvinie trh so zelenými dlhopismi. Hoci je to dobrá správa pre emitentov a investorov, EHSV upozorňuje na výzvy, ktoré už boli spomenuté. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V budúcnosti a za predpokladu, že návrh bude prijatý v súčasnom znení, by bolo zaujímavé posúdiť rozsah, v akom by investori v rámci EÚ aj mimo nej požadovali, aby sa emitenti zosúladili s navrhovanými normami, alebo či by návrh viedol k rozdielom na trhu so zelenými dlhopismi medzi EÚ a zvyškom sveta, a to, ako by navrhované vykonávanie normy pre európske zelené dlhopisy ovplyvnilo vývoj na trhu so zelenými dlhopismi v EÚ a mimo nej. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Podľa názoru EHSV je to mimoriadne dôležité, pretože environmentálne výzvy, ako je zmena klímy, EÚ nemôže riešiť sama. Pokiaľ neexistuje nejaký spoločný základ zosúladenia taxonómie s tretími krajinami, je nepravdepodobné, že by sa nariadenie Komisie o dobrovoľnej norme pre zelené dlhopisy stalo normou pre globálny trh zelených dlhopisov. Výsledkom by boli fragmentované kapitálové trhy, pričom emitenti z tretích krajín by pravdepodobne neprijali normy navrhnuté Komisiou. To by mohlo brzdiť tok finančných prostriedkov potrebných na riešenie obrovských environmentálnych problémov, najmä zmeny klímy. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV víta požiadavku v rámci taxonómie EÚ, aby investície spĺňali zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky, vzhľadom na pretrvávajúcu potrebu uprednostňovať zelenú transformáciu spolu so sociálnou ochranou a ochranou ľudských práv a základných pracovných práv. Môže to však obmedziť rozsah zosúladenia taxonómie s tretími krajinami, najmä ak takéto jurisdikcie nespĺňajú kritériá zodpovedajúce zásade „nespôsobovať významnú škodu“, ako je uznanie práv na kolektívne vyjednávanie. EHSV navrhuje, aby sa na tento účel zriadil osobitný monitorovací výbor so zapojením sociálnych partnerov, ktorý by dohliadal na dynamiku trhu so zelenými dlhopismi. |
| --- | --- |

3.21.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

1

(2)  Iniciatíva pre klimatické dlhopisy (2021). Regionálne členenie emitovania zelených dlhopisov podľa objemu emitovania.

2

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/111

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

[COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)]

(2022/C 152/18)

| Hlavný spravodajca: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konzultácie | Rada Európskej únie, 26. 11. 2021
  Európsky parlament, 22. 11. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Rozhodnutie predsedníčky EHSV | 9. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 174/2/3 |

Konzultácie

Rada Európskej únie, 26. 11. 2021

Európsky parlament, 22. 11. 2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Rozhodnutie predsedníčky EHSV

9. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

174/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) považuje za potrebné priamo začleniť do naradenia o kapitálových požiadavkách (CRR) osobitné prudenciálne zaobchádzanie v súvislosti s nepriamym upisovaním nástrojov oprávnených na internú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL). Navrhované zmeny nariadenia CRR by riešili zistené nezrovnalosti medzi týmto nariadením a smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (BRRD). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča objasniť ustanovenia nariadenia CRR o porovnaní súčtu skutočných požiadaviek na celkovú kapacitu na absorpciu strát (TLAC) všetkých skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, v rámci skupiny globálne systémovo významných inštitúcií (G-SII) so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch (MPE) s teoretickou požiadavkou tejto skupiny G-SII vzťahujúcou sa na stratégiu riešenia krízových situácií v jednom okamihu (SPE). Navrhované zmeny sú potrebné na objasnenie rozsahu, v akom môžu orgány pre riešenie krízových situácií riešiť potenciálne nezrovnalosti medzi požiadavkami SPE a MPE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že treba zmeniť vzorec na výpočet prebytku TLAC/MREL dcérskej spoločnosti v kontexte všeobecného režimu odpočtov uplatniteľného na G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE s cieľom zabezpečiť, aby sa v tomto vzorci zohľadnili požiadavky TLAC/MREL dcérskej spoločnosti, ktoré sú založené na riziku, ale aj tie, ktoré nie sú založené na riziku, a to v súlade s normou TLAC. Tým by sa zabránilo nadhodnoteniu prebytku TLAC/MREL danej dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že by sa mali objasniť niektoré ustanovenia nariadenia CRR uplatniteľné na G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE, aby sa umožnilo zohľadnenie dcérskych spoločností usadených mimo Únie. Tým by sa zosúladilo nariadenie CRR so zodpovedajúcou medzinárodne dohodnutou zásadou TLAC, ktorá sa uplatňuje vo vzťahu k dcérskym spoločnostiam usadeným vo všetkých jurisdikciách Rady pre finančnú stabilitu (FSB). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča určité cielené objasnenia v súvislosti s požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre inštitúcie, ktoré sú významnými dcérskymi spoločnosťami G-SII mimo EÚ („interná TLAC“), aby sa zabezpečilo, že dlhové nástroje emitované týmito inštitúciami budú spĺňať všetky kritériá oprávnenosti pre nástroje oprávnených záväzkov. Dôvodom tejto zmeny je, že v súčasnosti sú kritériá oprávnenosti pre nástroje oprávnených záväzkov založené na predpoklade, že tieto nástroje emituje subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a nie dcérske spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na internú TLAC. Tento nedostatok by sa vyriešil objasnením, že rovnaké podmienky oprávnenosti uplatniteľné na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, sa uplatňujú mutatis mutandis aj na subjekty, ktorých krízová situácia sa nerieši. To by zase umožnilo týmto inštitúciám splniť svoju požiadavku na internú TLAC, okrem iného pomocou oprávnených záväzkov, ako pôvodne plánovali spoluzákonodarcovia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | EHSV zdôrazňuje, že banky so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch by mali byť schopné využiť úpravy dohodnuté v hlavných prvkoch TLAC. Tieto úpravy sú navrhnuté tak, zabezpečili rovnaké zaobchádzanie pri modeloch riešenia krízových situácií SPE aj MPE. Úpravy sú obsiahnuté v článku 12a a článku 72e ods. 4 CRR II. Tieto články však nezahŕňajú tretie krajiny. Najmä z návrhu článku 12a vyplýva, že úpravy vyplývajúce z rozdielov v rizikovo vážených aktívach sa obmedzujú na subjekty usadené v EÚ, keďže koncepcia subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa vzťahuje len na dcérske spoločnosti so sídlom v EÚ. Je dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti tak, aby boli zahrnuté ďalšie dcérske spoločnosti, ktoré by skupina mohla mať v inej krajine. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že tento cieľ sa v nedávnom návrhu Komisie nedosiahol, pretože porovnanie hypotetických SPE a súčtu rizikovo vážených aktív každého subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, vylučuje dcérske spoločnosti z tretích krajín, pretože sa toto porovnanie vzťahuje na články 45d a 45 h BRRD a táto smernica nezahŕňa ani dcérske spoločnosti v tretích krajinách, ani rozdiely medzi rizikovo váženými aktívami, ktoré vyplývajú z rozdielnych kritérií výpočtu v tretích krajinách a v členských štátoch. Zahŕňa len rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Nariadením o kapitálových požiadavkách (CRR) sa spolu so smernicou o kapitálových požiadavkách (CRD) ustanovuje prudenciálny regulačný rámec pre úverové inštitúcie pôsobiace v Únii. Nariadenie CRR a smernica CRD boli prijaté po finančnej kríze v rokoch 2008 –2009 s cieľom zvýšiť odolnosť inštitúcií pôsobiacich vo finančnom sektore EÚ, a to najmä na základe globálnych noriem dohodnutých s medzinárodnými partnermi EÚ, najmä s Bazilejským výborom pre bankový dohľad (BCBS). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nariadenie CRR bolo následne menené s cieľom riešiť zostávajúce nedostatky regulačného rámca a vykonať niektoré zostávajúce prvky reformy globálnych finančných služieb, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie odolnosti inštitúcií. Významná revízia sa uskutočnila prostredníctvom balíka opatrení na zníženie rizika, ktorý Európsky parlament a Rada prijali 20. mája 2019 a ktorý bol uverejnený v Úradnom vestníku EÚ 7. júna 2019. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Touto reformou sa v Únii zaviedla medzinárodná norma týkajúca sa celkovej kapacity na absorpciu strát (norma TLAC) pre globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII), ktorú prijala Rada pre finančnú stabilitu (FSB) v novembri 2015, a posilnilo sa uplatňovanie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL) pre všetky inštitúcie usadené v Únii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Norma TLAC si vyžaduje, aby G-SII mali v držbe dostatočnú sumu záväzkov s veľmi vysokou kapacitou absorbovať straty (teda použiteľných pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov) na účely zaistenia plynulej a rýchlej absorpcie strát a rekapitalizácie v prípade riešenia krízových situácií. Pri zapracovaní normy TLAC do práva Únie, konkrétne prostredníctvom zmien nariadenia CRR, sa zohľadnila existujúca minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL) špecifická pre jednotlivé inštitúcie a stanovená v smernici BRRD. TLAC a MREL sú preto nevyhnutné na účinné riadenie bankových kríz a zníženie ich negatívneho vplyvu na finančnú stabilitu a verejné financie. TLAC sa v Únii začala uplatňovať 27. júna 2019 a revidované pravidlá týkajúce sa MREL 28. decembra 2020. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V súlade s medzinárodnými normami sa v práve Únie uznáva stratégia riešenia krízových situácií v jednom okamihu (SPE) a stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch (MPE). V rámci stratégie riešenia krízových situácií SPE sa rieši krízová situácia len jedného subjektu skupiny, zvyčajne materskej spoločnosti (ďalej len „subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši“), zatiaľ čo iné subjekty skupiny, zvyčajne prevádzkované dcérske spoločnosti, nepodliehajú opatreniu na riešenie krízovej situácie. Namiesto toho sa straty týchto dcérskych spoločností prevedú na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a kapitál sa presunie na dcérsku spoločnosť. Tým sa zabezpečí, že dcérske spoločnosti budú môcť pokračovať v bezproblémovej prevádzke aj po tom, ako dosiahnu bod, v ktorom nie sú životaschopné. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V rámci stratégie riešenia krízových situácií MPE sa môže riešiť krízová situácia viac ako jedného subjektu bankovej skupiny. Preto môže v rámci bankovej skupiny existovať viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a teda aj viac ako jedna skupina, ktorej krízová situácia sa rieši. Základnou zásadou prístupu riešenia krízových situácií MPE je umožniť riešenie krízovej situácie danej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, uskutočniteľným a dôveryhodným spôsobom bez toho, aby sa narušila riešiteľnosť krízových situácií iných subjektov a skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, v rámci tej istej konsolidovanej bankovej skupiny. V revidovanom rámci pre riešenie krízových situácií bánk sa stanovuje, že MREL pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, by sa mala stanoviť na konsolidovanej úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši („externá MREL“). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Okrem toho sa v uvedenom rámci načrtáva, ako by sa mala kapacita na absorpciu strát a rekapitalizáciu rozdeliť v rámci skupín, ktorých krízová situácia sa rieši („interná MREL“). Podľa smernice BRRD finančné nástroje, ktoré sú oprávnené na internú MREL, musí mať spravidla v držbe subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, t. j. zvyčajne materská spoločnosť. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Od začiatku roka 2020 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) pracuje na uvedenom návrhu regulačných technických predpisov na základe režimu odpočtov v súlade s mandátom stanoveným v smernici BRRD a odporúčaniami uvedenými v príslušných medzinárodných štandardoch (1). V režime odpočtov, ktorý vypracoval orgán EBA, sa predpokladá, že nástroje oprávnené na internú MREL emitované dcérskymi spoločnosťami v prospech subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prostredníctvom sprostredkujúcej materskej spoločnosti by sa museli v plnej miere odpočítať od hodnoty vlastnej kapacity internej MREL, ktorou disponuje sprostredkujúca materská spoločnosť. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EBA dospel k záveru, že požiadavky smernice BRRD nie je možné splniť bez dodatočných ustanovení, ktoré by sa museli opierať o text úrovne 1, v ktorom by sa špecifikovali. Od začiatku uplatňovania revidovaného rámca TLAC/MREL v roku 2019 sa okrem potreby sfunkčnenia nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na internú MREL identifikovali niektoré ďalšie problémy súvisiace s riešením krízových situácií. Tieto otázky sa týkajú najmä regulačného zaobchádzania so skupinami G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vrátane tých skupín s touto stratégiou, ktoré majú dcérske spoločnosti v tretích krajinách. V nariadení CRR sa napríklad v súčasnosti nešpecifikuje, či sa rôzne úpravy TLAC v prípade G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vzťahujú aj na tie dcérske spoločnosti G-SII, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Na riešenie uvedených otázok sú potrebné určité cielené zmeny špecifických aspektov nariadenia CRR týkajúcich sa riešenia krízových situácií. Predovšetkým sa musí regulačné zaobchádzanie so skupinami G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vrátane tých skupín s touto stratégiou, ktoré majú dcérske spoločnosti v tretích krajinách, lepšie zosúladiť so zaobchádzaním opísaným v norme TLAC. Pomohlo by to zabezpečiť, aby v prípade riešenia krízových situácií každý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a skupina patriaca k uvedeným G-SII mohli naďalej vykonávať kritické funkcie bez rizika šírenia negatívnych vplyvov. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Navrhovanými zmenami by sa nezmenila celková štruktúra rámca, ale zabezpečilo by sa riadne uplatňovanie TLAC a MREL. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Tieto navrhované zmeny nariadenia CRR môžu zohrávať zásadnú úlohu pri zlepšovaní riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie. Keďže príslušné ustanovenia sú už v Únii uplatniteľné, navrhované úpravy by sa museli vykonať včas. Potrebu urýchleného prijatia ešte viac zvýrazňuje to, že bankové skupiny potrebujú objasniť príslušný mechanizmus, aby sa mohli rozhodnúť, ako najlepšie stanoviť svoju kapacitu internej MREL vzhľadom na všeobecný termín na dosiahnutie súladu s MREL, ktorý je stanovený na 1. januára 2024, pričom záväzné priebežné ciele sa musia splniť do 1. januára 2022. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | K tomuto návrhu nie je pripojené samostatné posúdenie vplyvu, keďže sa ním nemenia základné aspekty nariadenia CRR, ale jeho cieľom je najmä objasniť právny vzťah medzi dvoma existujúcimi nástrojmi práva EÚ, konkrétne nariadením CRR a smernicou BRRD, a to začlenením osobitného zaobchádzania pri nepriamom upisovaní nástrojov oprávnených na internú MREL priamo do nariadenia CRR. Takéto objasnenia by zabezpečili, že dva úzko prepojené rámce zostanú vo veľkej miere zosúladené. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | To by zase umožnilo inštitúciám naďalej vypočítavať, vykazovať a zverejňovať jeden súbor celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosti celkovej expozície na účely nariadenia CRR aj smernice BRRD, čím by sa predišlo neprimeranému zvýšeniu zložitosti. To zahŕňa prípadnú potrebu emitovať dodatočné nástroje oprávnené na MREL v záujme dosiahnutia súladu s internou MREL, ktorú spoluzákonodarcovia zaviedli prostredníctvom revidovanej smernice BRRD. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Stratégie riešenia krízových situácií, ktoré vyvíjajú skupiny krízového riadenia, sú vo všeobecnosti založené na dvoch štylizovaných prístupoch: „riešenie krízových situácií v jednom okamihu“ (SPE), pri ktorom jediný vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje právomoci riešiť krízové situácie na najvyššej úrovni skupiny, a „riešenie krízových situácií vo viacerých okamihoch“ (MPE), pri ktorom najmenej dva orgány pre riešenie krízových situácií koordinovaným spôsobom uplatňujú nástroje na riešenie krízových situácií na rôzne časti skupiny. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Riešenie krízových situácií v jednom okamihu znamená, že jediný orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje právomoci riešiť krízové situácie, napríklad nástroje záchrany pomocou vnútorných zdrojov a/alebo nástroje prevodu, na najvyššej úrovni materskej alebo holdingovej spoločnosti – pravdepodobne v jurisdikcii zodpovednej za globálny konsolidovaný dohľad nad skupinou. Stratégia SPE funguje prostredníctvom absorpcie strát, ktoré v rámci skupiny utrpela hlavná materská alebo holdingová spoločnosť, napríklad odpísaním a/alebo povinnou konverziou emitovaných nezabezpečených dlhov. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Riešenie krízových situácií vo viacerých okamihoch znamená, že najmenej dva orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú právomoci na riešenie krízových situácií na rôzne časti skupiny, čo pravdepodobne povedie k rozdeleniu skupiny aspoň na dve samostatné časti. Skupina sa môže rozdeliť na národnej alebo regionálnej úrovni, na základe obchodných činností alebo kombinácie oboch možností. Právomoci riešiť krízové situácie uplatňované na jednotlivé časti nemusia byť rovnaké a mohli by zahŕňať možnosti riešenia krízových situácií, ako je záchrana pomocou vnútorných zdrojov v rámci riešenia, využitie preklenovacieho subjektu, prevod obchodnej činnosti alebo jej ukončenie. Stratégie MPE si však vyžadujú, aby sa opatrenia koordinovali vo všetkých jurisdikciách s cieľom zabrániť konfliktom alebo nezrovnalostiam, ktoré narúšajú účinnosť jednotlivých opatrení na riešenie krízových situácií, spôsobujú chaotické riadenie aktív a šírenie krízy v celom podniku. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Medzi týmito dvoma prístupmi neexistuje binárna voľba. V praxi môže byť potrebná ich kombinácia s cieľom prispôsobiť sa štruktúre podniku a miestnym režimom v kľúčových jurisdikciách, v ktorých podnik pôsobí. Niektoré stratégie MPE môžu zahŕňať uplatňovanie viacerých riešení krízových situácií SPE na rôzne časti podniku, napríklad na regionálne celky, ktoré sú navzájom oddeliteľné. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Návrh je vo všeobecnosti založený na prípravných prácach, ktoré vykonal orgán EBA, najmä pokiaľ ide o vypracovanie regulačných technických predpisov o nepriamom upisovaní nástrojov oprávnených na internú MREL v rámci skupín, ktorých krízová situácia sa rieši. Cieľom návrhu je v prvom rade riešiť nezamýšľané dôsledky súvisiace s existujúcim rámcom TLAC/MREL vyplývajúce z pravidiel, ktoré sú v súčasnosti obsiahnuté v nariadení CRR. Navrhované zmeny by mali obmedzený vplyv na administratívnu záťaž inštitúcií a náklady na prispôsobenie ich vnútorných operácií, pričom sa očakáva, že väčšina nákladov by bola kompenzovaná tým, že by sa umožnilo riadne fungovanie prístupu nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na internú MREL v rámci skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, a v prípade dotknutých inštitúcií prostredníctvom výhod plynúcich z lepšieho uznávania dcérskych spoločností z tretích krajín a ďalšou špecifikáciou oprávnenosti nástrojov emitovaných v súvislosti s požiadavkou na internú TLAC. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V návrhu sa konkrétne stanovuje nasledovné. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Osobitné zaobchádzanie pri nepriamom upisovaní nástrojov oprávnených na internú MREL. Navrhovaným nariadením sa preto v nariadení CRR zavádza požiadavka, podľa ktorej by sprostredkujúce materské spoločnosti v reťazci vlastníctva museli od svojej kapacity internej MREL odpočítať hodnotu svojich podielov vo forme nástrojov oprávnených na internú MREL vrátane vlastných zdrojov emitovaných ich dcérskymi spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Porovnanie teoretickej požiadavky SPE a súčtu skutočných požiadaviek MPE. V nariadení CRR sa stanovuje, že skupiny G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE musia vypočítať svoju požiadavku na TLAC za teoretického predpokladu, že krízová situácia skupiny by sa riešila na základe stratégie riešenia krízových situácií SPE (teoretická požiadavka SPE). Túto teoretickú požiadavku SPE potom orgány pre riešenie krízových situácií porovnajú so súčtom skutočných požiadaviek na TLAC každého subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, danej skupiny v rámci stratégie riešenia krízových situácií MPE (požiadavky MPE). Ustanovenia nariadenia CRR, pokiaľ ide o dôsledky tohto porovnania, sú však nekonzistentné. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Odpočty od položiek oprávnených záväzkov. Účelom tohto ustanovenia je minimalizovať riziko šírenia negatívnych vplyvov v rámci skupiny G-SII a zabezpečiť, aby subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, mali dostatočnú dostupnú kapacitu na absorpciu strát v prípade zlyhania, ktorá by sa nemala znížiť o straty vyplývajúce z podielov vo forme nástrojov TLAC v rámci skupiny. Bez týchto odpočtov by zlyhanie jedného subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, v skupine G-SII viedlo k stratám v iných subjektoch tejto skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši, a následne k zníženiu kapacity na absorpciu strát a rekapitalizáciu týchto subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Zohľadnenie dcérskych spoločností usadených mimo Únie. Článok 12a a článok 72e ods. 4 nariadenia CRR sa výslovne nevzťahujú na dcérske spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine. Preto nemusí byť možné, aby bankové skupiny EÚ s globálnou stratégiou riešenia krízových situácií MPE zohľadňovali dcérske spoločnosti, ktoré sú usadené mimo Únie. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Objasnenia týkajúce sa oprávnenosti dlhových nástrojov emitovaných v súvislosti s požiadavkou na internú TLAC. V článku 92b nariadenia CRR sa stanovuje požiadavka na internú TLAC pre významné dcérske spoločnosti G-SII mimo EÚ, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. Uvedenú požiadavku možno splniť vlastnými zdrojmi a nástrojmi oprávnených záväzkov, ako sa uvádza v článku 92b ods. 2 |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Podrobné zmeny návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch. |
| --- | --- |

3.4.

3.4.1.   Konsolidovaný výpočet pre G-SII s viacerými subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši (článok 12a)

| 3.4.1.1. | EHSV zdôrazňuje, že banky so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch by mali byť schopné využiť úpravy dohodnuté v hlavných prvkoch TLAC. Tieto úpravy sú navrhnuté tak, zabezpečili rovnaké zaobchádzanie pri modeloch riešenia krízových situácií SPE aj MPE. Sú obsiahnuté v článku 12a a článku 72e ods. 4 CRR II. Tieto články však nezahŕňajú tretie krajiny. Najmä v návrhu článku 12a sa naznačuje, že úpravy vyplývajúce z rozdielov v rizikovo vážených aktívach sa obmedzujú na subjekty so sídlom v EÚ, keďže koncepcia subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa vzťahuje len na dcérske spoločnosti so sídlom v EÚ. Je dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti tak, aby boli zahrnuté ďalšie dcérske spoločnosti, ktoré by skupina mohla mať v inej krajine. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | EHSV sa domnieva, že tento cieľ sa v nedávnom návrhu Komisie nedosiahol, pretože porovnanie hypotetických SPE a súčtu rizikovo vážených aktív každého subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, vylučuje dcérske spoločnosti z tretích krajín, pretože sa toto porovnanie vzťahuje na články 45d a 45 h BRRD a táto smernica nezahŕňa ani dcérske spoločnosti v tretích krajinách, ani rozdiely medzi rizikovo váženými aktívami, ktoré vyplývajú z rozdielnych kritérií výpočtu v tretích krajinách a v členských štátoch. Zahŕňa len rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | Pokiaľ ido o to, že na vykonanie tejto úpravy je potrebná dohoda, EHSV zastáva názor, že napriek tomu, že v článku 45 h bodoch 4 až 6 smernice BRRD II existuje osobitný postup pre dohodu o požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, tento postup by sa mohol uplatniť len v prípade rôznych orgánov pre riešenie krízových situácií v rámci EÚ a podľa spoločného nariadenia. Jedným z príkladov na vysvetlenie, prečo postup nie je platný pre tretie krajiny, je to, že je doňho zapojený EBA v prípadoch, keď orgány pre riešenie krízových situácií nedosiahnu dohodu. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | EHSV navrhuje, aby v prípadoch, keď dôjde k úpravám v dcérskej spoločnosti tretej krajiny, bol európskym orgánom pre riešenie krízových situácií materskej spoločnosti ten orgán, ktorý je vzhľadom na nezáväzné stanovisko orgánu pre riešenie krízových situácií danej tretej krajiny schopný vykonať príslušnú úpravu bez toho, aby potreboval dosiahnuť dohodu s orgánom tretej krajiny. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Odpočty od položiek oprávnených záväzkov (článok 72e)

| 3.4.2.1. | EHSV zdôrazňuje, že článok 72e má zahŕňať obdobie na zachovania predchádzajúceho stavu do 31. decembra 2024 (termín na vykonávanie TLAC v tretích krajinách). Počas tohto prechodného obdobia sú banky so stratégiou MPE schopné upraviť odpočet podielov v dcérskych spoločnostiach z tretích krajín bez rovnocennej požiadavky na riešenie krízových situácií a vypočítať prebytok na základe celkovej kapitálovej požiadavky uplatniteľnej v tretej krajine. V opačnom prípade by to mohlo mať nechcené dôsledky, pretože potreba emitovať oprávnené záväzky sa zvýši v dôsledku nemožnosti upraviť tento podiel v dcérskej spoločnosti tretej krajiny. Od roku 2025, keď bude zavedený režim riešenia krízových situácií, sa zníži požiadavka na materskú inštitúciu z dôvodu nižšieho upraveného odpočítania týchto podielov tretích krajín a vydávanie týchto oprávnených záväzkov už nebude potrebné. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Rada pre finančnú stabilitu, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs („Internal TLAC“) (Hlavné zásady internej celkovej kapacity na absorpciu strát G-SIB, „interná TLAC“), 6. 7. 2017. Podľa tohto režimu by sa nástroje oprávnené na internú MREL emitované dcérskou spoločnosťou a upísané sprostredkujúcou materskou spoločnosťou v plnej miere odpočítali od oprávnených nástrojov emitovaných sprostredkujúcou materskou spoločnosťou s cieľom splniť jej vlastnú internú MREL.

1

Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs („Internal TLAC“)

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/116

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prvé ponaučenia z pandémie COVID-19

[COM(2021) 380 final]

(2022/C 152/19)

| Spravodajca: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Ákos TOPOLÁNSZKY |

Spravodajca:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Pomocný spravodajca:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Konzultácia | Európska komisia, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 24. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 204/1/8 |

Konzultácia

Európska komisia, 10. 8. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

24. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

204/1/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta, že Európska únia a jej inštitúcie pristúpili k priebežnému hodnoteniu procesov počas pandémie, a to z hľadiska bezprecedentného zaťaženia systémov zdravotníctva, ako aj vplyvu na Európsku úniu ako celok. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európska komisia uvádza desať dôležitých ponaučení z pandémie, ale EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že iba stručne spomína „nerovnomerný vplyv krízy, ktorá najviac zasiahla zraniteľné skupiny“ a malé a stredné podniky. V odporúčaniach sa treba kriticky pozrieť na to, čo sa doteraz urobilo vo všetkých oblastiach, čo fungovalo dobre a čo je potrebné zlepšiť. Musíme sa tiež pozrieť na to, ako môžeme riešiť problémy pretrvávajúceho nedostatku pracovnej sily, problematické miesta v dodávateľských reťazcoch a prudký nárast cien energie, ktoré sťažujú návrat k normálnemu fungovaniu spoločnosti a hospodárstiev. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV poznamenáva, že je nevyhnutné mať k dispozícii nástroje a plány, ktoré možno v prípade krízovej situácie na úrovni EÚ rýchlo aktivovať a zaviesť do praxe. EHSV oceňuje plány Európskej únie na vytvorenie rámca pre núdzový pandemický stav v EÚ a noriem pre reakcie na krízy. EHSV požaduje vysokú mieru koordinácie a transparentnosti vo všetkých postupoch, najmä ak je potrebná rýchla činnosť a rozhodovanie orgánov verejnej správy na európskej úrovni a na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V dôsledku pandémie COVID-19 sa zreteľnejšie prejavili existujúce nerovnaké podmienky z hľadiska zdravia; zraniteľné skupiny boli vírusu vystavené neúmerne. EHSV poznamenáva, že aj počas zdravotnej krízy sú potrebné programy na zabezpečenie prístupu k preventívnej a rehabilitačnej starostlivosti. Preto by ustanovenia o núdzovom stave pandémie v budúcnosti mali byť navrhnuté tak, aby pri takýchto situáciách v spoločnosti usmerňovali fungovanie primárnej starostlivosti s cieľom zabrániť väčšiemu poškodeniu zdravia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že EÚ by mala naďalej reagovať na krízu konzistentným a globálnym spôsobom, najmä prostredníctvom nástroja COVAX a Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), ako aj prostredníctvom nových vyvíjaných liekov a liečebných postupov, a posilňovať a podporovať celosvetovú štruktúru zdravotnej bezpečnosti. To zahŕňa posilnenie úlohy EÚ vo Svetovej zdravotníckej organizácii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandémia COVID-19 ukázala, že krízové situácie majú nadradenú povahu a ovplyvňujú všetky subsystémy spoločnosti. V tejto súvislosti je obzvlášť dôležité, aby boli systémy sociálnej politiky vhodné a inkluzívnejšie, aby sa pomohlo tým, ktorí sú na okraji spoločnosti a nachádzajú sa v obzvlášť ťažkej životnej situácii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Na základe viacerých stanovísk (1) a v súlade s pilierom sociálnych práv EHSV podporuje opatrenia na úrovni EÚ a členských štátov zamerané na posilnenie spolupráce medzi systémami zdravotníctva, pričom sa musí brať ohľad na hodnoty EÚ, akými sú dôstojnosť a spravodlivá hospodárska súťaž, a zamerané na vzostupnú konvergenciu systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnych systémov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Počas pandémie sme zaznamenali potrebné rozšírenie činnosti EÚ, ako aj jednotlivých štátov nevídaných rozmerov na pomoc jednotlivým podnikom aj jednotlivcom. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité prejsť od núdzových opatrení k produktívnym investíciám v záujme inkluzívnej a udržateľnej obnovy zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska a taktiež preto, aby sa zabránilo tomu, že fiškálna a menová politika budú vystavené vysokému inflačnému riziku, ktoré môže viesť k stagflácii. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta úsilie Európskej komisie podporovať vnútroštátne kampane na zvýšenie mediálnej gramotnosti v spolupráci s Európskym strediskom pre monitorovanie digitálnych médií (EDMO) a expertnou skupinou pre mediálnu gramotnosť, čím ďalej prispieva k boju proti dezinformáciám vrátane dezinformácií o očkovaní, ktoré spôsobujú neopodstatnené obavy a vážne škody. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor podporuje úsilie o zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce a posilnenie sily Európy v medzinárodných inštitúciách. EHSV poukazuje na to, že akékoľvek oslabenie postavenia Európy a zapojenia do medzinárodných organizácií vytvára priestor pre ostatné krajiny mimo EÚ, aby konali spôsobom, ktorý je nepriaznivý pre hodnoty, ktoré Európska únia zastáva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Začiatkom roka 2020 pandémia COVID-19 odhalila niektoré existujúce nedostatky v zdravotníctve, mnohých štátoch a inštitúciách EÚ, ako aj v niektorých hospodárskych odvetviach. To všetko ešte viac prispelo k závažnosti krízy a sociálnej nerovnováhe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia víta, že Európska únia a jej inštitúcie pristúpili k priebežnému hodnoteniu procesov počas pandémie, a to z hľadiska bezprecedentného zaťaženia systémov zdravotníctva, ako aj vplyvu na Európsku úniu ako celok. Komisia zdôrazňuje, že toto uplynulé obdobie by sa malo hodnotiť aj ako núdzový test demokratického a jednotného fungovania EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV oceňuje obrovské úsilie rôznych inštitúcií EÚ pri koordinácii pomoci s očkovaním, vnútroštátnych inštitúcií pri poskytovaní sociálnej ochrany a podporných programov, ako aj podnikov, ktoré urobili, čo je v ich silách, aby ochránili svojich zamestnancov a svoje činnosti, a ktoré čelili problému dokázať rýchlo obnoviť normálnu situáciu, pokiaľ ide o zamestnanosť a dodávky základných výrobkov. Zároveň konštatujeme, že na zabezpečenie úplnej stability a rovnováhy na trhu práce ešte treba urobiť veľa krokov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV zdôrazňuje, že prvé a hlavné ponaučenie, ktoré sme si zobrali, je, že najmä v čase pandémií, ktoré majú regionálnu a/alebo nadnárodnú povahu, musíme spolupracovať na európskej úrovni s cieľom nájsť spoločné nástroje nielen na reakciu v oblasti zdravia, ale aj na zvládnutie núdzovej situácie a sprevádzanie prechodu na rýchlu, ale inkluzívnu a udržateľnú obnovu. Výbor zvýrazňuje pozitívny prístup európskych inštitúcií k zavádzaniu nových a inovatívnych finančných nástrojov, na ktorých sa dohodli solidárnym prístupom založeným na spoločných záujmoch. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Najhoršou možnou situáciou by bolo vypuknutie ďalšej krízy predtým, ako sa situácia úplne stabilizuje. Je preto prioritou Európskej komisie, aby dnes podnikla kroky na posilnenie odolnosti hospodárskych, sociálnych systémov a systémov zdravotníctva do budúcnosti. EHSV súhlasí s touto stratégiou aj s tým, že je potrebné kriticky sa pozrieť na získané skúsenosti a posilniť krízové riadenie v Európskej únii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia uvádza desať dôležitých ponaučení z pandémie, ale iba stručne spomína „nerovnomerný vplyv krízy, ktorá najviac zasiahla zraniteľné skupiny“ a malé a stredné podniky. V odporúčaniach sa treba kriticky pozrieť na to, čo sa doteraz urobilo, čo fungovalo dobre a čo je potrebné zlepšiť. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ako sa postupne dostávame z krízy, ukazuje sa, že dôležitým problémom je aj nedostatok pracovnej sily v povolaniach s „nízkou kvalifikáciou“, ktoré sú mimoriadne dôležité pre celý systém. Kríza tiež odhalila našu zraniteľnosť zoči-voči fragmentácii globálnych dodávateľských reťazcov a potrebu prehodnotiť priemyselnú stratégiu v súvislosti s výrobou základných výrobkov. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Krízové riadenie

| 3.1. | EHSV oceňuje plány Európskej únie na vytvorenie rámca pre núdzový pandemický stav v EÚ a noriem reakcie na krízy. EHSV schvaľuje pretrvávajúce úsilie o monitorovanie krízového riadenia, jeho hodnotenie a investovanie doň. Podporuje aj plány Komisie vypracovať výročnú správu o stave pripravenosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV poznamenáva, že je nevyhnutné mať k dispozícii nástroje a plány, ktoré možno v prípade krízovej situácie na úrovni EÚ rýchlo aktivovať a zaviesť do praxe. Nástroje na vnútroštátnej úrovni by sa mali navzájom dopĺňať, čo by krajinám umožnilo reagovať v rozsahu, ktorý je primeraný krízovej situácii zistenej v ich oblasti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že vo svetových krízových situáciách je dôležité brať vážne zásadu účinnej solidarity založenej na základných potrebách. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že počiatočné reakcie inštitúcií neboli vždy adekvátne, čo bolo čiastočne spôsobené nedostatočnou koordináciou medzi členskými štátmi. Napriek počiatočnej kritike očkovacej stratégie EÚ sa dnes výhody kolektívnych opatrení stávajú viditeľnejšími. Tieto skúsenosti je potrebné využiť na zlepšenie reakcie EÚ na budúce krízy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV poukazuje na to, že je potrebné stanoviť spoločné európske normy pre zber a štandardizáciu štatistických údajov – predovšetkým v oblasti zdravia. Je takisto potrebné pozrieť sa na doteraz používané štatistické metodiky v každej oblasti. Je to dôležité preto, aby budúce rozhodovacie procesy boli riadne založené na dôkazoch.
  EHSV poznamenáva, že keď vypukla pandémia, pretrvávali nedostatky v odbornom a dôveryhodnom poradenstve a v prístupe k epidemickému výskumu. Preto je potrebné koordinovať a zhromažďovať odborné znalosti v oblasti epidémie na úrovni EÚ. Výbor podporuje vymenovanie hlavného európskeho epidemiológa, ktorý bude ako poradca pomáhať pri rozhodovacom procese na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.

EHSV poznamenáva, že keď vypukla pandémia, pretrvávali nedostatky v odbornom a dôveryhodnom poradenstve a v prístupe k epidemickému výskumu. Preto je potrebné koordinovať a zhromažďovať odborné znalosti v oblasti epidémie na úrovni EÚ. Výbor podporuje vymenovanie hlavného európskeho epidemiológa, ktorý bude ako poradca pomáhať pri rozhodovacom procese na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni.

4.   Ochrana zdravia

| 4.1. | V dôsledku pandémie COVID-19 sa zreteľnejšie prejavili existujúce nerovnaké podmienky z hľadiska zdravia; zraniteľné skupiny boli vírusu vystavené neúmerne. Je potrebné preskúmať existujúce systémy rýchlej reakcie, ako systém včasného varovania a reakcie Európskej únie (EWRS), epidemiologický informačný systém (EPIS) a Európsky systém dohľadu (TESSy), a posilniť ich účinnosť. Systém by mal byť navrhnutý tak, aby podporoval osoby na pracovných miestach s nízkymi príjmami, ľudí s už existujúcimi chronickými chorobami alebo zdravotným postihnutím, ľudí žijúcich v extrémnej chudobe a starších ľudí žijúcich v domovoch sociálnych služieb. EHSV poukazuje na to, že je potrebné investovať do kvalitných verejných zdravotníckych služieb, ktoré by v súlade so zásadou 16 európskeho piliera sociálnych práv mali byť cenovo dostupné a prístupné pre všetkých občanov, ako aj podporovať súkromnú zdravotnú starostlivosť v prípade, že prispieva k plneniu úloh verejného zdravotníctva, ktorá má doplnkovú úlohu a mala počas pandémie tiež kľúčový význam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV potvrdzuje závery svojho stanoviska o programe EU4Health (2) a poskytuje ďalšie stanoviská k prvým záverom, ktoré môžeme vyvodiť z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Počas pandémie sa členské štáty zamerali na núdzové opatrenia, často na úkor preventívnej zdravotnej starostlivosti a rehabilitačnej starostlivosti. EHSV poznamenáva, že sú potrebné programy na zabezpečenie prístupu k preventívnej a rehabilitačnej starostlivosti, a to aj počas zdravotnej krízy. Preto by ustanovenia o núdzovom stave pandémie v budúcnosti mali byť navrhnuté tak, aby fungovanie primárnej starostlivosti ovplyvňovali v čo najmenšej možnej miere, aby sa v takýchto situáciách v spoločnosti zabránilo väčšiemu poškodeniu zdravia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Farmaceutická stratégia pre Európu prijatá v novembri 2020 je zameraná na modernizáciu regulačného rámca a podporu farmaceutického výskumu a technológií. EHSV poznamenáva, že kapacitu vnútroštátnych systémov zdravotníctva je možné posilniť aktívnym začlenením lekární prístupných širokej verejnosti do kontextu farmaceutickej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kríza spôsobená pandémiou poukázala na nedostatok pracovníkov v zdravotníctve. EHSV opakuje, že treba venovať osobitnú pozornosť zlepšovaniu ich pracovných podmienok vrátane miezd, vzdelávania, rekvalifikácie a aktualizovanej odbornej prípravy, prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti, zabezpečeniu najvyšších možných bezpečnostných noriem, ako aj možnosti pre všetky profesie vrátane zdravotníctva slobodne žiť, pohybovať sa a pracovať v celej EÚ (3). Vzhľadom na to, že 76 % zdravotníckeho personálu a 84 % zdravotných sestier v EÚ tvoria ženy, sú potrebné rodové transformačné politiky s cieľom odstrániť prekážky prístupu k zamestnaniu na plný úväzok, riešiť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, podporovať udržanie v sektore a prístup k profesijnému rozvoju a vedúcim úlohám. Mali by sa vypracovať osobitné postupy s cieľom umožniť v kritických situáciách rýchly a bezpečný nábor zdravotníckeho personálu z krajín mimo Európskej únie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pokiaľ ide o strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027, EHSV víta dôrazné odporúčanie Európskej komisie členským štátom, aby uznali ochorenie COVID-19 ako chorobu z povolania. Zdôrazňuje však, že je potrebné zrevidovať toto odporúčanie s cieľom zahrnúť všetkých pracovníkov vystavených infekcii bez primeranej ochrany vrátane mobilných, migrujúcich a sezónnych pracovníkov na nebezpečných pracoviskách a v nehygienických ubytovacích zariadeniach. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV bude pozorne sledovať realizáciu európskej zdravotnej únie a odporúča zohľadniť prepojenie medzi zdravím zvierat a ľudským zdravím. V rámci tejto spolupráce sa takisto zdôrazňuje skutočnosť, že vzhľadom na cezhraničnú povahu pandémií môže byť účinná a úspešná iba jednotná a dobre koordinovaná činnosť založená na vzájomnom uznávaní. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Počas pandémie COVID-19 existoval v Európe fragmentovaný a nekoordinovaný prístup ku klinickému skúšaniu. EHSV poznamenáva, že celoeurópsky prístup môže umožniť zefektívnenie postupov a procesov klinického skúšania, najmä testovania nových vyvíjaných liekov umožňujúcich účinnú a dostupnú liečbu. Riešením tu môže byť rozsiahla európska platforma pre klinické skúšanie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Podľa údajov vedeckého výskumu a štatistík dochádzky v rámci zdravotnej starostlivosti môže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 viesť k významnému zvýšeniu psychického rizika, ktoré môže následne takisto zvýšiť rozvoj psychosomatických chorôb. Tento nový jav chorobnosti, ako aj dosiaľ nedostatočne preštudované účinky syndrómu ochorenia COVID-19 s dlhodobo pretrvávajúcimi následkami sa musia zohľadniť v zdravotníckych systémoch všetkých členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Predchádzanie pandémiám, príprava a reakcie na ne sú prioritami pre Európu. EHSV sa domnieva, že EÚ by mala naďalej reagovať na krízu konzistentným a globálnym spôsobom, najmä prostredníctvom nástroja COVAX, ako aj prostredníctvom nových vyvíjaných liekov a liečebných postupov, a posilňovať a podporovať celosvetovú architektúru zdravotnej bezpečnosti. Treba tiež posilniť úlohu EÚ vo Svetovej zdravotníckej organizácii. EHSV v tejto súvislosti a s cieľom reagovať najmä na naliehavé potreby rozvojových krajín žiada Európsku komisiu, aby viedla otvorenú diskusiu na európskej úrovni o uplatnení dočasnej dobrovoľnej výnimky z dohody TRIPS, ktorá by sa vzťahovala na vakcíny, liečebné postupy a testy týkajúce sa ochorenia COVID-19 so zámerom umožniť zvýšenie celosvetovej výroby vakcín a zníženie nákladov v záujme toho, aby sa zabezpečil prístup pre ľudí na celom svete. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokiaľ ide o prvé skúsenosti formulované v oznámení EK o zdraví, EHSV sa domnieva, že je nepríjemné, že sa neuvádza, že dostupnosť zásahov a služieb na riešenie zdravotného stresu je nevyvážená, bez potrebného zamerania sa na zraniteľné skupiny; v mnohých ohľadoch to bolo len umocnené krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. Rovnaký prístup k službám a ich dostupnosť by nemali byť iba hodnotiacim kritériom, ale mohli by zachrániť životy. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Sociálne a spoločenské aspekty

| 5.1. | V roku 2021 sme zaznamenali, že sa v celej Európe prehĺbili nerovnosti medzi ženami a mužmi, najmä v dôsledku alarmujúceho nárastu prípadov násilia páchaného na ženách sprevádzajúceho pandémiu COVID-19. Obmedzenie pohybu a izolačné opatrenia vytvorili priaznivé prostredie pre nátlakovú kontrolu obetí zo strany páchateľa a viedli k prípadom fyzického, psychického a sexuálneho násilia páchaného na ženách a dievčatách s obmedzeným prístupom k podporným službám pre obete. Táto situácia bola označená ako „tieňová pandémia“. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby prijala komplexný rámec na predchádzanie a boj proti všetkým formám násilia páchaného na ženách a dievčatách z feministického, rodovo citlivého a prierezového hľadiska s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípade budúcej zdravotnej krízy zabránilo tieňovej pandémii. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výbor vo svojom uznesení zverejnenom 9. júna 2021 (4) súhlasí s tým, že súčasná situácia v Európe v súvislosti s pandémiou zvyšuje chudobu a nerovnosť a že zdroje by sa mali nasmerovať tam, kde sú najviac potrebné, aby sa zaistila kvalita v oblasti zamestnanosti, znížila chudoba a vylúčenie a podporilo podnikanie. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pandémia COVID-19 ukázala, že krízové situácie majú nadradenú povahu a ovplyvňujú všetky subsystémy spoločnosti. V tejto súvislosti je obzvlášť dôležité, aby boli systémy sociálnej politiky vhodné a inkluzívnejšie, aby sa pomohlo tým, ktorí sú na okraji spoločnosti a nachádzajú sa v obzvlášť ťažkej životnej situácii. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV takisto s poľutovaním konštatuje, že vnútroštátne správne orgány nedostatočne zapojili partnerov, ako sú podniky sociálneho hospodárstva a organizácie občianskej spoločnosti, do vypracovania svojich plánov obnovy a odolnosti a nedostatočne zohľadnili ich príspevky. EHSV požaduje zavedenie záväzných podmienok pre konzultácie s organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Výbor zdôrazňuje, že prioritou by mala byť sociálna, udržateľná a konkurencieschopná Európa, pričom by sa mali zohľadniť aj možné nové ukazovatele hospodárskeho pokroku, ktoré presahujú HDP, napríklad kvalita života, environmentálna udržateľnosť, sociálna súdržnosť, zdravotná starostlivosť a celkové dobré životné podmienky súčasnej generácie, ako aj budúcich generácií. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Výbor vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na základné práva, najmä pokiaľ ide o sociálno-ekonomické blaho. Osobitná pozornosť by sa mala venovať právam, dôstojnosti a dobrým životným podmienkam osôb, ktoré by počas pandémie COVID-19 alebo bezprostredne po nej mohli byť vystavené sociálnemu vylúčeniu a zažívať akúkoľvek formu diskriminácie. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Hospodárstvo a financie

| 6.1. | Počas pandémie sme zaznamenali potrebné rozšírenie činnosti EÚ, ako aj jednotlivých štátov nevídaných rozmerov na pomoc jednotlivým podnikom aj jednotlivcom. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité prejsť od núdzových opatrení k produktívnym investíciám v záujme inkluzívnej a udržateľnej obnovy zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska a taktiež preto, aby sa zabránilo tomu, že fiškálna a menová politika budú vystavené vysokému inflačnému riziku, ktoré môže viesť k stagflácii. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV konštatuje, že každá nová daňová reforma, či už na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej úrovni, by mala zohľadniť štruktúru národných hospodárstiev, stav miestnych podnikov a najmä situáciu ľudí, ktorí sa ocitli v ťažkej situácii v dôsledku krízy. V tejto súvislosti konštatujeme, že je potrebné analyzovať fiškálnu hospodársku situáciu podnikov a občanov postihnutých náhlym zvýšením cien energie. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV súhlasí s tým, že nové fiškálne a výdavkové pravidlá by mali členským štátom pomôcť pri investovaní do vzdelávania, výskumu, vývoja, inovácie, zdravotníctva a verejnej infraštruktúry, do skutočných a účinných investícií do ľudského kapitálu, ako aj do efektívnosti verejnej správy, okrem iného. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby uľahčila dočasné opatrenia prijaté členskými štátmi na zabezpečenie zamestnanosti na plný úväzok a na podporu hospodárskej činnosti postihnutej krízovými situáciami, pokiaľ ide o zásady politiky hospodárskej súťaže v oblasti štátnej pomoci, a aby vypracovala plány pre verejno-súkromné partnerstvá alebo podobné riešenia s cieľom obmedziť riziká v celej spoločnosti vrátane tých, ktoré negatívne vplývajú na súkromné subjekty v mimoriadnych krízových situáciách. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Spoločnosť a technológie

| 7.1. | Výbor upozorňuje na vznikajúce a prehlbujúce sa rozdiely vo vzdelávaní občanov v Európskej únii. Opatrenia prijaté na obmedzenie pandémie výrazne zasiahli mladšie generácie. Členské štáty ani inštitúcie EÚ sa aktívne nezaoberajú touto otázkou ani potrebou reforiem v systéme vzdelávania. Zatiaľ neboli predložené žiadne systémové plány obnovy ani záchrany. Výbor však uznáva, že zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia budú v budúcnosti kľúčové pre vzdelávanie ľudí a ich rozvoj a digitálne nástroje sú zásadnou súčasťou každého budúceho modelu vzdelávania. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Zabezpečenie širokého a solidárneho prístupu k digitálnym službám je dôležité aj pre sociálnu súdržnosť. Ako správne uvádza Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound) (5), cestu k súdržnejším spoločnostiam v Európe je možné zaistiť prostredníctvom politík, ktoré sa zameriavajú na hospodársku a sociálnu integráciu občanov a kladú väčší dôraz na digitálne zručnosti. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV víta úsilie Európskej komisie podporovať vnútroštátne kampane na zvýšenie mediálnej gramotnosti v spolupráci s Európskym strediskom pre monitorovanie digitálnych médií (EDMO) a expertnou skupinou pre mediálnu gramotnosť, čím ďalej prispieva k boju proti dezinformáciám a posilňuje odolnosť spoločnosti voči falošnému obsahu a proti dezinformáciám o očkovaní, ktoré spôsobujú neopodstatnené obavy a vážne škody. EHSV tiež žiada, aby sa posilnil proces informovania v čase krízy, čo je najlepší spôsob, ako zabrániť dezinformáciám. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Pandémia COVID-19 zdôrazňuje význam plánovania odbornej prípravy v kľúčových oblastiach medicíny, ako je intenzívna starostlivosť, s cieľom riešiť núdzové situácie. Taktiež poukazuje na význam prenosnosti zručností medzi členskými štátmi EÚ v núdzových situáciách. Mali by sa zjednodušiť postupy pre dočasné presuny a mobilitu zdravotníckeho personálu medzi členskými štátmi, ako aj postupy umožňujúce prijímať v takýchto situáciách zdravotnícky personál z tretích krajín. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Medzinárodné vzťahy a demokratické normy

| 8.1. | EHSV poznamenáva, že pandémia zasiahla spoločnosti a podniky na celom svete a zhoršila už predtým rastúcu geopolitickú rivalitu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Výbor podporuje úsilie o zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce a posilnenie pozície Európy v medzinárodných inštitúciách. EHSV poukazuje na to, že akékoľvek oslabenie postavenia Európy a jej zapojenia do medzinárodných organizácií vytvára priestor pre ostatné krajiny mimo EÚ, aby konali spôsobom, ktorý je nepriaznivý pre hodnoty, ktoré Európska únia zastáva. Konkrétne musíme veľmi starostlivo analyzovať všetky prekážky zachovania základných hodnôt EÚ a zachovať slobody jednotného trhu. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EHSV poukazuje na to, že pandémia COVID-19 sa často používa ako ospravedlnenie na obmedzenie práv a oslabenie demokratických noriem. Vlády využili krízu aj na sledovanie svojich krátkozrakých politických záujmov. EHSV trvá na tom, že regulačné rozhodnutia nevyhnutné na zvládnutie a prekonanie pandémie nesmú v žiadnom prípade ovplyvniť rešpektovanie základných práv a demokratických hodnôt. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV dôrazne pripomína, že je potrebná zodpovedná tvorba politík založených na dôkazoch a vedecky podložených faktov a stanovenie priorít opatrení na ochranu zdravia a života. Počas pandémie alebo akejkoľvek inej krízy musíme zároveň dôsledne rešpektovať a nesmieme obmedzovať základné práva a demokratické hodnoty. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Pokiaľ ide o voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu, výbor opakuje, že je potrebné podporiť harmonizáciu cestovných protokolov pre jednotlivcov a podniky s cieľom zachovať vysokú úroveň dôvery a jednotné pravidlá v celej Únii v súlade so zásadami jednotného trhu. Pravidlá musia byť jasné, funkčné a čo najviac zosúladené medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

8.5.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 40, Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12. 2020, s. 251.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 109.

