# Europos Sąjungos C 167/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 167 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. balandžio 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 167

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. balandžio 21d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 167/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 167/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 167/02 | Tarybos išvados dėl mokytojų ir dėstytojų mobilumo, visų pirma mobilumo Europoje, didinimo jų pirminio rengimo ir mokymo metu, taip pat rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą metu | 2 |
| 2022/C 167/03 | Tarybos išvados dėl Europos strategijos, kuria aukštojo mokslo institucijoms suteikiama galių dėl Europos ateities | 9 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 167/04 | 2022 m. balandžio 20 d. Euro kursas | 18 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 167/02

Tarybos išvados dėl mokytojų ir dėstytojų mobilumo, visų pirma mobilumo Europoje, didinimo jų pirminio rengimo ir mokymo metu, taip pat rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą metu

2

2022/C 167/03

Tarybos išvados dėl Europos strategijos, kuria aukštojo mokslo institucijoms suteikiama galių dėl Europos ateities

9

Europos Komisija

2022/C 167/04

2022 m. balandžio 20 d. Euro kursas

18

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba |
| 2022/C 167/05 | Pranešimas apie viešąjį konkursą | 19 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 167/06 | Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą | 20 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 167/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10634 – CVC / GAMING1). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 36 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 167/10 | Pranešimo apie Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto produkto specifikacijos pavadinimo vyno sektoriuje standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 37 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba

2022/C 167/05

Pranešimas apie viešąjį konkursą

19

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 167/06

Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą

20

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 167/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10634 – CVC / GAMING1). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

36

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 167/10

Pranešimo apie Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto produkto specifikacijos pavadinimo vyno sektoriuje standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 167/01)

2022 m. balandžio 7 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10678. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10678. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/2

---

Tarybos išvados dėl mokytojų ir dėstytojų mobilumo, visų pirma mobilumo Europoje, didinimo jų pirminio rengimo ir mokymo metu, taip pat rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą metu

(2022/C 167/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

1.

Tarybos išvadas dėl Europos mokytojų ir dėstytojų (1) ateities, kuriose valstybių narių prašoma motyvuoti švietimo ir mokymo įstaigas savo mokymosi, ugdymo ir tarptautinimo strategijose įtvirtinti mokytojų ir dėstytojų mobilumą (2);

2.

Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.), kurioje nustatytas jos antrasis strateginis prioritetas – mokymosi visą gyvenimą ir mobilumo pavertimas tikrove visiems ir trečiasis strateginis prioritetas – švietimo darbuotojų kompetencijos ir motyvacijos didinimas;

3.

2021 m. gegužės 7 d. Porto socialinį įsipareigojimą, grindžiamą 2017 m. Geteborgo socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtu Europos socialinių teisių ramsčiu, kuriame raginama investuoti į ekonomikos ir visuomenės poreikius atitinkančius įgūdžius, mokymąsi visą gyvenimą ir kitą mokymą, kad iki 2030 m. būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad bent 60 % europiečių kasmet dalyvautų mokyme;

4.

Tarybos išvadas dėl lygybės ir įtraukties švietimo ir mokymo srityje siekiant skatinti visų mokymosi sėkmę, kuriose valstybių narių prašoma spręsti mokytojų trūkumo, visų pirma specialiojo ugdymo srityje ir daugiakultūrėje bei daugiakalbėje aplinkoje, problemą. Mobilumas gali daryti teigiamą poveikį mokytojų trūkumui užtikrinant, kad ši profesija taptų patrauklesnė;

PRIMINDAMA priede išdėstytą politinį kontekstą;

ATSIŽVELGDAMA Į:

5.

| a) | tarpvalstybinis mobilumas padeda ugdyti įvairias mokytojų kompetencijas. „Tačiau tik nedaugelis Europos mokytojų yra keliavę į užsienį profesiniais tikslais. 2018 m. 40,9 % ES mokytojų buvo bent kartą išvykę būdami studentais, mokytojais arba abiem atvejais“ (3). Dalyvavimo lygis labai skiriasi ne tik tarp Europos šalių, bet ir tarp dėstomų dalykų, nes mobilumas pernelyg dažnai tebėra kalbų mokytojų prerogatyva. Iš mokytojų mobilumo pagal programą „Erasmus+“ tendencijų taip pat matyti, kad dauguma mokytojų dalyvauja kursuose užsienyje, o darbo stebėjimu mokykloje ir mokymo užduotimis naudojamasi rečiau, nors jų poveikis yra didesnis (4); |
| --- | --- |

a)

tarpvalstybinis mobilumas padeda ugdyti įvairias mokytojų kompetencijas. „Tačiau tik nedaugelis Europos mokytojų yra keliavę į užsienį profesiniais tikslais. 2018 m. 40,9 % ES mokytojų buvo bent kartą išvykę būdami studentais, mokytojais arba abiem atvejais“ (3). Dalyvavimo lygis labai skiriasi ne tik tarp Europos šalių, bet ir tarp dėstomų dalykų, nes mobilumas pernelyg dažnai tebėra kalbų mokytojų prerogatyva. Iš mokytojų mobilumo pagal programą „Erasmus+“ tendencijų taip pat matyti, kad dauguma mokytojų dalyvauja kursuose užsienyje, o darbo stebėjimu mokykloje ir mokymo užduotimis naudojamasi rečiau, nors jų poveikis yra didesnis (4);

| b) | tarpvalstybinis mobilumas yra svarbi pirminio mokytojų rengimo dalis. Toks mobilumas ne tik naudingas būsimam mokytojui, bet ir didina dalyvavimą mobilumo veikloje vėlesniais karjeros etapais. Tačiau būsimų mokytojų mobilumas jų studijų metu nėra plačiai paplitęs. 2018 m. tik apie penktadalis ES pagrindinio ugdymo mokytojų (20,9 %) nurodė, kad studijų metu buvo išvykę į užsienį. Mokytojų ir dėstytojų mobilumas skatinamas ir remiamas ES lygmeniu ir taip pat gali būti remiamas pagal nacionalinio lygmens finansavimo programas; |
| --- | --- |

b)

tarpvalstybinis mobilumas yra svarbi pirminio mokytojų rengimo dalis. Toks mobilumas ne tik naudingas būsimam mokytojui, bet ir didina dalyvavimą mobilumo veikloje vėlesniais karjeros etapais. Tačiau būsimų mokytojų mobilumas jų studijų metu nėra plačiai paplitęs. 2018 m. tik apie penktadalis ES pagrindinio ugdymo mokytojų (20,9 %) nurodė, kad studijų metu buvo išvykę į užsienį. Mokytojų ir dėstytojų mobilumas skatinamas ir remiamas ES lygmeniu ir taip pat gali būti remiamas pagal nacionalinio lygmens finansavimo programas;

6.

| a) | kalbant apie būsimus mokytojus ir dėstytojus verta pažymėti, kad mobilumo programų vertė kartais sumažėja dėl įvairių jų akademiniam pripažinimui kylančių kliūčių. Mokytojų rengimo programos ne visada suteikia galimybę vykti į užsienį. Be to, dėstytojų mokymo trajektorijoje ne visada numatyti mobilumo laikotarpiai. Galimybė atlikti mokytojo ar dėstytojo padėjėjo praktiką kitose Europos šalyse, kai tai įmanoma, gali būti nepripažįstama kaip neatsiejama pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo dalis, ypač kaip lygiavertė mokymo praktikai nacionalinėje švietimo ir mokymo įstaigoje; |
| --- | --- |

a)

kalbant apie būsimus mokytojus ir dėstytojus verta pažymėti, kad mobilumo programų vertė kartais sumažėja dėl įvairių jų akademiniam pripažinimui kylančių kliūčių. Mokytojų rengimo programos ne visada suteikia galimybę vykti į užsienį. Be to, dėstytojų mokymo trajektorijoje ne visada numatyti mobilumo laikotarpiai. Galimybė atlikti mokytojo ar dėstytojo padėjėjo praktiką kitose Europos šalyse, kai tai įmanoma, gali būti nepripažįstama kaip neatsiejama pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo dalis, ypač kaip lygiavertė mokymo praktikai nacionalinėje švietimo ir mokymo įstaigoje;

| b) | dirbančių mokytojų ir dėstytojų atveju kliūtys yra susijusios, be kita ko, su šeiminėmis pareigomis ir sunkumais organizuojant pavadavimą; |
| --- | --- |

b)

dirbančių mokytojų ir dėstytojų atveju kliūtys yra susijusios, be kita ko, su šeiminėmis pareigomis ir sunkumais organizuojant pavadavimą;

| c) | be to, kompleksinis klausimas yra kalbinės kompetencijos trūkumas; |
| --- | --- |

c)

be to, kompleksinis klausimas yra kalbinės kompetencijos trūkumas;

| d) | be viso to, mokytojo profesija yra labai reglamentuojama nacionaliniu lygmeniu, o valstybių narių mokslo metų struktūra skiriasi. Nors tai yra ES nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų įvairovės ir turtingumo ženklas, tai taip pat gali kliudyti organizuoti mokymo praktiką, pavyzdžiui, darbo stebėjimą, mokytojo padėjėjo praktiką ar mokymo užduotį; |
| --- | --- |

d)

be viso to, mokytojo profesija yra labai reglamentuojama nacionaliniu lygmeniu, o valstybių narių mokslo metų struktūra skiriasi. Nors tai yra ES nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų įvairovės ir turtingumo ženklas, tai taip pat gali kliudyti organizuoti mokymo praktiką, pavyzdžiui, darbo stebėjimą, mokytojo padėjėjo praktiką ar mokymo užduotį;

7.

COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį, iš kurios matyti, kad į mokytojų ir dėstytojų pirminį švietimą ir mokymą, taip pat švietimą ir mokymą jiems vykdant profesinę veiklą reikia įtraukti su mokymu ir mokymusi susijusių skaitmeninių įgūdžių ir kompetencijų įgijimą bei naudojimąsi jais. Vykdant mišrių formų veiklą, kurioje fizinis mobilumas derinamas su virtualiuoju mokymusi ar keitimusi informacija internetu, skatinamos tokio plėtojimo sąlygos ir suteikiama galimybė keistis gerosios praktikos pavydžiais;

PRIPAŽĮSTA, KAD:

8.

mokytojai ir dėstytojai yra Europos švietimo erdvės pagrindas ir atlieka esminį vaidmenį mūsų visuomenėje. Mokytojai ir dėstytojai įkūnija idealą palengvinti žinių ir vertybių įgijimą ir skatinti visų besimokančiųjų aktyvų pilietiškumą. Norint skatinti įtrauktį, lygybę, aukštos kokybės švietimą ir mokymą, pedagogines inovacijas ir geresnius besimokančiųjų pasiekimus, mokytojai ir dėstytojai turi būti aukštos kvalifikacijos ir motyvuoti specialistai, remiami mokyklų vadovybės;

9.

tarpusavio keitimasis nuomonėmis ir patirtimi, glaudus mokytojų ir dėstytojų tarpusavio bendradarbiavimas, taip pat darbas studijuojant ir (arba) darbo patirtis užsienyje labai prisideda prie visuose švietimo lygmenyse dirbančių mokytojų ir dėstytojų profesinio tobulėjimo;

10.

| a) | prisidės prie mokytojų ir dėstytojų asmeninio ir akademinio tobulėjimo, kartu skatinant jų pasitikėjimą savimi; |
| --- | --- |

a)

prisidės prie mokytojų ir dėstytojų asmeninio ir akademinio tobulėjimo, kartu skatinant jų pasitikėjimą savimi;

| b) | gerins mokytojų ir dėstytojų profesinę praktiką ir pedagogines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, gebėjimą prisitaikyti, įsidarbinamumą ir karjeros raidą; |
| --- | --- |

b)

gerins mokytojų ir dėstytojų profesinę praktiką ir pedagogines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, gebėjimą prisitaikyti, įsidarbinamumą ir karjeros raidą;

| c) | padės mokytojams ir dėstytojams įgyti gebėjimą daryti įtaką savo pačių švietimo ir mokymo įstaigose, taip pat platesnėje švietimo ir mokymo sistemoje taikomai praktikai, bei padės ją tobulinti; |
| --- | --- |

c)

padės mokytojams ir dėstytojams įgyti gebėjimą daryti įtaką savo pačių švietimo ir mokymo įstaigose, taip pat platesnėje švietimo ir mokymo sistemoje taikomai praktikai, bei padės ją tobulinti;

| d) | prisidės prie mokytojo profesijos patrauklumo; |
| --- | --- |

d)

prisidės prie mokytojo profesijos patrauklumo;

11.