3

(4)  Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022 na základe práce skupiny ad hoc Príspevok EHSV k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022 (OJ C 341, 24.8.2021, s. 1).

4

ad hoc

(5)  Eurofound (2018), Sociálna súdržnosť a spokojnosť v Európe, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

5

Sociálna súdržnosť a spokojnosť v Európe

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/122

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku mládeže (2022)

[COM(2021) 634 final – 2021/0328(COD)]

(2022/C 152/20)

| Hlavný spravodajca: | Michael MCLOUGHLIN |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Michael MCLOUGHLIN

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 21. 10. 2021
  Európsky parlament, 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/0/1 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 21. 10. 2021

Európsky parlament, 21. 10. 2021

Právny základ

článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta vyhlásenie roku 2022 za Európsky rok mládeže. Veľmi vítaná je aj skutočnosť, že tento rok zapadá do kontextu Európskeho piliera sociálnych práv a naratívu týkajúceho sa obnovy po pandémii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je pripravený zohrávať vedúcu úlohu v rámci Európskeho roka mládeže, pričom bude vychádzať z úspešných iniciatív výboru, ako sú „Vaša Európa, váš názor“ a okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti. EHSV má jedinečné postavenie vhodné na uľahčovanie spolupráce s mládežníckymi sieťami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pre Európsky rok mládeže treba vypracovať jasné ukazovatele a politické ciele, ktoré by mali byť zamerané na vplyv na politiky a medziodvetvovú činnosť nad rámec organizovaných aktivít. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že program a priority roka sú nahustené a domnieva sa, že jednoduché priority by mohli prospieť všetkým zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ak sú hlavným obsahom Európskeho roka mládeže propagačné činnosti, malo by to byť jasné v rámci celkovej komunikácie, najmä pokiaľ ide o komunikáciu s mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európsky rok mládeže musí prispieť k stratégii EÚ pre mládež prostredníctvom jasných plánov a angažovanosti, predovšetkým vzhľadom na medziodvetvový rozmer stratégie pre mládež. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V rámci tohto roka treba zabezpečiť, aby boli zahrnuté aj skupiny, ktoré je ťažšie osloviť. V prípade potreby by sa na to mali použiť ukazovatele na úrovni skupiny a zemepisné ukazovatele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pokiaľ ide o rozpočet, EHSV sa domnieva, že treba zvýšiť ambície. Vzhľadom na kritickú situáciu, ktorej čelia mladí ľudia v EÚ, je potrebné vyčleniť určité zdroje nad rámec existujúcich programov pre národné rady mládeže a mládežnícke organizácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že celkovo treba vyčleniť 10 miliónov EUR, z toho 2 milióny EUR na koordináciu na vnútroštátnej úrovni. Veľmi dôležité je aj Európske fórum mládeže a jeho členovia. Tieto finančné prostriedky by sa mohli poskytnúť prostredníctvom kaskádových grantov cez národné rady mládeže. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vítané by boli miestne aliancie vytvorené pri príležitosti Európskeho roka mládeže na úrovni členských štátov. EHSV môže aj v tejto oblasti zohrávať úlohu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Rovnako vítaná je aj plánovaná práca v oblasti vonkajších vzťahov a s ESVČ, a to počas Európskeho roka mládeže aj po ňom. Pomerne dobre rozvinuté politiky v oblasti mládeže v Európe môžu zohrávať dôležitú úlohu v našom susedstve aj mimo neho. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Zhrnutie návrhu

| 2.1. | Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie 15. septembra oznámila, že Komisia navrhne, aby sa rok 2022 stal Európskym rokom mládeže. Na záver úvah o skúsenostiach s ochorením COVID-19 v Európe predsedníčka Komisie upriamila pozornosť na rok 2022 a potrebu obnovy po pandémii. Inšpirovala sa zapojením mladých ľudí do aktivizmu v oblasti klímy a dôrazom, ktorý kladú na solidaritu a odhodlanie pokračovať v úsilí o lepšiu budúcnosť. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prvok, ktorý sa týka najmä mládeže, bol zasadený do kontextu sociálno-trhového hospodárstva a Európskeho piliera sociálnych práv. Vo svojom prejave ďalej spomenula novú iniciatívu GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (GR EAC) ALMA, ktorá sa zameriava na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. V prejave bol návrh spojený aj s Konferenciou o budúcnosti Európy:
  „Pod taktovkou mladých ľudí tiež musia prebiehať diskusie v rámci Konferencie o budúcnosti Európy. Ide o ich budúcnosť a musí to byť ich konferencia. A ako sme povedali už na začiatku nášho mandátu, Komisia je pripravená konať na základe rozhodnutí, ktoré sa na konferencii prijmú.“
  Ursula von der Leyen, Správa o stave Únie, 15. septembra 2021 |
| --- | --- |

2.2.

„Pod taktovkou mladých ľudí tiež musia prebiehať diskusie v rámci Konferencie o budúcnosti Európy. Ide o ich budúcnosť a musí to byť ich konferencia. A ako sme povedali už na začiatku nášho mandátu, Komisia je pripravená konať na základe rozhodnutí, ktoré sa na konferencii prijmú.“

Ursula von der Leyen, Správa o stave Únie, 15. septembra 2021

| 2.3. | Európska komisia uverejnila svoj návrh 14. októbra. Cieľom Európskeho roka mládeže je podľa nej „posilniť úsilie Únie, členských štátov, regionálnych a miestnych samospráv o ocenenie, podporu a zapojenie mládeže do diania po pandémii.“ Ďalej sa v ňom stanovujú tri prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa, ktoré zahŕňajú „zdôrazňovanie toho, ako zelená a digitálna transformácia poskytujú obnovenú perspektívu do budúcnosti a príležitosti na boj proti negatívnemu vplyvu pandémie na mladých ľudí a na spoločnosť ako celok“ s cieľom zapojiť všetkých mladých ľudí „aby sa stali aktívnymi a angažovanými občanmi, ako aj aktérmi zmeny“ a „podporovať príležitosti pre mladých ľudí“ so zámerom „podporovať ich osobný, sociálny a profesijný rozvoj v zelenšej, digitálnejšej a inkluzívnejšej Únii.“ |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh odkazuje na niekoľko relevantných politických oblastí a programov financovania, ktoré môžu podporiť Európsky rok mládeže. Tieto opatrenia zahŕňajú: program Erasmus+, Európsky zbor solidarity, iniciatívu ALMA [vytýčiť si cieľ (Aim), naučiť sa (Learn), zvládnuť (Master), dosiahnuť (Achieve)], stratégiu EÚ pre mládež, európske ciele v oblasti mládeže, európsky vzdelávací priestor, Európsky klimatický pakt, aktualizovaný akčný plán digitálneho vzdelávania, iniciatívu HealthyLifestyle4all, európsky program v oblasti zručnosti, Európsky sociálny fond Plus, Kreatívna Európa, Horizont Európa, program Občania, rovnosť, práva a hodnoty, Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Predpokladá sa, že kľúčovú úlohu pri podpore činností v rámci Európskeho roka mládeže budú mať fondy, ktoré sa zameriavajú najmä na oblasť mládeže, ako napr. Erasmus+ a Európsky zbor solidarity. Tieto dva fondy tiež oslávia 35. resp. 5. výročie od svojho zriadenia. Od členských štátov sa požaduje, aby vymenovali národného koordinátora zodpovedného za organizáciu ich účasti na Európskom roku mládeže, a Komisia zabezpečí koordináciu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V článku 3 legislatívneho návrhu sa stanovuje sedem možných druhov činností plánovaných pre Európsky rok mládeže vrátane konferencií, podujatí a iniciatív na podporu účasti mládeže. Tieto činnosti umožňujú mladým ľuďom osloviť tvorcov politík, zhromažďovať nápady pomocou participatívnych metód, informačných, vzdelávacích a osvetových kampaní, vytvárať priestor na výmenu názorov o premene výziev na príležitosti v podnikateľskom duchu, uskutočňovať štúdie a výskum o situácii mladých ľudí v Únii a propagovať programy, možnosti financovania, projekty, akcie a siete s významom pre mládež, a to aj prostredníctvom sociálnych médií a online komunít. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | GR Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru začal v októbri prieskum týkajúci sa Európskeho roka mládeže zameraný na mladých ľudí. Boli vymenovaní aj národní koordinátori. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | V návrhu sa správne poukazuje na obrovský dosah ochorenia COVID-19 na mladých ľudí, čo by sa malo pozorne vziať na vedomie. Cieľom nie je postaviť jednu skupinu proti druhej, ale len zabezpečiť, aby ľudia pochopili, že dosah na mladých ľudí môže byť dlhodobý a že subjekty s rozhodovacou právomocou sú zodpovedné za jeho riešenie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh obsahuje veľmi vysoký počet záväzkov, odkazy na iné iniciatívy, rozpočty a politické oblasti. Vo väčšine ohľadov je to vítané. Odráža to aj medziodvetvovú povahu politickej oblasti a stratégie EÚ pre mládež. Je však takisto dôležité, aby bol návrh jasný a cielený. Menej je niekedy viac a mohli by vzniknúť obavy, že dlhý zoznam politických oblastí a spoločná zodpovednosť môžu prekryť jasné zameranie na výstupy, zodpovednosť a výsledky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Z návrhu jasne vyplýva, že Európsky rok mládeže sa týka predovšetkým propagačných činností a podujatí. Je dôležité, aby to bolo jednoznačné. Hoci možno predpokladať, že tieto opatrenia ovplyvnia politiku alebo zdôraznia príležitosti na politické vstupy, návrh sám osebe neobsahuje žiadne politické záväzky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Z návrhu je zjavné, že akékoľvek významné financovanie iniciatív bude v skutočnosti pochádzať z existujúcich zdrojov a zdá sa, že hlavnou oblasťou záujmu bude program Erasmus+. Ak je to tak, aj v tomto prípade je dôležité, aby to bolo jasne vyjadrené. A podobne, ak majú národné agentúry pre program Erasmus+ uprednostňovať činnosti súvisiace s Európskym rokom mládeže, budú potrebovať jasnosť, podporu a smerovanie. Nové iniciatívy zamerané na účasť mládeže v programe Erasmus+ môžu byť pre takéto činnosti vhodné, no aj tu bude potrebné, aby žiadatelia v členských štátoch boli riadne pripravení a informovaní. Opätovne treba zdôrazniť, že vo všetkých propagačných materiáloch a v rámci iných činností musí byť jasné, že Európsky rok mládeže vo veľkej miere zahŕňa existujúce zdroje. Takáto úprimnosť má pri práci s mladými ľuďmi rozhodujúci význam. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Takisto by bolo dôležité zabezpečiť, aby boli na príslušné činnosti v plnej miere k dispozícii ďalšie rozpočtové položky z iných generálnych riaditeľstiev, čo by tieto rozpočtové subjekty mali rovnako propagovať a zdôrazňovať. Je to obzvlášť vhodné vzhľadom na medziodvetvovú povahu mládeže ako problematiky a významu, ktorý sa v spojitosti s touto otázkou zdôrazňuje v stratégii EÚ pre mládež. Týmto spôsobom by sa samozrejme poskytlo viac zdrojov na činnosti, zabezpečilo by sa prepojenie s inými politickými oblasťami a oslovili by sa nové skupiny mladých ľudí a možno aj tie skupiny, ktoré sa ťažšie oslovujú. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zásadný význam pre úspech Európskeho roka mládeže bude mať koordinačná činnosť. V tejto súvislosti treba viac zapojiť občiansku spoločnosť a posilniť úlohu mládežníckych organizácií na vnútroštátnej, miestnej a európskej úrovni. Národné rady mládeže a iné významné mládežnícke organizácie by mali byť rovnocennými partnermi v skupine národných koordinátorov, ktorí sa podieľajú na vytváraní a realizácii Európskeho roka mládeže, a mali by sa podporovať pri plnení tejto funkcie. Uznať by sa mala aj úloha Európskeho fóra mládeže ako kľúčového partnera v skupine zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Stratégia EÚ pre mládež je hlavným politickým záväzkom EÚ v oblasti mládeže. Má tiež významný a vítaný záväzok týkajúci sa medziodvetvového rozmeru mládeže ako politickej otázky. To má zásadný význam pre dosiahnutie pokroku v celom rade politík zameraných na mladých ľudí, ako sú politiky v oblasti zamestnanosti, životného prostredia a vzdelávania a odbornej prípravy. Preto je nevyhnutné, aby bol Európsky rok mládeže v úzkej spojitosti so stratégiou EÚ pre mládež, najmä s medziodvetvovým rozmerom politiky v oblasti mládeže. V návrhu sa na to jasne poukazuje, no bude tiež dôležité, aby k tomu prispievali všetky odvetvia a aby zohrávali svoju úlohu, pokiaľ ide o monitorovanie a dohľad. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V práci sa musí pokračovať vo všetkých segmentoch politík v oblasti mládeže a súvisiacich medziodvetvových oblastiach, aby sa zabezpečilo maximálne zapojenie tých, ktorých je najťažšie osloviť. To by malo byť súčasťou monitorovania Európskeho roka mládeže, pričom môžu existovať metódy na stanovenie priorít pre určité skupiny alebo dokonca znevýhodnené oblasti, aby sa zaistilo dostatočné množstvo činností, ktoré z nich vyplývajú. Výbor v tejto súvislosti víta aj odkaz na iniciatívu ALMA, ako aj dôraz na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, i keď v tomto smere je stále potrebných viac informácií. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zameranie na činnosti a podujatia musí byť spojené s výsledkami. Na tento účel budú potrebné ukazovatele, ktoré presahujú rámec činností. Ak má byť výsledkom to, že sa vypočujú názory mladých ľudí, musí sa to odzrkadliť v ukazovateľoch. Dobrým rámcom pre ukazovatele by mohli byť pojmy „ocenenie, podpora a zapojenie“, keďže sa v návrhoch často vyskytujú. Najdôležitejšie je to, že presahujú rámec výstupných činností a podujatí a zameriavajú sa na ich výsledky. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vyhliadky v súvislosti s Európskym rokom mládeže budú vo veľkej miere závisieť od opatrení na vnútroštátnej úrovni, avšak vnútroštátne orgány sú v mimoriadnej časovej tiesni. Rovnako problematické bude financovanie v takejto neskorej fáze, keďže vnútroštátne orgány sú nevyhnutne preťažené a medzi politikami v oblasti mládeže existujú aj značné rozdiely tak, ako to tiež v rámci svojej práce konštatuje GR EAC. Všetky tieto faktory budú predstavovať výzvy pre realizáciu Európskeho roka mládeže. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Celkovo je rozpočet stanovený v návrhu vo výške 8 miliónov EUR veľmi minimálny, a to aj pokiaľ sa zohľadnia len opatrenia na úrovni EÚ. Aby mal Európsky rok mládeže nejaký dosah a stimuloval maximálne zapojenie a účasť, určité zdroje sa musia poskytnúť na vnútroštátne činnosti a/alebo koordináciu. EHSV sa domnieva, že celkovo treba vyčleniť 10 miliónov EUR, z toho 2 milióny EUR na koordináciu na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Návrh vyhlásiť rok 2022 za Európsky rok mládeže bol vypracovaný so závratnou rýchlosťou. EHSV si nemyslí, že je to optimálny spôsob, ako sa majú takéto návrhy vypracúvať, nech už sú akokoľvek vítané. Vytvorenie koncepcie Európskeho zboru solidarity v roku 2016 bolo tiež oznámené v rámci príhovoru o stave Únie. V dôsledku toho hrozí, že z dôležitých iniciatív týkajúcich sa mládeže sa stanú skôr pozorne sledované politické vyhlásenia namiesto ich dlhodobého systematického rozvoja. Takýto krok by mohol zvýšiť cynizmus medzi mladými ľuďmi. Tento unáhlený prístup bol príznačný aj pre legislatívny proces. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hoci ide o oficiálny dokument, jazyk používaný v návrhu je miestami pomerne zložitý a má ďaleko od jednoduchého vyjadrovania, ktoré by bolo žiaduce, ak ide o mladých ľudí a vo všeobecnosti o verejnosť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tam, kde je to vhodné, musí Komisia zabezpečiť účasť mladých ľudí a mládežníckych organizácií na úrovni členských štátov a prípadne na subregionálnej úrovni na monitorovaní Európskeho roka mládeže a dohľade nad ním. EHSV si uvedomuje, že politiky v oblasti mládeže sú nerovnomerné a prístupy k týmto otázkam sa v jednotlivých členských štátoch stále líšia. Preto je najdôležitejšie, aby toto zapájanie zabezpečovala Komisia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Veľmi vítané sú ustanovenia o európskych cieľoch v oblasti mládeže, keďže poskytujú veľmi konkrétne oblasti založené na účasti mládeže. Takisto dobre ilustrujú medziodvetvovú povahu potrieb a ambícií mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vítané sú aj ustanovenia týkajúce sa digitálnych tém, a to najmä preto, že populárne označenie mladých ľudí ako príslušníkov digitálnej generácie je skutočne príliš zjednodušujúce. Najmä počas pandémie COVID-19 sa ukázalo, že takéto kompetencie nemajú všetci a že najmä mladí ľudia, ktorí majú prístup k obsahu prostredníctvom svojho telefónu, majú zručnosti a kompetencie, ktoré sa veľmi líšia od tých, ktoré sú potrebné na online učenie sa. Mnohé z týchto kompetencií nie sú technické, ale sociálne a EHSV vo svojom stanovisku na tému Zmiešané učenie (1) varoval pred nadmerným spoliehaním sa na čas strávený pred obrazovkou a online činnosť. Medzi mladými ľuďmi a v rámci práce s mládežou existuje solídna tradícia exteriérových činností a environmentálnej činnosti, ktoré treba tiež podporovať a povzbudzovať. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cennú príležitosť na zapojenie mladých ľudí ponúka akčný plán pre mládež súvisiaci s Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce a exteriérovou činnosťou. Tento akčný plán je veľmi vítaný. EHSV v tejto súvislosti očakáva návrh komisárky Jutty Urpilainenovej. Bolo by veľmi dôležité zabezpečiť, aby sa do takéhoto akčného plánu výrazne zapojila občianska spoločnosť a mládežnícke organizácie. Európsky model práce s mládežou môže byť pre celý svet veľkou inšpiráciou a v našich vonkajších vzťahoch by mal zaujať väčší priestor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mobilita je vždy dôležitou súčasťou politiky v oblasti mládeže a je ústredným prvkom programu Erasmus+. Je prirodzené, aby bola dôležitou súčasťou návrhu týkajúceho sa Európskeho roka mládeže. Musíme si však vždy uvedomiť, že mladí ľudia môžu mobilitu niekedy vnímať v negatívnom svetle, najmä ak je nedobrovoľná alebo nútená, ako to môže byť naďalej aj v chudobnejších regiónoch alebo oblastiach trpiacich „únikom mozgov“. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Myšlienka opatrenia, ktoré sa „konkrétne zameriava na posilnenie hlasu mladých ľudí na úrovni EÚ“ je samozrejme veľmi vítaná a všetky inštitúcie musia názory mladých ľudí ďalej rozvíjať vo svojich politických návrhoch. Aj tu ide o prvok, ktorý by mohol dobre fungovať ako zastrešujúci cieľ alebo zámer Európskeho roka mládeže. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ustanovenia o vykonávaní sú síce pozitívne, no bolo by vhodné, aby obsahovali jasnejšie ukazovatele, najmä pokiaľ ide o vplyv na politiku a programy v tejto oblasti bez ohľadu na Európsky rok mládeže a na medziodvetvové aspekty ustanovenia. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ustanovenia týkajúce sa európskeho programu práce s mládežou sú pozitívne a vítané, no zvyšujú aj počet iniciatív a politických priorít v návrhu a najmä v legislatívnom texte. Opäť môžu vzniknúť obavy v súvislosti s preťažením, keďže zahŕňajú veľmi veľký počet politických oblastí a priorít bez ohľadu na potrebu medziodvetvovej práce. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Článok 3 legislatívneho textu je dobrým zhrnutím toho, čo sa plánuje, a opäť sa v ňom objasňuje koncepcia Európskeho roka mládeže. Vo finančných výkazoch sa európske roky považujú za „nástroje na zvyšovanie informovanosti“, pričom sa opäť zdôrazňuje tento aspekt. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Zdá sa, že finančné tabuľky naznačujú, že najvýznamnejším poskytovateľom financujúcim všetky činnosti bude program Erasmus+. V návrhoch sa zrejme počíta aj s podporou na úrovni EÚ pre zamestnancov a so zdrojmi pre delegácie a dodávateľov, ale nie pre mladých ľudí alebo mládežnícke organizácie. Okrem toho nie je zrejmé, aký objem finančných prostriedkov by prípadne mohol pochádzať z programu Erasmus+. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Všeobecnejšie preskúmanie európskych rokov

| 5.1. | Možno je načase, aby Komisia a ostatné inštitúcie EÚ preskúmali koncepciu „Európskeho roka...“. Návrh sa týka predchádzajúcich európskych rokov, ako boli Európsky rok rozvoja a Európsky rok občianstva. Zdá sa, že sú vyhlasované z času na čas, a zrejme by bolo vhodné, aby existovala určitá ucelenosť, pokiaľ ide o použitie a účel tejto koncepcie. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výbor vo svojom stanovisku na tému Európsky rok občanov (2) dospel k záveru, že pri príprave týchto európskych rokov je nutný intenzívny dialóg s občianskou spoločnosťou, ako aj značný rozpočet, a to vyšší než sa navrhovalo. EHSV sa vyslovil za to, aby bol proces plánovania a realizácie čo najotvorenejší, aby sa na ňom zúčastnili všetci zainteresovaní aktéri na všetkých úrovniach a vo všetkých fázach, najmä Výbor regiónov, samotný EHSV, zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, vrátane sociálnych partnerov, ako aj národné a miestne orgány verejnej správy. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Výbor ďalej vyzval, aby sa zabezpečila transparentná a účinná koordinácia európskeho roka 2013 na všetkých úrovniach a medzi všetkými zúčastnenými aktérmi predovšetkým tým, že by sa pri vytváraní účinných mechanizmov na výmenu skúseností na národnej úrovni v maximálnej možnej miere využil potenciál riadiacich výborov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V súvislosti s Európskym rokom rozvoja výbor uviedol, že je nevyhnutné vyhnúť sa vynakladaniu peňazí na nákladné kampane, ktoré organizujú agentúry pre vzťahy s verejnosťou (PR agentúry), alebo by sa mali takéto služby obmedziť na absolútne minimum. Zdôraznila sa aj potreba decentralizovaného prístupu. Výbor sa nazdával, že pracovné skupiny na vnútroštátnej úrovni by mali v súvislosti s daným rokom zaviesť národné motto, slogan alebo pozvánku, ktoré by čo najlepšie odzrkadľovali situáciu v členskom štáte. Činnosť pracovných skupín a podpora tejto činnosti by mali pokračovať aj po skončení príslušného roka. Kľúčovú úlohu by v pracovných skupinách mala zohrávať organizovaná občianska spoločnosť (3). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV vyzval na vypracovanie konkrétnych opatrení a ich uvedenie do platnosti, s cieľom zaručiť prepojenie medzi rôznymi tematickými rokmi a trvalosť výsledkov podujatí. Výbor tiež uviedol, že okrem informačných kampaní je potrebné podniknúť konkrétne a praktické kroky vypracované subjektmi s rozhodujúcou právomocou v spolupráci so spoločnosťou a vypracovať monitorovacie správy. Výbor podporil prideľovanie finančných prostriedkov prostredníctvom zastúpení Komisie v členských štátoch (4). |
| --- | --- |

5.5.

V Bruseli, 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/701: Stanovisko na tému Zmiešané učenie (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 128).

1

Zmiešané učenie

(2)  Ú. v. EÚ C 181, 21.6. 2012, s. 137.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6. 2014, s. 98.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 181, 21.6. 2012, s. 137.

4

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/127 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/127

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652

[COM(2021) 557 final]

(2022/C 152/21)

| Spravodajca: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Lutz RIBBE |

Spravodajca:

Christophe QUAREZ

Pomocný spravodajca:

Lutz RIBBE

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 9. 2021
  Rada Európskej únie, 22. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 191/2/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Rada Európskej únie, 22. 9. 2021

Právny základ

článok 114, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

191/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pozitívne hodnotí zamýšľané zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie a s potešením konštatuje, že tieto ciele sú zamerané na odvetvia priemyslu, dopravy a bývania. Očakáva sa, že politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov prinesie výsledky v troch oblastiach: zmierňovanie zmeny klímy, energetická bezpečnosť a hospodársky rozvoj (vytváranie pracovných miest), ale vyžaduje si aj právnu istotu, ktorú oslabuje skutočnosť, že revízia sa uskutočňuje len dva týždne po uplynutí lehoty na transpozíciu. EHSV však zdôrazňuje, že ani zvýšený cieľ pravdepodobne nie je v súlade s cieľmi Parížskej dohody v oblasti klímy, a už vôbec nie s ustanovením Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, ktorého zámerom je zabrániť nebezpečnému antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému. Tieto nebezpečné zásahy sú už dnes zjavné a sprevádza ich nárast globálnych teplôt. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV upriamuje pozornosť Komisie na potrebu synergie medzi existujúcimi nariadeniami revidovanými v rámci balíka „Fit for 55“, ako aj navrhovanými novými nástrojmi, ako je Sociálno-klimatický fond alebo mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky zdroje na výrobu energie. To si vyžaduje ukončenie subvencovania fosílnych zdrojov energie, ktoré sa naďalej zvyšuje (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV pripomína, že občania, najmä mladí ľudia, musia byť stredobodom európskej energetickej politiky, a v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnými ambíciami Komisie podporovať a rozvíjať individuálnu a komunitnú výrobu energie spotrebiteľmi. To je v rozpore s tým, čo bolo stanovené v oznámení o energetickej únii. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vo všeobecnosti podporuje zásady zodpovedného lesného hospodárstva vymedzené v návrhu a odporúča, aby sa pri výrobe bioenergie uprednostnilo využívanie vedľajších produktov lesného hospodárstva a recyklovaných produktov z dreva. Vyzýva tiež na prehodnotenie podpory bioelektrární s cieľom presmerovať biopalivá na dopravu, najmä tam, kde elektrifikácia spôsobuje problémy, a kde predstavujú ľahko dostupnú alternatívu pri primeraných nákladoch, ako sa ďalej uvádza v bodoch 4.9 a 4.20. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistuje jasná stratégia rozvoja veternej energie na pevnine a fotovoltickej energie podľa vzoru stratégie na podporu veternej energie na mori, ktorú nedávno vypracovala Komisia. Stratégia decentralizácie a účinná podpora komunitnej energetiky by pomohli upevniť regionálne hodnotové reťazce a zvýšiť akceptáciu energetickej transformácie zo strany verejnosti. V opačnom prípade hrozí, že Európa zaplatí vysokú cenu (po sociálnej a hospodárskej stránke) za svoj laxný prístup k tejto problematike v uplynulých desaťročiach. EHSV tiež poukazuje na to, že je ešte viac potrebné:






  — | systematické predpovedanie rastúceho dopytu po energii podľa oblastí a typov, ako aj druhu energetickej transformácie, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

systematické predpovedanie rastúceho dopytu po energii podľa oblastí a typov, ako aj druhu energetickej transformácie,

| — | koncepčné plánovanie budúcej architektúry energetického systému. |
| --- | --- |

—

koncepčné plánovanie budúcej architektúry energetického systému.

| 1.7. | EHSV vyzýva Európsky parlament a Komisiu, aby opätovne otvorili diskusiu o stanovení záväzných vnútroštátnych cieľov. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Úvod

| 2.1. | Návrh revízie smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá je predmetom tohto stanoviska, bol uverejnený 14. júla 2021. Je neoddeliteľnou súčasťou balíka opatrení Komisie s názvom „Fit for 55“, ktorého cieľom je znížiť do roku 2030 naše emisie skleníkových plynov o 55 %, a tým dosiahnuť v roku 2050 klimatickú neutralitu Európskej únie v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej najnovšej správe uverejnenej v auguste 2021 uvádza, že v roku 2019 bola zaznamenaná najvyššia koncentrácia CO2 v atmosfére minimálne za posledné dva milióny rokov. Pripomína takisto, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 – 2 oC bude možné jedine vtedy, ak sa dosiahne klimatická neutralita. 26. konferencia zmluvných strán (COP26), ktorá sa uskutoční v Glasgowe v novembri 2021, bude príležitosťou vyhodnotiť pokrok, ktorý krajiny dosiahli od uzavretia Parížskej dohody v roku 2015, a stanoviť ambicióznejšie klimatické ciele. Ako totiž nedávno zdôraznila Medzinárodná agentúra pre energiu, klimatická neutralita znamená transformáciu globálneho hospodárstva, v ktorom v súčasnosti prevládajú fosílne zdroje energie, na model založený predovšetkým na obnoviteľných zdrojoch energie (2). Revízia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie by sa mala vnímať v tomto kontexte. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky k návrhu smernice

| 3.1. | Smernica bola predmetom naliehavo potrebného prepracovania v roku 2018, aby sa z EÚ mohol stať svetový líder v oblasti obnoviteľných zdrojov energie (3). EHSV vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou regulačnou stabilitou, ktorá vyplýva z predloženia pozmeňujúcich návrhov týkajúcich sa tých istých bodov, ktoré sú predmetom aj posledných zmien smernice, bezprostredne po uplynutí lehoty na transpozíciu, t. j. 30. júna 2021. EHSV však súhlasí s návrhom Komisie revidovať smernicu vzhľadom na nové ciele znižovania emisií CO2 stanovené v európskom právnom predpise v oblasti klímy a využiť túto príležitosť na zjednodušenie a nápravu nedostatkov. EHSV zdôrazňuje, že využívanie obnoviteľných zdrojov energie nesmie byť príliš zložité. Zvýšenie záväzného cieľa energie z obnoviteľných zdrojov na 40 % bolo nevyhnutné, ako aj rozšírenejšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie v odvetviach, ako sú budovy, priemysel alebo doprava. Podľa EHSV však existujú tri oblasti činnosti, ktoré sa v návrhu revízie riešia len čiastočne a ktoré si zasluhujú väčšiu pozornosť. |
| --- | --- |

3.1.

| a) | Účasť občanov a spotrebiteľov sa musí zlepšiť |
| --- | --- |

a)

Účasť občanov a spotrebiteľov sa musí zlepšiť

| 3.2. | Napriek veľkým očakávaniam občanov EÚ sú prostriedky, ktoré navrhuje EÚ na podporu účasti spotrebiteľov, naďalej nedostačujúce, keďže koncepcia výroby energie spotrebiteľmi sa v smernici stále jasne nevymedzuje. Európska komisia by mala navrhnúť monitorovací mechanizmus, aby podporila členské štáty pri vykonávaní prijatých pravidiel, a tým umožnila rozmach výroby energie spotrebiteľmi. Príklady osvedčených postupov by sa mali sprostredkúvať politickým činiteľom s rozhodovacou právomocou. Výroba energie spotrebiteľmi sa do praxe musí zaviesť






  — | formálnym stanovením spôsobu, akým sa občan môže stať výrobcom-spotrebiteľom, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

formálnym stanovením spôsobu, akým sa občan môže stať výrobcom-spotrebiteľom,

| — | odstránením existujúcich prekážok, ako je nadmerná byrokracia, |
| --- | --- |

—

odstránením existujúcich prekážok, ako je nadmerná byrokracia,

| — | poskytnutím finančných prostriedkov prostredníctvom miestnych samospráv, aby sa predišlo tomu, že občanom budú brániť v činnosti priemyselné subjekty pôsobiace v odvetví. |
| --- | --- |

—

poskytnutím finančných prostriedkov prostredníctvom miestnych samospráv, aby sa predišlo tomu, že občanom budú brániť v činnosti priemyselné subjekty pôsobiace v odvetví.

Kľúčovým prvkom je odstránenie byrokratických prekážok a zabezpečenie toho, aby sa financovanie dostalo k požadovaným cieľovým skupinám (ako sú organizácie zamerané na rozvoj daného územia a miestne organizácie vedené mládežou), čím sa objasnia povinnosti, ktoré môžu v budúcnosti prislúchať výrobcovi-spotrebiteľovi. V tejto súvislosti musí mať prednosť právna stabilita, pretože spotrebiteľom sa musí zaručiť prístup k finančnej pomoci a know-how v snahe povzbudzovať ich k tomu, aby sa stali výrobcami-spotrebiteľmi. EHSV sa domnieva, že prerokúvaný legislatívny nástroj by sa po revízii až do roku 2030 nemal opätovne revidovať, aby sa zabezpečila právna stabilita potrebná pre všetky zainteresované strany tohto odvetvia v širšom zmysle slova, ako už bolo uvedené v bode 3.1.

| 3.3. | Hoci je správne zintenzívniť úsilie o zabezpečenie dynamického využívania veternej energie na mori, ako sa uvádza v stratégii pre obnoviteľné zdroje energie na mori, veterná energia na pevnine a slnečná energia by mali v budúcom európskom energetickom systéme zohrávať oveľa významnejšiu úlohu. EHSV sa nazdáva, že chýbajúci všeobecný prístup vyvoláva mnoho otázok, a preto vyzýva Komisiu, aby prijala stratégiu regionálnej decentralizačnej politiky. Výroba energie spotrebiteľmi nemôže prosperovať bez podpory na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré majú k dispozícii nielen technické a finančné prostriedky, ale aj poznajú osobitosti územia, čo umožňuje značnú úsporu času. Vzhľadom na blízkosť tejto úrovne k občanom a subjektom, ktoré pôsobia priamo v teréne, by bolo legitímne udeliť jej väčšie právomoci, aby sa dosiahli ciele stanovené v smernici. Túto stratégiu by napokon mala sprevádzať úvaha týkajúca sa hospodárenia so zdrojmi a s kritickými surovinami (ťažba, recyklácia atď.), ktoré sú potrebné na výrobu a správne fungovanie obnoviteľných zdrojov energie. Zo závislosti od fosílnych zdrojov energie by sa totiž nemala stať závislosť od kritických surovín. |
| --- | --- |

3.3.

| b) | Lepšie využívanie synergií |
| --- | --- |

b)

Lepšie využívanie synergií

| 3.4. | Vzhľadom na to, že predchádzajúce prepracovanie sa uskutočnilo len nedávno, prijaté nové ustanovenia ešte nemohli nadobudnúť plnú účinnosť. Táto revízia by sa preto podľa EHSV mala zamerať na dva ciele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhľadom na súčasný stav by Únia podľa modelovania obsiahnutého v základnom scenári stratégie Európa 2020 mala prekročiť súčasný cieľ 32 % obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie o niečo viac ako o 1 %. V prvom rade by sa touto revíziou mali zvýšiť súčasné ciele a zároveň stanoviť nové ciele, aby sa rozšírilo využívanie obnoviteľných zdrojov energie najmenej o 7 % v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V druhom rade musí byť rozsah revízií uskutočnených v rámci balíka „Fit for 55“ na jednej strane príležitosťou na posilnenie existujúcich synergií medzi uvedenými predpismi a smernicou. Na druhej strane by sa táto logika mala uplatniť aj na nové nástroje, ktoré navrhla Európska komisia, ako je Sociálno-klimaticky fond alebo mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach. Plne využiť výhody vyplývajúce z vykonávania smernice tak bude možné len vtedy, ak bude zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie spojené so zavedením uhlíkového účtovníctva so zreteľom na časť dovážaného CO2. Zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach pre niektoré odvetvia by malo byť príležitosťou vytvoriť rovnaké podmienky, čím sa treba zaoberať na európskej úrovni. Nahradenie cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov na úrovni aspoň 14 % konečnej spotreby energie v odvetví dopravy záväzným cieľom znížiť intenzitu emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 13 %, ako sa uvádza v článku 25, je príkladom správneho využívania synergií. Týmto postupom sa totiž umožní vytvorenie väčšieho súladu s revíziou systému obchodovania s emisnými kvótami a s pravidlami týkajúcimi sa noriem CO2. V súlade so stratégiou Komisie pre integráciu energetického systému (4) by však elektrifikácia odvetvia dopravy mala byť prioritou vždy, keď je to ekonomicky a technicky možné. Tento návrh revízie napokon predchádza aj revízii smernice o energetickej hospodárnosti budov a musí byť príležitosťou preukázať vysokú úroveň ambícií pri predložení ďalších predpisov z balíka „Fit for 55“, ktoré je naplánované na 14. decembra 2021. |
| --- | --- |

3.6.

| c) | Hospodárska obnova musí umožniť rozvoj obnoviteľných zdrojov energie |
| --- | --- |

c)

Hospodárska obnova musí umožniť rozvoj obnoviteľných zdrojov energie

| 3.7. | Zatiaľ čo sa dopyt po elektrickej energii vrátil takmer na úroveň spred zdravotnej krízy, oživenie hospodárstva viedlo k rýchlemu rozmachu výroby na báze obnoviteľných zdrojov energie na úkor fosílnych zdrojov (5). Aby sa táto situácia udržala a aby sa z nej stal skutočný trend do budúcnosti, je nevyhnutné zaviesť rovnaké podmienky medzi zdrojmi na výrobu energie. V prvom rade to znamená čo najskôr ukončiť subvencovanie fosílnych zdrojov energie, ktoré sa v roku 2018 odhadovalo na celoeurópskej úrovni vo výške približne 50 miliárd EUR (6) (pričom časť „nepriameho“ subvencovania sa do odhadu nepremietla). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Delegované nariadenie o taxonómii v oblasti zmierňovania zmeny klímy môže v prípade jeho schválenia Radou a Parlamentom nasmerovať budúce investície do kategórie udržateľných aktív, do ktorej patrí aj energia z obnoviteľných zdrojov. Až keď sa odstráni narušenie hospodárskej súťaže medzi zdrojmi energie, budú môcť obnoviteľné zdroje energie slobodne súťažiť na trhu. V očakávaní tohto výsledku EHSV víta prístup Komisie, ktorým sa zabraňuje tomu, aby sa spomalilo využívanie obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Osobitné pripomienky k textu smernice

| a) | Záväzná alebo nezáväzná povaha navrhnutých cieľov |
| --- | --- |

a)

Záväzná alebo nezáväzná povaha navrhnutých cieľov

| 4.1. | EHSV opätovne pripomína svoju kritiku (7), že na rozdiel od revízie z roku 2009 táto revízia smernice neobsahuje záväzné vnútroštátne ciele. Hoci sa Európskej únii podarilo splniť cieľ zvýšiť do roku 2020 podiel obnoviteľných zdrojov energie na 20 %, niektoré členské štáty svoje ciele nesplnili (8), zatiaľ čo iným sa to podarilo v poslednej chvíli. Pomohla im pritom osobitná situácia spôsobená zdravotnou krízou, v dôsledku ktorej sa v niektorých členských štátoch prerušila hospodárska činnosť. Tento príklad ilustruje nedostatočnosť súčasného rámca riadenia, ktorým sa stanovuje len „podporovanie“ členských štátov pri plnení svojich vnútroštátnych cieľov. EHSV vyzýva Radu ministrov, Európsky parlament a Európsku komisiu, aby opätovne otvorili diskusiu o stanovení záväzných vnútroštátnych cieľov, o vhodnom riadení v oblasti energetiky a/alebo aspoň o prísnejších donucovacích prostriedkoch voči štátom, ktoré nesplnia svoje záväzky v snahe zabezpečiť účinné dodržanie cieľov na vnútroštátnej úrovni. V tomto smere sa v smernici stanovili maximálne možné dobrovoľné opatrenia. Hoci viacero členských štátov prekročilo svoje prognózy na rok 2020, existuje riziko zníženia úrovne, čo by štáty s najlepšími výsledkami mohlo odradiť vzhľadom na neochotu niektorých ich partnerov a absenciu dôsledkov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nový záväzný cieľ 40 % energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 (oproti predchádzajúcim 32 %) sa týka celkovej spotreby energie, a nielen spotreby elektrickej energie. EHSV víta skutočnosť, že Komisia navrhla najambicióznejší cieľ v rámci rozpätia stanoveného v pláne cieľov v oblasti klímy (38 – 40 %), aby sa dodržal nový cieľ zníženia skleníkových plynov o 55 % do roku 2030. To svedčí o ambícii európskej výkonnej moci urýchliť zavádzanie zelených technológií, čo EHSV víta. Toto zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v rámci mixu elektrickej energie členských štátov však bude mať následky z hľadiska spotreby energie a elektriny (9), keďže sa očakáva, že podiel spotreby energie sa do roku 2050 zníži. S ohľadom na uvedené nové ciele je dôležité aktualizovať tieto scenáre vývoja do roku 2050, pričom treba spresniť najmä úlohu, ktorú by mohlo zohrávať uskladňovanie elektrickej energie, ktoré by sa malo rozvíjať rýchlejšie, ako sa predpokladalo, alebo tiež úlohu šetrenia energiou, pričom na niektoré typy správania sa poukázalo v súvislosti so zdravotnou krízou. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pre niektoré členské štáty však bude tento nový veľmi ambiciózny. Hoci v mnohých členských štátoch dekarbonizácia odvetvia budov zaostáva, EHSV schvaľuje navrhnutý prístup spočívajúci v zintenzívnení úsilia v konkrétnych odvetviach, ako je využívanie obnoviteľných zdrojov energie v odvetví vykurovania a chladenia. Špecifický cieľ 49 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, ktorý sa uvádza v novom článku 15a, bol naliehavo potrebný. EHSV sa však pozastavuje nad nezáväznou povahou takéhoto cieľa. V odvetví budov sa budú musieť do roku 2030 znížiť emisie o 60 % a do roku 2040 bude musieť byť klimaticky neutrálny, aby sa splnili ciele stanovené v Európskej zelenej dohode. Keďže mnohé štáty môžu mať ťažkosti pri dosahovaní tohto cieľa, EHSV zdôrazňuje, že je dôležité využiť finančné prostriedky zo Sociálno-klimatického fondu dostupné od roku 2025. Tieto finančné prostriedky by mali umožniť urýchlenie realizácie obnovy budov, verejných aj súkromných, a tým zabrániť rozširujúcemu sa javu energetickej chudoby, ktorá postihuje viac než 30 miliónov Európanov. Bez ohľadu na to, či finančné prostriedky budú pochádzať z budúceho Sociálno-klimatického fondu, alebo všeobecnejšie z iných nástrojov pomoci, musí sa zaviesť mechanizmus sledovania, aby sa zabezpečilo správne pridelenie uvedených finančných prostriedkov na boj proti zmene klímy. Ak sa tieto prostriedky začlenia do vnútroštátnych rozpočtov, nebude možné účinne sledovať použitie poskytnutých zdrojov. Tieto finančné prostriedky by sa okrem toho nemali sústrediť len na projekty veľkého rozsahu, ale mali by sa použiť aj na menšie projekty, pri ktorých je vyčíslený zisk z hľadiska MWh a emisií CO2 nižší, ale ktorých vplyv na európskych občanov je rovnako významný, ba dokonca významnejší. V rámci možností EHSV vyzýva na harmonizáciu kritérií na vyhodnotenie ponúk v rámci jednotlivých štátov, pokiaľ ide o časť, ktorá bude venovaná aktivizovaniu občana na uľahčenie prípadnej cezhraničnej spolupráce. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV by chcel poukázať na to, že dekarbonizácia odvetvia priemyslu v súčasnosti napreduje veľmi pomaly, aj keď sa na odvetvie priemyslu jednotlivé nadväzujúce európske klimatické plány zameriavali v prvom rade. Na emisie z tohto odvetvia sa konkrétne vzťahuje systém obchodovania s emisnými kvótami (EU ETS). Keďže však režim bezodplatného prideľovania emisných kvót je príliš zhovievavý, viac než 90 % priemyselného znečistenia nepredstavuje pre dotknuté spoločnosti žiadne náklady. Výsledkom je, že v rokoch 2012 až 2018 sa v tomto odvetví znížili emisie len o 1 %. EHSV preto žiada, aby sa stanovil záväzný cieľ vo výške 1,1 %, ktorý by priemyselné odvetvia nútil každoročne zvyšovať podiel obnoviteľných zdrojov energie. Orientačný cieľ by sa totiž mohol vnímať tak, že priemyselné odvetvia majú voľnú ruku, čo by mohlo potenciálne brzdiť európske ambície v oblasti klímy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV víta skutočnosť, že cieľ týkajúci sa začleňovania obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie sa stáva záväzným. EHSV by však chcel upozorniť, že pôvodne sa v smernici stanovil cieľ 1,3 %, pričom nový cieľ by bol len 1,1 %. V posúdení vplyvu, ktoré je súčasťou návrhu revízie, sa uvádza, že pokrok uskutočnený takmer v polovici členských štátov nezodpovedá pôvodnému cieľu. V snahe umožniť členským štátom dodržať tento cieľ EHSV navrhuje, aby časť príjmov pridelená Sociálno-klimatickému fondu bola prednostne určená na nahradenie vykurovacích a chladiacich systémov, v ktorých sa vo väčšine prípadov často využívajú fosílne zdroje energie. EHSV sa domnieva, že smernica by mala byť ambicióznejšia alebo aspoň taká ambiciózna, ako sa stanovilo pri predchádzajúcej revízii a vyzýva všetky zainteresované strany, aby sa zamysleli nad najlepším spôsobom, ako to dosiahnuť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ak sa má dosiahnuť klimatická neutralita do roku 2050, dekarbonizácia energetického systému sa musí docieliť do roku 2045. Dosiahnutie hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 40 % v roku 2030 znamená, že väčšina procesu dekarbonizácie sa bude musieť zrealizovať v období 15 rokov (v rokoch 2030 až 2045). Núdzová situácia v oblasti klímy si tak vyžaduje väčšiu mieru pragmatizmu, pokiaľ ide o rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, a to porovnaním možných riešení s časovými možnosťami. V prvom rade je dôležité sústrediť sa na ciele, ktoré možno primerane dosiahnuť vzhľadom na platné ustanovenia. V smernici sa stanovuje strednodobá a dlhodobá stratégia prostredníctvom ambicióznych cieľov, nemala by sa však realizovať na úkor rýchlejšieho tempa zavádzania zelených energií, ale naopak, mala by ísť ruka v ruke s ním. Z krátkodobého hľadiska je rovnako relevantné a nevyhnutné zamerať sa na využívanie vyspelých a spoločensky prijateľných obnoviteľných zdrojov energie, ako sú fotovoltické panely. V súvislosti so sektorom dopravy sa musí uviesť väčšia flexibilita a širší výber prijateľných surovín, pokiaľ ide o biopalivá. Investície realizované na základe usmernení budúcej smernice sa budú môcť skutočne využívať a dosiahnuť svoj plný potenciál (vodík z obnoviteľných zdrojov, veterné turbíny na mori atď.) len v strednodobom až dlhodobom horizonte a prispieť k dekarbonizácii európskeho hospodárstva prostredníctvom elektrifikácie v odvetviach využívania energie. Inak hrozí veľké riziko, že Európa draho zaplatí za svoj laxný prístup v posledných dvoch desaťročiach. Aby sa takémuto vývoju predišlo, EÚ musí mať jasnú stratégiu, ktorá by mala ísť ďaleko nad rámec jednoduchej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a podporovať globálny prístup s využitím synergií. |
| --- | --- |

4.6.

| b) | Diaľkové vykurovanie a doprava |
| --- | --- |

b)

Diaľkové vykurovanie a doprava

| 4.7. | Oznámenia Európskej komisie týkajúce sa stratégie pre vodík a stratégie pre integráciu energetických systémov obsahujú niektoré významné aspekty, ktoré by sa mali zohľadniť v tejto globálnej stratégii. EHSV vo svojich stanoviskách TEN/717 a TEN/718 napriek niektorým kritickým pripomienkam týkajúcim sa nedostatočnej súdržnosti a nejasnosti v niektorých ohľadoch, vyjadril všeobecnú spokojnosť s oznámeniami. Navrhnutá revízia však len do istej miery reaguje na niektoré dôležité aspekty, ktoré predtým chýbali. V tejto oblasti by sa mali podporovať a urýchľovať výskum, inovácie a zavádzanie do praxe. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisia navrhuje posilniť diaľkové vykurovanie. Tento prístup je náležitý, keďže siete diaľkového vykurovania predstavujú vhodnú možnosť na využitie prebytku energie pochádzajúcej z fotovoltických zariadení alebo veterných elektrární, ktorých počet sa zrejme bude zvyšovať. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zámerom návrhu smernice je zlepšiť prístup k nabíjacím staniciam vrátane súkromných staníc pre používateľov elektrických vozidiel. Dáva to zmysel, keďže rýchla elektrifikácia odvetvia mobility predstavuje jeden z najsľubnejších spôsobov na dekarbonizáciu odvetvia dopravy, v ktorom sa emisie neprestajne zvyšujú. Konkrétne pravidlá pre priame dodávky elektriny z obnoviteľných zdrojov vyrobenej na mieste alebo v blízkosti nabíjacieho miesta by mohli byť dôležitým prvkom decentralizačnej stratégie, ktorá posilňuje regionálnu štruktúru a komunitnú energiu. EHSV však poukazuje na to, že je potrebné poskytnúť vyspelé riešenia za primerané náklady pre odvetvia dopravy, ktoré je ťažké elektrifikovať, v súčasnosti najmä biopalivá a v budúcnosti vodík. |
| --- | --- |

4.9.

| c) | Podpora a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie |
| --- | --- |

c)

Podpora a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie

| 4.10. | EHSV víta vytvorenie viacerých iniciatív v súvislosti s obnoviteľným vodíkom, ako je zavedenie čiastkových cieľov pre priemysel a dopravu. Okrem toho sa EHSV takisto domnieva, že stanovenie záväzného cieľa 50 % paliva z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu používaného ako surovina alebo energetický nosič je správnym prístupom a že čistý vodík musí byť prioritou (10). Problematická by sa však mohla javiť možnosť predpokladaná v článku 7 dovážať obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu, ktoré sa potom započítajú ako príspevok v členskom štáte. Pre túto možnosť účtovania by sa preto mal stanoviť strop. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokiaľ ide o možnosť týkajúcu sa podpory „zmlúv o nákupe energie“ (článok 15), vytvorením usmernení spojených s finančnou podporou pre malé a stredné podniky by sa mal podnietiť rozvoj tohto nástroja, ktorý prináša dlhodobú viditeľnosť predajnej ceny zelenej elektriny. Zo všeobecnejšieho hľadiska táto iniciatíva ilustruje potrebu posilniť spoluprácu a koordináciu medzi subjektmi v odvetví s cieľom priniesť dlhodobú víziu pre hospodárske subjekty. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ďalšou iniciatívou, ktorú EHSV víta, je povinnosť členských štátov začať testovaciu fázu týkajúcu sa cezhraničnej spolupráce prostredníctvom vytvorenia pilotného projektu počas nasledujúcich troch rokov. EHSV by však zaujímali ďalšie podrobnosti o spôsobe zavedenia takejto spolupráce. Kladie si najmä otázku týkajúcu sa administratívnych postupov vyplývajúcich z takejto iniciatívy a vyzýva Komisiu, aby pomohla členským štátom (preklad dokumentov súvisiacich s postupom atď.) dodržať stanovenú lehotu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Podľa EHSV nastala chvíľa zamyslieť sa nad potrebou európskeho úradu pre reguláciu elektrickej energie. V snahe náležite sa pripraviť na túto dôležitú pozíciu je načase začať koncepčnú plánovaciu činnosť systému, ktorá bude obsahovať predpovede rastúceho dopytu po energii podľa oblastí a druhu, ako aj druhu energetickej transformácie. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV takisto víta iniciatívu v článku 9 ods. 7a, ktorej cieľom je v záujme uľahčenia rozvoja kapacít na mori zaviesť spoločné priestorové plánovanie pre jednotlivé morské oblasti medzi členskými štátmi. Takýto prístup umožní maximalizovať potenciál každej morskej oblasti a zároveň v konečnom dôsledku posilniť cieľ prepojenia elektrických sietí medzi štátmi. Vytvorenie jednotného kontaktného miesta je takisto vítané a musí poskytovať príležitosť inšpirovať sa osvedčenými postupmi zavedenými v rámci jednotlivých členských štátov, aby sa skrátil čas potrebný na realizáciu projektu. Stanovenie celkovej výrobnej kapacity pre jednotlivé morské oblasti na roky 2030, 2040 a 2050 by malo takisto umožniť lepšie zohľadnenie potenciálu veternej energie na mori v rámci každého členského štátu a podporiť jej rozvoj. Vzhľadom na rastúci počet cezhraničných projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, najmä veternej energie na mori, EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby z čisto praktických dôvodov opätovne otvorila diskusie o európskom prevádzkovateľovi prenosovej sústavy, keďže by išlo o najvhodnejšiu úroveň na zabezpečenie riadenia tokov elektrickej energie v reálnom čase. Európsky prevádzkovateľ prenosovej sústavy má v konečnom dôsledku najväčšie oprávnenie na zabezpečenie koordinácie trhových mechanizmov v súvislosti s ponukou a dopytom pri súčasnom zaistení bezpečnosti systému, ktorý sa bude čoraz viac požadovať vzhľadom na väčšie prenikanie obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV viackrát zdôraznil, že je potrebné vytvoriť nové trhové štruktúry na zabezpečenie rovnováhy medzi výrobou energie a spotrebou na mikroúrovni. Tieto štruktúry by uľahčili začlenenie uskladňovacích zariadení v rámci energetického systému. Rozvoj elektromobility by tak mal umožniť využitie úlohy batérií, aby bolo možné inteligentné nabíjanie a vytvorenie disponibilnej uskladňovacej kapacity na miestnej úrovni. V návrhu revízie sa však tomuto bodu nevenuje pozornosť. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | V balíku opatrení v oblasti čistej energie sa venuje osobitná pozornosť vlastnej spotrebe a energetickým spoločenstvám. Tieto mechanizmy predstavujú silné prostriedky na zvýšenie účasti občanov, a aby sa stali uvedomelými plnohodnotnými aktérmi energetickej transformácie prostredníctvom zvýšenia ich pocitu príslušnosti a posilnenia decentralizovaných štruktúr, ktoré sú prospešné z hospodárskeho aj zo sociálneho hľadiska. Ako zdôraznila Európska komisia v rámci hodnotenia národných energetických a klimatických plánov, členské štáty dostatočne nezohľadňujú potenciál energetického občianstva, čo je v rozpore s jedným z hlavných dôvodov existencie štvrtého energetického balíka. Je naliehavo potrebné objasniť uplatniteľné pravidlá, najmä pokiaľ ide o pojmy ako zdieľanie energie, čisté meranie alebo tiež partnerský predaj energie, aby sa splnili ciele balíka opatrení v oblasti čistej energie a energetickej únie. EHSV vyjadruje sklamanie nad skutočnosťou, že návrh revízie sa nesnaží zlepšiť regulačný rámec v súvislosti s týmito aspektmi. Malo by to o to väčší význam, že v návrhu revízie usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci v oblasti klímy, energie a životného prostredia sa stanovuje omnoho nižší prah pre výnimky z povinnosti poskytnúť pomoc a určiť úroveň pomoci prostredníctvom verejnej súťaže. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV v zásade podporuje návrh Komisie, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby zohľadňovali „udržiavanie vnútroštátnych lesných záchytov uhlíka a ekosystémov“, ako aj zásady „kaskádového využívania biomasy“ a „obehového hospodárstva“. Znamená to uprednostňovať využívanie drevného odpadu, ako sú malé konáre, kmene stromov a iné vedľajšie produkty, ako aj výrobky z recyklovaného dreva na výrobu bioenergie. Preto je zmysluplné prehodnotiť podporu bioelektrární v tejto oblasti, pričom treba mať na pamäti, že zvyšky z píl a v rámci celulózového a papierenského priemyslu sú zdrojmi energie. Okrem toho, ako sa zdôrazňuje v návrhu, je vhodné presmerovať biopalivá biologického pôvodu do odvetvia dopravy, ktorá sa ťažko elektrifikuje, ako v prípade námornej, diaľkovej alebo leteckej dopravy. V tejto súvislosti by sa mali zohľadniť aj otázky problematickej dostupnosti a nákladov. Ak sa má zrealizovať táto myšlienka, v článku 25 by sa malo rozlišovať medzi biopalivami biologického pôvodu a elektrinou z obnoviteľných zdrojov meraním zníženia skleníkových plynov. V odvetví dopravy sa tak bude uprednostňovať elektrina z obnoviteľných zdrojov a biopalivá na báze zvyškov. Z toho vyplýva zvýšený tlak v prospech dekarbonizácie odvetvia dopravy prostredníctvom priamej elektrifikácie. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Podrobné výpočty zníženia emisií skleníkových plynov, ako aj kritériá udržateľnosti uvedené v prílohách k návrhu smernice sú čiastočne veľmi technickej povahy. Podľa EHSV sa jasne uberajú správnym smerom, hoci ich výbor nemohol v každom jednotlivom prípade v plnej miere posúdiť. Napríklad pokiaľ ide o biopalivá, tieto povedú k situácii, keď sa niektoré potenciálne použiteľné alebo v súčasnosti používané látky už nebudú môcť používať, čo môže byť problematické pre určité segmenty priemyslu. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Výbor by chcel tiež poukázať na to, že v niektorých prípadoch bude ťažké preukázať, či sa skutočne dodržiavajú všetky kritériá. Napríklad „treba spoľahlivo a overiteľne preukázať, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov“ [pozri COM(2021)557 prílohy I a II]. Hoci takáto požiadavka má zmysel, bude ťažké to dokázať v praxi. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EHSV víta zámer vyjadrený v odôvodnení 10 skrátiť trvanie administratívnych postupov, ktoré brzdia zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie. EHSV si však kladie otázku, ako plánuje Európska komisia konkrétne konať a ísť nad rámec jednoduchých motivačných opatrení, aby zaistila účinné a efektívne skrátenie procesných lehôt. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV sa stotožňuje s odôvodnením 12 týkajúcim sa potreby disponovať dostatočným počtom kvalifikovaných pracovníkov pre povolania zajtrajška. EHSV vyzýva Európsku úniu, aby vyčíslila pracovnú silu potrebnú na zavádzanie Európskej zelenej dohody a investovala v prvom rade do odbornej prípravy určenej na rekvalifikáciu zamestnancov, ktorých pracovné miesta majú zaniknúť v dôsledku zelenej transformácie. Bolo by to tiež dobrý spôsob, ako prilákať mladých ľudí do ekologického sektora vďaka novovytvoreným pracovným a podnikateľským príležitostiam. |
| --- | --- |

4.21.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  Medzinárodná agentúra pre energiu, Net Zero by 2050 — A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.net) (Nulová bilancia do roku 2050 – Plán pre globálnu energetiku), s. 3.

2

Net Zero by 2050 — A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.net)

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/revision-renewable-energies-directive (Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 55).

3

(4)  COM(2020) 299 final.

4

(5)  Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).

5

European Electricity Review: H1-2021

(6)  Európska komisia, Prílohy k správe o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy.

6

Prílohy k správe o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy

(7)  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 55.

7

(8)  Eurostat, Renewable energy statistics – Statistics Explained (europa.eu).

8

Renewable energy statistics – Statistics Explained

(9)  6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4. 2021, s. 30.

10

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/134 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/134

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie)

[COM(2021) 558 final – 2021/0203 (COD)]

(2022/C 152/22)

| Spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 9. 2021
  Rada Európskej únie, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 118/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Rada Európskej únie, 20. 9. 2021

Právny základ

článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

118/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh na prepracovanie smernice o energetickej efektívnosti, keďže tento návrh sa zaoberá oblasťou činnosti, ktorá je kľúčová pre dosiahnutie úplnej dekarbonizácie hospodárstva a spoločnosti EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta záväzný charakter nového cieľa EÚ. EHSV si uvedomuje, že čoraz náročnejšie ciele energetickej efektívnosti na úrovni EÚ, v rámci ktorých sa od členských štátov požaduje, aby do roku 2030 znížili spotrebu energie o 9 % v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku 2020, sú neľahké a ambiciózne. Podľa správy o pokroku za rok 2020 (1) len 12 členských štátov viac-menej splnilo svoje indikatívne národné ciele do roku 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pandémia COVID-19 oslabila kolektívne úsilie EÚ a určite bude mať ďalšie dôsledky, pokiaľ ide o splnenie vyšších cieľov. Dosiahnutie indikatívnych národných príspevkov si vyžiada väčšie úsilie všetkých členských štátov a mali by sa pritom zohľadniť rozdielne okolnosti každého členského štátu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV opakuje svoj postoj vyjadrený v stanovisku k európskemu klimatickému predpisu (2), že cieľom by malo byť dosiahnuť čo možno najvyššie zníženie emisií skleníkových plynov pri čo možno najnižších sociálno-ekonomických nákladoch. EHSV odporúča v prípade potreby kombinovať nástroje zlučiteľné s vhodne regulovanými trhovými a finančnými opatreniami vrátane finančných nástrojov s podporou viacročného finančného rámca a nástroja NextGenerationEU s cieľom prispieť k efektívnejšiemu energetickému prostrediu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta vedúcu úlohu verejného sektora vrátane miestnych a regionálnych samospráv, ktorá je stanovená v navrhovanom prepracovanom znení smernice o energetickej efektívnosti, a zdôrazňuje, že si vyžiada dostatočnú finančnú a technickú pomoc, ako aj vyškolených pracovníkov. Výbor súhlasí s opatreniami týkajúcimi sa obnovy a znižovania spotreby energie, ktoré má prijať verejný sektor, a považuje ich za pomoc sektoru stavebníctva, konkrétne MSP, a za stimul na vývoj a zavádzanie nových technológií a tvorbu pracovných miest v rámci iniciatívy „vlna obnovy“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV oceňuje aj väčší dôraz na informovanie a posilnenie postavenia spotrebiteľov napríklad v oblasti zmluvných požiadaviek alebo používania jasného a zrozumiteľného jazyka. Zdôrazňuje dôležitú úlohu občianskej spoločnosti v informačných kampaniach o prínosoch energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Zvýšenie cien energie odhalilo, ako rýchlo a závažne môže tento problém ovplyvniť domácnosti a podniky. Význam opatrení na zmiernenie týchto nákladov sa prejavil skôr, ako sa očakávalo. EHSV v tejto súvislosti podporuje stimuly a nástroje na vykonávanie smernice o energetickej efektívnosti s cieľom pomôcť zraniteľným odberateľom a domácnostiam a poukazuje na to, že ambiciózne ciele v oblasti diaľkového vykurovania/chladenia môžu zhoršiť podmienky sociálneho bývania. Výbor preto víta návrh vytvoriť Sociálno-klimatický fond a žiada, aby sa dodržiavala zásada „spravodlivej transformácie“ s cieľom zohľadniť rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV rozumie účelu a prínosom zásady prvoradosti energetickej efektívnosti. Nie je to však vždy nákladovo efektívne riešenie. V niektorých prípadoch môže byť efektívnejšie nie šetriť energiou, ale vyrábať ju z bezpečných a udržateľných nízkouhlíkových zdrojov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva európske inštitúcie, aby zabezpečili synergie medzi iniciatívami v rámci balíka Fit for 55. V prípade podstatných zmien balíka EHSV žiada inštitúcie EÚ, aby vypracovali posúdenie vplyvu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súvislosti a skutočnosti

| 2.1. | Energetická efektívnosť je kľúčovou oblasťou činnosti na ceste k úplnej dekarbonizácii hospodárstva Únie. Navrhované prepracované znenie smernice o energetickej efektívnosti je dôležitou súčasťou balíka Fit for 55, ktorým sa vykonávajú zásady Európskej zelenej dohody a stanovuje spôsob, ako dosiahnuť nové ciele Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 55 %. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh je súčasťou tejto širšej politiky a mal by byť plne v súlade s ďalšími iniciatívami balíka Fit for 55 (ako sú zmeny v systéme EU ETS; úprava finančného mechanizmu s cieľom podporiť vykonávanie balíka; nariadenie o spoločnom úsilí; smernica o obnoviteľných zdrojoch energie; prísnejšie emisné normy pre motorové vozidlá a revidovaná smernica o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá), aby sa zabezpečil požadovaný udržateľný rozvoj EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hlavným účelom návrhu je zmenšiť celkovú spotrebu energie a znížiť emisie. Medzi jeho základné ciele patrí: využiť nevyužitý potenciál úspor energie v celom hospodárstve; zohľadňovať zvýšené ciele energetickej efektívnosti stanovené v pláne cieľov v oblasti klímy a stanoviť pre členské štáty opatrenia zlučiteľné s ambicióznejším cieľom v oblasti klímy do roku 2030 znížiť emisie o 55 %. Zrealizovať sa to musí s náležitým ohľadom na spoločenské faktory a faktory udržateľnosti, a to prispením k cenovo dostupnej a inkluzívnej spotrebe energie, ako sa schválilo v spoločnom sociálnom záväzku z Porta, a pri plnom dodržiavaní zásady „spravodlivej transformácie“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vychádza sa pri tom z hlavnej zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, ktorá by sa mala zohľadňovať vo všetkých odvetviach, pričom presiahne rámec energetického systému a obsiahne finančný sektor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V prepracovanom znení smernice sa navrhuje stanoviť ambicióznejší záväzný ročný cieľ zníženia spotreby energie na úrovni EÚ. Cieľom je tiež usmerniť stanovovanie národných príspevkov, ktorými sa takmer zdvojnásobia povinnosti členských štátov v oblasti ročných úspor energie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Verejný sektor ako katalyzátor a ako príklad pre ostatné odvetvia bude musieť každoročne obnoviť 3 % svojho fondu budov, aby sa urýchlila vlna obnovy a aby sa energetická efektívnosť zohľadňovala vo verejnom obstarávaní tovaru, služieb, prác a budov. Obe iniciatívy majú potenciál vytvárať nové udržateľné pracovné miesta a znižovať verejné výdavky na spotrebu energie a náklady. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti, pretože sa zaoberá oblasťou činnosti, ktorá je kľúčová pre dosiahnutie úplnej dekarbonizácie hospodárstva a spoločnosti EÚ. Celkovo si dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vyžaduje prepracovanie všetkých politík v oblasti klímy a energetiky. Posilnenie politického rámca v oblasti energetickej efektívnosti prostredníctvom osobitného súboru opatrení pomôže mobilizovať investície potrebné na prechod. EHSV sa preto domnieva, že revízia smernice, ktorá zahŕňa celkovú cieľovú hodnotu v oblasti energetickej efektívnosti pre EÚ, by mala vyslať správny signál pre túto reformu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV oceňuje úspechy smernice o energetickej efektívnosti. Výbor si zároveň dobre uvedomuje nedostatky v spoločnom úsilí EÚ o zníženie spotreby energie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandémia COVID-19 oslabila kolektívne úsilie EÚ a určite bude mať ďalšie dôsledky, pokiaľ ide o splnenie vyšších cieľov. Dosiahnutie indikatívnych národných príspevkov si vyžiada väčšie úsilie všetkých členských štátov. EHSV odporúča, aby sa v prípade potreby nástroje zlučiteľné s vhodne regulovaným trhom, ako sú dane, spotrebné dane a obmedzené, ale obchodovateľné práva, ako napr. ETS, kombinovali s regulačnými opatreniami. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV opakuje svoje pripomienky uvedené v stanovisku k európskemu klimatickému predpisu (3), že cieľom by malo byť dosiahnuť čo možno najvyššie zníženie emisií skleníkových plynov pri čo možno najnižších sociálno-ekonomických nákladoch. Je potrebné dosiahnuť rovnováhu a plniť ciele EÚ pri minimálnych celkových nákladoch. Nákladová efektívnosť opatrení na úsporu energie sa spravidla so zvyšujúcim sa objemom ušetrenej energie znižuje: počiatočné opatrenia sa uplatňujú ľahko, ale ďalšie opatrenia sú nákladnejšie a prinášajú menšie výsledky. Týmto návrhom by sa mala dosiahnuť rovnováha a malo by sa zabezpečiť, aby sa vysoké náklady neprenášali na spotrebiteľov energie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV podporuje stimuly a nástroje na vykonávanie smernice o energetickej efektívnosti s cieľom zmierniť sociálne dôsledky návrhu a pomôcť zraniteľným zákazníkom a domácnostiam mimoriadne zasiahnutým pandémiou COVID-19. Výbor preto osobitne víta návrh vytvoriť Sociálno-klimatický fond, ktorý by mal poskytnúť dodatočné finančné prostriedky, aby sa zabránilo prehlbovaniu energetickej chudoby, a žiada, aby sa dodržiavala zásada „spravodlivej transformácie“ s cieľom zohľadniť rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vyzýva európske inštitúcie, aby zabezpečili synergie medzi iniciatívami v rámci balíka Fit for 55. V prípade podstatných zmien balíka EHSV žiada inštitúcie EÚ, aby vypracovali posúdenie vplyvu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta vedúcu úlohu stanovenú v smernici pre verejný sektor, ktorý by mal pracovať na znižovaní spotreby energie v službách a budovách. EHSV rozumie výzve dosiahnuť pokrok vo všetkých príslušných odvetviach, predovšetkým v doprave, vo verejných budovách, v IKT, priestorovom plánovaní a v hospodárení s vodami a nakladaní s odpadom. EHSV s potešením konštatuje, že článkom 6 smernice sa rozširuje rozsah záväzkov v oblasti obnovy na všetky verejné subjekty na všetkých úrovniach správy a všetky aspekty ich činností. EHSV zdôrazňuje, že si to bude vyžadovať dostatočnú finančnú a technickú pomoc, ako aj vyškolených pracovníkov. Z tohto dôvodu a v súlade so svojím stanoviskom o prepracovaní fiškálneho rámca EÚ (4) EHSV odporúča zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície na zabezpečenie produktivity a sociálnej a ekologickej základne pre dobré životné podmienky budúcich generácií. EHSV nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby spolupracovali s ústrednou štátnou správou a so všetkými časťami sektora stavebníctva s cieľom dosiahnuť synergie a odstrániť zbytočné prekážky plnenia cieľov obnovy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV súhlasí s opatreniami, ktoré má prijať verejný sektor s cieľom podporiť sektor stavebníctva, konkrétne MSP, a vývoj a zavádzanie nových technológií v rámci iniciatívy „vlna obnovy“. Kritériá, ako je nákladová efektívnosť a hospodárska uskutočniteľnosť, ako aj kvalitatívne a sociálne kritériá by sa mali uplatňovať vo verejnom obstarávaní a naďalej zohrávať úlohu v iných oblastiach s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV víta záväzný charakter nového cieľa EÚ a odporúča preto, aby indikatívne národné ciele zohľadňovali rozdielne východiskové pozície členských štátov, ich špecifickú vnútroštátnu situáciu a potenciál na znižovanie emisií, a to aj pokiaľ ide o ostrovné členské štáty a ostrovy, ako aj vynaložené úsilie v súlade so závermi Rady z decembra 2020 (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV zdôrazňuje úzke prepojenie medzi úsilím o dosiahnutie energetickej efektívnosti a účelom a cieľmi nástroja NextGenerationEU, najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV požaduje, aby sa značný podiel z 37 % prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré sú vyčlenené na zelené projekty, pridelil na projekty v oblasti energetickej efektívnosti v súlade so skutočným dopytom a potrebou v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV rozumie účelu a prínosu zásady prvoradosti energetickej efektívnosti. Nie je to však vždy nákladovo efektívne riešenie a táto zásada by sa nemala vnímať ako dogma. V niektorých prípadoch môže byť efektívnejšie nie šetriť energiou, ale vyrábať ju z bezpečných a udržateľných nízkouhlíkových zdrojov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV odporúča, aby sa pri úprave percentuálnych podielov v článku 8 smernice o energetickej efektívnosti zohľadnili rozdiely medzi členskými štátmi: nemala by sa uplatňovať jedna paušálna sadzba na všetky členské štáty, ale skôr diferencované sadzby prispôsobené podmienkam jednotlivých krajín. Ak má byť vzorec na výpočet príspevkov členských štátov na ciele v oblasti energetickej efektívnosti čiastočne založený na energetickej náročnosti HDP, mal by sa upraviť tak, aby zodpovedal podielu priemyslu na HDP, aby priemyselnejšie krajiny neboli znevýhodnené. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta požiadavku, aby členské štáty podávali správy o nástrojoch na financovanie energetickej efektívnosti vrátane ich výkonnosti. Zároveň je EHSV spolu s organizáciami občianskej spoločnosti aktívnymi v členských štátoch vrátane sociálnych partnerov pripravený poskytovať podporu pri vytváraní mechanizmov pomoci na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité náležite informovať všetky zainteresované strany (výrobcov, poskytovateľov, správcov zariadení, používateľov a spotrebiteľov) o dodatočných požiadavkách, aby sa zvýšila miera uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti a hospodárnosti. Očakáva, že Európska komisia prevezme aktívnu a vedúcu úlohu, a opätovne zdôrazňuje význam občianskej spoločnosti, ktorá chce prispievať k zvyšovaniu informovanosti a informačným kampaniam a podporovať programy odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia neuložila záväzné povinnosti v oblasti auditov, pretože by tým nariadila podmienky pre investičné plány spoločností. Spoločnosti sú vždy ochotné zvyšovať svoju energetickú efektívnosť a systémy energetického manažérstva sa ukázali ako nákladovo efektívna alternatíva k auditom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV oceňuje aj väčší dôraz na informovanie a posilnenie postavenia spotrebiteľov, pokiaľ ide o zmluvné požiadavky, a používanie jasného a zrozumiteľného jazyka. Zdôrazňuje dôležitú úlohu regulačných orgánov v tejto oblasti, najmä na trhoch s obmedzeným počtom hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podľa názoru EHSV je zásadné, aby všetci odborníci, ktorí prispievajú k novému prístupu k politike v oblasti energetickej efektívnosti, absolvovali primeranú odbornú prípravu, aby mali potrebné zručnosti a kvalifikáciu, pričom uznáva, že je v tomto odvetví nedostatok kvalifikovaných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Rovnako ako vo svojom stanovisku k vlne obnovy výbor zdôrazňuje, že izolácia dutých stien a podláh predstavuje najefektívnejšie opatrenie na úsporu CO2, ktoré je zároveň najjednoduchšie a najmenej nákladné. Aj tieto pomerne lacné opatrenia sú však pre mnohých vlastníkov domov príliš drahé, a to aj napriek tomu, že prinášajú nižšie náklady na energiu. EHSV sa preto zasadzuje za to, aby vlády členských štátov zaviedli systém dotácií na tieto opatrenia, keďže tiež majú potenciál vytvárať pracovné miesta. Zo štúdie Renovate Europe vyplýva, že za každý milión EUR investovaných do energetickej renovácie budov sa v EÚ vytvorí v priemere 18 pracovných miest (6). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Hoci sa EHSV domnieva, že obmedzenie spotreby energie je veľmi užitočným ukazovateľom v otázkach, ako je spotreba domácností, má pochybnosti, či je tento ukazovateľ sám osebe vhodný pre odvetvie priemyslu. Inovačné technológie na dekarbonizáciu sú často energeticky náročnejšie než konvenčné (ale viac znečisťujúce) alternatívy. Uplatnenie obmedzenia spotreby energie na priemysel by mohlo zabrániť tomuto odvetviu v dekarbonizácii jeho procesov a zároveň ohroziť priemyselnú výrobu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV poukazuje na to, že ambiciózne ciele v oblasti diaľkového vykurovania/chladenia môžu prispieť k prehĺbeniu energetickej chudoby, keďže mnoho domácnosti s nízkym príjmom býva v sociálnych bytoch, ktoré sa zvyčajne riadia centrálne. Zmeny smernice o energetickej efektívnosti nesmú mať spätnú účinnosť a zmena vymedzenia efektívneho centrálneho vykurovania/chladenia (článok 24) by sa nemala vzťahovať na systémy, ktoré sú už v prevádzke, ale iba na nové alebo obnovené systémy. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 564 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 143.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 143.

3

(4)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu, prijaté 20. októbra 2021 (Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 11).

4

Prepracovanie fiškálneho rámca EÚ pre udržateľnú obnovu a spravodlivú transformáciu

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/sk/pdf.

5

(6)  https://www.renovate-europe.eu/wp-content/uploads/2020/06/BPIE-Research-Layout_FINALPDF_08.06.pdf.

6

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/138 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/138

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ

[COM(2021) 559 final – 2021/0223 (COD)]

– Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategický plán zavádzania, ktorým sa navrhuje súbor doplnkových opatrení na podporu rýchleho zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá

[COM(2021) 560 final]

(2022/C 152/23)

| Spravodajca: | John COMER |
| --- | --- |

Spravodajca:

John COMER

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 30. 7. 2021
  Európsky parlament, 13. 9. 2021
  Európska komisia, 13. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 90, 91, 170, 171 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 137/4/9 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 30. 7. 2021

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Európska komisia, 13. 9. 2021

Právny základ

články 90, 91, 170, 171 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

137/4/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zdá sa, že väčšina výrobcov uprednostňuje v súvislosti s automobilovou dopravou elektrické vozidlá na batérie. Nedostatok (pravdepodobne krátkodobý) lítia a jeho stúpajúca cena je pre rýchle zavádzanie elektrických vozidiel na batérie problémom, rovnako ako veľmi neskorý výskum a vývoj účinnejších systémov skladovania. Možnosti ďalšieho výskumu a technologického vývoja však môžu pomôcť zmierniť tieto súčasné problémy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na celom svete existujú veľké zásoby lítia. Najväčšie známe zásoby lítia sa nachádzajú v Čile a po nej v Austrálii a Číne. Na zmiernenie súčasných obmedzení dodávok sú potrebné investície do nových baní. Ťažba spôsobuje environmentálne problémy spojené najmä s vysokou spotrebou vody a potenciálnym znečistením spôsobeným toxickými látkami a často sa spája s vážnymi sociálnymi problémami. EHSV je hlboko znepokojený týmito aspektmi medzinárodného obchodu. Medzinárodné obchodné dohody a hodnotové reťazce musia spĺňať požiadavky v oblasti environmentálneho a udržateľného rozvoja a podnikom ukladať záväzné povinnosti týkajúce sa náležitej starostlivosti (1). V EÚ existuje možnosť ťažby lítia v Portugalsku za predpokladu, že sa vyriešia environmentálne otázky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rozsiahle zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá v celej EÚ má zásadný význam a budovanie infraštruktúry pre alternatívne palivá si vyžaduje dôveru investorov. Verejné orgány musia zabezpečiť dostupnosť alternatívnych palív a nabíjacích staníc tam, kde je to potrebné, a najmä v oblastiach, v ktorých ešte nie je poskytovanie takejto infraštruktúry ekonomicky životaschopné. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na významnú úlohu obnoviteľných palív, vrátane biopalív, ktoré sú okamžite dostupným a cenovo prijateľným riešením, najmä pre ťažké úžitkové vozidlá a cestnú nákladnú dopravu na dlhé vzdialenosti. Pozornosť sa musí venovať uhlíkovej stope všetkých alternatívnych a obnoviteľných palív. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Modernizácia elektrizačnej sústavy musí byť bezprostrednou prioritou, aby sa umožnilo budovanie rýchlych nabíjacích staníc, ako aj výroba vodíka a iných alternatívnych palív. Okrem toho je potrebná inštalácia obojsmerných inteligentných meradiel, aby mohol tok elektriny prúdiť oboma smermi. Musia sa preskúmať plánovacie a regulačné požiadavky, aby sa zabránilo oneskoreniam pri modernizácii sústavy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dekarbonizácia dopravy je v rozhodujúcej miere spojená s rýchlym nárastom výroby ekologickej elektrickej energie. Z hľadiska politiky v oblasti klímy má elektrická mobilita zmysel len vtedy, ak sa pri nej využíva ekologická elektrická energia, a preto je nevyhnutné, aby sa zvýšili investície do takéhoto druhu energie. Komisia musí urobiť oveľa viac pre to, aby prispela k rozvoju a zohľadneniu modelov výrobcov-spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Treba podporovať rozsiahle verejné investície do výskumu a vývoja v oblasti vedeckej a technologickej práce s cieľom vylepšiť batérie, najmä pokiaľ ide o ich veľkosť, kapacitu a dobu trvania. Ak by sa vďaka výskumu podarilo znížiť množstvo lítia nevyhnutného pre batérie do vozidiel, znížila by sa tým aj naša závislosť od obmedzených svetových dodávok surovín, ktoré pochádzajú z krajín mimo EÚ. Táto možnosť by zlepšila schopnosť EÚ rýchlo zavádzať obnoviteľné zdroje energie v doprave, čo by viedlo k udržateľnej mobilite. Takisto je naliehavo potrebný výskum a vývoj a technologický rozvoj, aby sa vyhodnotili a podporovali všetky možné alternatívne palivá a zvážili všetky druhy dopravy. Nebolo by rozumné stať sa závislým len od jedného systému. Mal by sa preskúmať najmä potenciál čistého vodíka. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Prevažná väčšina spotrebiteľov bude presvedčená o nákupe elektrických vozidiel na batérie len vtedy, keď si bude istá, že k dispozícii je primeraná nabíjacia infraštruktúra. Dokonca aj spotrebitelia, ktorí len zriedka cestujú autom na dlhé vzdialenosti, musia mať istotu, že v prípade potreby môžu na dlhú vzdialenosť použiť elektrické vozidlo na batériu. Preto je toto nariadenie také dôležité a musí sa v plnej miere vykonávať v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby v celej EÚ bola infraštruktúra v každom ohľade plne interoperabilná. Nemôže nastať situácia, keď vodiči budú musieť prepravovať vo svojich vozidlách rôzne adaptéry, aby v rôznych členských štátoch mohli využívať infraštruktúru pre alternatívne palivá. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Možnosť generovať a použiť QR kód (Quick Response Code) pre ad hoc platby nie je platobným systémom, ktorý sa v EÚ bežne používa, aj napriek vyhláseniu Komisie v článku 5 ods. 2 EHSV predpokladá, že využívanie tejto možnosti spôsobí mnohým skupinám používateľov problémy s prístupnosťou. EHSV nesúhlasí s tým, aby jediným spôsobom uskutočnenia ad hoc platby bolo použitie QR kódu. Pre všetky ad hoc platby musia byť k dispozícii čítačky platobných kariet. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | V smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa stanovujú metódy výpočtu na určenie emisií skleníkových plynov z rôznych alternatívnych palív. Tieto výpočty však majú malý význam pri rozhodovaní občanov o nákupe, keďže hodnoty emisií skleníkových plynov z vozidiel sú málo známe a vyhlásenia výrobcov a predajcov automobilov nepodliehajú riadnemu overovaniu. Túto situáciu je potrebné napraviť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že prakticky neprebieha žiadna diskusia o tom, ako by mohli prispieť občania, družstvá, ale aj odborové zväzy a zamestnávatelia. Je to tak aj napriek skutočnosti, že jedným z cieľov európskej energetickej únie je zamerať sa na občanov, a teda aj na lokálne riešenia, a že je zrejmé, že veľká časť procesu nabíjania elektrických vozidiel sa uskutočňuje doma alebo na pracovisku. EHSV sa preto domnieva, že je potrebná nová stratégia, ktorá by lepšie zodpovedala zamýšľanému cieľu európskej energetickej únie zamerať sa na občanov a podporiť ich väčšie zapojenie, ako aj zapojenie družstiev, odborových zväzov a zamestnávateľov do spolupráce v spojitosti s urýchlením dekarbonizácie dopravy. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Hospodársky a sociálny blahobyt občanov EÚ závisí od efektívneho a účinného systému mobility v celej EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Doprava produkuje približne 25 % emisií skleníkových plynov EÚ a má závažný vplyv aj na kvalitu ovzdušia v mestských centrách. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V decembri 2019 Komisia prijala oznámenie o Európskej zelenej dohode, v ktorom vyzýva na 90 % zníženie emisií skleníkových plynov z dopravy do roku 2050, pričom sa zároveň bude vyvíjať úsilie o dosiahnutie cieľa nulového znečistenia. V septembri 2020 Komisia prijala návrh európskeho právneho predpisu v oblasti klímy s cieľom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov aspoň o 55 % – balík „Fit for 55“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V decembri 2020 Komisia prijala oznámenie o stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, v ktorej sa kladú základy pre transformáciu dopravy v EÚ v snahe dosiahnuť inteligentnú a udržateľnú budúcnosť. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Týmto návrhom sa stanovuje nové nariadenie o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a zrušuje sa ním smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Smernica 2014/94/EÚ nadobudla účinnosť v roku 2014 a predstavuje spoločný rámec opatrení na zavedenie infraštruktúry pre alternatívne palivá s cieľom uľahčiť zníženie emisií skleníkových plynov z dopravy. Stanovujú sa v nej minimálne požiadavky na vytvorenie infraštruktúry pre alternatívne palivá s nabíjacími stanicami pre elektrické vozidlá a čerpacími miestami na zemný plyn a vodík, ktoré sa majú zaviesť do praxe pomocou nezáväzných národných politických rámcov. Cieľom tejto stratégie je umožniť cezhraničný pohyb všetkých druhov dopravy v rámci sietí TEN-T. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V nedávnej správe o uplatňovaní tejto smernice Komisia zaznamenala určitý pokrok v jej vykonávaní, ale dospela k záveru, že v rámci EÚ neexistuje komplexná a úplná sieť infraštruktúry pre alternatívne palivá. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisia vykonala hodnotenie ex post uvedenej smernice. V hodnotení sa zistilo, že smernica nie je vhodná na to, aby slúžila ambicióznejšiemu klimatickému cieľu do roku 2030. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Toto navrhované nariadenie je súčasťou celkového súboru vzájomne prepojených politík v rámci balíka „Fit for 55“, v ktorom sa stanovujú opatrenia potrebné vo všetkých sektoroch na dosiahnutie klimatického cieľa do roku 2030. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Konkrétnymi cieľmi navrhovaného nariadenia je: |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | zabezpečiť minimálnu infraštruktúru pre alternatívne palivá s cieľom prispôsobiť vozidlá s pohonom na alternatívne palivo vo všetkých druhoch dopravy a vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | zabezpečiť úplnú interoperabilitu infraštruktúry; |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | zabezpečiť kompletné informácie pre používateľov a všetky možnosti platby. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.11. | Komisia sa domnieva, že ciele dekarbonizácie odvetvia dopravy vo všetkých druhoch dopravy a vo všetkých členských štátoch možno dosiahnuť súdržným a koherentným spôsobom len pomocou spoločného európskeho legislatívneho rámca. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Na základe rozsiahlej správy o posúdení vplyvu sa Komisia rozhodla prijať možnosť 2. V rámci tejto možnosti sa na základe vozových parkov stanovili povinné cieľové hodnoty pre nabíjacie body pre ľahké vozidlá a cieľové hodnoty vzdialenosti pre všetky cestné vozidlá pre sieť TEN-T vrátane infraštruktúry mestských uzlov pre ťažké úžitkové vozidlá. Uvádzajú sa aj podrobné ustanovenia pre prístavy a letiská v sieti TEN-T, ale nestanovujú sa žiadne záväzné ciele. Táto možnosť prináša väčšiu harmonizáciu spôsobov platby, fyzických a komunikačných noriem a práv spotrebiteľov. Posilnila by sa tým cenová transparentnosť a informácie pre používateľov vrátane označovania nabíjacej a čerpacej infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Nariadenie sa považovalo za najvhodnejšiu možnosť na dosiahnutie želaných cieľov vo všetkých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Členské štáty budú musieť prijať zrevidovaný vnútroštátny politický rámec na rozvoj trhu s alternatívnymi palivami v odvetví dopravy a zaviesť príslušnú infraštruktúru v súlade s posilnenými ustanoveniami a záväznými cieľmi. Návrh obsahuje aj ustanovenia o formulovaní stratégie zavádzania alternatívnych palív v iných druhoch dopravy, pre ktoré neexistujú žiadne záväzné požiadavky. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Členské štáty budú Komisiu pravidelne informovať. Komisia bude monitorovať pokrok v každom členskom štáte a podávať o ňom správy. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Nariadenie obsahuje ustanovenia, podľa ktorých musia členské štáty zabezpečiť inštaláciu minimálneho pobrežného zásobovania elektrickou energiou pre niektoré námorné lode v námorných prístavoch a pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy s určitými jasne stanovenými výnimkami. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Minimálne ustanovenia sú stanovené pre dodávanie elektrickej energie všetkým stojacim lietadlám na letiskách základnej a súhrnnej siete TEN-T. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | V článku 3 sa stanovujú cieľové hodnoty elektrickej nabíjacej infraštruktúry pre ľahké vozidlá. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | V článku 4 sa stanovujú cieľové hodnoty elektrickej nabíjacej infraštruktúry pre ťažké úžitkové vozidlá. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Cieľové hodnoty vodíkovej čerpacej infraštruktúry pre cestné vozidlá sa uvádzajú v článku 6. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Stanovené sú ciele pre primeraný počet verejne prístupných čerpacích miest pre skvapalnený zemný plyn (LNG) v rámci základnej siete TEN-T do januára 2025 v oblastiach, kde existuje dopyt. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Cieľové hodnoty pobrežného zásobovania elektrickou energiou v námorných prístavoch a prístavoch na vnútrozemských vodných cestách sa stanovujú v článkoch 9 a 10. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Cieľové hodnoty dodávok LNG v námorných prístavoch sa uvádzajú v článku 11. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Cieľové hodnoty dodávania elektriny stojacim lietadlám sa uvádzajú v článku 12. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | V článku 5 ods. 2 písm. a) návrhu Komisia odporúča, aby boli nízkopríkonové nabíjacie stanice vybavené platobným nástrojom, „ktorý sa v Únii bežne používa“, aby spotrebitelia mohli uskutočňovať ad hoc platby. Týmto platobným nástrojom môže byť buď 1) čítačka platobných kariet, 2) bezkontaktný čítač kariet alebo 3) osobitný QR kód, ktorý umožňuje platobnú transakciu. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | V oznámení Komisie [COM(2021) 560 final] Komisia načrtáva strategický plán zavádzania doplnkových opatrení na podporu rýchleho zavedenia infraštruktúry pre alternatívne palivá. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy 2021 – 2027 (NPE II) sa bude riešiť zmena klímy. Na tento účel sa v rámci NPE II vytvorí nástroj pre alternatívne palivá na financovanie infraštruktúry pre alternatívne palivá kombináciou grantov v rámci NPE a financovania zo strany finančných inštitúcií s cieľom dosiahnuť väčší vplyv na investície. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond sú určené na podporu investícií do výskumu, inovácií a zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá v menej rozvinutých členských štátoch a regiónoch. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Podľa Komisie je teraz pri tvorbe otvorenej, transparentnej a interoperabilnej infraštruktúry s plynulými službami infraštruktúry potrebná účinná a efektívna cezhraničná a medziodvetvová spolupráca medzi všetkými zainteresovanými stranami z verejného a súkromného sektora. |
| --- | --- |