| a) | jis didina mokytojų ir dėstytojų gebėjimą diegti inovacijas ir apmąstyti praktiką, kad būtų galima geriau patenkinti besimokančiųjų poreikius; |
| --- | --- |

a)

jis didina mokytojų ir dėstytojų gebėjimą diegti inovacijas ir apmąstyti praktiką, kad būtų galima geriau patenkinti besimokančiųjų poreikius;

| b) | jis padeda ugdyti mokytojų ir dėstytojų priklausymo Europos mokymo ir mokymosi bendruomenei jausmą: įgyjant mobilumo patirties ir vėliau formuojasi ryšiai, kuriais skatinamas besimokančiųjų mobilumas ir bendresne prasme prisidedama prie jų švietimo ir mokymo įstaigų veiklos bei projektų europinio aspekto plėtojimo, taip pat prie tarptautinių strategijų, taigi mobilumas daro poveikį visai švietimo ir mokymo sistemai; |
| --- | --- |

b)

jis padeda ugdyti mokytojų ir dėstytojų priklausymo Europos mokymo ir mokymosi bendruomenei jausmą: įgyjant mobilumo patirties ir vėliau formuojasi ryšiai, kuriais skatinamas besimokančiųjų mobilumas ir bendresne prasme prisidedama prie jų švietimo ir mokymo įstaigų veiklos bei projektų europinio aspekto plėtojimo, taip pat prie tarptautinių strategijų, taigi mobilumas daro poveikį visai švietimo ir mokymo sistemai;

| c) | mobilumas suteikia veiksmingos mokymosi patirties, galinčios padaryti didelį poveikį būsimiems ir jau dirbantiems mokytojams ir dėstytojams. Jie turėtų žinoti apie esamas mobilumo galimybes ir būti skatinami dalyvauti mobilumo veikloje savo pirminio rengimo ir mokymo metu, taip pat jiems jau vykdant profesinę veiklą; |
| --- | --- |

c)

mobilumas suteikia veiksmingos mokymosi patirties, galinčios padaryti didelį poveikį būsimiems ir jau dirbantiems mokytojams ir dėstytojams. Jie turėtų žinoti apie esamas mobilumo galimybes ir būti skatinami dalyvauti mobilumo veikloje savo pirminio rengimo ir mokymo metu, taip pat jiems jau vykdant profesinę veiklą;

| d) | juo remiamas visos Europos mokytojų ir dėstytojų tinklų plėtojimas; |
| --- | --- |

d)

juo remiamas visos Europos mokytojų ir dėstytojų tinklų plėtojimas;

12.

mokytojų ir dėstytojų mobilumas Europoje yra vienas iš pagrindinių veiksnių, padedančių didinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, stiprinti jų bendradarbiavimą ir skatinti jų tarpusavio supratimą, susijusius su viena kitos švietimo ir mokymo sistemomis. Jis taip pat itin svarbus puoselėjant bendras Europos vertybes, taip pat skatinant daugiakalbystę ir daugiakultūriškumą;

SUTINKA, KAD:

13.

plataus užmojo Europos švietimo erdvės pagrindas turėtų būti aukštos kompetencijos ir motyvuoti mokytojai ir dėstytojai. Mobilumas Europoje turėtų būti laikomas naudingu mokytojų ir dėstytojų rengimui ir mokymui, kad būtų išplėstos galimybės naudotis įvairiais kokybiško mokymo metodais ir patenkinti besimokančiųjų poreikius. Europinis aspektas gali suteikti pridėtinės vertės atitinkamų mokytojų ar dėstytojų profesiniam rengimui ir (arba) praktikai nacionalinėse švietimo sistemose;

14.

ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama būsimiems mokytojams ir dėstytojams, taip pat jų mobilumo, ypač Europoje, galimybėms, kurios jų nacionalinėse švietimo ir mokymo sistemose būtų numatytas kaip jų pirminio rengimo ir mokymo dalis. Tai taip pat sudaro sąlygas mobilumui vėlesniais jų karjeros etapais;

15.

norint, kad Europos švietimo erdvė ne vėliau kaip 2025 m. taptų realybe, ir siekiant suteikti mobilumo galimybių visiems mokytojams ir dėstytojams, reikia, kai tinkama ir atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas bei politiką, pašalinti esamas kliūtis;

16.

| a) | pagal Europos finansavimo programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“; |
| --- | --- |

a)

pagal Europos finansavimo programas, pavyzdžiui, „Erasmus+“;

| b) | per būsimą Europos mokyklinio ugdymo platformą, kuri apims iniciatyvą „eTwinning“ ir platformą „School Education Gateway“, Europos suaugusiųjų mokymosi e. platformą (EPALE), taip pat kitas iniciatyvas, kuriomis skatinamos švietimo ir mokymo įstaigų partnerystės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

b)

per būsimą Europos mokyklinio ugdymo platformą, kuri apims iniciatyvą „eTwinning“ ir platformą „School Education Gateway“, Europos suaugusiųjų mokymosi e. platformą (EPALE), taip pat kitas iniciatyvas, kuriomis skatinamos švietimo ir mokymo įstaigų partnerystės Europos Sąjungoje;

| c) | per „Erasmus+“ mokytojų akademijas, kurios turi būti įvertintos atsižvelgiant į tolesnę raidą po 2025 m.; |
| --- | --- |

c)

per „Erasmus+“ mokytojų akademijas, kurios turi būti įvertintos atsižvelgiant į tolesnę raidą po 2025 m.;

| d) | pagal Europos universitetų iniciatyvą, kai aktualu; |
| --- | --- |

d)

pagal Europos universitetų iniciatyvą, kai aktualu;

17.

mokytojų ir dėstytojų mobilumas turėtų būti toliau skatinamas ir plečiamas, kad taptų įprasta praktika. mokytojų ir dėstytojų mobilumo pirminio švietimo ir mokymo metu, taip pat jiems vykdant profesinę veiklą mastas galėtų būti stebimas valstybių narių ir ES lygmeniu. Rodiklių ir lyginamųjų standartų nuolatinei darbo grupei turėtų būti pavesta išnagrinėti, kokių formų duomenų rinkimas būtų tinkamas norint įvertinti mokytojų ir dėstytojų mobilumą. Į šio nagrinėjimo išvadas turėtų būti atsižvelgiama rengiant planuojamą Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (5) peržiūrą,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, ATSIŽVELGIANT Į NACIONALINES APLINKYBES IR SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 18. | skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumo Europoje galimybes, pavyzdžiui, kai tinkama, pašalinant esamas kliūtis, kai įmanoma, teikiant organizacinę bei finansinę paramą, dalijantis sprendimais, susijusiais su mokytojų ir dėstytojų pavadavimo organizavimu, ir skatinant mobilumo programas; |
| --- | --- |

18.

skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumo Europoje galimybes, pavyzdžiui, kai tinkama, pašalinant esamas kliūtis, kai įmanoma, teikiant organizacinę bei finansinę paramą, dalijantis sprendimais, susijusiais su mokytojų ir dėstytojų pavadavimo organizavimu, ir skatinant mobilumo programas;

| 19. | skatinti mokyklų vadovų mobilumo galimybes ir tokį mobilumą, nes jis bus naudingas jų pačių karjerai, jų švietimo ir mokymo įstaigoms, tačiau taip pat kaip priemonę remti ir skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumą; |
| --- | --- |