2.29.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Odvetvie dopravy je zodpovedné za 22,3 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ, pričom na cestnú dopravu pripadá 21 % emisií skleníkových plynov. Osobné vozidlá sú v EÚ zodpovedné za 12,8 % emisií skleníkových plynov, ľahké úžitkové vozidlá za 2,5 % a ťažké úžitkové vozidlá a autobusy za 5,6 % (zdroj: Európska environmentálna agentúra 2017, s výnimkou emisií z medzinárodnej a námornej dopravy). Emisie z odvetvia dopravy EÚ sa podľa správy Európskej komisie z roku 2018 zvýšili zo 14,8 % v roku 1990 na 24,6 % v roku 2018. Na dosiahnutie cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode je nevyhnutná rýchla dekarbonizácia odvetvia dopravy. EHSV víta toto nariadenie ako pozitívny krok vpred pri dekarbonizácii dopravy. Počas celého procesu dekarbonizácie sa musí zachovať kvalita všetkých dopravných služieb. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že prakticky neprebieha žiadna strategická diskusia o tom, ako by k rozvoju nabíjacej infraštruktúry mohli prispieť občania, družstvá, ale aj odborové zväzy a zamestnávatelia. Je to tak aj napriek skutočnosti, že jedným z cieľov európskej energetickej únie je zamerať sa na občanov, a teda aj na lokálne riešenia, najmä keď je zrejmé, že veľká časť procesu nabíjania elektrických vozidiel sa uskutočňuje doma alebo na pracovisku. EHSV preto žiada Komisiu, aby začala takúto strategickú diskusiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rozsiahle zavádzanie elektrických vozidiel si bude časom vyžadovať zvýšenie výroby elektrickej energie a modernizáciu rozvodnej sústavy tak, aby vyhovovala rýchlemu nabíjaniu, najmä v prípade elektrických nákladných vozidiel na batérie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V nariadení sa uvádza, že obojsmerné inteligentné meracie systémy musia umožňovať tok elektriny v oboch smeroch: zo siete do vozidla a z vozidla do siete. Tieto kapacity sa musia výrazne rozšíriť, aby sa vyriešil nedostatok dodávok počas špičky dopytu po elektrickej energii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Je potrebné zaviesť viacero inteligentných elektrických systémov, aby sa uľahčili nasledujúce aspekty: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | po pripojení vozidlo nezačne nabíjanie, kým nedostane signál zo siete. Nabíjanie by podľa možnosti malo byť lacnejšie z dôvodu nižšieho poplatku účtovaného mimo špičiek; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | technológia energetického prepojenia vozidla a siete známa ako V2G by umožnila vozidlám, ktoré sa nabíjajú v čase, keď môžu prijímať prebytočnú energiu z obnoviteľných zdrojov, a v čase špičky dopytu by elektrické vozidlo naopak vrátilo časť tejto akumulovanej energie do siete. Hneď ako sa dopyt zníži, elektrické vozidlo by sa nabilo. Táto metóda by bola vhodná najmä pre školské autobusy a iné vozidlá, ktoré sú nečinné dlhé časové úseky, a z ekonomického hľadiska by to muselo byť výhodné pre dodávateľa energie. Z tohto dôvodu by sa mali oveľa intenzívnejšie zvážiť a uľahčiť lokálne riešenia s účasťou miestneho obyvateľstva. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | EHSV víta ciele, ktoré boli stanovené pre zavedenie infraštruktúry pre alternatívne palivá, pretože sa tým zvýši dôvera subjektov investujúcich do alternatívnych palív, ako aj potenciálnych kupujúcich vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami. Alternatívne palivá, ako aj obnoviteľné palivá, vrátane udržateľmých biopalív, sú mimoriadne dôležité pre ťažké úžitkové vozidlá, najmä pokiaľ ide o cestnú nákladnú dopravu na dlhé vzdialenosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Politickými opatreniami sa musí zabezpečiť, aby sa na nabíjacích staniciach nevytvárali dlhé rady a aby neboli nabíjacie body pomalé. Inak spotrebitelia nebudú systému nabíjania dôverovať. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisia v zelenej dohode konštatuje, že do roku 2025 bude v EÚ potrebných jeden milión verejných nabíjacích bodov a čerpacích staníc a stanovila cieľ 30 miliónov vozidiel s nulovými emisiami do roku 2030. Ide o veľmi ambiciózne ciele a ak sa majú dosiahnuť, budú si vyžadovať veľké odhodlanie vlád členských štátov a Komisie, ako aj podporu verejnosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Bude potrebné odbúrať rôzne prekážky, ktoré bránia dosiahnutiu týchto cieľov: |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | odstrániť akékoľvek neprimerané požiadavky na plánovanie vzhľadom na veľkosť a rozsah potrebnej infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc; |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | zabezpečiť, aby právne predpisy v oblasti plánovania umožňovali výrobu vodíka na mieste; |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | skrátiť celkový čas pripojení do elektrizačnej sústavy; |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | pripraviť plány na urýchlenie modernizácie elektrizačnej sústavy. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.10. | Na dekarbonizáciu leteckej a námornej dopravy sú popri zabezpečení najvhodnejších alternatívnych palív potrebné ambicióznejšie ciele a rozhodnejšie úsilie, pokiaľ ide o ďalší výskum a vývoj v týchto sektoroch. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Lítium je základným zemským kovom a kritickou surovinou pre moderné dobíjateľné batérie. Podľa Reuters sa v porovnávacej analýze trhu Benchmark Mineral Intelligence (BMI) predpovedá od roku 2022 akútny nedostatok lítia. To by mohlo spôsobiť spomalenie výroby elektrických vozidiel. Lukasz Bednarski vo svojej novej knihe s názvom Lithium (vydavateľstvo Hurst) tvrdí, že lítium bude v priemyselných ekonomikách 21. storočia rovnako dôležité ako ropa v 20. storočí. Preto bude nutné preskúmať a podporovať iné palivá s nízkymi emisiami a palivá s nulovými emisiami, aby sa spotrebiteľom poskytli rôzne možnosti a uľahčilo sa čo najrýchlejšie zníženie emisií skleníkových plynov v doprave. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Bude potrebné ďalej propagovať a preskúmať používanie e-palív a vozidiel na vodíkový pohon s cieľom zistiť ich potenciál čo najrýchlejšie znížiť emisie skleníkových plynov z dopravy. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Spaľovacie motory sa budú ešte určitý čas používať. V tejto súvislosti treba preskúmať a podporovať potenciál e-palív. E-palivá sa môžu používať v spaľovacích motoroch a plug-in hybridných vozidlách a môžu využívať existujúcu sieť čerpacích staníc. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV poukazuje na významnú úlohu obnoviteľných palív, vrátane biopalív, ktoré sú okamžite dostupným a cenovo prijateľným riešením, najmä pre ťažké úžitkové vozidlá a cestnú nákladnú dopravu na dlhé vzdialenosti. Pozornosť treba venovať uhlíkovej stope pri výrobe biopalív, rovnako ako napríklad pri výrobe elektriny dodávanej do elektrických vozidiel a pri výrobe vodíka. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pri použití vo vozidle musí byť uhlíková stopa biopalív menšia ako uhlíková stopa fosílnych palív. Problémom je proces výroby biopalív, pri ktorom môžu vznikať značné emisie skleníkových plynov, a ktorý má škodlivý vplyv na využívanie pôdy, najmä ak vedie k odlesňovaniu. Napríklad používanie palmového oleja nie je udržateľné. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV odporúča, aby sa propagovali biopalivá s najnižšími emisiami skleníkových plynov tak pri výrobe, ako aj pri používaní v doprave. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vidiecke oblasti sú z dôvodu nedostatku verejnej dopravy viac závislé od automobilovej dopravy než mestské oblasti. Vidiecke sídla sú vo všeobecnosti veľmi rozptýlené, takže v mnohých takýchto oblastiach nie je možné zabezpečiť rozsiahly systém verejnej dopravy. Bez realizovateľných alternatívnych spôsobov dopravy budú obyvatelia vidieka výrazne zasiahnutí v dôsledku vysokých uhlíkových daní z benzínu a motorovej nafty. Európska organizácia spotrebiteľov (BEUC) v správe uverejnenej v apríli 2021 uvádza, že prechod na elektrické vozidlá na batérie prináša vodičom s vysokým počtom najazdených kilometrov, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach, hmatateľné výhody, najmä ak sa vlastníctvo elektrického vozidla na batériu kombinuje s elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov vyrobenou na mieste. Vyhlásenie BEUC má význam za predpokladu, že na vysoké počiatočné náklady by sa mohla poskytnúť pomoc vo forme príspevku a že bude prevádzka príslušných spoločných výrobných a nabíjacích zariadení vôbec povolená. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Zásadný význam má podpora infraštruktúry pre alternatívne palivá s cieľom prispôsobiť sa potrebám vidieckych oblastí. Okrem podpory zavádzania elektrických vozidiel musíme presadzovať aj znižovanie emisií skleníkových plynov v existujúcom vozovom parku propagovaním udržateľných biopalív, e-palív, hybridných a plug-in hybridných vozidiel. Zvýšiť sa musí aj potenciál čistého vodíka. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V oblasti dopravy ťažkých úžitkových vozidiel sa musí skutočne konať s rozhodnosťou, aby sa zaviedla infraštruktúra pre alternatívne palivá. Približne 98 % nákladných vozidiel v EÚ27 jazdí na naftu. Doteraz sa pozornosť sústredila viac na ľahké úžitkové vozidlá než na ťažké úžitkové vozidlá. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Bude nutné výrazne zvýšiť používanie nákladných vozidiel na batérie, ako aj hybridných a plug-in hybridných nákladných vozidiel. K tomu môže dôjsť len vtedy, ak v každom členskom štáte budú k dispozícii primerané možnosti nabíjania. Bude si to vyžadovať aj dostatočné finančné prostriedky, aby sa mohol zmysluplne nahradiť vozový park. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nákladné vozidlá si vyžadujú vysokovýkonné nabíjanie, rýchle nabíjanie v depách a na cestných nabíjacích staniciach. Veľmi užitočné by bolo mať možnosť vopred si rezervovať miesto na nabíjacej stanici. Nabíjačky s výkonom do 350 kW boli pilotované, ale na skrátenie času nabíjania treba vyvinúť nabíjačky s výkonom do 1 MW. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Elektrizačná sústava musí byť vopred pripravená tak, aby spĺňala tieto požiadavky na vysoký výkon potrebný na rýchle nabíjanie nákladných vozidiel. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Vodík sa považuje za sľubné riešenie pre diaľkovú dopravu. EHSV víta ciele stanovené pre zavedenie vodíkových čerpacích staníc. Z dlhodobého hľadiska sa pozornosť musí zamerať skôr na zelený vodík než na modrý vodík. V prípade vodíka vyrobeného z metánu by sa mal zohľadniť vysoký únik metánu v celom reťazci od ťažby až po prepravu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | S menšími úpravami sa vodík môže použiť aj na pohon vozidiel so spaľovacím motorom. Na konkrétnejšiu realizáciu tohto návrhu je potrebný ďalší výskum. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV víta návrh Komisie štandardizovať tlak vodíka na 700 barov. Vodík má nízku energetickú hustotu, takže si vyžaduje oveľa väčšie skladovanie nádrže. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Ideálnym riešením by bola výroba vodíka na mieste tam, kde je to možné. Akékoľvek prekážky plánovania takéhoto vývoja sa musia preskúmať s náležitým ohľadom na vyššiu úroveň opatrení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia, ktoré sa vyžadujú pri zaobchádzaní s vodíkom. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Vodík sa môže prepravovať nákladnými automobilmi a potrubiami. Vzhľadom na jeho nízku energetickú hustotu by si dodávky nákladnými vozidlami vyžadovali oveľa viac jázd než je to pri dodávkach benzínu a nafty. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV si je vedomý toho, že v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie sa stanovujú jasné výpočty na určenie emisií skleníkových plynov z rôznych alternatívnych palív. Majú však malý význam pri rozhodovaní občanov o nákupe, keďže tieto hodnoty sú málo známe a výrobcovia alebo predajcovia automobilov o nich neinformujú. Túto situáciu treba napraviť. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Zabezpečenie rýchleho zavedenia infraštruktúry pre alternatívne palivá si bude vyžadovať značné počiatočné financovanie, aby sa systém stal ekonomicky životaschopným pre investorov do nabíjacích a čerpacích staníc. |
| --- | --- |

4.19.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri stanoviská Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 118 a Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 59.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

2

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave a o zmene smernice 2009/16/ES

[COM(2021) 562 final – 2021/0210 (COD)]

(2022/C 152/24)

| Spravodajca: | Constantine CATSAMBIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Constantine CATSAMBIS

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 9. 2021 Rada Európskej únie, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania | |
| (za/proti/zdržalo sa) | 225/2/12 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 9. 2021 Rada Európskej únie, 20. 9. 2021

Právny základ

článok 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

225/2/12

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh nariadenia o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave a o zmene smernice 2009/16/ES (ďalej len „návrh nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime“) (1). Zámerom tohto návrhu je prispieť k cieľu dosiahnuť klimatickú neutralitu v EÚ do roku 2050 vytvorením palivovej normy EÚ s vyššími požiadavkami na intenzitu skleníkových plynov a stimulovaním dopytu po palivách z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palivách v odvetví námornej dopravy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že návrh nariadenia Európskej komisie by sa mal z dôvodu medzinárodnej povahy lodnej dopravy harmonizovať s predpismi Medzinárodnej námornej organizácie vrátane predpisov, ktoré sa týkajú bezpečnosti palív používaných na lodiach. V súčasnosti je medzinárodná lodná doprava závislá od fosílnych palív. Na úplnú dekarbonizáciu je potrebné, aby sa alternatívne nízkouhlíkové lodné palivá alebo lodné palivá s nulovými emisiami a/alebo prelomové pohonné technológie stali široko dostupnými. Na to, aby sa tento cieľ napokon dosiahol, je potrebná úzka spolupráca so všetkými zainteresovanými stranami v odvetví námornej dopravy a súvisiacom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ciele zelenej dohody a ambiciózneho legislatívneho balíka „Fit for 55“ v oblasti klimatickej uhlíkovej neutrality sú žiadané v súvislosti s úsilím o ekologizáciu a v konečnom dôsledku dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy popri ďalších odvetviach pri súčasnom rešpektovaní sociálneho rozmeru tejto transformácie v najlepšom záujme verejnosti. Inými slovami, táto energetická transformácia a proces prechodu na dekarbonizáciu lodnej dopravy môžu byť úspešné, len ak ich prijme spoločnosť, pričom sa zachová spôsob práce v lodnej doprave a ďalších odvetviach. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konštatuje, že vplyv návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime na lodnú dopravu je v porovnaní s inými odvetviami neprimeraný: krátkodobé opatrenia do roku 2030 sú opísané primerane, ale dlhodobé zmeny, ktoré prinesú podstatnú časť zníženia skleníkových plynov v rokoch 2030 až 2050, stále do veľkej miery riešia len niektoré problematické oblasti, pričom zahŕňajú technológie, ktoré ešte nie sú ani vyvinuté, a tobôž nie dostatočne vyspelé. Preto by sa do regulačných častí návrhu mal zahrnúť určitý stupeň flexibility, aby bolo odvetvie schopné prispôsobiť sa mu. Naliehavo potrebná je koncentrovaná podpora výskumu a vývoja s cieľom urýchliť získavanie poznatkov a zároveň zmierniť riziká. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že v rámci legislatívneho balíka „Fit for 55“ musí iniciatíva FuelEU priniesť synergie, súdržnosť a zosúladenie medzi dodávkou, distribúciou a dopytom. V návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU sa však v súčasnosti predpisujú konkrétne nízkouhlíkové palivá bez predchádzajúceho posúdenia ich globálnej dostupnosti a ceny, hoci by mali byť povolené všetky alternatívne palivá. To môže v konečnom dôsledku viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, hoci ich dostupnosť v súčasnosti je a v blízkej budúcnosti bude zanedbateľná. Zodpovednosť za vývoj a dostupnosť alternatívnych palív z obnoviteľných zdrojov leží na dodávateľoch palív a malo by sa podporovať využívanie čistejších palív. Na to sa musia odstrániť cenové rozdiely medzi fosílnymi a alternatívnymi palivami a musí sa zvýšiť cenová dostupnosť čistejších palív, pričom sa tieto palivá musia viac rozšíriť. Musí sa vyvinúť úsilie s aktívnym zapojením všetkých aktérov v hodnotovom reťazci námornej dopravy, najmä výrobcov palív a dodávateľov energie, výrobcov motorov, ale aj prístavov, prenajímateľov plavidiel a zástupcov pracovníkov vo všetkých sektoroch, ktorých sa to týka. To by mohlo viesť k zvýšenému dopytu po alternatívnych palivách, s ktorým sa počíta v nariadení o iniciatíve FuelEU. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

| 2.1. | EHSV sa domnieva, že lodná doprava má vplyv na celý dodávateľský reťazec, keďže takmer 90 % tovaru vo svete sa prepravuje po mori. Lodná doprava EÚ so svojou globálnou prítomnosťou predstavuje takisto strategickú výhodu, vďaka ktorej si EÚ môže zachovať geopolitickú nezávislosť a zvýšiť odolnosť svojej ekonomiky a priemyslu a rovnako aj svoju suverenitu. V roku 2019 sa približne 46 % tovaru vyvezeného do krajín mimo EÚ a 56 % tovaru dovezeného z krajín mimo EÚ prepravilo po mori (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obchodné loďstvo pod kontrolou EÚ má nosnosť 810 miliónov ton a zahŕňa 23 400 plavidiel, čo v roku 2020 tvorilo 39,5 % svetového loďstva. Celkový hospodársky vplyv lodnej dopravy predstavuje 149 miliárd EUR HDP EÚ a približne dva milióny pracovných miest. Treba poznamenať, že za každý 1 milión EUR HDP, ktoré odvetvie lodnej dopravy vytvorí, sa podporí ďalších 1,8 milióna EUR v inej časti hospodárstva EÚ (2). Podľa najnovších odhadov (3) sa celkový podiel emisií z lodnej dopravy na globálnych antropogénnych emisiách skleníkových plynov zvýšil z 2,76 % v roku 2012 na 2,89 % v roku 2018. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV uznáva, že európska lodná doprava je odhodlaná dodržiavať námornú bezpečnosť a chrániť morské prostredie, čím prispieva k medzinárodnému úsiliu a úsiliu EÚ v oblasti dekarbonizácie. EHSV takisto uznáva, že európska lodná doprava čelí týmto výzvam a je odhodlaná zaujať vedúce postavenie v ekologickej lodnej doprave. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nariadením o iniciatíve FuelEU Maritime sa zavádzajú normy pre postupné znižovanie priemernej intenzity skleníkových plynov palív používaných na palubách lodí, ktoré kotvia v prístavoch EÚ, prichádzajú do nich alebo z nich odchádzajú. Nesplnenie týchto noriem povedie k administratívnym pokutám pre lodné spoločnosti, ktoré by sa údajne používali na podporu projektov zameraných na zrýchlenie využívania palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy, a to najmä biopalív. Návrh bude mať jednostranne aj extrateritoriálne uplatnenie na medzinárodnú lodnú dopravu, keďže jeho rozsah pôsobnosti sa zhoduje s rozsahom pôsobnosti návrhu o systéme obchodovania s emisiami (ETS) EÚ (4). Okrem toho sa v ňom nariaďuje používanie pobrežného zásobovania elektrickou energiou pre dva typy lodí po 1. januári 2030 – osobné lode a kontajnerové lode. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV berie na vedomie, že v návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime sa v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ uznala štrukturálna úloha prenajímateľa lode, ktorý bežne zodpovedá za výber paliva lode, trasy, nákladu a rýchlosti a súvisiace náklady na spotrebované palivo (odôvodnenie 6). To je pozitívne. Uznanie zodpovednosti prenajímateľa je však dôležité ustanovenie pre rokovania, ktoré sa uskutočnia v nasledujúcej fáze regulačného procesu a do ktorých bude zapojený aj Európsky parlament a Rada EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Ciele zelenej dohody a ambiciózneho legislatívneho balíka „Fit for 55“ v oblasti klimatickej uhlíkovej neutrality sú žiadané v súvislosti s úsilím o ekologizáciu a v konečnom dôsledku dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy popri ďalších odvetviach pri súčasnom rešpektovaní sociálneho rozmeru tejto transformácie v najlepšom záujme verejnosti. Inými slovami, táto energetická transformácia a proces prechodu na dekarbonizáciu lodnej dopravy môžu byť úspešné, len ak ich podporí a prijme spoločnosť, pričom sa zachová spôsob práce v lodnej doprave a ďalších odvetviach. To možno dosiahnuť len konkrétnymi opatreniami, napríklad vytváraním nových pracovných miest, lepšími opatreniami v oblasti verejného zdravia a lepšími opatreniami na zmiernenie zmeny klímy a ochranu životného prostredia. Toto úsilie si vyžaduje aktívne zapojenie všetkých aktérov v hodnotovom reťazci námornej dopravy, najmä výrobcov palív a dodávateľov energie, výrobcov motorov, ale aj prístavov, prenajímateľov plavidiel a zástupcov pracovníkov vo všetkých sektoroch, ktorých sa to týka. Na to, aby sa dosiahlo zapojenie spoločnosti a jej podpora, je nevyhnutná dobre cielená, jasná, cyklická a transparentná komunikácia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vplyv návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime na lodnú dopravu je v porovnaní s inými odvetviami nerovnomerný: krátkodobé opatrenia do roku 2030 sú opísané primerane, ale dlhodobé zmeny, ktoré prinesú podstatnú časť zníženia skleníkových plynov v rokoch 2030 až 2050, stále do veľkej riešia len niektoré problematické oblasti, pričom zahŕňajú technológie, ktoré ešte nie sú ani vyvinuté, a tobôž nie dostatočne vyspelé. Inými slovami, spôsob dosiahnutia klimatickej neutrality v odvetví lodnej dopravy do roku 2050 je stále neistý a zahŕňa širokú škálu technologických možností. Okrem toho zostávajú nezodpovedané dôležité otázky týkajúce sa dodávky, bezpečnosti, distribúcie a ceny týchto alternatív. Preto by sa do regulačných častí návrhu mal zahrnúť určitý stupeň flexibility, aby bolo odvetvie schopné prispôsobiť sa mu. Okrem toho vyplýva z dlhého prípravného obdobia a cyklu obrovských počiatočných investícií rozsiahlejšieho sektora, ktorý zahŕňa všetky zainteresované strany, časová naliehavosť. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na jednej strane závisí trajektória emisií smerom k úplnej dekarbonizácii od zavedenia hospodársky životaschopných a bezpečných palív a technológií s nulovými emisiami a ich prijatia na trhu. Na druhej strane sú na to, aby sa napokon dosiahla úplná dekarbonizácia, potrebné nové spôsoby pohonu, nové nízkouhlíkové palivá alebo palivá s nulovými emisiami dostupné na celom svete a spoločné úsilie v spolupráci so zainteresovanými stranami v dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V rámci legislatívneho balíka „Fit for 55“ musí iniciatíva FuelEU priniesť synergie, súdržnosť a zosúladenie medzi dodávkou, distribúciou a dopytom. Malo by sa to dosiahnuť účinným doplnením smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (5), pokiaľ ide najmä o dodávku energie z obnoviteľných zdrojov, a nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, pokiaľ ide o distribučnú infraštruktúru v prístavoch EÚ (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Na tento účel je takisto veľmi dôležité poskytnutie správnych stimulov medzi ponukou a dopytom. V návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU sa však v súčasnosti predpisujú konkrétne nízkouhlíkové palivá, aj keď by mali byť povolené všetky alternatívne palivá, bez predchádzajúceho posúdenia ich globálnej dostupnosti a ceny. To môže v konečnom dôsledku viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, hoci ich dostupnosť v súčasnosti je a v blízkej budúcnosti bude zanedbateľná. Zodpovednosť za vývoj a dostupnosť alternatívnych palív z obnoviteľných zdrojov leží na dodávateľoch palív a malo by sa podporovať využívanie čistejších palív. Na to sa musia odstrániť cenové rozdiely medzi fosílnymi a alternatívnymi palivami a musí sa zvýšiť cenová dostupnosť čistejších palív, pričom sa tieto palivá musia viac rozšíriť. Musí sa vyvinúť úsilie s aktívnym zapojením všetkých aktérov v hodnotovom reťazci námornej dopravy, najmä výrobcov palív a dodávateľov energie, výrobcov motorov, ale aj prístavov, prenajímateľov plavidiel a zástupcov pracovníkov vo všetkých sektoroch, ktorých sa to týka. To by mohlo viesť k zvýšenému dopytu po alternatívnych palivách, s ktorým sa počíta v nariadení o iniciatíve FuelEU. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zdá sa, že v návrhu sa pri uložení povinnosti využívať čistejšie palivá, a najmä biopalivá, nezohľadňuje, že takéto palivá v skutočnosti nemusia byť nikdy dostupné v dostatočnom množstve pre medzinárodnú lodnú dopravu a nemusia byť naozaj životaschopnou alternatívou k fosílnym palivám. Uloženie administratívnych pokút v situácii, keď životaschopné alternatívy neexistujú, je represívne opatrenie, ktoré skôr vytvára príjmy namiesto znižovania emisií. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Palivá s nulovými emisiami/nízkouhlíkové palivá potrebné na dekarbonizáciu lodnej dopravy v súčasnosti nie sú dostupné, najmä pre námornú nákladnú dopravu, a v blízkej budúcnosti sa tento stav nezmení. Potrebné sú obrovské investície do výroby a celosvetovej dostupnosti týchto palív, ktoré budú musieť vyvinúť zainteresované strany mimo odvetvia, najmä ropné spoločnosti a všeobecnejšie dodávatelia energie. Okrem toho alternatívne palivá ako amoniak, metanol či vodík potrebujú spaľovacie motory novej generácie a pokrok v dizajne lodí a pohonných technológií, čo je v rukách výrobcov motorov a lodeníc, z ktorých väčšina sa nachádza na Ďalekom východe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kým sa vyvinú tieto alternatívne palivá, nemožno dosiahnuť dlhodobé ciele dohodnutej počiatočnej stratégie IMO v oblasti dekarbonizácie a ambiciózne ciele Európskej zelenej dohody a balíka „Fit for 55“. Dôkladnejšie poznatky založené na vedeckých zisteniach sa musia získať skôr, aby sa znížili riziká spojené s rozhodovaním a s cieľom zamerať sa na správne investície. Preto toto odvetvie spolu s viacerými členskými štátmi s podstatnými záujmami v oblasti námornej dopravy predložilo v rámci IMO návrh zriadiť radu a fond pre výskum a vývoj (návrh o IMRB a IMRF), ktoré by sa spočiatku financovali povinným príspevkom od každej lode s hrubou priestornosťou nad 5 000 ton za každú tonu spotrebovaného paliva. Účelom tejto iniciatívy je urýchliť rozvoj alternatívnych palív, ktoré odvetvie lodnej dopravy potrebuje, ale nedokáže ich vyvinúť. Práve naliehavosť situácie urýchlila túto iniciatívu a ochotu odvetvia lodnej dopravy prispieť. Úprimne sa dúfa, že táto iniciatíva získa ďalšiu značnú podporu v rámci IMO. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Bezpečnostné aspekty by takisto mali zostať zásadným parametrom vo výskume a vývoji alternatívnych palív, veľmi komplexnom procese náročnom na kapitál i čas. Riešenie bezpečnostných výziev spojených s týmito novými palivami si vyžiada rozvoj nových nariadení a technických predpisov v oblasti bezpečného dizajnu a bezpečného používania týchto palív na palubách lodí. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Bolo by značne znepokojujúce, ak by sa od lodí požadovalo, aby dodržiavali európske palivové štandardy bez toho, aby bolo zabezpečené primerané množstvo nízkouhlíkových palív a palív s nulovými emisiami v prístavoch na celom svete. V pracovnom dokumente útvarov Komisie zverejnenom v decembri 2020, ktorý je pripojený k stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (7), sa uvádza prognóza, že palivá z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkové palivá budú do roku 2030 tvoriť 5,5 až 13,5 % palivového mixu lodnej dopravy. Intenzita skleníkových plynov sa určuje „od zdroja po súprúd“ [článok 3 – Vymedzenie pojmov, písm. p)] podľa metodík a kritérií udržateľnosti stanovených v navrhovanej revidovanej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, pričom multiplikátor 1,2 pre vyspelé biopalivá a bioplyn vyrábané zo surovín a pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa zachová len pre lodnú a leteckú dopravu. Okrem toho, ako sa zdôrazňuje v návrhu, je vhodné presmerovať biopalivá biologického pôvodu do odvetvia dopravy, ktorá sa ťažko elektrifikuje, ako v prípade námornej, diaľkovej alebo leteckej dopravy (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V rámci tohto dodatočného systému EÚ na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie (MRV) sa v prílohe k navrhovanému nariadeniu stanovuje metodika analýzy životného cyklu palív. Keď spoločnosti zamýšľajú odchýliť sa od určených hodnôt stanovených v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, budú oprávnené odchýliť sa od stanovených určených hodnôt emisných faktorov od palivového tanku po súprúd za predpokladu, že tak urobia, len ak môžu byť hodnoty osvedčené na základe jedného z dobrovoľných systémov uznaných podľa smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (pre hodnoty od zdroja po palivový tank) alebo laboratórnym testovaním či priamym meraním emisií (od palivového tanku po súprúd). Metodika výpočtu uhlíkovej intenzity a emisných faktorov predstavujú zásadné otázky, ktoré treba dôkladne preskúmať. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV sa nazdáva, že navrhované nariadenie ako regionálne opatrenie negatívne ovplyvní prebiehajúce diskusie o počiatočnej stratégii IMO v oblasti dekarbonizácie medzinárodnej lodnej dopravy, ktoré sa vyvíjajú priaznivo, vedú ku konkrétnym výsledkom a ako jediné majú globálnu perspektívu. Vlády členských štátov IMO sa dohodli, že už v októbri 2021 začnú diskutovať o strednodobých a dlhodobých opatreniach vrátane trhovo orientovaných nástrojov podľa dohodnutého pracovného plánu IMO pre strednodobé a dlhodobé opatrenia. Súvisiaci pracovný postup IMO, ktorý ešte treba dokončiť, sa týka usmernení pre intenzitu skleníkových plynov/uhlíkovú intenzitu počas životného cyklu pre všetky druhy palív. Kým sa táto práca neukončí v rámci IMO, malo by sa zabrániť dvojakým normám. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Podľa EHSV je dôležitá nedávna iniciatíva vlád členských štátov EÚ navrhnúť celosvetovú normu pre palivá s nízkymi emisiami skleníkových plynov v medzinárodnej lodnej doprave, ktorá sa má posúdiť na nadchádzajúcom 10. zasadnutí pracovnej skupiny pre skleníkové plyny (9). Uvedený návrh okrem iného ukazuje spôsob, ako môžu lode dosiahnuť súlad s opatrením, ak preukážu, že počas obdobia plnenia požiadaviek používali výlučne palivá s intenzitou skleníkových plynov nižšou alebo rovnou ako limitná hodnota (napr. zmesi tradičných palív a palív z obnoviteľných zdrojov). Ide o podobný prístup ako v prípade prílohy IV dohovoru MARPOL (predpis 14.1), ktorým sa presadil maximálny obsah síry IMO v lodných palivách z roku 2020. V predloženom dokumente sa takisto navrhuje, aby IMO vyvinula a validovala certifikačnú schému od zdroja po súprúd (Well-to-Wake). Okrem toho, ak sa vzhľadom na prebiehajúce diskusie o posúdení skleníkových plynov počas životného cyklu v IMO dosiahne na úrovni IMO dohoda o globálnom prístupe k záležitostiam relevantným pre návrh nariadenia o FuelEU, právne predpisy EÚ bude potrebné plne zosúladiť s medzinárodnými pravidlami podľa odôvodnenia 42 navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | V stratégii IMO v oblasti dekarbonizácie sa určil zoznam možných krátkodobých, strednodobých a dlhodobých opatrení na zníženie emisií CO2. Vlády členských štátov IMO vrátane vlád všetkých členských štátov EÚ urobili na 76. zasadnutí Výboru IMO pre ochranu morského prostredia (MEPC), ktoré sa konalo 10. – 17. júna 2021, veľký krok vpred v záujme energetickej transformácie odvetvia námornej dopravy a prijali komplexný balík právne záväzných krátkodobých technických a prevádzkových opatrení na zníženie emisií CO2 z lodí, ktorý nadobudne účinnosť 1. novembra 2022. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Konkrétnejšie sa v opatreniach prijatých na 76. zasadnutí MEPC vyžaduje, aby lode s hrubou priestornosť 400 ton a viac počítali svoj index energetickej účinnosti existujúcej lode (Energy Efficiency Existing Ship Index, EEXI) podľa technických prostriedkov na zlepšenie energetickej účinnosti a aby všetky lode s hrubou priestornosťou nad 5 000 ton stanovili ročný prevádzkový ukazovateľ uhlíkovej intenzity (Carbon Intensity Indicator, CII) a rating CII. V uhlíkovej intenzite sa emisie skleníkových plynov spájajú s množstvom prepraveného nákladu na preplavenú vzdialenosť. IMO preskúma účinnosť vykonávania požiadaviek na CII a EEXI do 1. januára 2026 a určí, či sú potrebné nejaké ďalšie zmeny. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V medzinárodnej lodnej doprave sa zďaleka najviac využíva preprava uskutočňovaná prepravcami z tretej krajiny, pričom 90 % jej obchodnej kapacity tvorí preprava nákladu podstatného pre svetové hospodárstvo, ako sú ropa a ropné produkty, plyn, chemické výrobky, železná ruda a ďalšie rudy, uhlie a hnojivá, medzi tretími krajinami. Preto musí byť v záujme plynulého fungovania medzinárodného obchodu globálne dostupné palivo podľa požadovaných špecifikácií EÚ v prístavoch po celom svete. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Medzinárodná lodná doprava je odvetvie založené v prvom rade na MSP, ktoré je v prípade prepravy hromadného nákladu/trampovú prepravu skutočne podnikavým odvetvím s vlastnosťami dokonale konkurenčného trhu. Dôvodom je, že v tomto odvetví pôsobia na celom svete tisícky spoločností a nedominuje mu obmedzený počet veľmi veľkých korporácií alebo aliancií, ako je to v prípade linkovej námornej dopravy a väčšiny hlavných odvetví priemyslu a služieb na globálnej úrovni. Preto lodné spoločnosti s veľkosťou MSP nemajú vyjednávaciu silu, aby distribuovali a pokryli nové palivá v prístavoch po celom svete. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | V posúdení vplyvu Komisie týkajúcom sa návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime sa počíta so zvýšeným dopytom po palivách z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palivách v odvetví námornej dopravy, s dôrazom na okrem iného tekuté biopalivá, dekarbonizovaný plyn (vrátane bio-LNG), e-palivá, dekarbonizované palivá získavané z vodíka (metanol a amoniak) a elektrinu. V posúdení vplyvu sa očakáva zvýšené využívanie biopalív, zatiaľ čo „význam biopalív sa uznáva najmä v odvetviach, ktorých dekarbonizácia je komplikovaná, napríklad v letectve a námornej doprave“. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Výzvu predstavuje rozvoj výroby a požadovaná infraštruktúra na zásobovanie e-palivami na celom svete. V návrhu revidovanej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie sa stanovuje nový cieľ EÚ, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov tvorila aspoň 40 % podiel. Uznáva sa však, že lodná doprava pri dekarbonizácii čelí väčším výzvam ako iné odvetvia, pretože v súčasnosti chýbajú nízkoemisné technológie pripravené na trh. Na trhu totiž momentálne nie sú dostupné nízkouhlíkové palivá a palivá s nulovými emisiami pre lodnú dopravu. Okrem toho kapitálové investície potrebné na rozvoj výroby napríklad tzv. zeleného amoniaku (e-amoniak) v závislosti od výrobnej metódy a konkrétnych výrobných postupov paliva sa odhadujú približne na 1,2 až 1,65 bilióna USD (UMAS, 2020), pričom nezahŕňajú potrebné investície do infraštruktúry na zásobovanie na celom svete. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Preto je stanovený cieľ 75 % priemerného zníženia intenzity skleníkových plynov energie používanej na palubách lodí do roku 2050 nadhodnotený. Jednou z najväčších prekážok dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy bude zabezpečenie novej tankovacej infraštruktúry potrebnej v prístavoch na celom svete na bezpečné zásobovanie lodí alternatívnymi palivami. Urýchlené vybudovanie takejto infraštruktúry je v záujme odvetvia lodnej dopravy, aby tak boli nové palivá na celom svete okamžite dostupné z čo najväčšieho počtu prístavov, keďže to zníži cenu palív s nulovými emisiami a uľahčí súlad s uvedenými cieľmi navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Priamo využiteľné alternatívne palivá ako vyspelé biopalivá, napríklad hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej, ktoré sú v obmedzenej miere kompatibilné so všetkými modernými lodnými motormi (všetkých druhov plavidiel bez ohľadu na typ prepravy), v ktorých je možné spaľovať biopalivá bez technických, bezpečnostných alebo dizajnových úprav, by mohli byť čiastočným riešením aspoň v preprave hromadného nákladu/trampovej preprave. Je však zodpovednosťou dodávateľov paliva, aby sa uistili, že pri miešaní s fosílnymi palivami sú špecifikované zmesi vhodné na daný účel na používanie na lodiach a že sú v prístavoch EÚ dostupné v dostatočných množstvách. Biopalivá dovezené na trh EÚ by mali spĺňať kritériá udržateľnosti EÚ stanovené v revidovanej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie II (časti A a B prílohy IX). Návrhom nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime sa zodpovednosť za plnenie kritérií udržateľnosti podľa uvedenej smernice presúva na lode. Okrem toho stimulovanie používania zmesí biopalív špecifikovanej kvality kúpených mimo EÚ by mohlo byť spojené s výzvami v oblasti presadzovania, ktoré by ohrozili dosiahnutie cieľov znižovania emisií. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Všetky možné e-palivá ako zelený amoniak alebo čistý vodík (10) predstavujú určité prekážky na trhu (ekonomické/technologické/regulačné), ktoré bránia, aby sa v dohľadnej budúcnosti mohli používať ako alternatívne námorné palivá. Oblasť alternatívnych námorných palív je nielen fragmentovaná, ale aj nedostatočne rozvinutá, a preto by sa mal posilniť a zrýchliť výskum a vývoj v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Metodika výpočtu uhlíkovej intenzity a emisných faktorov predstavuje zásadné otázky, ktoré takisto treba dôkladne preskúmať. Mala by sa venovať pozornosť faktorom týkajúcim sa strát metánu a nepriamej zmeny využívania pôdy, najmä v súvislosti so zavádzaním a používaním biopalív a LNG. Biopalivá prvej generácie nemožno považovať za dlhodobo udržateľné materiály vzhľadom na to, že využívanie pôdy pri ich výrobe konkuruje potravinárskej výrobe a spôsobuje vyčerpanie pôdy. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Keďže lodná doprava je skutočne globálne odvetvie, globálne predpisy sú najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom, ako postupovať. Každé opatrenie zavedené na úrovni EÚ musí byť zlučiteľné s predpismi prijatými IMO, pričom sa musí dosiahnuť rovnováha medzi medzinárodnými predpismi a legislatívnymi iniciatívami EÚ. |
| --- | --- |

3.24.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Zodpovedný subjekt (dodávateľ paliva namiesto vlastníka lode): prevádzkovatelia lodí sa nemôžu brať na zodpovednosť ani za kvalitu, ani za dostupnosť špecifikovaných palív. Uhlíková intenzita námorných palív by sa mala regulovať na celosvetovej úrovni a mala by závisieť od primeranej dostupnosti nefosílnych alternatív. Tie v súčasnosti nie sú dostupné pre námornú nákladnú dopravu a v najbližšej budúcnosti sa to nezmení. Lode nemožno brať na zodpovednosť za tankovanie palív, ktoré buď nie sú dostatočne technologicky vyspelé, alebo sú dostupné len vo veľmi obmedzených množstvách a/alebo v obmedzenej zemepisnej oblasti. Bolo by to porovnateľné so situáciou, keď by sa od používateľov automobilov požadovalo, aby používali konkrétny palivový mix, ktorý na trhu nie je široko dostupný. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pokiaľ ide o výslovnú povinnosť prenajímateľov lodí, aby prevzali svoju zodpovednosť, vo všetkých prípadoch by sa mala uplatňovať zásada „znečisťovateľ platí“. Hoci sa v príslušných legislatívnych iniciatívach Európskej komisie (EU ETS, FuelEU Maritime) uznáva zodpovednosť prenajímateľov lodí, výslovne sa im v nich neukladá povinnosť prevziať túto zodpovednosť. Ak sa vlastníkovi lode uloží zodpovednosť za jej emisie, bude niesť bremeno vyšších emisií CO2 spôsobených čisto ekonomickou analýzou nákladov a prínosov prenajímateľa, v ktorej by sa nezohľadnili negatívne environmentálne externality. Takáto situácia by nebola len nespravodlivá, ale aj kontraproduktívna. Pokiaľ prenajímateľ neponesie žiadnu zákonnú zodpovednosť, bude všetky svoje prevádzkové rozhodnutia naďalej zakladať len na nákladoch a bude vyňatý zo zásady „znečisťovateľ platí“, ktorá sa musí v odvetví lodnej dopravy riadne uplatňovať, tak ako vo všetkých ostatných odvetviach. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zabránenie dvojitému započítaniu/zdvojeným požiadavkám: návrhom sa zavádza druhý systém EÚ MRV na účely navrhovaného nariadenia. Hoci je mimoriadne dôležité, aby sa zachovala flexibilita, malo by sa pokiaľ možno zabrániť zavedeniu dvojitého započítavania alebo zdvojených požiadaviek homogenizáciou metód MRV. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zabránenie vytvoreniu nefunkčného mechanizmu na zabezpečenie súladu: návrhom sa takisto vytvára zložitý mechanizmus združovania na zabezpečovanie súladu s nadmernými kreditmi uhlíkovej náročnosti pre palivá používané loďami s nadbytkom súladu. Toto ustanovenie podlieha ustanoveniu o združovaní s harmonizovanými pokutami za nesúlad a prevodom kreditov medzi rôznymi spoločnosťami s loďami s nadmernou a nedostatočnou výkonnosťou, ktoré certifikoval ten istý overovateľ. Namiesto toho sa požaduje, aby sa do navrhovaného nariadenia zaviedol flexibilný mechanizmus, ktorý sa spočiatku bude uplatňovať len na e-palivá (11) používané loďami s harmonogramom postupného zavádzania (podobne ako pri zavádzaní pobrežného zásobovania elektrickou energiou – príslušný je článok 5 navrhovaného nariadenia). Ak sa to prijme, požiadavky sa postupne rozšíria na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkové palivá (s výhradou doložky o preskúmaní a budúceho posúdenia vplyvu, v ktorom sa bude napríklad riešiť aj dostupnosť palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v odvetví námornej dopravy a otázky hospodárskej súťaže palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív s inými spôsobmi dopravy). Postupne sa podporia partnerstvá medzi aktérmi na trhu, ktorí investujú do „zelených“ palív a chcú združiť svoje jednotky na dosiahnutie súladu a predkladať spoločné oznámenie tomu istému akreditovanému overovateľovi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Predĺženie výnimiek zo zavádzania pobrežného zásobovania elektrickou energiou po roku 2034: hoci uznávame potrebu uprednostňovať zavádzanie pobrežného zásobovania elektrickou energiou, pokiaľ ide o dosiahnutie hmatateľných nákladovo efektívnych znížení emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia v kotvisku so zameraním na kontajnerové a osobné plavidlá, výnimka z povinného používania pobrežného zásobovania elektrickou energiou v uvedených segmentoch lodnej dopravy by po roku 2034 nemala byť obmedzená, keď v prístave nie k dispozícii infraštruktúra a keď palubné zariadenie na pripojenie k pobrežnému zásobovaniu elektrickou energiou nie je kompatibilné so zariadením v prístave. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 562 final.

1

(2)  Združenie vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva, 2021.

2

(3)  Štvrtá štúdia IMO o skleníkových plynoch, 2020.

3

(4)  COM(2021) 551 final.

4

(5)  COM(2021) 557 final.

5

(6)  COM(2021) 559 final.

6

(7)  SWD(2020) 331 final.

7

(8)  TEN/748 – Stanovisko na tému Revízia smernice o energii z obnoviteľných zdrojov (pozri stranu 127 tohto úradného vestníka), bod 4.17.

8

Revízia smernice o energii z obnoviteľných zdrojov

(9)  Dokument ISWG-GHG 10/5/3 (Rakúsko et al.) z 3. 10. 2021.

9

(10)  Ako sa uvádza v stanovisku TEN/718 – Vodíková stratégia (Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 30).

10

(11)  E-palivá zahŕňajú e-amoniak, e-metanol, syntetickú naftu, syntetický vykurovací olej a e-plyn [s. 7, prílohy k dokumentu COM(2021) 562 final].

11

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/152

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie

[COM(2021) 552 final]

(2022/C 152/25)

| Hlavný spravodajca: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Dumitru FORNEA

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 20. 9. 2021
  Európsky parlament, 13. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/3/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 20. 9. 2021

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Právny základ

článok 192 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/3/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Iniciatíva Komisie, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1), pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve, je vítaným krokom pri znižovaní vplyvu odvetvia leteckej dopravy na klímu. Podporujeme navrhované zmeny, ale zdôrazňujeme potrebu zachovať rovnaké podmienky a chrániť sociálne a pracovné práva. Napriek tomu, že letecká doprava a všetky subjekty, ktoré sú jej súčasťou, nie sú najväčším producentom emisií v spoločnosti a ani len v doprave, musia prispieť svojim podielom k snahám o dosiahnutie udržateľného letectva. To možno zrealizovať len prostredníctvom sociálneho dialógu a spolupráce s odborovými zväzmi v tomto odvetví, ktoré sú kritickou súčasťou klimatickej transformácie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vo všeobecnosti nesúhlasíme s prideľovaním bezodplatných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ETS), pokiaľ nejde o zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže. V prípade letov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) existuje menšie riziko ohrozenia rovnakých podmienok, treba však byť naďalej ostražití, pokiaľ ide o únik uhlíka, najmä v doprave súvisiacej s cestovným ruchom a diaľkovej doprave. Podporujeme preto zachovanie navrhovaného termínu na úplné odstránenie bezodplatných kvót stanoveného na rok 2027, pričom by sa medzitým upravilo prideľovanie bezodplatných kvót tak, aby sa zameralo na spravodlivú hospodársku súťaž. Ak sa tak stane, bude možné uplatňovať systém ETS, zlepšiť využívanie udržateľných leteckých palív, znížiť úroveň bezodplatných kvót a zároveň zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže na trhu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je nevyhnutné, aby návrh obsahoval opatrenia na ochranu rovnakých podmienok s cieľom podporiť spoločnosti, ktoré ponúkajú dôstojnú prácu a dodržiavajú sociálne normy. Takisto je dôležité vyhnúť sa dlhodobým negatívnym účinkom na pracovné podmienky v dôsledku nekalej súťaže zo strany spoločností, ktoré nepôsobia v rámci ETS. Odporúčame preto vypracovať „posúdenie sociálneho vplyvu“, v ktorom sa zohľadní súvislosť medzi uplatňovaním ETS, spravodlivou hospodárskou súťažou a možnými sociálnymi škodami spôsobenými únikom uhlíka. Okrem toho navrhujeme dve posúdenia v polovici trvania, v ktorých by sa analyzoval sociálny, environmentálny a hospodársky vplyv zmeneného ETS. Tie by sa mali uskutočniť dva roky a štyri roky po nadobudnutí účinnosti zmeneného ETS, pričom by sa všetkým zainteresovaným stranám mala poskytnúť príležitosť preskúmať uplatňovanie ETS a ciele programu. Tieto posúdenia budú tiež príležitosťou pozrieť sa na to, v akej miere dochádza k oživeniu tohto sektora vo vzťahu k cieľom ETS. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Finanční sprostredkovatelia by mali byť zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami vylúčení, aby s emisnými kvótami mohli obchodovať len zariadenia, ktoré pri výrobnom procese vypúšťajú oxid uhličitý. Zámerom je vylúčiť riziko prípadných špekulácií. Ide o podobný prístup, aký sa uplatňuje v Číne, kde majú finančné inštitúcie zakázané zapájať sa do tamojšieho systému obchodovania s emisnými kvótami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Väčšina dopravy mimo EHP prechádza centrálnymi uzlami v rámci alebo mimo EHP. V súčasnosti má väčšina cestujúcich viacero možností letu mimo EHP – tak cez vnútorné, ako aj cez vonkajšie uzly. So zvýšenými nákladmi na ETS však existuje značné riziko, že prevádzkovatelia z EHP budú oslabení z dôvodu lacnejšej ponuky prevádzkovateľov so sídlom v uzloch mimo EHP. Aby sa tomu zabránilo, musí sa prideľovanie bezodplatných kvót ETS nahradiť cieleným mechanizmom proti konkurenčným nevýhodám v snahe chrániť európske letecké spoločnosti a európske uzly. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EÚ musí podporovať ambicióznejšiu a jednotnejšiu celosvetovú reguláciu stanovovania cien uhlíka a musí mať mandát na rokovanie o tejto otázke na celosvetovej úrovni. Okrem tohto globálneho mandátu navrhujeme uplatňovanie jedného z týchto mechanizmov alebo obidva mechanizmy s cieľom zabezpečiť spravodlivé a udržateľné vykonávanie ETS a podporiť širšiu vykonávaciu základňu v krátkodobom horizonte:






  a) | zriadenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach; |
| --- | --- | --- |

1.6.

a)

zriadenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach;

| b) | nahradenie systému bezodplatného prideľovania kvót cielenou ochranou pred nekalou hospodárskou súťažou. |
| --- | --- |

b)

nahradenie systému bezodplatného prideľovania kvót cielenou ochranou pred nekalou hospodárskou súťažou.

| 1.7. | ETS by mal podporovať prechod na udržateľnejšie druhy dopravy, a to aj v rámci odvetvia leteckej dopravy, a preto by mal propagovať obmedzenie využívania súkromnej leteckej dopravy. ETS by mal podporovať využívanie udržateľnej hromadnej dopravy, a tým nútiť pasažierov súkromných lietadiel, aby platili vyššie poplatky. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Príjmy z ETS by sa mali investovať do rozvojových projektov, ktoré budú ďalej redukovať vplyv leteckej dopravy na životné prostredie, a to podporou znižovania nákladov a väčšieho využívania udržateľných leteckých palív. Mal by tiež podporiť prechod letísk, dodávateľov palív a poskytovateľov pozemnej obsluhy na nové predpisy, ktorými sa má na základe návrhu ReFuelEU riadiť používanie udržateľných leteckých palív na európskych letiskách. Z týchto príjmov by sa mala financovať aj spravodlivá transformácia na podporu pracovníkov v sektore letectva, ktorí boli negatívne postihnutí zmenou klímy. Na tento účel by sa mal vytvoriť sociálny fond v oblasti letectva, ktorý pracovníkom v sektore leteckej dopravy zabezpečí odbornú prípravu a pripraví ich na transformáciu. Takýto fond by mohla spravovať Európska komisia s podporou zamestnávateľov aj odborových zväzov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Návrh by mal prostredníctvom ETS podnietiť prevádzkovateľov, aby rozvíjali intermodálne dopravné siete na svojich hlavných uzloch s cieľom rozšíriť sieť svojich destinácií a zároveň obmedziť zbytočné lety na veľmi krátke vzdialenosti. To by sa mohlo podporiť zvýšením úrovne bezodplatných kvót na iné miesta v sieti leteckej spoločnosti do oblastí, ktoré nemajú vhodné železničné spojenia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V otázke pokračujúceho vplyvu revidovaného systému obchodovania s emisiami počas jeho vykonávania by mala EÚ spolupracovať s európskymi zamestnaneckými radami, výbormi pre sektorový sociálny dialóg a inými spoločnými fórami, ako napríklad okrúhlym stolom pre letectvo. Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnemu dialógu s pracovníkmi a pochopeniu potrieb a obáv, ktoré majú v súvislosti s udržateľným letectvom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Malo by sa zachovať osobitné postavenie najvzdialenejších regiónov EÚ, ktoré by mali byť vyňaté z ETS podľa článku 349 ZFEÚ umožňujúceho výnimky z uplatňovania práva EÚ v týchto regiónoch. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Vítame iniciatívu Komisie, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve. Napriek tomu, že letecká doprava a všetky subjekty, ktoré sú jej súčasťou, nie sú najväčším producentom emisií v spoločnosti a ani len v doprave, musia prispieť svojim podielom k snahám o dosiahnutie udržateľného letectva a splnenie našich cieľov v oblasti klímy stanovenými v Parížskej dohode a v balíku „Fit for 55“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prostredníctvom takýchto iniciatív, zapojenia zainteresovaných strán a sociálneho dialógu je možné zmierniť mnohé sociálne a hospodárske hrozby pre pracovníkov v odvetví letectva. Privítali by sme snahy Komisie zabezpečiť, aby boli všetky zainteresované strany, najmä odborové zväzy a európske zamestnanecké rady zapojené do problematiky zmeny klímy a spravodlivej transformácie počas celého procesu rokovania o tomto návrhu, ako aj do všetkých budúcich činností v oblasti udržateľnej leteckej dopravy. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Posúdenie účinkov pandémie COVID-19

| 3.1.1. | Letectvo bolo počas nedávnej pandémie COVID-19 jedným z najviac postihnutých odvetví, a preto sa v tomto návrhu musí zohľadniť, že na oživenie potrebuje priestor a čas. Ukázalo sa však, že letectvo má inherentný problém s udržateľnosťou, a to tak zo sociálneho, ako aj environmentálneho hľadiska, a v rámci každého opatrenia týkajúceho sa oživenia vrátane akejkoľvek podpory poskytnutej tomuto odvetviu sa musí zvážiť úsilie vynaložené na zvýšenie jeho udržateľnosti z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Z údajov, ktoré zverejnil Eurocontrol, vyplýva, že odvetviu leteckej dopravy potrvá ešte dlhý čas, než sa vráti na úroveň prevádzky z roku 2019. V lete 2021 dosiahla úroveň leteckej prevádzky len 70 % úrovne z roku 2019 (2) a vo všeobecnosti sa očakáva, že úroveň prevádzky z roku 2019 sa dosiahne až v roku 2023 (3). Vzhľadom na to je jasné, že úroveň leteckej prevádzky je a aj naďalej bude nižšia minimálne do roku 2023. Pokles prevádzky sa okrem toho úmerne dotkol aj pracovníkov. Hoci je stále ťažké získať príslušné údaje, Európska federácia pracovníkov v doprave (ETF) odhaduje, že približne 60 % personálu pozemnej dopravy bolo počas pandémie bez práce (4). Zavedenie akýchkoľvek opatrení, ktoré by počas tohto obdobia oživenia narušili hospodársku súťaž, by mohlo mať nepriaznivé dôsledky pre pracovníkov, ako aj pre celé odvetvie. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Prideľovanie bezodplatných kvót v rámci ETS podporujeme len preto, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže alebo úniku uhlíka. Pozornosť sa musí venovať možnému úniku uhlíka, ku ktorému by mohlo dochádzať z dôvodu preorientovania sa leteckej spoločnosti na lacnejšie destinácie, najmä na trh s letmi na účely rekreácie. Naďalej existuje riziko, že mnohé typické rekreačné destinácie by mohli stratiť na svojej obľúbenosti v prospech destinácií mimo EHP, keďže tie ponúkajú lacnejšie poplatky za emisie v porovnaní s podobnými destináciami v rámci EHP. Osobitne treba zvážiť lety mimo EHP, keďže existuje značná hrozba, že prevádzkovatelia z tretích krajín budú využívať systém ETS a destabilizujú rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Preto sa domnievame, že aj keď by sa mal zachovať rok 2027 ako termín na zrušenie bezodplatných kvót, tieto by sa mali udeľovať len na účely ochrany spravodlivej hospodárskej súťaže. Týmto spôsobom môže tento návrh dosiahnuť svoje ciele a ochrániť rovnaké podmienky, zatiaľ čo sa toto odvetvie snaží zotaviť a konkurovať v rámci nového ETS. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Spravodlivá hospodárska súťaž a únik uhlíka

| 3.2.1. | Letecká doprava je vysoko flexibilné a silne liberalizované globálne odvetvie. Toto odvetvie preto čelí veľkej hospodárskej súťaži, ktorá v značnej miere narúša alebo má potenciál narúšať trh. Možno to jasne vidieť v sociálnych problémoch, ktorým čelí trh leteckej dopravy, kde spoločnosti využívajú priaznivé sociálne podmienky v rámci EHP a v tretích krajinách na vykorisťovanie pracovníkov a znižovanie nákladov na pracovnú silu. Tento postup je v leteckej doprave v súčasnosti bežný a je pre nás varovaním pri posudzovaní environmentálnych nákladov. Preto sú potrebné dôsledné právne predpisy na zabezpečenie toho, aby nedochádzalo k úniku uhlíka alebo využívaniu ETS niektorými krajinami alebo spoločnosťami, najmä tými, ktoré nespadajú pod tento systém. Najdôležitejšie je to pri zvažovaní medzikontinentálnej dopravy, napríklad v prípade cestujúcich, ktorí prechádzajú cez EHP, hoci ich miesto odletu alebo príletu nie je v EHP, alebo cestujúcich, ktorí odlietajú z EHP alebo z neho prilietajú, avšak prechádzajú cez uzly mimo EHP. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vítame návrh, na základe ktorého by sa úplné uplatňovanie ETS vzťahovalo na všetky lety v rámci EHP, pretože to pomôže zachovať rovnaké podmienky na trhu. Podporujeme aj zámer návrhu odstrániť bezodplatné kvóty, ale zdôrazňujeme, že takéto kvóty by sa mali poskytovať len na účely zachovania spravodlivej hospodárskej súťaže. Toto opatrenie by sa nemalo obmedzovať len na hospodársku súťaž medzi leteckými spoločnosťami, ale malo by sa rozšíriť, aby sa zabezpečila spravodlivá hospodárska súťaž medzi uzlami EHP a mimo neho, ktoré súťažia o prípojnú dopravu, ako aj turistické destinácie konkurujúce destináciám mimo EHP. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pokiaľ ide o diaľkovú dopravu, hlavní dopravcovia a uzly v EHP čelia značnej konkurencii zo strany leteckých dopravcov a uzlov na Blízkom východe. Táto konkurencia je najciteľnejšia vtedy, keď cestujúci pri medzikontinentálnych letoch neprilietajú do EHP, ale cezeň len prechádzajú, alebo keď odlietajú z EHS alebo doň prilietajú, avšak prestupujú v uzloch mimo EHP. Vzhľadom na blízkosť ďalších veľkých leteckých uzlov mimo EHP musíme zabezpečiť, aby letecké spoločnosti mohli zostať konkurencieschopné na tomto trhu. Tradiční dopravcovia majú na tomto trhu tradične vysokú úroveň sociálnych noriem a dôstojnej práce. V iných regiónoch, najmä v oblasti Perzského zálivu, sa pracovníkom odopierajú základné pracovné práva, ako je sloboda združovania. Musia sa prijať všetky opatrenia na zabezpečenie toho, aby dopravcovia so sídlom v týchto krajinách neboli vo výhode na úkor európskych spoločností a európskych pracovníkov. Preto sú potrebné cielené ochranné mechanizmy, aby sa zastavili konkurenčné nevýhody. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Cena emisných kvót sa od januára 2020 zvýšila z približne 20 EUR za tonu na viac ako 70 EUR za tonu. Na strane dopytu si zariadenia, t. j. podniky, ktoré potrebujú kvóty, pretože pri svojom výrobnom procese vypúšťajú CO2, konkurujú s finančnými inštitúciami a sprostredkovateľmi, ktorí si v plnej miere uvedomujú, že zariadenia potrebujú emisné kvóty na výkon svojej činnosti. Na trhu navyše pre ich cenu neexistuje žiaden strop, keďže sankcie za vypúšťanie emisií bez kvót nezbavujú povinnosti tieto kvóty zakúpiť (5). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Je nevyhnutné, aby sa návrhom chránili rovnaké podmienky medzi týmito dopravcami a aby sa zaistilo, že v dôsledku nespravodlivej hospodárskej súťaže zo strany spoločností, ktoré nepôsobia v rámci ETS, nedôjde k dlhodobým negatívnym účinkom na sociálne podmienky pracovníkov. Na zabezpečenie úplnej analýzy týchto výziev odporúčame vypracovať „posúdenie sociálneho vplyvu“, v ktorom sa zohľadní súvislosť medzi uplatňovaním ETS, spravodlivou hospodárskou súťažou a možnými sociálnymi škodami spôsobenými únikom uhlíka. Okrem toho navrhujeme dve hodnotenia v polovici trvania, v ktorých by sa analyzoval sociálny, environmentálny a hospodársky vplyv zmeneného systému obchodovania s emisiami. Tie by sa mali uskutočniť dva roky a štyri roky po nadobudnutí účinnosti zmeneného ETS, pričom by sa všetkým zainteresovaným stranám mala poskytnúť príležitosť preskúmať uplatňovanie ETS a ciele programu. Tieto posúdenia budú tiež príležitosťou pozrieť sa na to, v akej miere dochádza k oživeniu tohto sektora vo vzťahu k cieľom ETS. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | S cieľom posilniť spravodlivosť návrhu navrhujeme zvážiť dva ďalšie prvky návrhu: |
| --- | --- |

3.2.6.

| a) | Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach |
| --- | --- |

a)

Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach

Uplatňovanie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach obmedzí únik uhlíka a podporí subjekty z krajín mimo EÚ, aby zlepšili svoju environmentálnu stopu. Letectvo nie je obmedzené hranicami, a preto je ťažké prijímať právne predpisy v rámci hraníc EÚ, keďže veľká časť dopravy sa realizuje mimo nich. Ako už bolo uvedené, je potrebné chrániť vyššie úrovne sociálnych noriem v odvetví letectva EÚ a mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach to podporí. Keďže Komisia podporuje rast odvetvia leteckej dopravy prostredníctvom vypracovania komplexných dohôd o leteckých službách s tretími krajinami, mala by zvážiť možnosť uplatňovania mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach na letecké prípoje z veľkých letísk mimo EÚ, alebo iných prostriedkov na podporu udržateľného rastu prevádzky mimo EHP.

| b) | Ďalšie opatrenia na ochranu rovnakých podmienok |
| --- | --- |

b)

Ďalšie opatrenia na ochranu rovnakých podmienok

V rámci preskúmania EU ETS sa treba zaoberať rizikom úniku uhlíka. Únik uhlíka predstavuje významnú hrozbu pre trh leteckej dopravy EHP vzhľadom na svoju blízkosť k viacerým uzlom, cez ktoré sa realizuje veľký objem prevádzky mimo EHP. V súčasnosti má väčšina cestujúcich viacero možností na let mimo EHP, čo zahŕňa tak vnútorné, ako aj vonkajšie uzly. So zvýšenými nákladmi na ETS však existuje značné riziko, že letecké spoločnosti z EHP budú oslabené z dôvodu lacnejšej ponuky prevádzkovateľov so sídlom v uzloch mimo EHP. Aby sa tomu zabránilo, musí sa prideľovanie bezodplatných kvót nahradiť cieleným mechanizmom proti konkurenčným nevýhodám, a to najmä v snahe chrániť európske letecké spoločnosti a európske uzly.

3.3.   Úvahy týkajúce sa cenovej modulácie na základe kapacity lietadla

| 3.3.1. | Širšia pozornosť by sa mala venovať možnosti uplatňovania modulárneho systému stanovovania cien za kvóty ETS, ktorý by sa riadil zásadou „znečisťovateľ platí“ a podporoval by skôr hromadnú než súkromnú dopravu. K septembru 2021 sa súkromná letecká doprava (6) zvýšila o 27 % v porovnaní s úrovňami z roku 2019 – pravdepodobne v dôsledku zníženia kapacity v odvetví pravidelnej osobnej leteckej dopravy. Na rozdiel od lietadiel na pravidelnú prepravu cestujúcich majú súkromné lietadlá podstatne nižšiu kapacitu cestujúcich. Napriek tomu sa k nim pristupuje rovnako ako k lietadlám s oveľa vyššou kapacitou. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ETS by mal podporovať prechod na udržateľnejšie druhy dopravy, a to aj v rámci letectva, a preto by mal propagovať obmedzenie využívania súkromnej leteckej dopravy. ETS by sa mal riadiť zásadou „znečisťovateľ platí“, a tým nútiť pasažierov súkromných lietadiel, aby platili vyššie poplatky. Mohli by sa zvážiť aj prevádzkové opatrenia, ktoré by odrádzali od využívania súkromných lietadiel tým, že by uprednostňovali pravidelnú osobnú dopravu inými spôsobmi, napríklad pri sieťových poplatkoch a prideľovaní letiskových prevádzkových intervalov. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Opätovné investovanie príjmov z ETS

| 3.4.1. | Príjmy získané z ETS sa musia investovať do odvetvia, aby sa podporil sociálne a environmentálne udržateľný sektor, ako aj spravodlivý prechod. Je dobre známe, že prechod leteckého odvetvia na uhlíkovú neutralitu si bude vyžadovať značné investície a ETS je príležitosťou na poskytnutie potrebných investícií na tento účel. Tieto investície by sa mali zamerať na zvýšenie dostupnosti a používania udržateľných leteckých palív a zároveň na zníženie ich ceny, aby si tak používatelia mohli udržať ziskovosť a zároveň dekarbonizovať sektor. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Vítame vysoké ambície Komisie, pokiaľ ide o aspekty balíka „Fit for 55“ súvisiace s letectvom, a podporujeme pokračujúci rozvoj udržateľných opatrení v oblasti letectva v rámci revízie smernice o ETS, ako aj návrhu nariadenia o zabezpečení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu. Tieto dva návrhy sa navzájom dopĺňajú, a preto by príjmy z ETS mali podporovať ich ciele. Príjmy z ETS by sa preto mali použiť na podporu prístupu k udržateľným leteckým palivám a na zníženie nákladov na ne v celom EHP. ETS by okrem toho mohol poskytnúť finančnú pomoc letiskám, dodávateľom palív a poskytovateľom pozemnej obsluhy pri prechode na nové požiadavky na dostupnosť udržateľných leteckých palív na letiskách. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Príjmy by sa mali tiež reinvestovať do rozvojových projektov, ktoré budú ďalej znižovať vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. Jednou z možností, ako dlhodobo znížiť vplyv leteckej dopravy, sú technológie, ako napríklad vodíkové palivá. Takéto technológie sú však nákladovo neúnosné a ešte potrvá, kým sa uplatnia na trhu, hoci investície do projektov zameraných na využívanie vodíka a iných alternatívnych palív časom podporia znižovanie nákladov a ich väčšie využívanie. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Z týchto príjmov by sa mala financovať aj spravodlivá transformácia na podporu pracovníkov v sektore letectva, ktorí boli negatívne postihnutí v dôsledku zmeny klímy. Očakáva sa, že určitá letecká infraštruktúra s rozvojom technológií časom zanikne. Príslušní pracovníci by mohli zostať bez práce a bude potrebné im poskytnúť príležitosti na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie, aby mohli prejsť na nové ekologické a udržateľné pracovné miesta. Na tento účel by sa mal vytvoriť sociálny fond v oblasti letectva, ktorý pracovníkom v sektore leteckej dopravy zabezpečí odbornú prípravu a pripraví ich na transformáciu. Takýto fond by mohla spravovať Európska komisia s podporou zamestnávateľov aj odborových zväzov. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Okrem toho by Komisia mala spolupracovať s európskymi zamestnaneckými radami, výbormi pre sektorový sociálny dialóg a inými spoločnými fórami, ako napríklad okrúhlym stolom pre letectvo. Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnemu dialógu s pracovníkmi a pochopeniu potrieb a obáv, ktoré majú v súvislosti s udržateľným letectvom a spravodlivým prechodom v tomto sektore. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Rozšírenie intermodálnej dopravy

| 3.5.1. | Intermodálna doprava je jednoduchý a nákladovo efektívny spôsob, ako okamžite znížiť vplyv dopravy na klímu. Mnohé letecké spoločnosti už dnes umožňujú cestujúcim nakupovať intermodálne cestovné lístky, najmä prostredníctvom dohôd s prevádzkovateľmi železničnej dopravy. Takéto dohody umožňujú celkové zníženie počtu letov, ale takisto podporujú efektívne využívanie udržateľnej hromadnej dopravy. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Návrh by mal podnietiť prevádzkovateľov, aby rozvíjali intermodálne dopravné siete na svojich hlavných základniach s cieľom umožniť rozšírenie na väčšiu sieť a zároveň obmedziť zbytočné lety na krátke vzdialenosti. To by sa mohlo podporiť zvýšením úrovne bezodplatných kvót na iné miesta v sieti leteckej spoločnosti do oblastí, ktoré nemajú vhodné železničné spojenia, keď letecké spoločnosti presunú trasy do neleteckých druhov dopravy. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Regionálna prepojenosť

| 3.6.1. | Vzhľadom na chýbajúcu alternatívnu formu dopravy existuje riziko, že ETS by mohol viesť k obmedzeniu prepojenosti s odľahlými regiónmi Európy. Je nevyhnutné, aby žiadne prijaté opatrenia neohrozili prepojenosť s okrajovými európskymi regiónmi a členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Okrajové regióny sa spoliehajú na leteckú dopravu, aby zabezpečili svoju prepojenosť a hospodársky rozvoj. Ich závislosť je spôsobená ich odľahlosťou, malou rozlohou, ostrovným charakterom a veľkou závislosťou od spojenia s kontinentom, pokiaľ ide o tovar, prístup k službám, prepojenie a územnú súdržnosť. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Okrem toho HDP týchto regiónov patrí medzi najnižšie v Európe, a preto ich treba chrániť a podporovať. Z tohto dôvodu navrhujeme zachovať osobitné postavenie najvzdialenejších regiónov EÚ (Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik, Mayotte, Réunion, Svätý Martin, Azory, Madeira a Kanárske ostrovy) a vyňať takéto regióny z ETS podľa článku 349 ZFEÚ, ktorý umožňuje výnimky z uplatňovania práva EÚ v týchto regiónoch. |
| --- | --- |

3.6.3.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1

(2)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-data-snapshot-16-recovery-wide-variations.

2

(3)  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-forecast-update-2021-2027.

3

(4)  https://www.etf-europe.org/ground-handling-sector-fights-for-its-survival-as-more-than-half-of-airport-based-workers-are-out-of-work/.

4

(5)  https://zpp.net.pl/en/press-release-new-eu-emissions-trading-scheme-how-to-mitigate-the-risks-for-european-consumers-and-smes/.

5

(6)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2021-09/covid19-eurocontrol-comprehensive-air-traffic-assessment-30092021.pdf.

6

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/158

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond

[COM/2021/568 final – 2021/0206(COD)]

(2022/C 152/26)

| Spravodajca: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Alena MASTANTUONO |

Spravodajca:

Thomas KATTNIG

Pomocná spravodajkyňa:

Alena MASTANTUONO

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 9. 2021
  Rada, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1 písm. d), článok 192 ods. 1 a článok 194 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/3/9 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Rada, 20. 9. 2021

Právny základ

článok 91 ods. 1 písm. d), článok 192 ods. 1 a článok 194 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9. 11. 2021

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/3/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta zriadenie Sociálno-klimatického fondu, ktorý má pomôcť zmierniť negatívny sociálny a hospodársky vplyv nového stanovovania cien uhlíka a poskytnúť členským štátom finančné prostriedky na podporu ich opatrení na obmedzenie sociálneho dosahu tohto obchodovania s emisiami na finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. EHSV tiež uznáva, že Komisia týmto nariadením vierohodne preukazuje svoju snahu bojovať proti energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je však presvedčený, že Sociálno-klimatický fond nezabezpečí dostatočnú finančnú podporu na to, aby sa dalo zodpovedne čeliť sociálno-hospodárskym dôsledkom stanovovania cien uhlíka. Obrovská výzva navrhnúť účinný a spravodlivý kompenzačný mechanizmus v nesúrodom hospodárskom priestore zahŕňajúcom 27 členských štátov si vyžaduje ďalekosiahlejšie sprievodné opatrenia a zdroje na európskej i národnej úrovni. EHSV vyzýva členské štáty, aby využili synergie Sociálno-klimatického fondu s inými dostupnými finančnými zdrojmi a využívali ho čo najefektívnejším spôsobom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Opatrenia a kroky v záujme transformácie stanovené v balíku Fit for 55 povedú k obrovským zmenám a nesmie sa pri nich zabúdať na sociálnu a hospodársku situáciu v jednotlivých členských štátoch. Inak by sa mohlo stať, že spoločnosť tieto opatrenia neprijme. Na úrovni členských štátov sa o sprievodných opatreniach k balíku musí už teraz diskutovať a treba ich bez meškania zaviesť do praxe. V záujme dosiahnutia spravodlivej ekologickej transformácie sa tu dôraz musí klásť na spravodlivú transformáciu pre všetkých. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že cieľom stanovenia vyšších cien uhlíka v žiadnom prípade nie je zvýšiť príjmy, ale nasmerovať správanie trhu na nízkoemisné technológie. Existuje teda silný argument, prečo by Komisia mala poskytnúť dodatočné finančné prostriedky. Navyše sa lehota do roku 2032 nejaví ako definitívna. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Niektoré zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov zastupujúcich zamestnávateľov aj zamestnancov sú skeptické, pokiaľ ide o rozšírenie obchodovania s emisiami na budovy a cestnú dopravu, a dokonca sa k nemu stavajú negatívne, pričom poukazujú na očakávaný sociálny a hospodársky dosah zvýšenia cien vykurovania a paliva na finančne slabšie domácnosti, malé a stredné podniky, mikropodniky a používateľov dopravy. Za každú cenu treba predísť nebezpečenstvu, že sa v rámci európskej politiky v oblasti klímy zabudne na ľudí a vypuknú rozsiahle protesty, ako sú protesty hnutia žltých viest. V tejto súvislosti by Komisia mala svoje plány podrobiť dôkladnému preskúmaniu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že Komisia neposúdila vplyv balíka Fit for 55 na jednotlivé členské štáty ani na rôzne odvetvia. Domnieva sa, že by bolo prospešné, keby sa bolo vykonalo osobitné posúdenie vplyvu vytvorenia Sociálno-klimatického fondu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta povinnosť členských štátov predložiť komplexný balík opatrení a investícií ako ich sociálno-klimatický plán spolu s aktualizovanou verziou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením o riadení. EHSV požaduje, aby členské štáty do vypracúvania svojich národných sociálno-klimatických plánov zapojili sociálnych partnerov, obchodné komory, občiansku spoločnosť, mládežnícke organizácie, ako aj miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa obáva, že náklady spojené so systémom obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy by prevážili želané prínosy a mohli by viesť k nekontrolovateľnému, a teda likvidačnému rastu cien. EHSV sa preto vo všeobecnosti stavia kriticky k spojeniu Sociálno-klimatického fondu so zavedením systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy a uvítal by, keby sa v rozpočte EÚ vytvoril osobitný okruh venovaný sociálnemu dosahu zelenej transformácie. Skôr by sa malo v zásade pokračovať v zavádzaní Sociálno-klimatického fondu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV konštatuje, že treba zabezpečiť efektívne využívanie zdrojov fondu a zabrániť podvodom, korupcii a konfliktom záujmov spojeným s opatreniami podporenými z fondu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pokiaľ ide o zásadu právneho štátu, víta opatrenia, ktoré Komisia navrhla v záujme účinného a efektívneho systému vnútornej kontroly, ako aj avizovaný zámer vymáhať neoprávnene vyplatené a zneužité sumy. Ďalej si EHSV kladie otázku, či sa postup EÚ na zníženie financovania EÚ, ak členský štát poruší zásady právneho štátu, bude vzťahovať aj na vyplatenie finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV požaduje viac objasnení týkajúcich sa financovania fondu. V návrhu sa predpokladá, že financovanie bude založené na nestálom trhu ETS EÚ. EHSV preto nerozumie, prečo sa navrhuje pevná suma 72,2 miliardy EUR. Rozpočet fondu bude závisieť od nestálych cien. Aj vzhľadom na to je potrebné stabilnejšie financovanie. EHSV navrhuje, aby sa v rámci fondu zaviedla čiastočná finančná flexibilita v závislosti od skutočného vývoja cien kvót (to znamená, že súčasne s rastúcou cenou by sa mohla zvýšiť aj alokácia). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pokiaľ ide o rozdelenie prostriedkov fondu medzi členské štáty, EHSV zdôrazňuje, že stanovovanie cien uhlíka môže mať odlišný vplyv na jednotlivé členské štáty a môže byť aj v rozpore s už zavedenými opatreniami na národnej úrovni, ako zdôraznil írsky parlament vo svojom odôvodnenom stanovisku k subsidiarite. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta prístup, ktorým sa pri vytváraní a zavádzaní národných plánov presadzuje a podporuje rodová rovnosť a rovnaké príležitosti pre všetkých, ako aj začlenenie týchto cieľov a tiež otázok spojených s prístupnosťou pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa na nikoho nezabudlo. Plánované stanovovanie cien uhlíka bude mať osobitné dôsledky pre ženy, keďže tvoria 85 % osamelých rodičov. V rodinách s jedným rodičom je riziko chudoby detí mimoriadne vysoké. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV veľmi dobre vie, že Sociálno-klimaticky fond predstavuje strednodobú reakciu na problém kompenzácie vyšších nákladov na zelenú transformáciu pre zraniteľné subjekty. Súčasná situácia v oblasti vývoja cien energie si však vyžaduje okamžité riešenie. EHSV víta oznámenie Komisie, ktoré členským štátom poskytuje súbor nástrojov na zmiernenie okamžitého vplyvu súčasného zvýšenia veľkoobchodných cien zemného plynu a elektrickej energie a na posilnenie odolnosti voči budúcim cenovým šokom. Krátkodobé vnútroštátne opatrenia zahŕňajú núdzovú podporu príjmu pre domácnosti, pomoc podnikom a cielené zníženie daní. V snahe zosúladiť pomoc so súborom nástrojov navrhuje EHSV rozšíriť zameranie Sociálno-klimatického fondu na zraniteľné malé a stredné podniky. Táto reakcia je zlučiteľná s poslaním Sociálno-klimatického fondu a v súlade s príslušnými pravidlami EÚ. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV vyzýva členské štáty, aby podporovali rozvoj a poskytovanie cenovo dostupných služieb v oblasti mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami. EHSV sa domnieva, že zabezpečenie verejnej dopravy v rámci zákonných možností je základom pre udržateľnú a cenovo dostupnú mobilitu. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Na základe stratégie Európskej zelenej dohody Komisia vo svojom oznámení zo septembra 2020 vyzvala na „ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030“ (1), navrhla zvýšiť ambicióznosť klimatických cieľov Európskej únie a predložila plán zvýšenia záväzného cieľa znížiť do roku 2030 čisté emisie aspoň na 55 %. Európska rada 11. decembra 2020 podporila tento cieľ a zdôraznila, že je dôležité zohľadniť aspekty spravodlivosti a solidarity a zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo, a 25. mája 2021 tieto závery potvrdila a požiadala Európsku komisiu, aby predložila svoj legislatívny balík spolu s hĺbkovým posúdením environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na zavedenie európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a zohľadnenie záverov Európskej rady navrhla Komisia 14. júla 2021 balík Fit for 55, v rámci ktorého reviduje niektoré v súčasnosti účinné právne predpisy v oblasti energetiky a klímy a navrhuje nové iniciatívy. Balík Fit for 55, nástroj NextGenerationEU a viacročný finančný rámec na roky 2021– 2027 pomôžu dosiahnuť dvojakú transformáciu – zelenú a digitálnu –, o ktorú sa Európa usiluje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa Komisie ambicióznejší cieľ Európskej únie v oblasti klímy tiež znamená, že sa musia zvýšiť príspevky všetkých odvetví. V rámci revízie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) (smernica o ETS) teda navrhla obchodovanie s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy. V snahe zmierniť sociálny dosah a distribučný vplyv obchodovania s emisiami v dvoch nových odvetviach, sektore budov a odvetví cestnej dopravy, na finančne najzraniteľnejšie skupiny navrhla Komisia v rámci balíka Fit for 55 nariadenie, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V rokoch 2025 až 2032 je cieľom Sociálno-klimatického fondu zmierniť vplyv nového stanovovania cien uhlíka a poskytnúť členským štátom finančné prostriedky na podporu ich opatrení, ktoré majú obmedziť sociálny dosah tohto obchodovania s emisiami na finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Podpora sa má poskytovať hlavne prostredníctvom dočasnej podpory príjmu, ako aj formou opatrení a investícií na zníženie závislosti od fosílnych palív zvýšením energetickej účinnosti budov, väčšou dekarbonizáciou v oblasti vykurovania a chladenia budov a tiež začlenením energie z obnoviteľných zdrojov a zlepšením prístupu k mobilite bez emisií a nízkoemisnej mobilite a príslušným dopravným prostriedkom. Aspoň 50 % finančných prostriedkov potrebných na požadované opatrenia majú poskytnúť členské štáty. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V národných energetických a klimatických plánoch (NEKP) sa uvádza, ako členské štáty zamýšľajú zabezpečiť energetickú efektívnosť, energiu z obnoviteľných zdrojov a znižovanie emisií skleníkových plynov a ako v súlade s platnými právnymi predpismi už riešia problém energetickej chudoby. Komisia monitoruje pokrok a informuje o ňom v rámci správy o stave energetickej únie. Členské štáty by mali navrhnúť komplexný balík opatrení a investícií, ktoré sa majú financovať z fondu, a predložiť ho v podobe svojho sociálno-klimatického plánu spolu s aktualizovanou verziou svojich národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením o riadení. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Členské štáty by mali vo svojich správach o pokroku vykonávania národných energetických a klimatických plánov predkladaných každé dva roky v súlade s nariadením o riadení informovať Komisiu o pokroku pri realizácii opatrení a investícií v rámci svojich sociálno-klimatických plánov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Využívanie fondu prostredníctvom sociálno-klimatických plánov členských štátov je tiež v súlade s politikami a opatreniami podporovanými ďalšími nástrojmi EÚ na podporu sociálne spravodlivej transformácie. Patrí sem akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (3), ktorého cieľom je sociálne zlučiteľná a spravodlivá zelená transformácia pre všetkých Európanov, Európsky sociálny fond plus (ESF+), plány spravodlivej transformácie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (4), dlhodobé stratégie členských štátov v oblasti obnovy budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (5) a Stredisko pre monitorovanie energetickej chudoby, ktoré podporuje členské štáty v úsilí znížiť a monitorovať energetickú chudobu, ako aj súvisiace kombinácie politík v súlade s odporúčaním Komisie týkajúcim sa energetickej chudoby (6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Väčšina príjmov z nového obchodovania s emisiami poputuje do štátnych rozpočtov členských štátov a v súlade s myšlienkou Komisie by sa mala využiť na účely súvisiace s klímou, napríklad na zmiernenie sociálneho dosahu nového obchodovania s emisiami. Členské štáty sa povzbudzujú, aby tieto príjmy, ako aj ďalšie finančné prostriedky z iných programov Európskej únie používali na opatrenia na podporu sociálne zlučiteľnej dekarbonizácie odvetví. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Celkové finančné krytie fondu na obdobie 2025 – 2032 predstavuje 72,2 miliardy EUR v bežných cenách. Komisia čoskoro predloží návrh cielenej revízie nariadenia o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027, aby doň zahrnula dodatočné výdavky Európskej únie v rokoch 2025 – 2027 vo výške 23,7 miliardy EUR. Tieto finančné prostriedky by mali byť dostupné skôr, aby sa iniciovalo a podporilo bezproblémové zavádzanie nového ETS. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Z dôvodu priamej súvislosti fondu s novým ETS by finančné prostriedky fondu v zásade mali zodpovedať 25 % očakávaných príjmov zo zahrnutia budov a cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice o ETS. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ročné rozdelenie finančných záväzkov by sa malo zosúladiť s cieľmi fondu. Výsledkom je skoré pridelenie finančných prostriedkov v súlade s cieľom fondu zmierniť vplyv rozšíreného rozsahu pôsobnosti smernice o ETS na finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. V záujme anticipácie dôsledkov tohto rozšírenia bude podpora dostupná už od roku 2025. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa potvrdil záväzok Európskej rady pracovať na dosiahnutí sociálnej Európy a jej odhodlanie ďalej zintenzívniť vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Fungovanie fondu by malo byť v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinného predchádzania podvodom a ich stíhania, napríklad v prípade daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Všeobecné pripomienky EHSV