19.

skatinti mokyklų vadovų mobilumo galimybes ir tokį mobilumą, nes jis bus naudingas jų pačių karjerai, jų švietimo ir mokymo įstaigoms, tačiau taip pat kaip priemonę remti ir skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumą;

| 20. | kai tinkama, integruoti mobilumą į mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo sistemas, tiek pirminio rengimo ir mokymo, tiek rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą atveju. Skatinti dalyvavimą „Erasmus+“ veikoje, pvz., „Erasmus+“ mokytojų akademijose ir iniciatyvoje „Europos universitetai“. Atspirties tašku ir įkvėpimo šaltiniu tolesniam plėtojimui gali tapti dvišalio bendradarbiavimo patirtis; |
| --- | --- |

20.

kai tinkama, integruoti mobilumą į mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo sistemas, tiek pirminio rengimo ir mokymo, tiek rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą atveju. Skatinti dalyvavimą „Erasmus+“ veikoje, pvz., „Erasmus+“ mokytojų akademijose ir iniciatyvoje „Europos universitetai“. Atspirties tašku ir įkvėpimo šaltiniu tolesniam plėtojimui gali tapti dvišalio bendradarbiavimo patirtis;

| 21. | kai tinkama, palengvinti oficialų mobilumo laikotarpių rezultatų pripažinimą profesinio tobulėjimo ar karjeros tikslais, visų pirma mokymo ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimą pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo atveju; |
| --- | --- |

21.

kai tinkama, palengvinti oficialų mobilumo laikotarpių rezultatų pripažinimą profesinio tobulėjimo ar karjeros tikslais, visų pirma mokymo ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimą pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo atveju;

| 22. | išnagrinėti, kokiais būdais galima skatinti kokybišką užsienio kalbų mokymąsi pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo sistemose, taip pat rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą sistemose, kai tikslinga, siekiant didinti jų dalyvavimą mobilumo programose, kad būtų ugdomos kompetencijos, kurių reikia norint dirbti su užsienio ištekliais ir medžiaga; |
| --- | --- |

22.

išnagrinėti, kokiais būdais galima skatinti kokybišką užsienio kalbų mokymąsi pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo sistemose, taip pat rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą sistemose, kai tikslinga, siekiant didinti jų dalyvavimą mobilumo programose, kad būtų ugdomos kompetencijos, kurių reikia norint dirbti su užsienio ištekliais ir medžiaga;

| 23. | siekiant sudaryti sąlygas to pageidaujančių mokytojų ir dėstytojų mobilumui, kai tinkama ir deramai atsižvelgiant į įstaigų savarankiškumą, nustatyti ir skatinti tiek dirbančių, tiek būsimų mokytojų ir dėstytojų mobilumo galimybes, t. y. rekomenduojamus mokslo metų laikotarpius ir (arba) pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo programų laikotarpius, kurių tikslas yra sudaryti sąlygas mobilumui. Tai gali apimti tinkamų laikotarpių, kai švietimo ir mokymo įstaigose gali būti vykdoma tiek dirbantiems, tiek būsimiems mokytojams skirta mokymo veikla, taip pat dėstytojams skirtos švietimo trajektorijos veikla, nustatymą; |
| --- | --- |

23.

siekiant sudaryti sąlygas to pageidaujančių mokytojų ir dėstytojų mobilumui, kai tinkama ir deramai atsižvelgiant į įstaigų savarankiškumą, nustatyti ir skatinti tiek dirbančių, tiek būsimų mokytojų ir dėstytojų mobilumo galimybes, t. y. rekomenduojamus mokslo metų laikotarpius ir (arba) pirminio mokytojų ir dėstytojų rengimo programų laikotarpius, kurių tikslas yra sudaryti sąlygas mobilumui. Tai gali apimti tinkamų laikotarpių, kai švietimo ir mokymo įstaigose gali būti vykdoma tiek dirbantiems, tiek būsimiems mokytojams skirta mokymo veikla, taip pat dėstytojams skirtos švietimo trajektorijos veikla, nustatymą;

| 24. | kai tinkama, skatinti pirminiam mokytojų ir dėstytojų rengimui ir mokymui, taip pat jų rengimui ir mokymui jiems vykdant profesinę veiklą, naudoti mokymo modulius, kurie būtų aktualūs Europai ir kuriuose dėmesys būtų sutelktas į ją; tai galėtų apimti tokias programas kaip „Jean Monnet“ veiksmai, taip pat ir pradinio bei vidurinio ugdymo atveju; |
| --- | --- |

24.

kai tinkama, skatinti pirminiam mokytojų ir dėstytojų rengimui ir mokymui, taip pat jų rengimui ir mokymui jiems vykdant profesinę veiklą, naudoti mokymo modulius, kurie būtų aktualūs Europai ir kuriuose dėmesys būtų sutelktas į ją; tai galėtų apimti tokias programas kaip „Jean Monnet“ veiksmai, taip pat ir pradinio bei vidurinio ugdymo atveju;

| 25. | kai tinkama, skatinti gebėjimų stiprinimą skatinant skirtingų formų vietos ir regioninį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, „Erasmus+“ konsorciumus, vadovaujamus regioninių mokyklų / įstaigų vadovybės; tai užtikrintų platesnį mobilumo projektų poveikį ir būtų remiamas mokytojų ir dėstytojų iš mažesnių arba atokių švietimo ir mokymo įstaigų naudojimasis profesinio tobulėjimo užsienyje galimybėmis dalyvaujant fiziškai arba internetu; |
| --- | --- |

25.

kai tinkama, skatinti gebėjimų stiprinimą skatinant skirtingų formų vietos ir regioninį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, „Erasmus+“ konsorciumus, vadovaujamus regioninių mokyklų / įstaigų vadovybės; tai užtikrintų platesnį mobilumo projektų poveikį ir būtų remiamas mokytojų ir dėstytojų iš mažesnių arba atokių švietimo ir mokymo įstaigų naudojimasis profesinio tobulėjimo užsienyje galimybėmis dalyvaujant fiziškai arba internetu;

| 26. | kai tinkama, remti švietimo ir mokymo įstaigas joms gerinant savo gebėjimą pačioms priimti mobilius dirbančius ir būsimus mokytojus bei dėstytojus ir pasinaudoti jų mobilumo veiklos teikiama nauda; |
| --- | --- |

26.