| 3.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje dôležité kroky, ktoré sa podnikli na dosiahnutie cieľov klimatickej neutrality a odolnosti proti zmene klímy do roku 2050 stanovených v Európskej zelenej dohode. Uznáva, že Komisia si uvedomuje, že klimatická kríza a energetická transformácia nie sú len čisto technickými a štrukturálnymi, ale aj sociálnymi, hospodárskymi a distribučnými výzvami. EHSV víta zriadenie Sociálno-klimatického fondu navrhované v tomto nariadení s cieľom zmierniť negatívny sociálny a hospodársky vplyv nového stanovovania cien uhlíka a poskytnúť členským štátom finančné prostriedky na podporu ich opatrení na obmedzenie sociálneho dosahu tohto obchodovania s emisiami na finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. EHSV tiež uznáva, Komisia týmto nariadením vierohodne preukazuje svoju snahu bojovať proti energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV je však presvedčený, že Sociálno-klimatický fond nezabezpečí dostatočnú finančnú podporu na to, aby sa dalo zodpovedne čeliť sociálno-hospodárskym dôsledkom stanovovania cien uhlíka. Obrovská výzva navrhnúť účinný a spravodlivý kompenzačný mechanizmus v nesúrodom hospodárskom priestore zahŕňajúcom 27 členských štátov si vyžaduje ďalekosiahlejšie sprievodné opatrenia a zdroje na európskej i národnej úrovni. EHSV vyzýva členské štáty, aby využili synergie sociálno-klimatického fondu s inými dostupnými finančnými zdrojmi a využívali ho čo najefektívnejším spôsobom. Zároveň sa zavedenie Sociálno-klimatického fondu musí vnímať v kontexte celého balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že plánované opatrenia v oblasti klímy a ich dôsledky môžu ešte viac prehĺbiť už existujúce nerovnosti. EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby vo svojich opatreniach na zmiernenie zmeny klímy kládli hlavný dôraz na zásadu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Opatrenia a kroky v záujme transformácie stanovené v balíku Fit for 55 povedú k obrovským zmenám a nesmie sa pri nich zabúdať na sociálnu a hospodársku situáciu v jednotlivých členských štátoch. Inak by sa mohlo stať, že spoločnosť tieto opatrenia neprijme. Na úrovni členských štátov sa o sprievodných opatreniach k balíku musí už teraz diskutovať a treba ich bez meškania zaviesť do praxe. V záujme dosiahnutia spravodlivej ekologickej transformácie sa tu dôraz musí klásť na spravodlivú transformáciu pre všetkých. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Objem finančných prostriedkov fondu v rokoch 2025 – 2032 bude predstavovať 72,2 miliardy EUR, pričom sa využije 25 % príjmov ETS z odvetvia dopravy a sektora budov. Vzhľadom na výzvy, ktoré takéto rozšírenie ETS predstavuje, ide o veľmi nízku sumu. EHSV sa domnieva, že cieľom stanovenia vyšších cien uhlíka v žiadnom prípade nie je zvýšiť príjmy, ale nasmerovať správanie trhu na nízkoemisné technológie. Existuje teda silný argument, prečo by Komisia a členské štáty mali poskytnúť dodatočné finančné prostriedky. Navyše sa lehota do roku 2032 nejaví ako definitívna. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Niektoré zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov zastupujúcich zamestnávateľov aj zamestnancov sú skeptické, pokiaľ ide o rozšírenie obchodovania s emisiami na budovy a cestnú dopravu, a dokonca sa k nemu stavajú negatívne, pričom poukazujú na očakávaný sociálny a hospodársky dosah zvýšenia cien vykurovania a paliva na finančne slabšie domácnosti, malé a stredné podniky, mikropodniky a používateľov dopravy. Za každú cenu treba predísť nebezpečenstvu, že sa v rámci európskej politiky v oblasti klímy zabudne na ľudí a vypuknú rozsiahle protesty, ako sú protesty hnutia žltých viest. V tejto súvislosti by Komisia mala svoje plány podrobiť dôkladnému preskúmaniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že Komisia neposúdila vplyv balíka Fit for 55 na jednotlivé členské štáty ani na rôzne odvetvia. Domnieva sa, že by bolo prospešné, keby sa bolo vykonalo osobitné posúdenie vplyvu vytvorenia Sociálno-klimatického fondu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Domácnosti s nízkym príjmom už v súčasnom systéme čelia rôznym ťažkostiam, na ktoré sú okrem krátkodobej podpory potrebné dlhodobé, a teda udržateľné riešenia. Podľa názoru EHSV potrebuje EÚ spoľahlivé financovanie na úrovni EÚ, ktoré zmierni sociálno-hospodársky dosah opatrení v oblasti klímy a zabezpečí spravodlivú transformáciu. Preto je zavedenie Sociálno-klimatického fondu na úrovni EÚ podľa EHSV taktiež nevyhnutne potrebné a nemalo by sa spájať so zavedením ETS pre sektor budov a odvetvie dopravy. Túto myšlienku podporuje aj štúdia Európskej nadácie pre klímu (7), podľa ktorej sa podstatné zníženie emisií potrebné v cestnej doprave a budovách len prostredníctvom rozšíreného ETS nedosiahne. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Hoci EHSV vytvorenie navrhovaného Sociálno-klimatického fondu v zásade oceňuje, upozorňuje, že jeho financovanie závisí od zavedenia systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy (článok 26). Bývanie a mobilita sú základné potreby, a ich zabezpečenie je teda súčasťou služieb všeobecného záujmu. EHSV sa obáva, že náklady spojené so systémom obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy by prevážili želané prínosy a mohli by viesť k nekontrolovateľnému, a teda likvidačnému rastu cien. EHSV sa preto vo všeobecnosti stavia kriticky k spojeniu Sociálno-klimatického fondu so zavedením systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy a uvítal by, keby sa v rozpočte EÚ vytvoril osobitný okruh venovaný sociálnemu dosahu zelenej transformácie. Skôr by sa malo v zásade pokračovať v zavádzaní Sociálno-klimatického fondu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Fond poskytuje na jednej strane sociálne kompenzačné platby a na druhej stimuly zamerané na elektrické vozidlá, investície do nabíjacej infraštruktúry a dekarbonizácie budov. Mali by sa však zohľadniť potreby domácností s nízkymi príjmami a opatrenia spojené s elektrifikáciou mobility by mali byť univerzálne a orientované na budúcnosť, čo by týmto domácnostiam umožnilo využívať mestskú elektromobilitu alebo nové obchodné modely, ako je spoločné využívanie automobilov. EHSV poukazuje na to, že podpora mobility s nulovými a nízkymi emisiami by sa nemala zameriavať iba na elektromobilitu, ale v prípade potreby by sa mali podporovať aj iné alternatívne a nízkonákladové palivá, ako sú biopalivá. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné podporovať riešenia s nízkymi emisiami, ak z finančných alebo technických dôvodov nie sú možné alternatívy s nulovými emisiami. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje, že prioritou domácností s nízkymi príjmami by mala byť výmena starých znečisťujúcich automobilov za palivovo úspornejšie vozidlá, čo si vyžaduje dôkladnú úpravu regulácie európskeho trhu s ojazdenými vozidlami. Je dôležité, aby členské štáty pri vypracúvaní svojich sociálno-klimatických plánov a Komisia pri ich posudzovaní zohľadňovali tieto aspekty spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pri zvažovaní rozdelenia prostriedkov fondu medzi členské štáty sa Komisia pokúšala vytvoriť vzorec, v ktorom sa zohľadňuje počet obyvateľov (vrátane podielu vidieckych oblastí), hrubý národný dôchodok na obyvateľa, podiel zraniteľných domácností a emisie domácnosti zo spaľovania paliva. EHSV sa obáva, že na zohľadnenie nerovností v rámci krajín a medzi nimi to stále nebude stačiť. Pomerne chudobný členský štát s nižšou nerovnosťou v rámci krajiny by mohol mať nakoniec menší prospech ako bohatý členský štát s vysokou mierou nerovnosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Členské štáty musia spolu so svojimi národnými energetickými a klimatickými plánmi do roku 2024 predložiť sociálno-klimatické plány, v ktorých určia zraniteľné skupiny a opatrenia. Vzhľadom na veľké rozdiely, pokiaľ ide o odhodlanie a inštitucionálne kapacity, sa preto natíska otázka, či to bude fungovať. Veľké rozdiely v tom, ako sa členské štáty postavili k spravodlivej transformácii v rôznych národných energetických a klimatických plánoch, môžu predznačiť, čo očakávať. EHSV preto požaduje, aby členské štáty do vypracúvania svojich národných sociálno-klimatických plánov zapojili sociálnych partnerov, obchodné komory, občiansku spoločnosť, mládežnícke organizácie, ako aj miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV uznáva, že týmto nariadením Komisia opäť kladie veľký dôraz na boj proti energetickej chudobe, tak ako v mnohých iných dokumentoch, ako sú oznámenie a odporúčanie týkajúce sa energetickej chudoby (C/2020/9600) či dokumenty o vlne obnovy zverejnené v zime [COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final]. Je však nevyhnutné vyvinúť ďalšie úsilie. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Stredisko pre monitorovanie energetickej chudoby odhaduje, že energetickou chudobou je v Európskej únii postihnutých viac ako 50 miliónov domácností. Na základe zistení Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby a európskeho indexu energetickej chudoby, ktorý bol predmetom nedávneho prieskumu, by mal byť vypracovaný európsky akčný plán na odstránenie energetickej chudoby v spolupráci so zainteresovanými subjektmi vrátane spotrebiteľských organizácií a MVO angažujúcich sa v boj proti energetickej chudobe, ako je Európska sieť proti chudobe, aby sa zaistilo, že verejné opatrenia sa budú viac zameriavať na základné príčiny energetickej chudoby. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Preto sú potrebné konkrétne opatrenia na boj proti energetickej chudobe na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Patrí medzi ne lepší prístup k dotáciám na tepelnú obnovu alebo výmenu systémov vykurovania pre energeticky chudobné domácnosti, záväzné modely základných dodávok a všeobecné ustanovenia na ochranu spotrebiteľov v odvetví energetiky. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV upozorňuje v tejto súvislosti na zásadu 20 Európskeho piliera sociálnych práv, ktorá znie „Každý má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane dodávky vody, sanitácie, energie, dopravy, finančných služieb a digitálnych komunikácií. Ľuďom v núdzi by sa mala poskytnúť podpora na prístup k týmto službám.“ |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV konštatuje, že treba zabezpečiť efektívne využívanie zdrojov fondu a zabrániť podvodom, korupcii a konfliktom záujmov spojeným s opatreniami podporenými z fondu. Pokiaľ ide o zásadu právneho štátu, víta opatrenia, ktoré Komisia navrhla v záujme účinného a efektívneho systému vnútornej kontroly, ako aj avizovaný zámer vymáhať neoprávnene vyplatené a zneužité sumy. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV odporúča, aby bol Sociálno-klimatický fond systémovým nástrojom, ktorý bude spolu s ďalšími prostriedkami pomáhať kompenzovať zvyšujúce sa náklady EÚ a členských štátov na zelenú transformáciu a ktorý výrazne prispeje k dosiahnutiu cieľov udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV požaduje viac objasnení týkajúcich sa financovania fondu. V návrhu sa predpokladá, že financovanie bude založené na nestálom trhu ETS EÚ. EHSV preto nerozumie, prečo sa navrhuje pevná suma 72,2 miliardy EUR. Rozpočet fondu bude závisieť od nestálych cien. Aj vzhľadom na to je potrebné stabilnejšie financovanie. EHSV navrhuje, aby sa v rámci fondu zaviedla čiastočná finančná flexibilita v závislosti od skutočného vývoja cien kvót (to znamená, že súčasne s rastúcou cenou by sa mohla zvýšiť aj alokácia). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Obrovské zvýšenie veľkoobchodných cien zemného plynu a elektriny vedie k obrovskej finančnej záťaži pre spotrebiteľov. EHSV veľmi dobre vie, že Sociálno-klimaticky fond predstavuje strednodobú reakciu na problém kompenzácie vyšších nákladov na zelenú transformáciu pre zraniteľné subjekty. Súčasná situácia v oblasti vývoja cien energie si však vyžaduje okamžité riešenie. EHSV víta oznámenie Komisie, ktoré členským štátom poskytuje súbor nástrojov na zmiernenie okamžitého vplyvu súčasného zvýšenia veľkoobchodných cien zemného plynu a elektrickej energie a na posilnenie odolnosti voči budúcim cenovým šokom. Krátkodobé vnútroštátne opatrenia zahŕňajú núdzovú podporu príjmu pre domácnosti, pomoc podnikom a cielené zníženie daní. V snahe zosúladiť pomoc so súborom nástrojov navrhuje EHSV rozšíriť zameranie Sociálno-klimatického fondu na zraniteľné malé a stredné podniky. EHSV súhlasí so zámermi Komisie podporovať investície do obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti, preskúmať možné opatrenia v oblasti uskladňovania energie a obstarávania zásob plynu a posúdiť súčasnú koncepciu trhu s elektrinou. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta prístup, ktorým sa pri vytváraní a zavádzaní národných plánov presadzuje a podporuje rodová rovnosť a rovnaké príležitosti pre všetkých, ako aj začlenenie týchto cieľov a tiež otázok spojených s prístupnosťou pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa na nikoho nezabudlo. Plánované stanovovanie cien uhlíka bude mať totiž osobitné dôsledky pre ženy, keďže tvoria 85 % osamelých rodičov. V rodinách s jedným rodičom je riziko chudoby detí mimoriadne vysoké. V tomto kontexte EHSV opäť vyzýva Európsku komisiu, aby čo najskôr iniciovala revíziu rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide o cieľovú skupinu sociálneho bývania, a spresniť, že bytová politika sa nemôže obmedzovať len na cieľ pomáhať osobám, ktoré oscilujú na hranici chudoby, ale musí zaručiť dôstojné, cenovo dostupné a z dlhodobého hľadiska finančne únosné bývanie všetkým občanom, ktorých zasiahla európska bytová kríza, a najmä bezdomovcom, mladým párom, rodinám s jedným rodičom alebo mnohopočetným rodinám, pracujúcim a príslušníkom strednej vrstvy vo všeobecnosti (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nárast cien fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť finančne slabšie domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčší podiel svojho príjmu na energie a dopravu, ktorí v určitých regiónoch nemajú alternatívne cenovo dostupné možnosti mobility a dopravy a ktoré možno nemajú finančné prostriedky na investovanie do zníženia spotreby fosílnych palív. EHSV preto oceňuje, že sa návrh Komisie zameriava na potreby zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy vrátane zabezpečenia bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo upraveným tarifám, podpory udržateľnej mobility a spoločných služieb v oblasti mobility. Členské štáty sa tiež vyzývajú, aby podporovali rozvoj a poskytovanie cenovo dostupných služieb v oblasti mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami. EHSV sa domnieva, že zabezpečenie verejnej dopravy v rámci zákonných možností je základom pre udržateľnú a cenovo dostupnú mobilitu. V tomto zmysle je potrebná zvýšená kompenzácia za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré lepšie spĺňajú ekologické a sociálne požiadavky, a preto sa zase od národných vlád, regiónov a obcí požaduje, aby poskytovali finančnú podporu a vytvárali finančné nástroje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V balíku Fit for 55 Komisia okrem iného stanovuje zahrnutie cestnej dopravy do obchodovania EÚ s emisiami, čo znamená, že v strednodobom horizonte sa zvýšia náklady na konvenčnú individuálnu motorizovanú dopravu s pohonom na fosílne palivá. Komisia si uvedomuje, že to povedie k znevýhodneniu určitých skupín obyvateľstva. V tejto súvislosti sa zaoberá otázkou chudoby v oblasti mobility, poukazuje na potrebu kompenzácie v Sociálno-klimatickom fonde (9) a predkladá počiatočné návrhy, ako by mala byť navrhnutá. Komisia však neposkytuje odhad, koľko osôb v celej EÚ by sa tento problém mohol týkať, a neuvádza ani vymedzenie chudoby v oblasti mobility alebo jej ukazovatele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V štúdii o mobilite a návrate do zamestnania vo vidieckych oblastiach (Mobility4Job (10)) sa zistilo, že len 50 % nezamestnaných osôb má kedykoľvek prístup k automobilu, kým priemer medzi všetkými obyvateľmi dosahoval 80 %. Tak ako v projekte týkajúcom sa nákladov z toho vyplýva, že domácnosti reagujú na pokles príjmov okrem iného tým, že si šetria súkromné vozidlo. To značí, že obmedzenia mobility sa prejavia až neskôr, napríklad pri hľadaní práce, keď nie sú dostupné relevantné alternatívy mobility a na možné miesta výkonu práce sa nedá dostať. Čisto percentuálny podiel výdavkov z príjmu na mobilitu teda nie je dostatočným ukazovateľom toho, či sú možnosti mobility obmedzené a do akej miery. Chudoba v oblasti mobility vyplýva z kombinácie viacerých premenných: v prvom rade príjmu a potreby vlastniť auto, pokiaľ nie sú dostupné alternatívne možnosti mobility. |
| --- | --- |

4.4.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 562 final.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Schválený Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov, (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

5

(6)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúce sa energetickej chudoby C/2020/9600 (Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35).

6

(7)  Európska nadácia pre klímu, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool? (Dekarbonizácia palív v oblasti dopravy a vykurovania – je ETS EÚ ten správny nástroj?), https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.

7

Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?

(8)  TEN/707 – stanovisko na tému Univerzálny prístup k dôstojnému, udržateľnému a z dlhodobého hľadiska cenovo dostupnému bývaniu (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 93).

8

Univerzálny prístup k dôstojnému, udržateľnému a z dlhodobého hľadiska cenovo dostupnému bývaniu

(9)  COM(2021) 568.

9

(10)  Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags (Na ceste medzi plateným zamestnaním a prácou v rodine (54) – Portál pracovných komôr a vydavateľstvo ÖGB).

10

(Na ceste medzi plateným zamestnaním a prácou v rodine (54) – Portál pracovných komôr a vydavateľstvo ÖGB).

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/166

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach proti prevádzkovateľom dopravy, ktorí uľahčujú alebo vykonávajú obchodovanie s ľuďmi alebo prevádzačstvo migrantov v súvislosti s neoprávneným vstupom na územie Európskej únie

[COM(2021) 753 – 2021/0387 (COD)]

(2022/C 152/27)

| Hlavný spravodajca: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Cristian PÎRVULESCU

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 12. 2021
  Rada, 16. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 9. 12. 2021 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v pléne | 9. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 159/15/09 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 12. 2021

Rada, 16. 12. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

9. 12. 2021

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v pléne

9. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

159/15/09

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Výbor oceňuje tento návrh a domnieva sa, že prípadné sankcie voči prevádzkovateľom dopravy sú opodstatneným opatrením, ktoré by EÚ a členské štáty mohli zaviesť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Upozorňuje však, že kríza, ktorá viedla k tejto legislatívnej reakcii, t. j. kríza na hranici Bieloruska s EÚ, je zložitejšia a má oveľa širšie dôsledky, ktoré treba riešiť aj inak než navrhovanými nástrojmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor je veľmi znepokojený autoritárskym prístupom bieloruskej vlády a odsudzuje akékoľvek represívne a zastrašujúce opatrenia voči občanom, médiám, politickým stranám, organizáciám občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom. Takisto odsudzuje spôsob, akým bieloruská vláda zorganizovala presun osôb z tretích krajín na svoje územie s cieľom donútiť ich prekročiť hranice EÚ. Ide o neakceptovateľné zneužitie životov a túžob zraniteľných osôb a ohrozenie ich zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV kladie mimoriadny dôraz na rešpektovanie dôstojnosti všetkých osôb a ochranu ich základných práv. Prvou reakciou EÚ by malo byť prinavrátiť týmto osobám dôstojnosť a ich práva. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV preto vyzýva, aby sa okamžite prestalo s vyháňaním migrantov z územia EÚ do krajiny, kde je bezpečnosť ľudí ohrozená. Všetky osoby, ktoré prekročia hranice EÚ, musia mať možnosť podať žiadosť o azyl, ak si to želajú. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV naliehavo vyzýva bieloruskú vládu, aby zabezpečila, že ľudia, ktorí sa nachádzajú na jej území, nebudú vystavení zlému zaobchádzaniu, budú môcť podať žiadosť o azyl a nebudú vrátení do svojich krajín pôvodu, ak sú tam ohrozené ich životy a bezpečnosť, a to v plnom súlade so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Inštitúcie EÚ musia spolupracovať s Bieloruskom na multilaterálnom základe a zabezpečiť, aby krajina dodržiavala medzinárodné zmluvy, ktoré sa vzťahujú na azyl a ochranu ľudských práv. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Podľa agentúry Frontex prekročilo od januára do októbra 2021 východnú hranicu EÚ približne 6 571 osôb, pričom 3 868 z nich boli občania Iraku (1). Irackí občania patria medzi štátnych príslušníkov s najvyšším percentom úspešnosti, pokiaľ ide o priznanie práva na medzinárodnú ochranu (podľa úradu EASO 44 % kladných prvostupňových rozhodnutí v roku 2020) (2). V návrhu Komisie by sa preto mala dôkladne preskúmať komplementárnosť s Novým paktom o migrácii a azyle a príslušné osoby by sa mali považovať za osoby, ktorým by sa mohla poskytnúť medzinárodná ochrana. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť bezpečné spôsoby podávania žiadostí o medzinárodnú ochranu a bezpečné migračné trasy v súlade s právom EÚ, ako aj s vnútroštátnym a medzinárodným právom. Keď sa vytvoria bezpečné trasy, nebudú viac potrební prevádzači a obchodníci s ľuďmi a zlepší sa ochrana bezpečnosti a práv všetkých zainteresovaných osôb. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby navrhli komplexnejší systém sankcií voči bieloruskej vláde za jej úlohu v tejto kríze, keďže zapojenie prevádzkovateľov dopravy je len jedným z jej aspektov. Opatrenia na území Bieloruska by sa nemohli uskutočniť bez súhlasu najvyšších úrovní riadenia a bez zapojenia rôznych štátnych síl vrátane hraničnej polície. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV oceňuje smerovanie, ktoré si zvolila Komisia, keď si za základ pre svoju činnosť vybrala platné medzinárodné právne predpisy: Dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) proti nadnárodnému organizovanému zločinu; Protokol o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne so ženami a deťmi, doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu; a Protokol proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Upozorňuje, že existujú aj ďalšie medzinárodné predpisy, ktoré sa vzťahujú na túto situáciu: Dohovor o právnom postavení utečencov z roku 1951 a jeho protokol z roku 1967 v súvislosti so Všeobecnou deklaráciou ľudských práv. Mali by sme mať na pamäti aj obsah Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. EÚ má jeden z najkomplexnejších systémov ochrany základných práv na svete a všetky jej nariadenia a opatrenia by mali byť v súlade s Chartou základných práv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokiaľ ide o súlad s ostatnými politikami EÚ, v návrhu sa poukazuje na komplementárnosť s vonkajšou činnosťou Únie vrátane jej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, neuvádzajú sa však konkrétne podporné opatrenia a kroky v tejto oblasti. V návrhu sa tiež spomína, že tieto kroky by mali sprevádzať vhodné humanitárne opatrenia, ktoré však nie sú bližšie špecifikované. EHSV navrhuje zmeniť túto časť tak, aby zahŕňala komplementárnosť s Novým paktom o migrácii a azyle, ako aj s európskou susedskou politikou. Okrem toho treba v návrhu spresniť plánované humanitárne opatrenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V tejto súvislosti EHSV vyzýva na skutočnú európsku solidaritu s členskými štátmi EÚ, ktoré sa nachádzajú na jej vonkajších hraniciach, a žiada pre ne priamu podporu na zvládnutie súčasnej krízy. Zároveň by sa im malo pripomenúť, že ochrana základných práv osôb vrátane migrantov a potenciálnych utečencov je povinnosť zakotvená v zmluvách EÚ a Charte základných práv. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Všetky možné opatrenia proti prevádzkovateľom dopravy – zabránenie akémukoľvek ďalšiemu rozšíreniu súčasných dopravných operácií alebo ich obmedzenie, pozastavenie platnosti licencií alebo povolení udelených podľa práva Únie, pozastavenie práva preletu nad územím Únie, vykonávať tranzit cez územie Únie alebo zastavovať v prístavoch Únie, pozastavenie práv na doplnenie paliva alebo vykonávanie údržby v rámci Únie alebo pozastavenie práv na prevádzku dopravy do Únie, z nej a v rámci nej – by sa mali využívať primeraným a cieleným spôsobom, pričom treba mať na zreteli hlavný cieľ, ktorým je obmedziť obchodovanie s ľuďmi a prevádzačstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V návrhu sa uvádza, že hlavným cieľom nariadenia je obmedziť obchodovanie s ľuďmi a prevádzačstvo. Podľa agentúry Frontex prekročilo od januára do októbra 2021 východnú hranicu EÚ približne 6 571 osôb, pričom 3 868 z nich boli občania Iraku. Irackí občania patria medzi štátnych príslušníkov s najvyšším percentom úspešnosti, pokiaľ ide o priznanie práva na medzinárodnú ochranu. Na základe uvedených údajov treba tieto osoby považovať nielen za regulárnych migrantov, ale aj za potenciálnych legitímnych žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Návrh by sa mal preto aktualizovať tak, aby sa v ňom uznala táto skutočnosť. Okrem toho by mal obsahovať aj veľmi konkrétne opatrenia, ktoré umožnia osobám v Bielorusku a v krajinách EÚ požiadať o medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV sa čoraz viac obáva, že pojem „migrant“ nadobúda diskriminačnú a znevažujúcu konotáciu. Migranti sú ľudské bytosti, ktorých základné práva vrátane dôstojnosti sa musia chrániť. Väčšina z nich opúšťa svoju krajinu z veľmi vážnych dôvodov, ako je strach o život, a v takýchto prípadoch by mali mať právo požiadať o medzinárodnú ochranu a počas celej cesty a postupu spracovania žiadostí by sa s nimi malo dobre zaobchádzať. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Návrh vytvára vhodný rámec, ktorý umožňuje zamerať sa na prevádzkovateľov dopravy, ale neuznáva sa v ňom zodpovednosť štátnych a vládnych aktérov. V prípade Bieloruska je národným dopravcom spoločnosť, ktorá pracuje pod priamym dohľadom vlády. Niekoľko vládnych a štátnych orgánov bolo priamo zapojených do prevozu ľudí lietadlami do Bieloruska a ich presunu na hranice. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sankcie sa musia rozšíriť a priamo zamerať na verejných a štátnych aktérov zodpovedných za organizovanie činností uvedených v nariadení. Vláda má napokon všetky právne a inštitucionálne prostriedky na to, aby zastavila takéto aktivity prevádzkovateľov dopravy, a ešte jasnejšiu zodpovednosť, ak sa na nich priamo podieľa. Zamerať sa len na prevádzkovateľov dopravy neznamená preto zamerať sa na príčiny krízy, ale na jej nástroje. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EÚ je najväčším poskytovateľom grantov v Bielorusku. Od roku 2016 dosahujú finančné prostriedky poskytované Bielorusku vo forme grantovej pomoci približne 30 miliónov EUR ročne, pričom súčasné portfólio predstavuje záväzky v hodnote takmer 135 miliónov EUR. EHSV víta začatie komplexného hĺbkového preskúmania vzťahov medzi EÚ a Bieloruskom, ktoré zahŕňa aj finančnú spoluprácu, a dúfa, že toto preskúmanie povedie k obnovenému a účinnejšiemu tlaku na Bielorusko, aby rešpektovalo zásady právneho štátu, demokraciu a ľudské práva, a odradí ho od ďalších opatrení, ktoré by mohli viesť k podobnej kríze na hraniciach EÚ. |
| --- | --- |

2.10.

V Bruseli 9. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Migračná mapa agentúry Frontex, https://frontex.europa.eu/we-know/migratory-map/, prístup 1. 12. 2021.

1

(2)  Azylové trendy úradu EASO – prehľad za rok 2020, https://euaa.europa.eu/sites/default/files/EASO-Asylum-Report-2021.pdf, prístup 1. 12. 2021.

2

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/169 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/169

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030

[COM(2021) 572 final]

(2022/C 152/28)

| Spravodajca: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Simo TIAINEN

| Konzultácia | Európska komisia, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25. 11. 2021 |
| Prijaté v pléne | 8. 12. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 227/1/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 10. 8. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25. 11. 2021

Prijaté v pléne

8. 12. 2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

227/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európska komisia vo svojej Novej stratégii lesného hospodárstva do roku 2030 správne uvádza, že lesy sú prínosom vo viacerých ohľadoch a majú výrazný hospodársky, sociálny a environmentálny potenciál. Životaschopnosť a zdravie lesov má zásadný význam z environmentálneho a klimatického hľadiska, ako aj z hľadiska posilňovania hospodárskeho rozvoja v oblasti lesného hospodárstva a blahobytu ľudí. Hoci výbor uznáva, že stratégia lesného hospodárstva sa zaoberá hospodárskymi a sociálnymi príležitosťami, malo by sa to diať komplexnejším spôsobom. EHSV tiež konštatuje, že neprináša žiadnu odpoveď na otázku, ako odmeňovať nekomerčné ekosystémové služby, ktoré poskytujú lesy, a teda vlastníci týchto lesov. V stratégii sa opisuje len niekoľko pozitívnych príkladov a výbor požaduje skutočne presvedčivé a udržateľné riešenia do budúcnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Stratégia lesného hospodárstva by mala premosťovať rôzne oblasti politiky a stratégie súvisiace s lesným hospodárstvom a lesným biohospodárstvom. EHSV tiež zdôrazňuje význam prijímania rozhodnutí na vhodnej úrovni v súlade s právomocami a zásadou subsidiarity. Keďže lesy sa v rámci EÚ veľmi líšia, neexistujú univerzálne riešenia, a k plánovaniu obhospodarovania lesov a plneniu spoločných cieľov je najlepšie pristupovať na vnútroštátnej úrovni. Rámec na úrovni EÚ je naopak potrebný v súvislosti s problémami týkajúcimi sa jednotného trhu a s environmentálnymi a klimatickými problémami, ktoré nemožno vyriešiť len vnútroštátnymi opatreniami, a ktoré si často vyžadujú aj kroky na medzinárodnej úrovni |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné nadviazať intenzívnejšiu spoluprácu na všetkých úrovniach tvorby politiky. EHSV konštatuje, že je potrebné, aby sa zástupcovia občianskej spoločnosti vrátane podnikov, odborových zväzov a environmentálnych organizácií úzko zapájali do ďalšieho rozvoja a monitorovania stratégie, pričom zdôrazňuje ústrednú úlohu vlastníkov lesov, priemyselných odvetví a pracovníkov v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a lesného biohospodárstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV požaduje v súvislosti s politickým a regulačným rámcom súlad, istotu, stabilitu, zrozumiteľnosť a konzistentnosť. Je mimoriadne dôležité vyhýbať sa iniciatívam, ktoré sa prekrývajú alebo sú v rozpore s existujúcimi všeobecne uznávanými vymedzeniami, zásadami, kritériami, ukazovateľmi, usmerneniami a programami v oblasti udržateľnosti. Medzi zásady, ktoré treba dodržiavať, patrí aj ochrana majetku a slobodné podnikanie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vzhľadom na širokú škálu problémov s nejasnými dôsledkami požaduje komplexné posúdenie vplyvu stratégie s cieľom identifikovať dôsledky na trhové podmienky, vidiecke oblasti a rôzne potreby financovania vrátane financovania výskumu a inovácií, rozvoja zručností, infraštruktúry, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu a zvyšovania biodiverzity. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta skutočnosť, že sa adaptácii na zmenu klímy v stratégii venuje náležitá pozornosť, pretože globálne otepľovanie mení zdravotný stav stromov a všetkých organizmov a je spojené s katastrofami v lesoch, čo má fatálne ekologické aj hospodárske následky. EHSV zároveň zdôrazňuje potrebu komplexného pohľadu na úlohu lesov a lesného biohospodárstva pri zmierňovaní zmeny klímy s cieľom zaistiť najlepšiu kombináciu sekvestrácie, skladovania a nahrádzania emisií CO2 s cieľom dosiahnuť hospodárstvo bez využívania fosílnych palív. Výbor okrem toho, podobne ako Komisia vo svojej stratégii lesného hospodárstva, zdôrazňuje aj význam integrovaného prístupu k obhospodarovaniu lesov a ochrane biodiverzity. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje výskum prepojení medzi zmenou klímy, lesnými ekosystémami a obhospodarovaním lesov a žiada systematický zber a zdieľanie spoľahlivých údajov o stave lesov. EHSV tiež zdôrazňuje význam inovácií v oblasti udržateľnej výroby biomasy odolnej voči zmene klímy, nových produktov lesného hospodárstva a postupov obehového hospodárstva, pri súčasnom využívaní digitálnych technológií v plnej miere. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digitálna a ekologická transformácia lesohospodárskych aktivít si vyžaduje nové zručnosti, na ktoré treba osobitne prihliadať najmä v odbornej príprave a pri organizovaní zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácií. EHSV poukazuje na to, že je dôležité vytvárať kvalitné pracovné miesta a poskytovať pracovníkom príležitosti a primerané pracovné podmienky v oblasti biohospodárstva založeného na spracovaní dreva. Zdôrazňuje úlohu sociálneho dialógu pri rozvoji zručností a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Spolupráca je potrebná aj na šírenie osvety medzi verejnosťou, najmä medzi mladými ľuďmi, o moderných činnostiach súvisiacich s lesmi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Produktívne investície v rámci hodnotových reťazcov si vyžadujú priaznivé prostredie, aby sa tak využil potenciál inovácií a zamestnanosti v oblasti lesného biohospodárstva. EHSV tiež zdôrazňuje potrebu investícií do infraštruktúry, uľahčenia logistiky a umožnenia digitalizácie činností v oblasti lesného hospodárstva. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV s cieľom prispieť k celosvetovému rozvoju vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala rovnaké podmienky pre podniky EÚ, ktoré súťažia na medzinárodných trhoch v oblasti biohospodárstva, a aby zlepšila globálne uplatňovanie medzinárodných dohôd, ktoré prispievajú k ochrane a udržateľnému využívaniu lesov. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky: politický rámec

| 2.1. | „Nová stratégia lesného hospodárstva do roku 2030“ aktualizuje stratégiu lesného hospodárstva EÚ z roku 2013 tak, aby zohľadňovala najnovší vývoj a reagovala na ciele Európskej zelenej dohody v snahe dosiahnuť modernú, uhlíkovo neutrálnu, konkurencieschopnú a sociálne spravodlivú EÚ, ktorá efektívne využíva zdroje. EHSV už predložil svoje stanoviská v správe o pokroku predchádzajúcej stratégie (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lesy zohrávajú dôležitú úlohu pri vykonávaní zelenej dohody, pretože sú vnútorne prepojené s viacerými základnými piliermi dohody, t. j. s podporou udržateľného priemyslu, energetiky, dopravy, budov a potravinových systémov, ako aj s bojom proti zmene klímy a strate biodiverzity a znečisteniu životného prostredia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lesy sú tiež významnou celosvetovou témou a súvisia s mnohými cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja vrátane cieľov týkajúcich sa života na pevnine, opatrení v oblasti klímy, znižovania chudoby, zdravia a dobrých životných podmienok, priemyslu a inovácií, dôstojnej práce a hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vzhľadom na mnohostrannú úlohu a potenciál lesov z hľadiska hospodárskych, sociálnych a environmentálnych výhod sa výbor domnieva, že je dôležité rozvíjať všetky funkcie lesov, aby sa dosiahol čo najlepší celkový úžitok. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Je mimoriadne dôležité udržať životaschopnosť a zdravotný stav lesov – a to z environmentálnych aj klimatických dôvodov, ako aj z hľadiska posilňovania hospodárskeho rozvoja v oblasti lesného hospodárstva a blahobytu ľudí. Hoci výbor uznáva, že stratégia lesného hospodárstva sa zaoberá hospodárskymi a sociálnymi príležitosťami, malo by sa to diať komplexnejším spôsobom. EHSV tiež konštatuje, že neprináša žiadnu odpoveď na otázku, ako odmeňovať nekomerčné ekosystémové služby, ktoré poskytujú lesy, a teda vlastníci týchto lesov. V stratégii sa opisuje len niekoľko pozitívnych príkladov a výbor požaduje skutočne presvedčivé a udržateľné riešenia do budúcnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV sa domnieva, že stratégia lesného hospodárstva by mala premosťovať rôzne politické oblasti a stratégie súvisiace s lesným hospodárstvom a lesným biohospodárstvom. To si bude okrem klimatických a environmentálnych politík a rozmeru poľnohospodárskej politiky zameraného na rozvoj vidieka vyžadovať aj medziodvetvovú spoluprácu, ktorá bude zahŕňať výskum, inovácie, priemyselnú politiku, politiku zamestnanosti a fiškálnu politiku. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV tiež zdôrazňuje význam prijímania rozhodnutí na vhodnej úrovni v súlade s právomocami a zásadou subsidiarity. Otázky súvisiace s jednotným trhom si spravidla vyžadujú spoľahlivé opatrenia na úrovni EÚ. Rámec na úrovni EÚ je potrebný aj v súvislosti s environmentálnymi a klimatickými problémami, ktoré nemožno vyriešiť iba vnútroštátnymi opatreniami, a ktoré si často vyžadujú aj medzinárodné opatrenia. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Naopak obhospodarovanie lesov a plány obhospodarovania lesov sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni v záujme prispieť k spoločným cieľom. EHSV sa preto domnieva, že je nevyhnutné, aby boli členské štáty zapojené do vykonávania stratégie a podporovali ju. Národné strategické plány pre lesy tu zohrávajú zásadnú úlohu, a to aj vďaka začleneniu klimatických aspektov a aspektov biodiverzity do týchto plánov a vďaka tomu, že ukazujú možnosti, ako finančne odmeniť vlastníkov lesov za nekomerčné ekosystémové služby, ktoré poskytujú lesy. Vzhľadom na to, že vlastnosti lesov sa v celej EÚ výrazne líšia, neexistujú žiadne univerzálne riešenia. Význam lesov v rámci národných hospodárstiev členských štátov sa takisto líši, rovnako ako vlastníctvo lesov, ktoré siaha od vlastníkov z verejného sektora a veľkých súkromných spoločností a investorov až po malých rodinných vlastníkov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby si členské štáty medzi sebou vymieňali osvedčené postupy a aby sa namiesto zavádzania nových formálnych orgánov rozvíjala spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi založená na revidovaných pracovných postupoch. EHSV tiež zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa zástupcovia občianskej spoločnosti vrátane podnikov, odborových zväzov a environmentálnych organizácií úzko zapájali do ďalšieho rozvoja a monitorovania stratégie, pričom poukazuje na ústrednú úlohu vlastníkov lesov, priemyselných odvetví a pracovníkov v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a lesného biohospodárstva. Na úspešné zavedenie tejto stratégie do praxe sú potrebné investície do budovania kapacít zainteresovaných strán a príslušných orgánov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vzhľadom na kľúčovú úlohu súkromných vlastníkov lesov a podnikov je potrebné v plnej miere zohľadniť ochranu majetku a slobodného podnikania. Všeobecne povedané, nie je možné kontrolovať sortiment produktov, výber surovín alebo prevádzkové postupy; je však možné stanoviť vedecky a technologicky neutrálne rámcové podmienky, za ktorých môžu subjekty biohospodárstva inovovať, investovať a pôsobiť. To platí napríklad v prípade uplatňovania zásady kaskádového využívania, ktorá musí vychádzať z trhových podmienok. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vzhľadom na dlhodobé investičné cykly mnohých činností v oblasti biohospodárstva EHSV v súvislosti s politickým a regulačným rámcom požaduje súlad, istotu, stabilitu, zrozumiteľnosť a konzistentnosť. Je mimoriadne dôležité vyhýbať sa iniciatívam, ktoré sa prekrývajú alebo sú v rozpore s existujúcimi všeobecne uznávanými vymedzeniami, zásadami, kritériami, ukazovateľmi, usmerneniami a programami v oblasti udržateľnosti. Okrem toho sa všetky iniciatívy musia vyhýbať nadmernej byrokracii, ako je napríklad hromadné zhromažďovanie údajov a podávanie správ. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Podľa názoru EHSV je nevyhnutné, aby sa uvedené zásady týkajúce sa úrovne rozhodovania, zodpovednosti, stability, súdržnosti a bránenia prekrývaniu dôkladne zvážili a aby sa pri ďalších krokoch v plnej miere dodržiavali. To platí najmä pre iniciatívy týkajúce sa systému monitorovania, ukazovateľov a prahových hodnôt pre udržateľné obhospodarovanie lesov, certifikačnej schémy, ktorá je lepšie prispôsobená prírode, a kritérií pre udržateľné financovanie v oblasti lesného hospodárstva. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Vo všeobecnosti sú dôsledky stratégie nejasné a niektoré z jej iniciatív by mohli oslabiť hodnotové reťazce lesného hospodárstva a ohroziť pracovné miesta, najmä vo vidieckych oblastiach, obmedzením udržateľnej ťažby dreva. EHSV preto naliehavo vyzýva na vykonanie komplexného posúdenia vplyvu stratégie s cieľom vyhodnotiť jej kumulatívne hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky. Toto posúdenie je potrebné aj na identifikáciu rôznych potrieb financovania vrátane výskumu a inovácií, rozvoja zručností, infraštruktúry, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu a ochrany a zvyšovania biodiverzity. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Konkrétne pripomienky: úloha lesov pri zmene klímy a biodiverzite

| 3.1. | Lesy zohrávajú významnú úlohu v prírodných procesoch: pri kontrole uhlíkového cyklu, vody a živín, pri tvorbe pôdy a pri udržiavaní biodiverzity. Na druhej strane sú samotné lesy mimoriadne citlivé na dôsledky zmeny klímy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Celková výmera lesov a rozloha chránených lesov v EÚ sa v posledných desaťročiach zvýšila –prírastok dreva prevyšuje ťažbu – a lesy sú významným zachytávačom uhlíka (2). Na druhej strane, odlesňovanie na globálnej úrovni, najmä v tropických oblastiach, pokračuje a pretvára tieto lesy na zdroj emisií, pričom výrazne prispieva k prebiehajúcemu úbytku biodiverzity (3). EHSV preto zdôrazňuje, že je zároveň potrebné zohľadniť úlohu lesov v globálnom meradle, a vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala globálne uplatňovanie medzinárodných dohôd, ktoré prispievajú k ochrane a udržateľnému využívaniu lesov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lesy a lesné biohospodárstvo zohrávajú pri zmierňovaní zmeny klímy mnohorakú úlohu: zabezpečujú sekvestráciu a ukladanie uhlíka a nahrádzajú fosílne suroviny, energiu a výrobky. Z toho vyplýva, že medzi rôznymi opatreniami existujú synergie a kompromisy (4). EHSV preto pri hľadaní najudržateľnejších riešení na dosiahnutie hospodárstva bez využívania fosílnych palív zdôrazňuje potrebu komplexne zohľadniť všetky tieto mechanizmy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sekvestrácia uhlíka nie je len otázkou zalesnených oblastí, ale najmä podpory rastu lesov a intenzívnej fotosyntézy. Okrem zalesňovania a znovuzalesňovania lesov je preto pre využitie potenciálu lesov ako nástroja na zachytávanie uhlíka dôležité aj aktívne obhospodarovanie, využívanie a obnova lesov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Úloha lesov pri skladovaní uhlíka je tiež rozmanitá, keďže uhlík sa ukladá nielen v stromoch a pôde, ale aj vo výrobkoch z dreva. V tejto súvislosti sú najefektívnejšie výrobky z dreva s dlhou životnosťou, ako sú budovy a kvalitný nábytok. Produkty lesného hospodárstva s kratšou životnosťou takisto zachovávajú určitý obsah uhlíka, pokiaľ sa recyklujú. Navyše, ak sa pri nahrádzaní fosílnych surovín používajú obnoviteľné suroviny získané z lesa, bráni sa tým uvoľňovaniu uhlíka z úložísk fosílnych palív. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zároveň požaduje, aby sa pozornosť venovala zraniteľnosti lesov voči zmene klímy a potrebe adaptácie na zmenu klímy, keďže globálne otepľovanie mení životné podmienky stromov a všetkých organizmov a je sprevádzané lesnými katastrofami spôsobenými zvýšeným suchom, požiarmi, búrkami a škodcami. Na druhej strane lesy prispievajú k adaptácii na zmenu klímy tým, že poskytujú ochranu proti erózii, zosuvom pôdy a záplavám. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lesy vrátane obhospodarovaných lesov sú tiež dôležité pre biodiverzitu, pretože poskytujú biotopy pre väčšinu suchozemskej biodiverzity. Biodiverzitu je možné udržiavať rôznymi spôsobmi: ochranou ohrozených druhov, vytváraním chránených oblastí s obmedzenou alebo žiadnou ľudskou činnosťou alebo uplatňovaním postupov lesného hospodárstva, ktoré umožňujú zachovanie biodiverzity a zabezpečenie sociálno-ekonomického využívania lesov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina lesov je obhospodarovaná, EHSV zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k obhospodarovaniu lesov a ochrane biodiverzity, ktorý umožňuje kombinovanie viacerých funkcií lesov. Výbor uznáva trhové a dobrovoľné opatrenia na ochranu biodiverzity a na sekvestráciu uhlíka vlastníkmi lesov a podporuje preskúmanie a zavádzanie systémov uhlíkových kreditov v rámci týchto opatrení. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Schopnosť sekvestrácie uhlíka a biodiverzita lesov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. Rozdiely čiastočne súvisia s rôznymi prírodnými podmienkami a sčasti vyplývajú zo spôsobu obhospodarovania lesov a dlhodobého využívania. Potreba chrániť a obnovovať lesy sa v rámci EÚ takisto líši, čo je potrebné zohľadniť pri určovaní toho, ktoré lesy je potrebné obnoviť alebo chrániť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje pokračujúci výskum fyzikálnych, chemických a biologických procesov v lesoch a väzieb medzi zmenou klímy, lesnými ekosystémami a ľudskou činnosťou, aby sa zabezpečilo, že postupy obhospodarovania lesov budú založené na overených vedeckých poznatkoch. Je tiež dôležité systematicky monitorovať a vymieňať si údaje o stave lesov, pričom sa majú v plnom rozsahu využívať digitálne nástroje a systémy a zároveň zabezpečiť primeranú ochranu údajov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV podporuje iniciatívu zameranú na výsadbu troch miliárd stromov ako ukážkový projekt z praxe, a to vrátane dôsledného plánovania lokalít a druhov, prideľovania ľudských a finančných zdrojov, výsadby, obhospodarovania a podrobného monitorovania vývoja a výsledkov. Takéto zalesňovanie nesmie viesť k hospodárskej súťaži s využívaním pôdy na produkciu potravín alebo k ignorovaniu potreby zachovávať na niektorých miestach otvorenú krajinu. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky: hospodárska a sociálna úloha lesov