kai tinkama, remti švietimo ir mokymo įstaigas joms gerinant savo gebėjimą pačioms priimti mobilius dirbančius ir būsimus mokytojus bei dėstytojus ir pasinaudoti jų mobilumo veiklos teikiama nauda;

| 27. | skatinti skaitmeninių priemonių ir platformų, įskaitant „eTwinning“ ir EPALE, naudojimą siekiant papildyti fizinį mobilumą ir jam pasirengti, gerinti skaitmeninius įgūdžius ir skatinti tolesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

27.

skatinti skaitmeninių priemonių ir platformų, įskaitant „eTwinning“ ir EPALE, naudojimą siekiant papildyti fizinį mobilumą ir jam pasirengti, gerinti skaitmeninius įgūdžius ir skatinti tolesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

| 28. | skatinti faktiniais duomenimis grindžiamas mokytojų ir dėstytojų profesinio tobulėjimo jiems vykdant profesinę veiklą galimybes, kurioms galėtų būti naudinga mobilumo veikla, ir skatinti tyrimus, susijusius su ES valstybių narių pastangomis mokytojų mobilumo srityje, kartu ieškant kitų sinergijos su moksliniais tyrimais aspektų, |
| --- | --- |

28.

skatinti faktiniais duomenimis grindžiamas mokytojų ir dėstytojų profesinio tobulėjimo jiems vykdant profesinę veiklą galimybes, kurioms galėtų būti naudinga mobilumo veikla, ir skatinti tyrimus, susijusius su ES valstybių narių pastangomis mokytojų mobilumo srityje, kartu ieškant kitų sinergijos su moksliniais tyrimais aspektų,

PRAŠO KOMISIJOS, LAIKANTIS SUTARČIŲ IR VISAPUSIŠKAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 29. | skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumo naudojantis programa „Erasmus+“ galimybes, be kita ko, teikiant būtiną paramą „Erasmus+“ mokytojų akademijoms; šios galimybės turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į tolesnę raidą po 2025 m.; |
| --- | --- |

29.

skatinti mokytojų ir dėstytojų mobilumo naudojantis programa „Erasmus+“ galimybes, be kita ko, teikiant būtiną paramą „Erasmus+“ mokytojų akademijoms; šios galimybės turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į tolesnę raidą po 2025 m.;

| 30. | nustatyti, kokiomis esamomis priemonėmis skatinamas mokytojų ir dėstytojų mobilumas, ir skatinti naudoti šias priemones naudojantis, pavyzdžiui, tokiomis platformomis kaip būsima Europos mokyklinio ugdymo platforma (kuri apims iniciatyvą „eTwinning“ ir dabartinę platformą „School Education Gateway“) ir EPALE; |
| --- | --- |

30.

nustatyti, kokiomis esamomis priemonėmis skatinamas mokytojų ir dėstytojų mobilumas, ir skatinti naudoti šias priemones naudojantis, pavyzdžiui, tokiomis platformomis kaip būsima Europos mokyklinio ugdymo platforma (kuri apims iniciatyvą „eTwinning“ ir dabartinę platformą „School Education Gateway“) ir EPALE;

| 31. | bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, išnagrinėti galimybę parengti Europos lygmens politikos sistemą, kurios tikslas būtų didinti tiek būsimų, tiek dirbančių mokytojų ir dėstytojų mobilumo mokymosi tikslais galimybių skaičių ir kokybę remiantis faktiniais jų mobilumo poreikiais. Tokios rūšies sistema galėtų, pavyzdžiui, padėti šalinti kliūtis mobilumui, padėti valstybėms narėms skatinti mobilumą ir europinį mokymo aspektą pirminio mokytojų rengimo ir mokymo, taip pat jų rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą metu, toliau plėsti mobilumo mokymosi tikslais galimybes ir teikti informaciją apie finansavimo bei mobilumo galimybes; |
| --- | --- |

31.

bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, išnagrinėti galimybę parengti Europos lygmens politikos sistemą, kurios tikslas būtų didinti tiek būsimų, tiek dirbančių mokytojų ir dėstytojų mobilumo mokymosi tikslais galimybių skaičių ir kokybę remiantis faktiniais jų mobilumo poreikiais. Tokios rūšies sistema galėtų, pavyzdžiui, padėti šalinti kliūtis mobilumui, padėti valstybėms narėms skatinti mobilumą ir europinį mokymo aspektą pirminio mokytojų rengimo ir mokymo, taip pat jų rengimo ir mokymo jiems vykdant profesinę veiklą metu, toliau plėsti mobilumo mokymosi tikslais galimybes ir teikti informaciją apie finansavimo bei mobilumo galimybes;

| 32. | spręsti mobilumo klausimą nagrinėjant galimybę savanoriškai parengti Europos gaires dėl nacionalinių karjeros sistemų ir orientavimo visą gyvenimą plėtojimo, tokiu būdu remiant mokytojų ir dėstytojų karjeros raidą; |
| --- | --- |

32.

spręsti mobilumo klausimą nagrinėjant galimybę savanoriškai parengti Europos gaires dėl nacionalinių karjeros sistemų ir orientavimo visą gyvenimą plėtojimo, tokiu būdu remiant mokytojų ir dėstytojų karjeros raidą;

| 33. | mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo srityje toliau skatinti automatinį kvalifikacijos tarpusavio pripažinimą, visų pirma mobilumo užsienyje laikotarpių pripažinimą (6); |
| --- | --- |

33.

mokytojų ir dėstytojų rengimo ir mokymo srityje toliau skatinti automatinį kvalifikacijos tarpusavio pripažinimą, visų pirma mobilumo užsienyje laikotarpių pripažinimą (6

| 34. | bendradarbiauti su valstybėmis narėmis analizuojant galimybę būsimų mokytojų ir dėstytojų studijų programose numatyti mobilumo laikotarpius, taip pat analizuojant tokių laikotarpių pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

34.

bendradarbiauti su valstybėmis narėmis analizuojant galimybę būsimų mokytojų ir dėstytojų studijų programose numatyti mobilumo laikotarpius, taip pat analizuojant tokių laikotarpių pridėtinę vertę;

| 35. | siekiant skatinti ir plėsti mobilumo potencialą, pranešti Švietimo komitetui Rodiklių ir lyginamųjų standartų nuolatinės darbo grupės darbo, susijusio su mokytojų ir dėstytojų mobilumo stebėsena, rezultatus, kad būtų galima priimti tolesnius sprendimus. |
| --- | --- |

35.

siekiant skatinti ir plėsti mobilumo potencialą, pranešti Švietimo komitetui Rodiklių ir lyginamųjų standartų nuolatinės darbo grupės darbo, susijusio su mokytojų ir dėstytojų mobilumo stebėsena, rezultatus, kad būtų galima priimti tolesnius sprendimus.

---

(1)  Atsižvelgiant į Tarybos išvadose dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities (OL C 193, 2020 6 9, p. 11) pateiktą apibrėžtį, šiose išvadose mokytojas – asmuo, kuris pagal nacionalinės teisės aktus ir praktiką yra pripažįstamas turinčiu mokytojo (arba lygiavertį) statusą, o dėstytojas – asmuo, kuris vykdo vieną ar daugiau užduočių, susijusių su (teorine ar praktine) mokymo funkcija švietimo ar mokymo įstaigoje arba darbo vietoje. Tai apima bendrojo lavinimo ir aukštojo mokslo įstaigų mokytojus, pirminio ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų mokytojus ir dėstytojus, taip pat ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros specialistus ir suaugusiųjų švietimo specialistus.

1

Mokytojų ir dėstytojų išsilavinimas ir karjeros struktūros įvairiose švietimo ir mokymo srityse labai skiriasi. Todėl kai kurių šių išvadų elementų aktualumas priklauso nuo nacionalinių sistemų ir atskirų švietimo ir mokymo sektorių struktūros.

(2)  Šiose išvadose mobilumas atitinka „mobilumo mokymosi tikslais“ sąvoką, apibrėžtą 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, ir reiškia fizinį persikėlimą į kitą šalį nei gyvenamoji šalis studijuoti, mokytis ar gauti žinių neformaliojo ar savaiminio mokymosi būdu. Jis gali būti derinamas su virtualiuoju mokymusi – žinių, įgūdžių ir kompetencijų įgijimu naudojant informacines ir ryšio technologines priemones, kurios suteikia dalyviams prasmingos tarpvalstybinio ar tarptautinio mokymosi patirties.

2

(3)  „Eurydice“, „Europos mokytojai: karjera, tobulėjimas ir gerovė“, 2021 m., p. 21.

3

(4)  2019 m. „Erasmus+“ metinės ataskaitos statistinių duomenų priede nurodyta, kad pagal 2019 m. sudarytus KA101 projektus (darbuotojų mobilumas mokyklinio ugdymo srityje) kursuose ir mokymo renginiuose dalyvavo apie 40 600 numatytų dalyvių (apie 75 % mobilumo veiklos), darbo stebėjime dalyvavo 13 209 dalyviai (apie 24 % mobilumo veiklos), o mokymo užduotis vykdė 389 dalyviai (mažiau nei 1 % mobilumo veiklos).

4

(5)  Kaip akcentuota Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.), Komisija 2025 m. paskelbs išsamią ataskaitą dėl Europos švietimo erdvės. „Remdamasi šiuo įvertinimu, Taryba peržiūrės strateginę programą, įskaitant ES lygmens tikslus, valdymo struktūrą ir darbo metodus“ (OL C 66, 2021 2 26, p. 10).

5

(6)  Pagal 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendaciją dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1).

6

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

Europos Vadovų Taryba

| — | Pirmininkaujančios valstybės narės išvados. 2000 m. kovo 23–24 d., Lisabona |
| --- | --- |

—

Pirmininkaujančios valstybės narės išvados. 2000 m. kovo 23–24 d., Lisabona

Europos Sąjungos Taryba

| — | 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvados dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi (OL C 302, 2009 12 12, p. 6) |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvados dėl mokytojų ir mokyklų vadovų profesinio tobulinimosi (OL C 302, 2009 12 12, p. 6)

| — | Tarybos išvados dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai (OL C 175, 2011 6 15, p. 8) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai (OL C 175, 2011 6 15, p. 8)

| — | 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvados dėl veiksmingo mokytojų rengimo (OL C 183, 2014 6 14, p. 22) |
| --- | --- |

—

2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvados dėl veiksmingo mokytojų rengimo (OL C 183, 2014 6 14, p. 22)

| — | Tarybos išvados dėl mokyklų raidos ir aukštos kokybės mokymo (OL C 421, 2017 12 8, p. 2) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl mokyklų raidos ir aukštos kokybės mokymo (OL C 421, 2017 12 8, p. 2)

| — | 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (OL C 195, 2018 6 7, p. 1) |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (OL C 195, 2018 6 7, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos (OL C 195, 2018 6 7, p. 7) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos (OL C 195, 2018 6 7, p. 7)

| — | 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1) |
| --- | --- |

—

2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1)

| — | 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (OL C 189, 2019 6 5, p. 4) |
| --- | --- |

—

2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (OL C 189, 2019 6 5, p. 4)

| — | 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi (OL C 189, 2019 6 5, p. 15) |
| --- | --- |

—

2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi (OL C 189, 2019 6 5, p. 15)

| — | Tarybos rezoliucija dėl tolesnio Europos švietimo erdvės plėtojimo siekiant remti į ateitį orientuotas švietimo ir mokymo sistemas (OL C 389, 2019 11 18, p. 1) |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl tolesnio Europos švietimo erdvės plėtojimo siekiant remti į ateitį orientuotas švietimo ir mokymo sistemas (OL C 389, 2019 11 18, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities (OL C 193, 2020 6 9, p. 11) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl Europos mokytojų ir dėstytojų ateities (OL C 193, 2020 6 9, p. 11)

| — | 2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (OL C 417, 2020 12 2, p. 1) |
| --- | --- |

—

2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (OL C 417, 2020 12 2, p. 1)

| — | Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1) |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl lygybės ir įtraukties švietimo ir mokymo srityje siekiant skatinti visų mokymosi sėkmę (OL C 221, 2021 6 10, p. 3) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl lygybės ir įtraukties švietimo ir mokymo srityje siekiant skatinti visų mokymosi sėkmę (OL C 221, 2021 6 10, p. 3)

| — | Tarybos išvados dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (OL C 221, 2021 6 10, p. 14) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (OL C 221, 2021 6 10, p. 14)

| — | Tarybos rezoliucija dėl naujosios 2021–2030 m. Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (OL C 504, 2021 12 14, p. 9) |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl naujosios 2021–2030 m. Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (OL C 504, 2021 12 14, p. 9)

Europos Komisija

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (COM(2020) 625 final)

| — | 2021 m. švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis: švietimas ir gerovė, Leidinių biuras, 2021 m. |
| --- | --- |

—

2021 m. švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis: švietimas ir gerovė, Leidinių biuras, 2021 m.