| 4.1. | Lesy reagujú na rôzne každodenné potreby a poskytujú suroviny pre výrobu priemyselných a spotrebných produktov, priestor pre rekreáciu a zabezpečujú zdravé potraviny na priame použitie v domácnosti. Lesy teda zohrávajú zásadnú úlohu v biohospodárstve súvisiacom s drevom, ako aj nesúvisiacom s drevom, a zároveň prispievajú k telesnému a duševnému zdraviu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lesné biohospodárstvo stojí na rôznych hodnotových reťazcoch, ktoré zahŕňajú majiteľov lesov a viaceré druhy priemyselných odvetví a služieb, od podnikateľov v oblasti lesných strojov a prepravy po drevospracujúce spoločnosti, a od miestnych mikropodnikov, družstiev a MSP až po veľké medzinárodné spoločnosti. Lesné biohospodárstvo preto poskytuje pracovné miesta v mnohých oblastiach a na rôznych miestach, čo má pre vidiecke oblasti veľký význam. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Väčšina guľatiny v EÚ sa používa ako priemyselná surovina (polená a vláknina), pričom využívanie dreva ako paliva sa v jednotlivých členských štátoch značne líši (5). S výnimkou tlačiarenského papiera sa predpokladá nárast globálneho dopytu po tradičných, ako aj nových výrobkoch z dreva. EHSV odporúča zaistiť, aby normy a štandardy neobmedzovali, ale skôr podporovali používanie výrobkov a stavebných materiálov z dreva, no zároveň zabezpečovali, že spotrebitelia budú správne informovaní o možnom výskyte nedrevených materiálov v týchto výrobkoch prostredníctvom vhodného označovania. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Súčasné osvedčené postupy naznačujú, že rôzne druhy stromov a rôzne časti stromov sa používajú na účely a výrobu produktov, na ktoré sa najlepšie hodia, a týmto spôsobom vytvárajú najväčšiu pridanú hodnotu bez plytvania prírodnými zdrojmi. Väčšina energie z lesného hospodárstva sa získava prostredníctvom prerieďovania, odpadu pri ťažbe dreva alebo vedľajších tokov zo spracúvania dreva. Celulózky sú dobrým príkladom zariadení, ktoré vyrábajú elektrickú energiu a teplo ako vedľajší produkt. Vedľajšie toky a odpad sa navyše používajú ako suroviny v existujúcich priemyselných procesoch a čoraz častejšie aj pri výrobe nových bioproduktov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV zdôrazňuje význam intenzívneho vývoja technológií a riešení pre udržateľnú výrobu biomasy odolnú voči zmene klímy, efektívneho využívania energie a materiálov a postupov obehového hospodárstva v rámci hodnotových reťazcov lesného hospodárstva. Digitálne technológie vrátane umelej inteligencie majú významný potenciál podporovať rozvoj a optimalizáciu lesného hospodárstva, priemyselných procesov, logistiky a interakcie medzi partnermi dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Najďalekosiahlejšie inovácie vedú k tvorbe nových materiálov a produktov vrátane biochemikálií, pokročilých biopalív a textilných vlákien, z ktorých niektoré predstavujú nízkoobjemové výrobky s vysokou pridanou hodnotou. Vzhľadom na to, že vývoj nových produktov sa často uskutočňuje v rámci existujúcej výroby, tradičné výrobné jednotky vedú k vzniku nových podnikateľských ekosystémov, ktoré zahŕňajú širokú škálu podnikov, najmä MSP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Rozvoj zručností je jedným z predpokladov digitálnej a ekologickej transformácie činností v oblasti lesného hospodárstva. Je tiež dôležitým nástrojom na zabezpečenie toho, aby sa na nikoho nezabudlo. Nový dopyt po zručnostiach je potrebné zohľadniť predovšetkým pri odbornom vzdelávaní a vysokoškolskom štúdiu, ako aj pri zabezpečovaní zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácii. Okrem toho je potrebné zabezpečiť praktické poradenské služby, ktoré pomôžu podnikom, najmä malým podnikom, plniť nové požiadavky. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdôrazňuje úlohu sociálneho dialógu pri rozvoji zručností a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Vyčlenenie finančných prostriedkov z ESF+ na zlepšenie kvality pracovných miest a dosiahnutie primeraných pracovných podmienok v oblasti biohospodárstva spracovania dreva môže byť prínosom v oblasti boja proti chudobe a znížiť migráciu z vidieckych oblastí. Zníženie chudoby prispieva aj k zníženiu nelegálneho výrubu, najmä na vykurovanie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Keďže zamestnaniam v oblasti lesného hospodárstva dominujú muži a keďže priemerný vek ľudí v týchto zamestnaniach je relatívne vysoký, je dôležité prilákať do tohto odvetvia viac pracovníčok a podnikateliek, ako aj mladých ľudí. To si vyžaduje spoluprácu s cieľom rozvíjať imidž lesníctva a drevospracujúceho priemyslu a zvýšiť verejnú osvetu, pokiaľ ide o možnosti, ktoré ponúka moderné biohospodárstvo. Potrebná je dôveryhodná spoločenská komunikácia aj o spôsoboch a predpokladoch zvyšovania vitality a odolnosti lesov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Aby sa využil potenciál inovácií a zamestnanosti v oblasti lesného biohospodárstva, je potrebné zabezpečiť priaznivé prostredie pre produktívne investície v celom hodnotovom reťazci. EHSV zároveň zdôrazňuje potrebu vhodnej infraštruktúry, a to aj vo vidieckych oblastiach. Lesné biohospodárstvo si vyžaduje dopravnú infraštruktúru, ktorá zodpovedá logistickým potrebám lesného hospodárstva, ako aj výrobe a distribúcii lesných bioproduktov. Správna digitálna infraštruktúra je ďalším zo zásadných predpokladov moderného biohospodárstva. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV nabáda členské štáty, aby využili finančné prostriedky EÚ a vnútroštátne finančné prostriedky vrátane prostriedkov na rozvoj vidieka, na posilnenie lesného biohospodárstva. Musí sa ustúpiť od systémov podpory, ktoré brzdia alebo narúšajú trhy v oblasti biohospodárstva, pričom osobitnú pozornosť treba venovať existujúcim subvenciám a iným stimulom na spaľovanie dreva. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Podniky v EÚ zároveň potrebujú konkurenčné obchodné prostredie, ktoré im umožní vyvážať udržateľné produkty lesného hospodárstva a riešenia do iných krajín a úspešne konkurovať dovozu z krajín mimo EÚ. EHSV vyzýva EÚ, aby propagovala rovnaké pravidlá aj na medzinárodných trhoch v oblasti biohospodárstva a aby využívala paneurópske a medzinárodné partnerstvá a medzinárodné obchodné dohody na podporu ambícií EÚ v oblasti klímy a udržateľnosti využívania lesov mimo EÚ. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Správa EK o pokroku stratégie lesného hospodárstva EÚ (Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 87).

1

Správa EK o pokroku stratégie lesného hospodárstva EÚ

(2)  https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020

2

(3)  http://www.fao.org/state-of-forests/en/

3

(4)  https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e4-4d803c44340a?t=1608139005821

5

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/175

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757

[COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)]

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

[COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)]

(2022/C 152/29)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.9.2021
  Rada, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/3/13 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.9.2021

Rada, 20.9.2021

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/3/13

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta ambíciu urýchliť a zvýšiť znižovanie emisií CO2 na dosiahnutie súladu s cieľmi stanovenými v európskom klimatickom predpise a Európskej zelenej dohode a plne podporuje hlavný cieľ zníženia CO2 o 55 % do roku 2030 a dosiahnutia uhlíkovo neutrálneho hospodárstva do roku 2050. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje navrhované opatrenia a z tohto dôvodu považuje za mimoriadne dôležité, aby sa venovala pozornosť problémom spojeným s plánovaným prechodom a aby sa tieto problémy náležite riešili. To je podľa nášho názoru základnou podmienkou úspechu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Preto je dôležité, aby sa dôkladne analyzovali potenciálne negatívne účinky navrhovaných opatrení na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a poskytovateľov služieb, a to v odvetviach s vysokými emisiami uhlíka aj vo všeobecnosti, a aby sa prijali opatrenia s cieľom v čo najväčšej možnej miere zabrániť negatívnym vplyvom na hospodárstvo a negatívnym sociálnym vplyvom, ako je nezamestnanosť, energetická chudoba alebo chudoba z hľadiska mobility. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV berie na vedomie, že dostupné zdroje na rekvalifikáciu a zlepšovanie zručností, ako aj na riešenie negatívnych sociálnych dôsledkov vyplývajúcich z návrhu EU ETS budú závisieť od vývoja návrhov, o ktorých ešte rokujú spoluzákonodarcovia vrátane vytvorenia Sociálno-klimatického fondu. Aj keď EHSV schvaľuje tieto návrhy ako také, stále pochybuje o tom, či budú dostupné zdroje dostatočné, aj keby boli návrhy financovania schválené bez podstatných zmien. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je potrebné zvážiť aj spôsob, akým sa celosvetovo riešia klimatické problémy, a vyhnúť sa rozdielom, ktoré by mohli znevýhodniť európske podniky. V tejto súvislosti EHSV odkazuje okrem iného na svoje stanovisko o mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zrýchlené tempo a vysoká úroveň ambícií znižovania emisií CO2 a znížená dostupnosť kvót skleníkových plynov budú znamenať vyššie náklady pre všetky sektory, na ktoré sa vzťahuje EU ETS. Zatiaľ čo niektoré sektory budú chránené mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach, negatívne to ovplyvní konkurencieschopnosť na svetovom trhu, pokiaľ významný počet štátov nebude nasledovať príklad EÚ, čo stále nie je známe. Situácia si možno bude vyžadovať zavedenie opatrení na podporu vývozu a EHSV upozorňuje, že bude potrebné nájsť účinné riešenia, ktoré budú v súlade s rámcom WTO. Komisia by mala v tomto smere prijať okamžité politické kroky. Okrem toho je potrebné zodpovedajúcim spôsobom upraviť všetky dvojstranné obchodné dohody EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV si kladie aj otázku, či zvýšená úroveň nákladov vyvolaná úpravami EU ETS môže mať negatívny vplyv na vyhliadky na obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že námorná doprava je jedným zo sektorov, kde je znižovanie emisií CO2 v horizonte do roku 2030 obzvlášť náročné a nákladné, no napriek tomu toto odvetvie oznámilo, že do roku 2050 sa stane klimaticky neutrálnym. Európska komisia by mala posúdiť, či by začlenenie námornej dopravy mohlo vyvolať všeobecné zvýšenie cien emisných kvót, čo by malo dosah na všetky sektory EU ETS. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV v zásade víta návrh rozšíriť uplatniteľnosť EU ETS na plavidlá tretích krajín a na plavby z prístavov tretích krajín a do týchto prístavov, upozorňuje však na prebiehajúcu prácu v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) s cieľom dosiahnuť globálne riešenie, pokiaľ ide o emisie z námornej dopravy, a nabáda EÚ, aby aktívne pracovala na dosiahnutí riešenia v rámci IMO. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pokiaľ ide o zvolené riešenie rozšírenia EU ETS na budovy a cestnú dopravu vo forme paralelného systému s distribútormi palív ako obchodnými subjektmi, EHSV poznamenáva, že hlavný vplyv na osoby zodpovedné za budovy, prevádzkovateľov dopravy alebo vlastníkov osobných automobilov bude mať cenový signál, a to v takom rozsahu, v akom distribútor paliva umožňuje ovplyvňovanie ceny paliva obchodnými nákladmi so značným vplyvom na domácnosti/spotrebiteľov a spoločnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Keďže v tomto prípade v príslušných sektoroch, teda v cestnej doprave alebo správe budov nie sú skutočnými aktérmi subjekty podliehajúce EU ETS, ale distribútori palív, sú možnosti týchto subjektov v dotknutom sektore ovplyvniť svoju situáciu veľmi obmedzené a v mnohých prípadoch nie sú žiadne. Zavádza sa cenový signál s podobnými účinkami, ako napríklad zvýšenie daní. Bežná pridaná hodnota systému EU ETS teda do značnej miery chýba. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Účinky rozšírenia na cestnú dopravu môžu byť obzvlášť závažné pre domácnosti, ktoré si z finančných alebo iných dôvodov nemôžu zvoliť elektromobil alebo vozidlo s pohonom na alternatívne palivo, alebo pre ťažkú nákladnú dopravu, v prípade ktorej, najmä pokiaľ ide o diaľkovú dopravu, zatiaľ neexistujú žiadne skutočné alternatívy k fosílnym palivám. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pokiaľ ide o rozšírenie na cestnú dopravu, EHSV konštatuje, že toto opatrenie bolo prijaté napriek skeptickým názorom súkromného sektora, odborov a mimovládnych organizácií. Zdá sa, že tieto názory majú malú váhu v porovnaní s názormi bežných občanov a akademickej obce. Keďže prijímanie právnych predpisov je politický proces so spoločenským dosahom, EHSV sa domnieva, že v tomto rozhodovacom procese by malo byť kľúčové rozsiahle posúdenie vplyvu na spoločnosť vrátane hospodárstva a zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že na vnútroštátnu lodnú plavbu v EÚ, sektor budov a cestnú dopravu sa bude naďalej vzťahovať nariadenie o spoločnom úsilí (ESR) a že výsledky ETS v týchto odvetviach sa budú započítavať do úsilia členských štátov zameraného na splnenie povinností vyplývajúcich z uvedeného nariadenia. Na odvetvie dopravy sa okrem toho vzťahujú emisné normy a na budovy ustanovenia o energetickej efektívnosti, pričom na obidve odvetvia sa navyše vzťahuje smernica o obnoviteľných zdrojoch energie. EHSV preto podotýka, že je potrebné, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením systémov. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV schvaľuje návrh na úpravu objemov a zlepšenie stability a predvídateľnosti trhovej stabilizačnej rezervy. Rovnako víta vytvorenie trhovej stabilizačnej rezervy, a to aj v súvislosti s obchodovaním s emisnými kvótami v odvetví cestnej dopravy a sektore budov. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Komisia predložila nasledujúce dva návrhy na aktualizáciu a rozšírenie systému obchodovania s emisnými kvótami:






  — | návrh smernice, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757, [COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)] (ďalej len „návrh o ETS“), |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

návrh smernice, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757, [COM(2021) 551 – 2021/0211 (COD)] (ďalej len „návrh o ETS“),

| — | návrh rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030, [COM(2021) 571 –2021/0202 (COD)] (ďalej len „návrh o trhovej stabilizačnej rezerve“). |
| --- | --- |

—

návrh rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030, [COM(2021) 571 –2021/0202 (COD)] (ďalej len „návrh o trhovej stabilizačnej rezerve“).

| 2.2. | Návrhy sú súčasťou balíka Fit for 55, ktorý je určený na vytvorenie regulačného rámca na dosiahnutie cieľa stanoveného v európskom klimatickom predpise, ktorým je zníženie emisií CO2 do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990, a to spravodlivým, nákladovo efektívnym a konkurenčným spôsobom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tento cieľ sa má dosiahnuť prostredníctvom trinástich legislatívnych návrhov, ktoré sa považujú za vzájomne prepojené a obsahujú podporné opatrenia na stanovenie cien, cieľov a noriem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ide o návrhy, ktorých cieľom je vytvoriť silnejší systém obchodovania s emisiami a rozšíriť obchodovanie s emisnými kvótami na námornú, cestnú dopravu a budovy. Ďalšími návrhmi týkajúcimi sa EU ETS v sektore letectva sa zaoberá samostatné stanovisko. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrhy nadväzujú na návrhy aktualizovanej smernice o zdaňovaní energie (1) a návrh mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) (2). Ide aj o spojenie s návrhom nariadenia, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (3), ktorého cieľom je zmierniť negatívne sociálne vplyvy vyplývajúce z návrhu o ETS. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zvýšenie cieľa týkajúceho sa zníženia emisií zo 43 na 61 % do roku 2030 znamená zvýšenie ročného poklesu emisií zo súčasných 2,2 na 4,2 %. Má sa to uskutočniť znížením počtu kvót, ktoré sú k dispozícii každý rok. Pokiaľ ide o sektory, ktoré má zabezpečiť navrhovaný mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) (odvetvia výroby cementu, elektriny, hnojív, železa, ocele a hliníka), po úplnom zavedení mechanizmu nebudú k dispozícii žiadne bezplatné kvóty. Platí to aj v prípade budov a cestnej dopravy, kde sa neočakáva riziko úniku uhlíka. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V súvislosti s rozšírením systému obchodovania s emisnými kvótami na cestnú dopravu a budovy existuje aj prepojenie na návrh aktualizovaného nariadenia o spoločnom úsilí (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

Návrh o ETS vo všeobecnosti

| 3.1. | EHSV víta ambíciu urýchliť a zvýšiť znižovanie emisií CO2, aby sa dodržali ciele stanovené v európskom klimatickom predpise a Európskej zelenej dohode. Plne podporuje všeobecný cieľ zníženia CO2 o 55 % do roku 2030 a uhlíkovo neutrálneho hospodárstva do roku 2050. Podporuje aj zásadu „znečisťovateľ platí“. Ako ukázala aj nedávna správa IPCC, na zmiernenie zmeny klímy sú potrebné naliehavé a rázne opatrenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Preto je dôležité, aby sa dôkladne analyzovali potenciálne negatívne účinky navrhovaných opatrení na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a poskytovateľov služieb, a to v odvetviach s vysokými emisiami uhlíka aj vo všeobecnosti, a aby sa prijali opatrenia s cieľom v čo najväčšej možnej miere zabrániť negatívnym vplyvom na hospodárstvo a negatívnym sociálnym vplyvom, ako je nezamestnanosť, energetická chudoba alebo chudoba z hľadiska mobility. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je preto potrebné zvážiť aj spôsob, akým sa celosvetovo riešia klimatické problémy, a vyhnúť sa rozdielom, ktoré by mohli znevýhodniť európske podniky a/alebo spôsobiť sociálne problémy, ako je energetická chudoba alebo chudoba z hľadiska mobility. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že týmto problémom – ako sa zdá – sa venuje príliš málo pozornosti a že ponúkané riešenia sa nezdajú úplne dostatočné. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o sociálny dosah, bude zjavne potrebná rekvalifikácia a zlepšovanie zručností, aby sa pracovná sila mohla prispôsobiť a aby spĺňala nové kvalifikačné požiadavky. Dosah na domácnosti, napr. v podobe vyšších nákladov na elektrickú energiu a mobilitu, bude mať zas pravdepodobne za následok energetickú chudobu a chudobu z hľadiska mobility, ktorá je obzvlášť častým fenoménom v odľahlých a riedko osídlených regiónoch. Existujú plány na riešenie týchto problémov pomocou rôznych zmierňujúcich opatrení, ktoré sa majú financovať prevažne z príjmov ETS vrátane tých, ktoré pripadajú členským štátom, a tých, z ktorých sa má financovať navrhovaný Sociálno-klimatický fond. EHSV berie na vedomie, že zdroje, ktoré sú k dispozícii na riešenie týchto problémov, budú závisieť od vývoja návrhov, o ktorých ešte rokujú spoluzákonodarcovia. Domnieva, že náklady na riešenie týchto problémov budú značné a trvalé. Preto si takisto kladie otázku, či budú dostupné zdroje dostatočné aj v prípade, ak by boli finančné návrhy schválené bez podstatných zmien, so zreteľom na počet zainteresovaných osôb a čas potrebný na predpokladaný prechod. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zrýchlené tempo a vysoká úroveň ambícií znižovania CO2 a znížená dostupnosť kvót skleníkových plynov sú síce prínosné z environmentálneho hľadiska, budú však znamenať aj vyššie náklady pre všetky sektory, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS. Zatiaľ čo nákladové vplyvy sa znížia dostupnosťou bezplatných kvót a pre niektoré sektory prostredníctvom mechanizmu CBAM, tieto opatrenia sa nebudú vzťahovať na všetky sektory, ktoré využívajú energiu v rôznych procesoch a budú čeliť konkurencii tretích krajín na vnútornom trhu. Tieto opatrenia okrem toho neochránia podniky EÚ pred konkurenčnou nevýhodou na vonkajších trhoch v dôsledku zvýšenej úrovne nákladov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že otázka, či sa výrobky s nulovými emisiami stanú dostatočne atraktívnymi na to, aby kompenzovali rozdiel v nákladoch spôsobený ETS, alebo či sa na svetových trhoch vo všeobecnosti zavedú opatrenia s rovnakými nákladovými vplyvmi ako ETS, je stále nezodpovedaná. Ak to tak nebude, konkurencieschopnosť európskeho podnikania na svetových trhoch sa môže stať problematickou. |
| --- | --- |

3.6.

To vyvoláva otázku, či by výrobky alebo služby, ktoré sa majú vyvážať do tretích krajín, mali byť vyňaté z ETS, alebo by sa mali zvážiť iné podporné opatrenia. Nie je isté, či podpora inovácií, ktorá sa zdá byť jediným podporným opatrením zlučiteľným s rámcom WTO, stačí na vyriešenie možného problému s konkurencieschopnosťou.

| 3.7. | Ďalšou otázkou je, či zvýšená úroveň nákladov vyvolaná úpravami EU ETS môže mať negatívny vplyv na vyhliadky na obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. EHSV si kladie otázku, či bolo toto riziko dostatočne zohľadnené. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV s potešením konštatuje, že v návrhu o ETS sa stanovuje, že príjmy systému ETS sa môžu rôznymi spôsobmi využívať na podporu udržateľnosti vrátane sociálnych vplyvov na prechod na uhlíkovo neutrálnu spoločnosť, a to prostredníctvom vlastných zdrojov Komisie alebo podľa ustanovení týkajúcich sa využívania výnosov členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV zdôrazňuje, že uvedené pripomienky by sa nemali vnímať ako spochybnenie naliehavej potreby prijať opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov emisií na klímu, ale ako dôrazné upozornenie na riziko negatívnych účinkov, a to v sociálnej oblasti aj na konkurencieschopnosť, ak sa spomenutým otázkam nebude venovať pozornosť a ak sa tieto otázky nevyriešia. |
| --- | --- |

3.9.

Rozšírenie na námornú dopravu

| 3.10. | EHSV víta, že všetky lode prichádzajúce do prístavov EÚ alebo z nich odchádzajúce budú podliehať rovnakým pravidlám. Napriek tomu však bude nákladová úroveň majiteľov alebo prevádzkovateľov lodí v EÚ, ktorí inak patria do systému ETS, vyššia ako v prípade ich konkurentov mimo EÚ, ktorí navyše svoje náklady niekedy znižujú prostredníctvom sociálneho dampingu. EÚ musí venovať dosahu zníženia konkurencieschopnosti lodnej dopravy EÚ väčšiu pozornosť. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Takisto by sa malo zohľadniť, že námorná doprava je jedným zo sektorov, kde je znižovanie emisií CO2 obzvlášť náročné a nákladné, a že jej začlenenie by preto mohlo vyvolať všeobecné zvýšenie cien emisných kvót, čo by malo vplyv na konkurencieschopnosť sektorov ETS vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Podľa návrhu o ETS sa obchodovanie v rámci ETS v námornom sektore obmedzuje na lode s hrubou priestornosťou nad 5 000 ton v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (5) o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy. Môže to vyvolať nepriaznivé účinky vo forme zvýšenej novostavby lodí pod 5 000 ton alebo rekonštrukcie lodí tak, aby prešli pod hranicou 5 000 ton. Vhodným riešením by bolo výrazné zníženie tejto hraničnej hodnoty a uplatňovanie systému ETS napríklad na lode s hrubou priestornosťou nad 400 ton. Ďalším riešením by mohla byť náležitá úprava povinnosti monitorovania. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Hoci EHSV v zásade víta návrh rozšíriť uplatniteľnosť EU ETS na plavidlá tretích krajín a na plavby z prístavov tretích krajín a do prístavov tretích krajín, napriek tomu upozorňuje na prebiehajúcu prácu v rámci IMO s cieľom dosiahnuť globálne riešenie, pokiaľ ide o emisie z námornej dopravy, a nabáda EÚ, aby aktívne pracovala na dosiahnutí riešenia v rámci IMO. |
| --- | --- |

3.13.

Rozšírenie na sektor budov a cestnú dopravu v paralelnom systéme

| 3.14. | Zvolené riešenie v podobe paralelného systému s distribútormi palív ako subjektmi obchodovania znamená, že hlavným vplyvom na osoby zodpovedné za budovy, dopravcov či majiteľov osobných automobilov bude cenový signál v rozsahu, v akom distribútor paliva umožní ovplyvňovanie cien paliva nákladmi na obchodovanie. Ak sa tak stane, vplyvy môžu byť značné na domácnosti/spotrebiteľov, ako aj na spoločnosti. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pokiaľ ide o rozšírenie na cestnú dopravu, EHSV konštatuje, že toto opatrenie bolo prijaté napriek skeptickým názorom súkromného sektora, odborov a mimovládnych organizácií. Zdá sa, že tieto názory majú malú váhu v porovnaní s názormi bežných občanov a akademickej obce. Keďže prijímanie právnych predpisov je politický proces so spoločenským dosahom, EHSV sa domnieva, že v tomto rozhodovacom procese by malo byť kľúčové rozsiahle posúdenie vplyvu na spoločnosť vrátane hospodárstva a zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Účinky rozšírenia na cestnú dopravu môžu byť obzvlášť závažné pre domácnosti, ktoré si z finančných alebo iných dôvodov nemôžu zvoliť elektromobil alebo vozidlo s pohonom na alternatívne palivo, alebo pre ťažkú nákladnú dopravu, v prípade ktorej, najmä pokiaľ ide o diaľkovú dopravu, zatiaľ neexistujú žiadne skutočné alternatívy k fosílnym palivám. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | So zvýšeným dopytom pravdepodobne porastú aj ceny alternatívnych palív, najmä so zreteľom na prísne právne predpisy o palivách z obnoviteľných zdrojov, ktoré obmedzujú dostupnosť a spôsobujú vyššie náklady. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Zdá sa, že základnou črtou a podstatnou pridanou hodnotou ETS je to, že podnecuje subjekty v príslušných sektoroch, aby prijali opatrenia na zníženie záťaže, ktorú systém ukladá, a to zmenou správania alebo rôznymi spôsobmi rozvoja. Keďže v tomto prípade v príslušných sektoroch, teda v cestnej doprave alebo správe budov nie sú skutočnými aktérmi subjekty podliehajúce EU ETS, ale distribútori palív, sú možnosti týchto subjektov v dotknutom sektore ovplyvniť svoju situáciu veľmi obmedzené a v mnohých prípadoch nie sú žiadne. Zavádza sa cenový signál s podobnými účinkami, ako napríklad zvýšenie daní. Bežná pridaná hodnota systému EU ETS teda do značnej miery chýba. |
| --- | --- |

3.18.

Prepojenie medzi ETS v námornej doprave, sektore budov a cestnej doprave a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (6)
  o spoločnom úsilí (ESR)

| 3.19. | EHSV berie na vedomie, že na vnútroštátnu lodnú plavbu v EÚ, sektor budov a cestnú dopravu sa bude naďalej vzťahovať nariadenie ESR a že na tieto odvetvia budú mať vplyv aj ďalšie nové pravidlá stanovené v balíku Fit for 55, a to aj prostredníctvom návrhov smernice o energetickej efektívnosti (7), smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (8) alebo predpisov upravujúcich emisie pre motorové vozidlá. Zrejme to znamená, že úrovne emisií vyplývajúce z ETS v týchto odvetviach sa započítajú do úsilia členských štátov o splnenie povinností vyplývajúcich zo spomenutého nariadenia. Podľa všetkého z toho takisto vyplýva, že členské štáty si ponechávajú regulačnú právomoc ukladať týmto odvetviam ďalšie povinnosti s cieľom pomôcť pri plnení ich povinností v rámci nariadenia ESR, pričom sa zároveň uplatňujú ustanovenia ESR týkajúce sa flexibility a spravodlivosti. EHSV upozorňuje, že je dôležité, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením rôznych systémov. |
| --- | --- |

3.19.

Návrh o trhovej stabilizačnej rezerve

| 3.20. | EHSV berie na vedomie úpravu výpočtu celkového počtu kvót, aby trhová stabilizačná rezerva mohla zahŕňať aj letecký a námorný sektor, ako aj zmenu takzvanej miery príjmu s cieľom zaviesť prvok flexibility vytvorením nárazníkovej trhovej stabilizačnej rezervy. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV takisto víta vytvorenie trhovej stabilizačnej rezervy ako takej, a to aj v súvislosti s obchodovaním s emisiami v odvetví cestnej dopravy a sektore budov. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV s potešením berie na vedomie zmeny rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (9) o trhovej stabilizačnej rezerve a zámer zohľadniť potreby leteckej a námornej dopravy, ako aj sektora budov a cestnej dopravy. Oceňuje cieľ zlepšiť predvídateľnosť a stabilitu dostupnosti kvót. S potešením berie na vedomie aj návrh predĺžiť zdvojnásobenie percentuálnych podielov a kvót tak, aby bol do trhovej stabilizačnej rezervy zaradený dostatočný počet kvót. |
| --- | --- |

3.22.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sk/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0563.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0564&qid=1634050477623.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sk/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568.

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=CELEX%3A52021PC0555.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

6

(7)  COM(2021) 558 final

7

(8)  COM(2021) 557 final

8

(9)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

9

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/181

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach

[COM(2021) 564 final – 2021/0214 (COD)]

(2022/C 152/30)

| Spravodajca: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | John COMER |

Spravodajca:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Pomocný spravodajca:

John COMER

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.9.2021
  Rada, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 179/3/7 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.9.2021

Rada, 21.9.2021

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

179/3/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie vytvoriť mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) s cieľom zvýšiť informovanosť o ambíciách EÚ v oblasti klímy a vytvoriť rovnaké podmienky na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV žiada, aby sa posúdenie vplyvu rozšírilo na vývozné činnosti odvetví zahrnutých do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM. EÚ musí pokračovať v presadzovaní svojich ambícií v oblasti klímy, no zároveň musí zaručiť európskemu priemyslu rovnaké podmienky na medzinárodnej scéne tým, že mu umožní súťažiť na jednotnom trhu a vyvážať na medzinárodné trhy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV nabáda zákonodarcov EÚ, aby preskúmali, ako pristupovať k vývozu, aby priemysel EÚ zostal konkurencieschopný na medzinárodných trhoch. EHSV odporúča vypracovať posúdenie vplyvu so zámerom zistiť, ako sa majú pravidlá WTO vykladať alebo prispôsobiť tak, aby podporovali ciele a účinnosť CBAM, čo by prispelo k zamedzeniu vzniku priemyselných emisií CO2 na celom svete. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Veľa dôležitých tém bude potrebné ďalej rozvíjať formou delegovaných vykonávacích aktov. Vzhľadom na tento a predchádzajúci bod je takmer nemožné zistiť, aké dôsledky bude mať vykonávanie pre jednotlivé výrobné odvetvia. Pochybnosti o niekoľkých kľúčových detailoch navrhovaného nariadenia sťažujú jeho posúdenie, kým legislatívny proces nepokročí ďalej. Treba sa však vyhnúť neistým rámcovým podmienkam, najmä pri posudzovaní CO2 pri dovoze, aby sa neoslabili proaktívne a predbežné opatrenia, ktoré prijali na ochranu klímy európske podniky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada európskych zákonodarcov, aby príjmy z mechanizmu CBAM prideľovali priamo na podporu priemyselnej transformácie dotknutých odvetví. Niektoré hospodárske odvetvia, ktoré trpia nespravodlivou hospodárskou súťažou v oblasti klímy, môžu potrebovať dodatočnú podporu ako uznanie ich úsilia, pretože by sa mohli stať menej konkurencieschopnými v porovnaní s odvetviami, ktoré neinternalizujú klimatickú/environmentálnu stopu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Európsku úniu, aby pomohla menej rozvinutým krajinám zlepšiť ich technologické možnosti v snahe predísť riziku obchádzania mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dôkladné overenie skutočných emisií viazaných v dovážaných výrobkoch bude kľúčom k spravodlivému zavedeniu mechanizmu CBAM. EHSV odporúča, aby Komisia stanovila konkrétne požiadavky na poverené overovacie orgány. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor poukazuje na potrebu silnej priemyselnej stopy v Európe, ktorá bude plne konkurencieschopná a zodpovedná v oblasti klímy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Súčasne s legislatívnym postupom sa od Komisie vyžaduje, aby predložila správu o environmentálnom vplyve v súvislosti s možnými účinkami mechanizmu CBAM na hodnotový reťazec v dôsledku jeho zavedenia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Zavedenie mechanizmu CBAM by spôsobilo veľkú zmenu vo svetovom obchodnom systéme. EÚ musí podniknúť všetky potrebné kroky na zabezpečenie toho, aby mechanizmus CBAM neviedol k zvýšeniu emisií skleníkových plynov v iných častiach sveta, a tým aj k potenciálnemu zvýšeniu celosvetových emisií. Mechanizmus CBAM nesmie v žiadnom prípade viesť k dezindustrializácii EÚ. EÚ musí pri stanovovaní svojich ambícií brať do úvahy skutočnosť, že znižovanie emisií skleníkových plynov je celosvetovým problémom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Politický rozmer mechanizmu CBAM nebol dostatočne zdôraznený. Konečné rozhodnutia týkajúce sa mechanizmu CBAM budú vo veľkej miere vychádzať nielen z diskusií v rámci EÚ, ale aj z rokovaní s obchodnými partnermi, ktoré budú potrebné na to, aby sa obe strany dohodli na výsledku a predišlo sa obchodnému konfliktu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odôvodnene očakáva, že fungujúci systém CBAM zvýši stabilitu pracovných miest v pôvodne uhlíkovo náročných podnikoch a odvetviach, ktoré prešli transformáciou, aby sa stali šetrnými voči klíme. Varuje však aj pred rizikom zlyhania CBAM v spojení so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (EU ETS). Úplné zrušenie bezodplatného prideľovania kvót zavedením mechanizmu CBAM by mohlo viesť k veľkým stratám pracovných miest v EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Prostredníctvom CBAM sa podporia ambície EÚ v oblasti klímy i silnejšia priemyselná stopa v Európe. Zjavné riziká, ako sú ťažkosti pri overovaní poskytnutých informácií o emisiách CO2 z tretích krajín a možné obchádzanie pravidiel, sa musia zohľadniť pri vykonávaní CBAM, počas prechodného obdobia a po ňom. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Komisia 14 júla zverejnila balík „Fit for 55: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite“ (1). Obsahuje návrh mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (2), ktorý je úzko prepojený s revíziou smernice o ETS (3). Samotný balík „Fit for 55“ vzniká v dôsledku oznámenia o Európskej zelenej dohode (4), ktoré bolo predložené 15. decembra 2019. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V návrhu sa stanovuje, že na dovoz niekoľkých priemyselných výrobkov a elektriny sa má uplatňovať „pomyselný systém ETS“. Odvetvia zahrnuté v prvej fáze sú: cement, oceľ, hnojivá, hliník a elektrina. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V prípade materiálov s intenzívnejším následným spracovaním už návrh zahŕňa veľa výrobkov z nasledujúcej spracovateľskej fázy. Napriek tomu sa v návrhu uvádza odkaz na „zložitý tovar“, ktorý by mohol rozšíriť pôsobnosť návrhu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Administratívna záťaž mechanizmu CBAM spočíva na Komisii, členských štátoch a dovozcoch na trh EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Pomyselný systém ETS“ kopíruje súčasný systém ETS s niektorými kľúčovými rozdielmi: emisné certifikáty nebudú obchodovateľné a dovozcovia sa budú musieť vzdať týchto certifikátov za bežnú cenu CO2 v EÚ na základe viazaných emisií vo výrobkoch, ktoré sa majú doviezť do EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zoznam odvetví a výrobkov, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, je uvedený v prílohe I k návrhu. Komisia rozšíri rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM na nové výrobky, ak by zistila vážne riziko obchádzania mechanizmu. Návrh Komisie na zahrnutie nových odvetví alebo produktov prejde celým legislatívnym procesom. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V navrhovanom systéme sa zohľadňujú iba priame emisie (rozsah pôsobnosti 1) a nie nepriame emisie spojené s energiou (elektrina alebo vykurovanie) (rozsah pôsobnosti 2) ani nepriame emisie výrobkov v nasledujúcej fáze hodnotového reťazca, ale systém by zahŕňal obmedzené emisie v predchádzajúcej fáze hodnotového reťazca (okrem dopravy alebo podnikového hodnotového reťazca) (rozsah pôsobnosti 3) prostredníctvom koncepcie „zložitého tovaru“. Ako to bude fungovať, nie je v návrhu dostatočne podrobne opísané a Komisia to vyrieši vykonávacími aktmi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Geografická pôsobnosť pokrýva všetky tretie krajiny mimo colnej únie okrem krajín, ktoré sú zahrnuté v súčasnom systéme EU ETS, alebo krajín „prepojených“ so systémom EU ETS. Zahrnuté sú osobitné opatrenia, aby sa zohľadnila cena uhlíka účtovaná v niekoľkých tretích krajinách. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mechanizmus CBAM sa líši od systému ETS, pretože CBAM bude zameraný na výrobky [so špecifickými kódmi kombinovanej nomenklatúry (KN)], zatiaľ čo ETS je zameraný na zariadenia. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Konečným cieľom mechanizmu CBAM je postupné nahradenie súčasných bezplatných kvót v zahrnutých odvetviach. Po „prechodnom období troch rokov“ sa bezplatné prideľovanie kvót od roku 2026 postupne ukončí každoročným znižovaním o 10 percentuálnych bodov počas desiatich rokov, ako sa v súčasnosti predpokladá v návrhu Komisie. Podrobnosti o postupe pri postupnom rušení prideľovania bezodplatných kvót pre príslušné odvetvia nie sú zahrnuté v návrhu mechanizmu CBAM, ale v preskúmaní smernice o systéme ETS. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V mechanizme CBAM sa zohľadnia bezodplatné kvóty pridelené priemyslu EÚ, aby sa predišlo dvojitej ochrane. Vo vykonávacích aktoch Komisie sa stanoví metodika, ktorá sa bude uplatňovať na výpočet úrovne mechanizmu CBAM pre jednotlivé výrobky. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pravidlá na určovanie viazaných emisií vo výrobkoch sú všeobecné, s osobitným a zjednodušeným prístupom k dovozu elektriny. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komisia sa domnieva, že na spresnenie výpočtu viazaných emisií a určenie, kto bude akreditovaným overovateľom týchto emisií, bude potrebná prechodná fáza v trvaní troch rokov. Celková revízia systému sa musí vykonať v roku 2025 pred druhou fázou mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Príjmy z mechanizmu CBAM budú vyberať vnútroštátne orgány, ktoré ich v zásade odvedú do pokladnice EÚ po odpočítaní administratívnych nákladov spojených s riadením postupov. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Návrh počíta s trojročnou (2023 – 2025) fázou administratívneho skúšania bez ekonomických dôsledkov. Dovozcovia budú musieť vykonať niektoré postupy podávania správ, ale nebudú musieť overovať viazané emisie, žiadať vopred o povolenie alebo platiť za certifikáty pre dovážané výrobky. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Komisia pod vedením GR TAXUD vykonala dobrú prácu pri vypracovaní návrhu, pričom zohľadnila potrebu spojiť rozšírenie ambícií EÚ v oblasti klímy a potrebu vyhnúť sa riziku úniku uhlíka. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zdá sa, že návrh bol predložený bez identifikácie niektorých technických aspektov, o ktorých rozhodne Komisia počas prvej fázy (testovacie obdobie). Rada aj Parlament sa zaviazali zaviesť mechanizmus CBAM v roku 2023, čo je napätý harmonogram. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Veľa dôležitých tém bude potrebné ďalej rozvíjať formou delegovaných vykonávacích aktov. Vzhľadom na tento a predchádzajúci bod je takmer nemožné zistiť, aké dôsledky bude mať vykonávanie pre jednotlivé výrobné odvetvia. Pochybnosti o niekoľkých kľúčových detailoch navrhovaného nariadenia sťažujú jeho posúdenie, kým legislatívny proces nepokročí ďalej. Treba sa však vyhnúť neistým rámcovým podmienkam, najmä pri posudzovaní CO2 pri dovoze, aby sa neoslabili proaktívne a predbežné opatrenia, ktoré prijali na ochranu klímy európske podniky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o dovoz elektriny, nie je jasné, či Komisia riadne posúdila vplyv na cenu elektriny na trhu s elektrinou v EÚ a do akej miery by to spôsobilo vyššie náklady pre spotrebiteľov, a teda zvýšilo riziko úniku uhlíka v odvetviach s vysokou spotrebou elektrickej energie. Netreba zabúdať, že spotreba elektrickej energie sa nezohľadňuje pri výpočte uhlíkovej stopy dovážaných výrobkov (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Európsky priemysel je orientovaný na vývoz, a ak má v dôsledku mechanizmu CBAM určitú ochranu pred dovozom, ale nemôže konkurovať na medzinárodných trhoch, nedostatok konkurencieschopnosti bude značný a Európa už nebude schopná prilákať priemyselné investície. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať primerané postupné znižovanie bezodplatných kvót s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Konkurencieschopnosť a cenové vplyvy na hodnotový reťazec by sa mali dôkladne posúdiť, aby sa obmedzil vplyv najmä vo vyvážajúcich odvetviach, akými sú okrem iného agropotravinárske odvetvia, ktoré sú veľmi závislé od výrobkov z odvetvia už spadajúceho pod rozsah návrhu mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CBAM by mohol účinne dosiahnuť svoje celkové ciele len vtedy, ak sa požiadavka na odstránenie emisií CO2 pri dovoze do EÚ vykompenzuje výhodami plynúcimi z výroby šetrnej ku klíme pre vývoz európskych výrobcov. Mohlo by sa stať, že pre podniky z tretích krajín a podniky z EÚ budú mať na jednotnom trhu primerane rovnaké podmienky, ale žiaden podnik z EÚ nebude môcť konkurovať v zahraničí, pretože výrobcovia z EÚ budú platiť plné náklady na uhlíkové emisie, zatiaľ čo konkurenti z tretích krajín budú platiť málo alebo nebudú platiť nič. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Systém môže otvoriť dvere niekoľkým stratégiám obchádzania, ako je presun zdrojov, podrobnosti overovania, falošné vyhlásenia podnikov s viacerými zariadeniami v tretích krajinách, že výrobky vyrobené v zariadeniach s vysokou uhlíkovou stopou sa vyrábajú v zariadeniach s nízkou uhlíkovou stopou, premiestňovanie zdrojov a vymedzenie tovaru. To by mohlo brániť pokroku pri plnení ambicióznejších klimatických cieľov mechanizmu CBAM. Návrh by sa mal počas legislatívneho procesu dôkladne prepracovať, aby sa predišlo škodlivému správaniu, ktoré vážne poškodzuje cieľ právnych predpisov: tovar by mal niesť svoju vlastnú klimatickú stopu bez ohľadu na to, odkiaľ pochádza, aby sa podporila účinnosť celosvetového zmierňovania zmeny klímy namiesto miestneho znižovania prostredníctvom outsourcingu emisií. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV veľmi aktívne skúma možnosti, obmedzenia a dôležité aspekty, ktoré sa majú vyvinúť v rámci mechanizmu kompenzácie na hraniciach alebo daňovej alternatívy, aby sa znížil únik uhlíka vyrovnaním nákladov a úsilia v oblasti klímy, či už ide o výrobky z EÚ alebo z krajín mimo nej. EHSV bol prvou inštitúciou EÚ, ktorá identifikovala tieto možnosti ako doplnkové opatrenie na obmedzenie úniku uhlíka. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisia chce rozšíriť mechanizmus CBAM tak, aby zahŕňal „emisie z rozsahu pôsobnosti 2“ (odvodené z elektriny alebo tepla), ktoré sú v súčasnosti vylúčené. Zákonodarcovia EÚ musia vziať do úvahy, že kompenzácia za nepriame náklady odvodené od elektriny nie je ani zďaleka homogénna, keďže závisí od rozhodnutí členských štátov. Najhorším scenárom je, že mechanizmus CBAM by obmedzil kompenzáciu, ktorú priemysel dostáva za nepriame náklady, čo by viedlo k nižšej kompenzácii, než povoľujú usmernenia EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Návrh mechanizmu CBAM vylučuje ferozliatiny (KN 7202), ale nie je jasné, či sa viazané emisie vo ferozliatinách zohľadnia v príslušných výrobkoch [napr. nehrdzavejúca oceľ (KN 7218)], keďže mnohé aspekty čakajú na sekundárne právne predpisy, ktoré sa budú týkať technických a iných veľmi dôležitých tém. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Na úrovni EÚ má prvoradý význam právna istota a návrh mechanizmu CBAM sa v priebehu legislatívneho procesu musí vylepšiť, aby poskytoval istotu všetkým hospodárskym subjektom či už z Európy alebo z tretích krajín. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na podobnom základe by sa na medzinárodnej scéne mala podporovať spravodlivá „klimatická a environmentálna konkurencieschopnosť“ európskeho alebo mimoeurópskeho efektívneho priemyslu, čo zahŕňa aj spravodlivé pracovné podmienky dohodnuté v rámci kolektívneho vyjednávania medzi sociálnymi partnermi. Len šetrnosť voči klíme za spravodlivých pracovných a sociálnych podmienok vytvára spoločensky žiaducu novú konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Takéto chápanie na jednotnom trhu EÚ, ako aj na medzinárodnom trhu, podporí spravodlivú hospodársku súťaž v oblasti klímy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Súlad dovozu do EÚ s požiadavkami mechanizmu CBAM je založený na dokumentoch vydávaných mimo EÚ. To vyvoláva otázku exteritoriality a právomoci EÚ posúdiť platnosť takýchto dokumentov. Čas potrebný na vykonanie takéhoto posúdenia by navyše umožnil, aby dovážaný tovar s vyššou uhlíkovou stopou, než sa deklaruje, získal prístup na trh EÚ na úkor navrhovaných nariadení a európskeho priemyslu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nie je jasné, ako vypočítať viazané emisie v spracovaných výrobkoch, ktoré nie sú uvedené v prílohe 1, ale obsahujú materiály uvedené v prílohe 1. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Oznamovanie, overovanie, vysledovateľnosť a monitorovanie sú kľúčovými aspektmi a nemali by sa spoliehať len na náhodné monitorovanie, čo nie je ani prípad monitorovania systému ETS. Mal by existovať jasný a rýchly postup, ktorým sa zabezpečí, že ak dôjde k možnému obchádzaniu alebo nedodržiavaniu mechanizmu CBAM, bude to vyriešené rýchlo, aby sa predišlo obchádzaniu, ale aj narušeniu obchodného/dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Overovanie a monitorovanie by malo byť v Európskej únii a členských štátoch plne transparentné a spoľahlivé. Informácie by mali byť dostupné príslušným orgánom oprávneným vykonávať dohľad, s logickým zachovaním dôvernosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Európska komisia by mala ponúknuť svoju podporu členským štátom EÚ so slabými administratívnymi kapacitami na hraniciach, keďže by sa mohli stať terčom nekalých praktík a vstupnou bránou pre obchádzanie mechanizmu CBAM. Do svojich programov musí tiež zahrnúť „odbornú prípravu“ týkajúcu sa CBMA s cieľom pomôcť rozvojovým a susedným krajinám vyrovnať sa s výzvami ochrany klímy a zabrániť riziku obchádzania. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Príjmy z mechanizmu CBAM by sa mali venovať na podporu priemyselného a spravodlivého európskeho prechodu na bezuhlíkové hospodárstvo príslušných odvetví. EÚ by mohla zaviesť osobitný inovačný fond pre technologický vývoj na podporu priemyselnej transformácie bez toho, aby sa ohrozila konkurencieschopnosť v oblasti klímy. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Pripomienky týkajúce sa WTO

| 5.1. | Komisia je veľmi opatrná, pokiaľ ide o súlad s pravidlami WTO. Preto bol vývoz v návrhu vynechaný. Keďže v súvislosti so súladom s WTO existujú protichodné názory, musí sa realizovať podrobná analýza tejto témy spolu s úprimnými diplomatickými diskusiami s obchodnými partnermi v snahe predísť obchodnej vojne a umožniť priemyslu EÚ, aby bol konkurencieschopný na medzinárodných trhoch. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na odôvodnenie mechanizmu CBAM ako politiky ochrany životného prostredia sa pravdepodobne použije článok XX písm. b) a g) Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT 1994). Nikto si nemôže byť istý, aké rozhodnutie by v tejto veci urobila porota WTO alebo Odvolací orgán. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V súčasnej situácii je vzhľadom na naliehavosť boja proti zmene klímy kľúčové, aby obnovená WTO zahrnula témy životného prostredia a zmeny klímy do svojho programu. EÚ by mohla využiť CBAM ako príležitosť na začatie tejto diskusie spolu s ostatnými obchodnými partnermi v rámci WTO. EHSV to už navrhol vo svojom stanovisku REX/531 (6). |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 550 final

1

(2)  COM(2021) 564 final

2

(3)  COM(2021) 551 final

3

(4)  COM(2019) 640 final

4

(5)  Posúdenie vplyvu CBAM, Európska komisia:, príloha 8.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Trh s uhlíkom: vznik, štruktúra a výzvy pre európsky priemysel, (REX/531) (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 122).