---

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/9

---

Tarybos išvados dėl Europos strategijos, kuria aukštojo mokslo institucijoms suteikiama galių dėl Europos ateities

(2022/C 167/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

primindama politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede,

PRIMINDAMA, KAD:

1.

aukštojo mokslo institucijos (AMI) (1) Europoje aktyviai dalyvauja žinių kūrimo, jų sklaidos ir sertifikavimo veikloje. Joms tenka labai svarbus vaidmuo kuriant tiek Europos švietimo erdvę, tiek naują Europos mokslinių tyrimų erdvę, užtikrinant sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve. AMI yra labai svarbios siekiant tikslo, nustatyto Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.), konkrečiai – pasiekti, kad ne vėliau kaip 2030 m. ne mažiau kaip 45 % 25–34 metų amžiaus asmenų būtų įgiję tretinį išsilavinimą.

2.

Ateinančiais metais dar labiau išaugs aukštojo mokslo institucijose užregistruotų besimokančių asmenų skaičius, tai pastaraisiais dešimtmečiais tapo pagrindine tendencija pasaulyje. Iki 2030 m. tretinį išsilavinimą įgijusių 25–34 metų amžiaus asmenų skaičius EBPO ir G20 šalyse turėtų pasiekti 300 mln (2)..

3.

Įvairios galimybės ir iššūkiai turės įtakos būsimam AMI plėtojimui Europoje. Pasaulio demografinės tendencijos ir globalizacija kels iššūkių Europos kaip svarbaus žinių kūrimo centro pozicijai. Visuotinis atšilimas ir aplinkos būklės blogėjimas, spartėjantys technologiniai pokyčiai ir intensyvėjantis lenktyniavimas dėl skaitmeninių technologijų jau daro poveikį AMI strategijoms ir šių institucijų padėčiai Europoje bei pasauliniame kontekste. Kad Europa galėtų išlaikyti ir įtvirtinti savo kaip pasaulio lyderės poziciją stiprėjančios pasaulinės konkurencijos kontekste jai bus vis svarbiau turėti didelį itin kokybiško išsilavinimo ir gerai parengtų talentų rezervą.

4.

Tuo tarpu dėl didėjančios kokybiško ir įtraukaus švietimo, taip pat pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų paklausos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse ne tik stiprėja pasaulinė tinklaveika, bet ir kyla naujos grėsmės pagrindinėms vertybėms bei principams, kuriuos siekia puoselėti Europos demokratinės valstybės. Europos ir pasaulio lygmeniu dėl stiprėjančios nelygybės ir iššūkių, kurie kyla dėl visuomenės senėjimo, transformuosis darbo rinka ir stiprės įtraukties ir aukštojo išsilavinimo poreikis, o tai bus susiję su naujais mokymosi visą gyvenimą lūkesčiais.

5.

Ekonomikai atsigaunant po pandemijos ir sparčiai kintant su skaitmenine ir žaliąja pertvarkomis susijusioms žinioms, įgūdžiams ir kompetencijoms, AMI bus priverstos apsvarstyti galimybę toliau plėtoti savo infrastruktūrą, patvirtinti naujus pedagoginius metodus, užtikrinti lanksčią ir trumpo mokymosi patirtį, parengti besimokančiuosius nuolat kintančiai visuomenės ir darbo rinkos aplinkai, o tyrėjus įgalinti dirbti kartu, kad būtų surasta dabartinių visuotinių iššūkių novatoriškų sprendimų.

6.

Norint užtikrinti įtrauktį ir kompetenciją reikia didelių bendrų investicijų į ES aukštojo mokslo sektorių, atsižvelgiant į dabartines vidutines išlaidas, skiriamas tretiniam švietimui ES, ir į didėjantį studentų bei besimokančiųjų skaičių, taip pat į iššūkius, su kuriais susiduria AMI.

7.

Unikali aukštojo mokslo padėtis vykdyti tarpusavyje susijusias švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir tarnavimo visuomenei misijas yra galimybė, kuria reikės pasinaudoti siekiant išnaudoti šių keturių misijų sinergijos potencialą.

8.

Pasinaudojimas šia sinergija yra ypač svarbus siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų. Reikės skatinti AMI daugiašales suinteresuotųjų subjektų tarpusavio partnerystes bei bendradarbiavimą ir partnerystes bei bendradarbiavimą su jomis.

9.

Šiame kontekste Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) paraginta parengti „aukštojo mokslo transformacijos darbotvarkę, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama įtraukčiai, inovacijoms, junglumui, skaitmeniniam ir ekologiniam parengtumui bei tarptautiniam konkurencingumui, taip pat pagrindinėms akademinėms vertybėms ir aukštiems etikos principams, taip pat užimtumui ir įsidarbinimo galimybėms“.

10.

Tame pačiame kontekste Tarybos išvadose dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės nustatyta, kad kalbant apie Europos mokslinių tyrimų erdvės, Europos aukštojo mokslo erdvės ir Europos švietimo erdvės aukštojo mokslo aspekto bendradarbiavimą „instituciniai pokyčiai, karjeros mokslinių tyrimų srityje, mokslinis švietimas, mokymas, tarptautinis bendradarbiavimas ir žinių judėjimas yra galimos tvirtesnio bendradarbiavimo sritys“. Be to, Taryba atkreipė dėmesį į „Komisijos pasiūlymą parengti veiksmų gaires dėl aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sričių sinergijos kūrimo“ ir pareiškė remianti tolesnį „Europos universitetų aljansų, kaip pavyzdinio šiuolaikinių ir įtraukių ateities aukštojo mokslo institucijų Europoje pavyzdžio“, plėtojimą. Prie Tarybos išvadų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo ateityje pridėtoje 2022–2024 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės politikos darbotvarkėje nustatyti AMI skirti veiksmai.

11.

Išvadose „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas. Sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ Taryba pripažino, kad iniciatyva „Europos universitetai“ turėtų būti vykdoma taip, kad būtų siekiama „prisidėti prie Europos aukštojo mokslo įstaigų mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektų stiprinimo parengiant bendrą darbotvarkę, bendrą infrastruktūrą ir išteklius“, taip pat „kurti vis stipresnius aljansus nagrinėjant galimybes bendrai registruoti studentus ir bendrai įdarbinti akademinės bendruomenės atstovus ir tyrėjus įvairiose nacionalinėse sistemose, kad jų karjera švietimo ir mokslinių tyrimų srityse taptų patrauklesnė, tvaresnė ir lankstesnė aljansuose“. Ji taip pat paprašė Komisijos ir valstybių narių „apsvarstyti tvaresnes Europos universitetų tinklų iniciatyvos finansavimo priemones, be kita ko, išnagrinėjant regioninių bei nacionalinių ir europinių schemų sinergiją, kad jie galėtų įgyvendinti savo plataus užmojo strategiją“, taip pat parengti aiškius pasiūlymus, pradedant nuo 2022 m., „kad prireikus būtų pašalintos kliūtys bendradarbiavimui Europos lygmeniu, pavyzdžiui, išnagrinėjant, ar reikia ir įmanoma taikyti bendrus Europos laipsnius Europos universitetų tinklų iniciatyvos aljansuose“.