6

Trh s uhlíkom: vznik, štruktúra a výzvy pre európsky priemysel

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 1

Bod 3.6 –

zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať
  primerané
  postupné znižovanie bezodplatných kvót s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu. | Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót
  , kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia,
  s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať
  primerané
  postupné znižovanie bezodplatných kvót s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu.

Veľmi rýchle nahradenie existujúcich opatrení proti úniku CO2 mechanizmom CBAM by mohlo viesť k značnej neistote, ktorá by narušila dlhodobé investičné rozhodnutia, ktoré už boli prijaté na základe nedávno revidovaných cieľov do roku 2030. Mohlo by to takisto znížiť kapacitu priemyslu investovať do nízkouhlíkových technológií a mohlo by sa to stať prekážkou v oblasti hospodárskej súťaže v prístupe na trhy tretích krajín. Preto by sa v prípade potreby mala najprv zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót
  , kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia,
  s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu.

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Keďže v bode 3.6 sa v podstate odkazuje na bezodplatné kvóty, ktoré by sa mali zo začiatku zachovať, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót, malo by sa toto ustanovenie presunúť aj do časti Závery a odporúčania a tiež by sa mal text doplniť poznámkou „kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia“. Posilňuje sa tým názor, že mechanizmus CBAM by sa mal vnímať ako doplnkový nástroj bezodplatného prideľovania, kým nebude tento mechanizmu plne funkčný a účinný a nepovedie k úniku uhlíka. Zaručia sa tým skutočne rovnaké podmienky pre priemysel EÚ. |

Zdôvodnenie

Keďže v bode 3.6 sa v podstate odkazuje na bezodplatné kvóty, ktoré by sa mali zo začiatku zachovať, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót, malo by sa toto ustanovenie presunúť aj do časti Závery a odporúčania a tiež by sa mal text doplniť poznámkou „kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia“. Posilňuje sa tým názor, že mechanizmus CBAM by sa mal vnímať ako doplnkový nástroj bezodplatného prideľovania, kým nebude tento mechanizmu plne funkčný a účinný a nepovedie k úniku uhlíka. Zaručia sa tým skutočne rovnaké podmienky pre priemysel EÚ.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 66 |
| --- | --- |
| Proti: | 90 |
| Zdržalo sa: | 24 |

Za:

66

Proti:

90

Zdržalo sa:

24

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 2

Bod 1.12 –

zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV odôvodnene očakáva, že fungujúci systém CBAM zvýši stabilitu pracovných miest v pôvodne uhlíkovo náročných podnikoch a odvetviach, ktoré prešli transformáciou, aby sa stali šetrnými voči klíme. Varuje však aj pred rizikom zlyhania CBAM v spojení so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (EU ETS). Úplné zrušenie bezodplatného prideľovania kvót zavedením mechanizmu CBAM by mohlo viesť k veľkým stratám pracovných miest v EÚ. | EHSV odôvodnene očakáva, že fungujúci systém CBAM zvýši stabilitu pracovných miest v pôvodne uhlíkovo náročných podnikoch a odvetviach, ktoré prešli transformáciou, aby sa stali šetrnými voči klíme. Varuje však aj pred rizikom zlyhania CBAM v spojení so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (EU ETS). Úplné zrušenie bezodplatného prideľovania kvót zavedením mechanizmu CBAM by mohlo viesť k veľkým stratám pracovných miest v EÚ.
  Najprv by sa mala zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót, kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia, s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV odôvodnene očakáva, že fungujúci systém CBAM zvýši stabilitu pracovných miest v pôvodne uhlíkovo náročných podnikoch a odvetviach, ktoré prešli transformáciou, aby sa stali šetrnými voči klíme. Varuje však aj pred rizikom zlyhania CBAM v spojení so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (EU ETS). Úplné zrušenie bezodplatného prideľovania kvót zavedením mechanizmu CBAM by mohlo viesť k veľkým stratám pracovných miest v EÚ.

EHSV odôvodnene očakáva, že fungujúci systém CBAM zvýši stabilitu pracovných miest v pôvodne uhlíkovo náročných podnikoch a odvetviach, ktoré prešli transformáciou, aby sa stali šetrnými voči klíme. Varuje však aj pred rizikom zlyhania CBAM v spojení so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (EU ETS). Úplné zrušenie bezodplatného prideľovania kvót zavedením mechanizmu CBAM by mohlo viesť k veľkým stratám pracovných miest v EÚ.
  Najprv by sa mala zachovať súčasná miera bezodplatných kvót, aby sa umožnilo priemyselným odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zvýšiť uhlíkovú efektívnosť, po čom by malo nasledovať postupné znižovanie bezodplatných kvót, kým sa nepreukáže účinnosť nového opatrenia, s cieľom uľahčiť ďalšiu dekarbonizáciu.

| Zdôvodnenie |
| --- |
| Zámerom je presunúť veľmi dôležitý text do záveru z bodu 3.6 (pozri ďalej).
  Dôraz by sa mal klásť na aspekt, že bezplatné kvóty CBAM by sa mali úplne zrušiť len vtedy, keď sa preukáže účinnosť nového mechanizmu. |

Zdôvodnenie

Zámerom je presunúť veľmi dôležitý text do záveru z bodu 3.6 (pozri ďalej).

Dôraz by sa mal klásť na aspekt, že bezplatné kvóty CBAM by sa mali úplne zrušiť len vtedy, keď sa preukáže účinnosť nového mechanizmu.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 60 |
| --- | --- |
| Proti: | 94 |
| Zdržalo sa: | 26 |

Za:

60

Proti:

94

Zdržalo sa:

26

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/189

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

[COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)]

(2022/C 152/31)

| Spravodajca: | Veselin MITOV |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Udo HEMMERLING |

Spravodajca:

Veselin MITOV

Pomocný spravodajca:

Udo HEMMERLING

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.9.2021
  Rada, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 a článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/4/8 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.9.2021

Rada, 17.9.2021

Právny základ

článok 304 a článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/4/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie na zmenu nariadenia o spoločnom úsilí (ESR) – nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (1) o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi –s cieľom zosúladiť príspevok nariadenia o spoločnom úsilí k naplneniu zvýšených ambícií do roku 2030, čo je zámerom Európskej zelenej dohody a čo sa premieta do konkrétnych opatrení v rámci balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci sú ambicióznejšie ciele EÚ v oblasti znižovania emisií v medzinárodnom porovnaní pozoruhodné, ani toto zvýšené úsilie nemusí stačiť na to, aby Únia ako bohatá ekonomika a z historického hľadiska hlavný producent emisií prispela k scenáru, v rámci ktorého dôjde do konca storočia k otepleniu o maximálne 1,5 oC, a to aj vzhľadom na dramatickú prognózu Medzivládneho panelu o zmene klímy zverejnenú v jeho nedávnej 6. hodnotiacej správe (2021) (2). Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby sa naplnil cieľ zníženia emisií v celej EÚ do roku 2030 o 55 % a v tejto súvislosti je mimoriadne dôležité úsilie členských štátov. EHSV preto uznáva, že je kľúčové, aby sa v ESR stanovili ambiciózne a záväzné ciele pre členské štáty. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vysoká úroveň ambícií v oblasti klímy v celom balíku Fit for 55 je teda nespochybniteľná. Významné môžu byť pritom zároveň distribučné účinky týchto potrebných opatrení v oblasti klímy (medzi členskými štátmi aj v rámci nich), a preto sa nimi treba náležite zaoberať. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV preto súhlasí s názorom, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila maximálna spravodlivosť a nákladová efektívnosť. V záujme dosiahnutia skutočnej spravodlivej nákladovej efektívnosti treba mať pri kalkulácii spoločného úsilia v ideálnom prípade na zreteli oba aspekty súčasne a stanoviť ciele takým spôsobom, aby boli relatívne náklady na znižovanie emisií vo vzťahu k HDP pre každú krajinu rovnaké. EHSV sa domnieva, že v záujme vyváženia nedostatkov spoločného úsilia má zásadný význam úloha mechanizmov flexibility, ktoré si zasluhujú osobitnú pozornosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ich začlenenie by sa malo uskutočňovať spôsobom, ktorý posilní napredovanie smerom k dlhodobej klimatickej neutralite, a preto je potrebné zohľadniť zníženie emisií a sekvestráciu uhlíka, ako aj výzvy súvisiace s adaptáciou a potravinovou bezpečnosťou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V snahe zriadiť nový systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ETS) pre odvetvie cestnej dopravy a budov EHSV podporuje súčasný návrh Komisie, aby sa tieto odvetvia ponechali v rozsahu pôsobnosti ESR aj po zavedení ETS pre cestnú dopravu a budovy. Berie na vedomie, že zníženie emisií v dôsledku obchodovania s emisiami v týchto sektoroch prispeje k úsiliu členských štátov splniť si povinnosti vyplývajúce z ESR. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením týchto dvoch systémov. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Účelom tohto návrhu, ktorý je súčasťou balíka Fit for 55 predloženého Európskou komisiou 14. júla 2021, je zmeniť ESR s cieľom zosúladiť jeho prínos k naplneniu zvýšených ambícií dosiahnuť 55 % zníženie emisií do roku 2030 s európskym klimatickým predpisom. Celkové zníženie by sa muselo zvýšiť do roku 2030 o približne 11 percentuálnych bodov v porovnaní s 29 %, čo bol cieľ stanovený v roku 2018 v ESR. EHSV v tomto stanovisku vyjadruje svoj názor na navrhované nariadenie o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 – 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrhy stanovené v ESR sú súčasťou plnenia záväzku EÚ znížiť do roku 2030 objem emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňou z roku 1990 aspoň o 55 %. Ako navrhla Komisia, cieľ stanovený na rok 2030 si vyžaduje zníženie objemu emisií o 61 % v odvetviach, ktoré sú súčasťou terajšieho ETS, o 43 % v navrhovanom samostatnom systéme obchodovania s emisnými kvótami pre dopravu a budovy a o 40 % v ostatných odvetviach (mimo ETS), pričom všetky ciele sa vnímajú v porovnaní s úrovňami v roku 2005. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhované nariadenia sa vzťahujú na cestnú dopravu a budovy, ktoré by spadali do osobitného systému obchodovania s emisnými kvótami, ako sa uvádza v balíku Fit for 55, ako aj na vnútroštátnu lodnú plavbu v EÚ a na odvetvia a činnosti mimo ETS, ako je poľnohospodárstvo a odpadové hospodárstvo. EHSV podporuje návrh Komisie zachovať platnosť ESR pre uvedené odvetvia. Podľa posúdenia vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, očakávanou pridanou hodnotou je, že sa tým zabezpečí, že tieto sektory dosiahnu požadované zníženie emisií a že (rozšírený) systém obchodovania s emisiami by sa mal považovať za dodatočnú podporu v úsilí naplniť zvýšené ambície do roku 2030. V posúdení vplyvu sa tiež poukazuje na to, že zvýšenie národných cieľov podľa ESR si bude vyžadovať prehodnotenie zásad spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. Preto tam, kde je priamo ovplyvnené obyvateľstvo (najmä skupiny s nízkymi príjmami), môžu byť pre odvetvia, pre ktoré je charakteristická nepružnosť trhu (nedostatočný prístup k cenovo dostupným nízkouhlíkovým riešeniam), potrebné doplnkové nástroje (trh a regulácia). Tým, že členské štáty budú môcť tieto odvetvia aj naďalej regulovať v rámci ESR, sa zaručí dosiahnutie očakávaných výsledkov a môže zaistiť lepšia ochrana a spravodlivosť. EHSV preto podporuje súčasný návrh Komisie ponechať tieto odvetvia v rozsahu pôsobnosti nariadenia ESR aj po zavedení nového systému obchodovania s emisnými kvótami pre cestnú dopravu a budovy. Podotýka, že je potrebné, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením týchto dvoch systémov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia navrhuje zachovať diferencované vnútroštátne ciele znižovania objemu emisií v snahe dodržať zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti, ktoré požaduje Európska rada. Revidované ciele znižovania emisií skleníkových plynov jednotlivých členských štátov v odvetviach zahrnutých do ESR na rok 2030 sa v porovnaní s úrovňami z roku 2005 pohybujú od 10 % do 50 %. EHSV rozhodne podporuje koncepciu, podľa ktorej by tie členské štáty, ktoré majú z hospodárskeho hľadiska najlepšie predpoklady na znižovanie emisií skleníkových plynov, mali urobiť relatívne viac, pričom by sa mal zvážiť aj potenciál nákladovo efektívneho znižovania emisií a na tento účel by mali významne prispieť mechanizmy flexibility. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokiaľ ide o mechanizmy flexibility, mala by sa uplatňovať aj flexibilita medzi členskými štátmi a pružnosť v priebehu času buď prostredníctvom bánk alebo kreditov, pričom by sa mali zohľadniť rôzne schopnosti a kapacity členských štátov, nákladovo efektívne riešenia a vplyv hospodárskych cyklov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia navrhuje, aby sa naďalej uplatňoval systém flexibility, ktorý umožňuje prevod emisných kvót medzi členskými štátmi a priebežne. Komisia taktiež navrhuje nové mechanizmy flexibility, ktoré umožňujú, aby odvetvia spadajúce do spoločného úsilia robili určité kompromisy s odvetviami, na ktoré sa vzťahuje ETS a LULUCF. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Navrhnutý balík Fit for 55 sa takisto zaoberá monitorovaním emisií skleníkových plynov a predkladaním správ o nich vrátane pravidiel započítavania pre využívanie pôdy a lesné hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Komisia vo svojom návrhu správne zohľadnila zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. EHSV súhlasí s tým, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila spravodlivosť a nákladová efektívnosť. Odráža to rozdiely v osobitných charakteristikách a východiskových bodoch jednotlivých členských štátov, ako aj ich hospodársky potenciál znižovania objemu emisií. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje, že pri zohľadňovaní národných cieľov znižovania emisií a spôsobov, ako tieto ciele dosiahnuť spravodlivým a nákladovo efektívnym spôsobom, by sa malo premyslene upustiť od existujúcich štátnych dotácií na výrobu a spotrebu energie z fosílnych palív. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV však upozorňuje, že navrhovaný prístup vníma spravodlivosť a nákladovú efektívnosť oddelene od seba. Na dosiahnutie najúčinnejšieho výsledku na úrovni EÚ so skutočnou nákladovou efektívnosťou spravodlivým spôsobom by výpočty mali zahŕňať oba aspekty komplexne vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pokiaľ ide o využívanie pôdy a lesné hospodárstvo, ktoré by mohlo byť predmetom osobitného návrhu, avšak tiež s určitým významom pre iné odvetvia, Komisia navrhuje, aby objem emisií a záchyty vypočítané v súlade s pravidlami započítavania boli v každom členskom štáte v rovnováhe. Začlenením záchytov uhlíka do cieľa EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 by sa čisté záchyty skleníkových plynov v odvetví LULUCF zvýšili na 310 miliónov ton. EHSV síce považuje zvýšenie ambície za nevyhnutné, pripomína však, že odstraňovanie uhlíka by sa nemalo považovať za mechanizmus na kompenzáciu znižovania emisií v iných odvetviach. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že musí existovať účinný a transparentný systém na monitorovanie výsledkov flexibility. Súčasný rámec monitorovania, ktorý funguje prostredníctvom registra zriadeného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1124 (3), by sa preto mal posilniť, aby sa zabezpečilo, že údaje o transakciách vrátane využívania flexibility budú v plnej miere prístupné verejnosti (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o národné ciele znižovania emisií, EHSV nabáda Komisiu, aby preskúmala, aké charakteristiky členských štátov okrem používaného HDP na obyvateľa by sa mali zohľadniť pri stanovovaní národných cieľov (napr. uhlíková náročnosť, zraniteľné regióny), a to aj so zreteľom na podporu poskytovanú prostredníctvom Mechanizmom EÚ na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.6.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

1

(2)  IPCC (2021): Summary for Policymakers. In: Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [MassonDelmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S.L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M.I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R. Matthews, T.K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu, and B. Zhou (eds.)]. Cambridge University Press.

2

Summary for Policymakers

In: Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1124 z 13. marca 2019, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2019/1122, pokiaľ ide o fungovanie registra Únie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (Ú. v. EÚ L 177, 2.7.2019, s. 66).

3

(4)  V súčasnosti sú údaje o transakciách vrátane využívania flexibility dostupné verejnosti (register Únie). Komisia okrem toho každoročne podáva správy o dodržiavaní všetkých právnych predpisov EÚ v oblasti klímy prostredníctvom správy o pokroku opatrení EÚ v oblasti klímy.

4

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/192 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/192

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

[COM(2021) 554 final]

(2022/C 152/32)

| Spravodajca: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Anastasis YIAPANIS

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.9.2021
  Rada, 17.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 a článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 25.11.2021 |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 145/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.9.2021

Rada, 17.9.2021

Právny základ

článok 304 a článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

25.11.2021

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

145/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa veľmi aktívne angažuje v boji proti zmene klímy a jednoznačne súhlasí s tým, že je potrebné zaviesť účinné a okamžité opatrenia. Je potrebné vyvinúť spoločné úsilie verejných i súkromných subjektov na zabezpečenie aktívneho zapojenia, podpory a zodpovednosti občanov a miestnych komunít a na vytvorenie dodatočných finančných prostriedkov na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európu zasiahli bezprecedentné lesné požiare a povodne a súčasne rekordné suchá a vlny horúčav. Prostredníctvom inteligentného a udržateľného hospodárenia s vodami možno do veľkej miery zlepšiť schopnosť EÚ zmierniť požiare a bojovať proti nim a zvýšiť odolnosť proti intenzívnym dažďom, povodniam a suchám. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zmena klímy a strata biodiverzity sú navzájom prepojené a musia sa riešiť spoločne. Je nevyhnutné riešiť stratu biotopov, znečistenie, nadmerné využívanie prírodných zdrojov, znečistenie a šírenie inváznych druhov s cieľom zabezpečiť ochranu prirodzených ekosystémov a plnenie životne dôležitej sociálnej a hospodárskej úlohy sektorov súvisiacich s pôdou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Členské štáty by mali navrhnúť legislatívne rámce na stimulovanie poľnohospodárov a lesných hospodárov, aby zavádzali nové udržateľné obchodné modely, ktoré podporujú biodiverzitu, v ktorých sa uplatňujú pravidlá obehového hospodárstva a ktoré vytvárajú udržateľné postupy pri produkcii biomasy. EHSV požaduje vnútroštátne programy na obnovu vysoko kvalitných mokradí a domnieva sa, že emisie z mokradí by sa mali započítavať čo najskôr, a nie až od roku 2026. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na to, že zmiernenie zmeny klímy je celosvetovým problémom, EHSV sa domnieva, že úsilie EÚ musí byť doplnené cielenými účinnými externými diskusiami o okamžitom celosvetovom zapojení, spravodlivom rozdelení zaťaženia a spravodlivej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva na rozsiahlu propagáciu a podporu udržateľných poľnohospodárskych postupov ako striedanie plodín, zhodnocovanie organického odpadu, presné poľnohospodárstvo, permakultúra atď. Pôda sa musí vo všetkých členských štátoch obhospodarovať starostlivo, pri zabezpečení primeranej rovnováhy medzi konkurencieschopnosťou a udržateľnosťou a poskytnutí potrebných možností financovania. EHSV víta zámer Komisie navrhnúť regulačný rámec pre odstraňovanie uhlíka v odvetví poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výroba bioenergie na báze dreva a iných druhov bioenergie má veľmi dôležitú úlohu a mala by sa realizovať, ak sa má biomasa produkovať udržateľným spôsobom. Dovoz biomasy však prináša osobitné súvisiace riziká, na ktoré sa legislatívny rámec EÚ nezameriava. Obchodná politika EÚ by mala pomôcť predchádzať dovozu biomasy, ktorý vedie k odlesňovaniu v krajinách pôvodu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta návrh Komisie vykonať komplexné posúdenie národných inventarizačných údajov v roku 2025, keďže analýza údajov sa zakladá najmä na národných inventároch lesov (NFI), ktoré sú nekorelované a niekedy neúplné alebo nepresné. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sú potrebné programy na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácie pre podnikateľov aj pracovníkov s cieľom zabezpečiť prístup k najnovším dostupným technológiám a digitálnym zručnostiam posilňujúcim udržateľnosť. Sociálni partneri a príslušné organizácie občianskej spoločnosti majú dôležitú úlohu a musia sa zapojiť do fáz plánovania aj vykonávania balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Je potrebná podpora projektov v oblasti výskumu a vývoja týkajúcich sa udržateľného poľnohospodárstva a produkcie drevnej biomasy. EHSV požaduje prispôsobený podporný legislatívny rámec pre MSP a žiada členské štáty, aby zvážili vytvorenie daňových stimulov na uľahčenie prechodu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Napokon EHSV vyjadruje znepokojenie, že sociálny rozmer vykonávania Európskej zelenej dohody sa nezohľadňuje v plnej miere. Osobitnú pozornosť treba venovať regiónom, priemyselným odvetviam, pracovníkom a občanom, ktorí budú čeliť najväčším výzvam. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Súvislosti a úvod

| 2.1. | V pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 (1) prijatom v septembri 2020 sa stanovujú nové a ambicióznejšie ciele týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 55 % oproti úrovniam v roku 1990, v porovnaní s predchádzajúcou dohodou o čistom znížení najmenej o 40 %. V balíku Fit for 55 (2) uverejnenom v júli 2021 sa stanovuje 13 legislatívnych návrhov, ktorých cieľom je revidovať súčasné právne predpisy v oblasti klímy vrátane nariadenia o LULUCF (3) z roku 2018 a zabezpečiť spravodlivú, konkurencieschopnú a účinnú zelenú transformáciu do roku 2030 a v neskorších rokoch. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pôda poskytuje spoločnostiam potravu a krmivo, ale aj suroviny pre hospodárstvo využívajúce biologické materiály (vlákna a drevo na výrobu papiera, textilu, stavebného materiálu a biopaliva); poskytuje biotopy pre biodiverzitu a má významnú schopnosť sekvestrovať uhlík z ovzdušia. Poľnohospodárske a lesnícke činnosti zároveň produkujú emisie skleníkových plynov. Rozsah pôsobnosti nariadenia o LULUCF sa rozšíril len z lesov na všetko využívanie pôdy (vrátane odvetvia poľnohospodárstva od roku 2031) a stanovujú sa v ňom záväzné záväzky pre všetky členské štáty na dodržanie tzv. pravidla nulového dlhu. Malo by sa to uskutočniť prostredníctvom iniciovania legislatívnych opatrení v rámci daného odvetvia, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa započítané emisie z využívania pôdy v plnej miere kompenzovali ekvivalentom započítaného odstránenia CO2 z ovzdušia. Takisto sa navrhuje nový proces riadenia EÚ, ktorého cieľom je spresniť monitorovanie výpočtov emisií a odstraňovania uhlíka členských štátov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Členské štáty musia v zásade zabezpečiť, aby emisie zo sektorov LULUCF nepresahovali odstraňovanie za obdobie 2021 – 2025, dosiahli celkové čisté odstraňovanie vo výške najmenej 310 miliónov ton CO2 do roku 2030, dosiahli klimatickú neutralitu do roku 2035 vo všetkých sektoroch pôdy a v nasledujúcich rokoch zaznamenali záporné hodnoty. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Členské štáty však budú povinné predložiť integrované plány na zmiernenie vo všetkých sektoroch pôdy a vyzývajú sa, aby na účely monitorovania využívali moderné digitálne technológie vrátane pozorovania formou diaľkového snímania, ktoré sú dostupné prostredníctvom programu Copernicus (satelitné snímanie s vysokým rozlíšením a celoplošné satelitné snímanie) a údajov zhromaždených v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Okrem toho sa návrhom nariadenia zavádza možnosť procesu transakcií medzi členskými štátmi, prostredníctvom ktorého sa budú stimulovať, aby sa usilovali o vyššie odstraňovanie CO2, dokonca nad rámec svojich požadovaných cieľov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sektor využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) môže prispieť k zmierneniu zmeny klímy prostredníctvom zachovania a zvýšenia záchytov a zásob uhlíka. Komisia navrhuje politiky na pomoc lesným hospodárom pri zabezpečení väčšieho prínosu pre klímu pri výrobe produktov z dreva a stimulovaní poľnohospodárov, aby uplatňovali udržateľné poľnohospodárske postupy šetrné ku klíme. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Európska občianska spoločnosť sa veľmi aktívne angažuje v boji proti zmene klímy a jednoznačne súhlasí s tým, že je potrebné zaviesť účinné a okamžité opatrenia. EHSV sa domnieva, že je potrebné vyvinúť spoločné úsilie verejných i súkromných subjektov na zvýšenie informovanosti o súčasnej naliehavej potrebe konať, zabezpečenie aktívneho zapojenia a spoluzodpovednosti občanov a miestnych komunít a na získanie dodatočných finančných prostriedkov na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. EÚ nemôže viac strácať čas zdĺhavými diskusiami. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V sektore LULUCF sa znížilo čisté odstraňovanie CO2 o pätinu (4), najmä z dôvodu zvýšenej ťažby dreva a nedostatku stimulov. Okrem toho Európu zasiahli bezprecedentné lesné požiare a povodne a súčasne rekordné suchá a vlny horúčav. Lesy sú takisto osobitne zraniteľné proti napadnutiam škodcami, pričom mokrade sú vystavené pokračujúcej degradácii. Hoci podstatné zvýšenie pôdnych záchytov možno dosiahnuť pri relatívne nízkych nákladoch, musia sa zintenzívniť opatrenia v rámci každého typu využívania pôdy vrátane zlepšeného obhospodarovania lesov a ornej pôdy a zalesňovania. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že existujú rôzne spôsoby na zvýšenie sekvestrácie uhlíka vrátane obhospodarovania pôdy, obnovy lesa a obnovy prirodzených ekosystémov. Zmena klímy a strata biodiverzity sú navzájom prepojené a musia sa riešiť spoločne. Je potrebné riešiť stratu biotopov, znečistenie, nadmerné využívanie prírodných zdrojov, znečistenie a šírenie inváznych druhov s cieľom zabezpečiť ochranu prirodzených ekosystémov a plnenie životne dôležitej sociálnej a hospodárskej úlohy sektorov súvisiacich s pôdou. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Členské štáty by mali vytvoriť vnútroštátne stratégie na zachovanie a opätovné zavlažovanie vysoko kvalitných rašelinísk, keďže predstavujú významnú príležitosť na ochranu a zvýšenie zásob uhlíka v organickej pôde a zabezpečenie obnovy biodiverzity. EHSV preto navrhuje, aby medzi najdôležitejšie ciele patrila obnova vysoko kvalitných rašelinísk (pomocou paludikultúry (5)) a mokradí, a domnieva sa, že emisie z mokradí by sa mali započítavať čo najskôr, a nie až od roku 2026, ako navrhuje Európska komisia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Z výskumu vyplýva, že veľké prírodné požiare desaťročia prispievajú k čistým emisiám CO2 a bránia opätovnému rastu rastlinstva. Hospodárenie s vodami, najmä zadržiavanie vody v pôde a akumulácia vody v nádržiach, môže do veľkej miery zlepšiť schopnosť zmierňovať požiare a bojovať proti nim. Zároveň zvyšuje odolnosť proti intenzívnym dažďom, povodniam a suchám. EHSV preto odporúča, aby Komisia stimulovala a podporila členské štáty pri zlepšovaní politík hospodárenia s vodami s cieľom zvýšiť poľnohospodársku produktivitu a schopnosť sekvestrácie uhlíka. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je potrebné stimulovať poľnohospodárov a lesných hospodárov, aby zavádzali nové udržateľné obchodné modely, ktoré podporujú biodiverzitu a v ktorých sa uplatňujú pravidlá obehového hospodárstva. EHSV už požadoval vytvorenie komplexného a spravodlivého legislatívneho rámca, ktorý by umožnil „vlastníkom a užívateľom pôdy uskutočniť primerane účinné opatrenia, pokiaľ ide o využívanie pôdy, zmeny jej využívania a lesné hospodárstvo, a to hospodársky vhodným spôsobom a nielen vo svoj neprospech“ (6). Teraz je potrebné, aby každý členský štát navrhol tieto dôležité stimulačné rámce so zreteľom na svoje vlastné osobitné okolnosti. EHSV už povzbudil členské štáty, „aby prostredníctvom prístupu zdola nahor vytvorili pre LULUCF ambiciózne vnútroštátne politiky so zapojením orgánov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni“ (7). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Musia pokračovať diskusie o tom, ako by sa mali lesy obhospodarovať a ktoré časti stromov možno používať na výrobu energie. Hoci sa v návrhu Európskej komisie o revízii smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (8) zakazuje ťažba biomasy z pralesov a zavádzajú sa obmedzenia na spaľovanie niektorých druhov dreva, nezohľadňujú sa súčasné osvedčené postupy, pri ktorých sa rôzne druhy stromov a rôzne časti stromov používajú na účely, na ktoré sú najviac vhodné, čím sa dosahuje optimálna celková pridaná hodnota bez plytvania prírodnými zdrojmi. EHSV vyzýva, aby sa vo všetkých členských štátoch zaviedli vnútroštátne legislatívne rámce, ktorými sa podporí a stimuluje používanie udržateľných postupov pri výrobe biomasy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Okrem toho podpora zručností, znalostí a podpora na úrovni poľnohospodárov a lesných hospodárov dokáže posilniť uplatňovanie nových udržateľných postupov a prelomových technológií (napr. presné poľnohospodárstvo, riadený pohyb strojov, správne zneškodňovanie odpadu, vyhýbanie sa používaniu chemických pesticídov, zachovávanie genetickej diverzity v rámci pôdy atď.). EHSV víta zámer Komisie navrhnúť regulačný rámec pre odstraňovanie uhlíka v odvetví poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sú potrebné celosvetové koordinované opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa zmena klímy riešila rýchlo a efektívne. Ako sa uvádza v správe IPCC z roku 2021 (9), je k dispozícii vedecký dôkaz, že časté katastrofy v Európe v nedávnom období jasne súvisia s teplejšou klímou a so zvýšenými emisiami skleníkových plynov. Okrem toho sa v nej uvádza, že vplyvom ľudskej činnosti „sa klíma otepľuje tempom, ktoré minimálne za posledných 2 000 rokov nemá obdobu“. Preto sa EHSV domnieva, že úsilie EÚ musí byť doplnené cielenými, účinnými opatreniami na medzinárodnej úrovni s cieľom zabezpečiť celosvetové zapojenie, spravodlivé rozdelenie zaťaženia a spravodlivú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Legislatívny balík Fit for 55 predstavuje skvelý a ambiciózny krok a opäť preukazuje, že EÚ stojí na čele boja proti zmene klímy. Takisto je skvelou témou diskusie pred 26. konferenciou OSN o zmene klímy v Glasgowe, na ktorej by sa EÚ mala pokúsiť presvedčiť zvyšok sveta, že je naliehavo potrebné, aby realizoval podobné opatrenia. EHSV zdôrazňuje, že koordinovaná celosvetová reakcia je jediným účinným spôsobom na riešenie zmeny klímy a že spolupráca s našimi partnermi v rámci skupín G7, G20 a iných medzinárodných orgánov je správnou cestou vpred. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Strata poľnohospodárskej pôdy v dôsledku degradácie pôdy, urbanizácie a opustenia predstavuje už dlhé roky zložitý problém vo všetkých členských štátoch. Územné plánovanie má zásadný význam pre udržateľný rozvoj EÚ a EHSV žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala efektívnemu využívaniu prírodných zdrojov, najmä vzhľadom na to, že v dôsledku zvyšovania počtu obyvateľstva sa zmenšuje plocha pôdy. EHSV už navrhol ucelený rámec EÚ, ktorý by chránil poľnohospodársku pôdu (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | S cieľom zvýšiť produktivitu a ukladanie CO2 v odvetví poľnohospodárstva EHSV vyzýva na rozsiahlu propagáciu a podporu udržateľných poľnohospodárskych postupov ako striedanie plodín, zhodnocovanie organického odpadu, presné poľnohospodárstvo atď. Poľnohospodárom by sa mali takisto poskytnúť potrebné možnosti financovania a aktualizované informácie o najlepších poľnohospodárskych postupoch a možnostiach zlepšenia kvality pôdy. Napokon sa pôda musí vo všetkých členských štátoch obhospodarovať starostlivo, pri zabezpečení primeranej rovnováhy medzi konkurencieschopnosťou a udržateľnosťou. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V marci 2021 Európska komisia uverejnila akčný plán pre ekologickú poľnohospodársku výrobu (11) s cieľom pomôcť členským štátom dosiahnuť do roku 2030 cieľ 25 % poľnohospodárskej pôdy obhospodarovanej ekologickým spôsobom. EHSV zdôrazňuje význam zvýšenia podielu ekologického poľnohospodárstva, ktorý by znamenal obrovský skok pre odvetvie poľnohospodárstva z hľadiska zníženia emisií skleníkových plynov a zachovania biodiverzity. EHSV takisto poukazuje na ďalšie možnosti zníženia rizika socioekonomického využívania (artificializácie) pôdy, ako sú agroekológia, agrolesníctvo, permakultúra, bezorbové obrábanie pôdy atď. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Z číselných údajov vyplýva, že spaľovanie biomasy sa od roku 2000 zdvojnásobilo a polovica všetkého vyťaženého dreva sa spaľuje na výrobu energie (12). EHSV sa nazdáva, že tento nepriaznivý tlak na lesy viedol k nedávnemu poklesu sekvestrácie uhlíka, a domnieva sa, že hoci výroba bioenergie na báze dreva a iných druhov bioenergie má veľmi dôležitú úlohu, mala by sa realizovať, len keď sa biomasa vyrába udržateľným spôsobom. Okrem toho, EHSV už uviedol, že v záujme toho, aby sa „predišlo oslabeniu environmentálnej integrity, fosílne emisie z ostatných sektorov by nemali byť kompenzované výrubom lesov, v dôsledku ktorého by sa mohla znížiť dostupnosť dreva pre biohospodárstvo“ (13). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV poukazuje na to, že dovoz biomasy prináša osobitné súvisiace riziká, na ktoré sa nariadenie EÚ nezameriava. Preto sú potrebné široké medzinárodné dohody s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na jednotnom trhu, zatiaľ čo obchodná politika EÚ by mala pomôcť predchádzať dovozu biomasy, ktorá vedie k odlesňovaniu v krajinách pôvodu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Členským štátom sa povoľuje vylúčiť zo započítavania emisie spôsobené extrémnymi prírodnými javmi, ako sú búrky, požiare alebo napadnutia škodcami. Je naliehavo potrebné zlepšiť monitorovanie prírodných rušivých faktorov v lesoch s cieľom zabezpečiť správne a účinné uplatňovanie ustanovenia o prírodných rušivých faktoroch, ktoré je technicky náročné, ale mimoriadne dôležité. Je potrebné, aby sa povinnosti každého členského štátu v oblasti podávania správ riadili štandardizovaným protokolom, ktorým sa zabezpečí účinný zber a interpretácia údajov a efektívne vykonávanie a plánovanie politiky. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Analýza údajov sa zakladá najmä na národných inventároch lesov v každom členskom štáte, ktoré sú nekorelované a niekedy neúplné alebo nepresné. Okrem toho, sa národné inventarizácie lesov vo všetkých členských štátoch nerealizujú často. EHSV víta návrh Komisie vykonať komplexné posúdenie národných inventarizačných údajov v roku 2025 s cieľom stanoviť presné ciele na obdobie 2026 – 2030. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Je potrebná podpora výskumu a vývoja v oblasti udržateľnejšej produkcie drevnej biomasy. EHSV už zdôraznil, že „podpora týchto odvetví si vyžaduje intenzívny výskum a inovácie, ale aj odmeňovanie za preukázateľné záchyty CO2
  “ (14). EHSV sa takisto domnieva, že každý členský štát by mal navrhnúť osobitný systém daňových stimulov, ktorým by sa uľahčil prechod, a odporúča v plnej miere využiť dostupné financovanie SPP. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Takisto sú potrebné programy na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre podnikateľov a pracovníkov s cieľom zabezpečiť prístup k najnovším dostupným technológiám a digitálnym zručnostiam, ktoré posilňujú udržateľnosť. Program Európskej zelenej dohody môže uspieť, len ak ho budú sprevádzať programy vzdelávania a odbornej prípravy, ktorými možno posilniť zručnosti európskych pracovníkov, pri zabezpečení konkurencieschopnosti a sociálnej spravodlivosti. Preto EHSV žiada, aby sa sociálni partneri a príslušné organizácie občianskej spoločnosti v plnej miere zapojili do fáz plánovania aj vykonávania tohto balíka. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV sa domnieva, že MSP potrebujú prispôsobený podporný legislatívny rámec, ktorý by im pomohol zabezpečiť inovácie, rozširovanie a udržateľný rast. Hoci je k dispozícii viacero finančných možností na financovanie adaptácie, EHSV opätovne požaduje „lepšie objasnenie jednotlivých možností, ako aj ľahko použiteľné postupy na zabezpečenie včasného prístupu subjektov k finančným prostriedkom na praktickej úrovni“ (15). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Napokon, EHSV vyjadruje znepokojenie, že sociálny rozmer vykonávania Európskej zelenej dohody (prostredníctvom legislatívneho balíka Fit for 55) sa nezohľadňuje a že najviac zasiahnutá bude verejnosť, keďže občania budú musieť zmeniť vozidlá, priplatiť si za vykurovanie domácnosti, platiť viac za najlacnejšie dovolenkové lety atď. EHSV preto vyjadruje vážne obavy v súvislosti s vyššími účtami, ktoré budú musieť domácnosti platiť po vykonaní balíka Fit for 55. EHSV je takisto pevne presvedčený, že počas tohto prechodu je potrebné venovať osobitnú pozornosť regiónom, priemyselným odvetviam a pracovníkom, ktorí budú čeliť najväčším výzvam, a že tento prechod „sa musí uskutočniť uplatňovaním konkurencieschopného, sociálne spravodlivého a mnohostranného prístupu a že na dosiahnutie plného zapojenia občianskej spoločnosti vrátane všetkých občanov, podnikov a organizácií a na akceptáciu z ich strany sa musia zaviesť vhodné nástroje“ (16). |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli, 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030: Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov.

1

(2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –„Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite, COM(2021) 550 final.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

(4)  SWD(2021) 610 final [dostupné iba v angličtine]

4

dostupné iba v angličtine

(5)  Pestovanie vo vlhkých podmienkach.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF) (Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 85).

6

Využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)

(7)  Stanovisko EHSV na tému Rozhodnutie o spoločnom úsilí týkajúce sa rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 a emisií a záchytov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF) (Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 103).

7

Rozhodnutie o spoločnom úsilí

rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 a emisií a záchytov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF)

(8)  Európska komisia – revízia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie.

8

(9)  Climate- AR6: The Physical Science Basis., IPCC (2021).

9

(10)  Stanovisko EHSV na tému Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 72).

10

Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby

(11)  11. Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre napredovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby COM/ 2021/ 141 final

11

(12)  Forests sacrificed for EU climate policy

12

(13)  Stanovisko EHSV na tému Rozhodnutie o spoločnom úsilí týkajúce sa rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 a emisií a záchytov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF) (Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 103).

13

Rozhodnutie o spoločnom úsilí týkajúce sa rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 a emisií a záchytov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF)

(14)  Stanovisko EHSV na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 84).

14

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(15)  Stanovisko EHSV na tému Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy.

15

Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy

(16)  Stanovisko EHSV na tému Čistá planéta pre všetkých – európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 51).

16

Čistá planéta pre všetkých – európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo

---

| 6.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 152/197 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 152/197

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia prílohy IV a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1021 o perzistentných organických látkach

[COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD)]

(2022/C 152/33)

| Konzultácia | Európsky parlament, 10.11.2021
  Rada, 12.11.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 8.12.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 565 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 230/0/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 10.11.2021

Rada, 12.11.2021

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

8.12.2021

Plenárne zasadnutie č.

565

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

230/0/3

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 565. plenárnom zasadnutí 8. a 9. decembra 2021 (schôdza z 8. decembra) rozhodol 230 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 8. decembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---