12.

Išvadose „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: patrauklios ir tvarios karjeros galimybių bei darbo sąlygų suteikimas tyrėjams ir protų apykaitos pavertimas tikrove“ Taryba paprašė Komisijos „remti valstybes nares joms formuojant politikos priemones, skirtas sklandžiam ir plataus užmojo tarptautiniam Europos aukštųjų mokyklų bendradarbiavimui, visų pirma susijusį su akademinių ir mokslinių tyrimų srities karjeromis, kurios dažnai yra tarpusavyje susijusios, skatinant Europos aukštojo mokslo sektoriaus įtraukumą, pasinaudojant jo pažangumu ir didinant jo tarptautinį konkurencingumą, taip darant jį patrauklesnį talentams iš Europos ir iš už jos ribų“. Ji taip pat pritarė tam, kad Europos universitetų aljansai ir jų partnerystės su vietos ekosistemomis yra „tinkamos platformos išbandyti galimus mokslinių tyrimų srities karjerų sąveikumą skatinančius modelius ir nagrinėti bendrų įdarbinimo, mokymo ir karjeros raidos sistemų galimybes atsižvelgiant tiek į mokslinių tyrimų, tiek į mokymo aspektus, taip pat išbandyti naujas atlygio ir vertinimo sistemas, įskaitant moksliniais tyrimais pagrįstą mokymą“.

MANO, KAD:

13.

tarpvalstybinis AMI tarpusavio bendradarbiavimas visoje Europoje bus toliau stiprinamas, gilinamas ir supaprastinamas, jei bus galima Europos lygmeniu veiksmingai įveikti pirmiau nurodytus iššūkius. Šiuo atžvilgiu Komisija pateikė plataus užmojo Europos strategiją dėl universitetų, kuria siekiama įgalinti ir remti šias institucijas visose jų misijose, kad būtų stiprinamas jų bendradarbiavimas ir pasinaudota jų pranašumais atsižvelgiant į jų ypač svarbų įnašą į Europos atsaką į laukiančius iššūkius. Turėtų būti stiprinamas vykdomas įvairių rūšių bendradarbiavimas ir turėtų būti dalijamasi susijusiais rezultatais ir geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų įkvėptas visas aukštojo mokslo sektorius Europoje, kartu atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją, akademinę laisvę ir AMI institucinį savarankiškumą.

14.

| — | stiprinti aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų bei inovacijų europinį aspektą ir jų tarpusavio sinergiją; |
| --- | --- |

—

stiprinti aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų bei inovacijų europinį aspektą ir jų tarpusavio sinergiją;

| — | skatinti Europos pasaulinį vaidmenį ir lyderystę; |
| --- | --- |

—

skatinti Europos pasaulinį vaidmenį ir lyderystę;

| — | skatinti Europos atsigavimą ir atsaką į skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas; |
| --- | --- |

—

skatinti Europos atsigavimą ir atsaką į skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas;

| — | stiprinti bendromis vertybėmis grindžiamą priklausymo Europai jausmą. |
| --- | --- |

—

stiprinti bendromis vertybėmis grindžiamą priklausymo Europai jausmą.

PRAŠO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ IR TINKAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO, BENDRADARBIAUTI SU AUKŠTOJO MOKSLO INSTITUCIJOMIS IR SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS SIEKIANT ŠIŲ PAGRINDINIŲ TIKSLŲ:

Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų bei inovacijų europinio aspekto ir jų tarpusavio sinergijos stiprinimas

Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų bei inovacijų europinio aspekto ir jų tarpusavio sinergijos stiprinimas

| 15. | Vykdant intensyvesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą prisidedama prie Europos švietimo erdvės ir naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo visapusiškai pasinaudojant sinergija, taip sustiprinant AMI ir gerinant aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų kokybę visoje Europoje. Nustatant naujus mobilumo tarp disciplinų ir sektorių bei tarp valstybių aspektus, formas ir galimybes, kartu užtikrinant patrauklias bei tvarias karjeras akademinėje ir mokslinių tyrimų srityse, taip pat atvirąjį švietimą ir atvirąjį mokslą, AMI sudaromos sąlygos geriau spręsti visuomenės uždavinius ir suteikti studentams, visą gyvenimą besimokantiems asmenims ir tyrėjams tinkamų žinių, įgūdžių ir kompetencijų jų būsimam profesiniam ir asmeniniam tobulėjimui. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama studentams ir jauniems tyrėjams, kurių studijoms ir karjerai didelį poveikį padarė pandemija, taip pat į iš kaimo ir atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų kilusiems studentams ir jauniems tyrėjams. |
| --- | --- |

15.

Vykdant intensyvesnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą prisidedama prie Europos švietimo erdvės ir naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo visapusiškai pasinaudojant sinergija, taip sustiprinant AMI ir gerinant aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų kokybę visoje Europoje. Nustatant naujus mobilumo tarp disciplinų ir sektorių bei tarp valstybių aspektus, formas ir galimybes, kartu užtikrinant patrauklias bei tvarias karjeras akademinėje ir mokslinių tyrimų srityse, taip pat atvirąjį švietimą ir atvirąjį mokslą, AMI sudaromos sąlygos geriau spręsti visuomenės uždavinius ir suteikti studentams, visą gyvenimą besimokantiems asmenims ir tyrėjams tinkamų žinių, įgūdžių ir kompetencijų jų būsimam profesiniam ir asmeniniam tobulėjimui. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama studentams ir jauniems tyrėjams, kurių studijoms ir karjerai didelį poveikį padarė pandemija, taip pat į iš kaimo ir atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų kilusiems studentams ir jauniems tyrėjams.

| 16. | Tokie AMI aljansai kaip iniciatyva „Europos universitetai“ gali pademonstruoti ekstensyvaus ir ilgalaikio institucinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje potencialą. Tokie aljansai gali kurti realią Europos pridėtinę vertę formuodami kritinę masę Europos mastu, visoms susijusioms šalims prisiimant ilgalaikius įsipareigojimus. Jie palengvina laisvą judėjimą Europoje studijų, darbo ir mokslinių tyrimų tikslais, remiantis bendrais interesais. Užtikrindami tvirtesnio masto integravimą, skaidrumą ir atvirumą jie gali daryti transformacinį poveikį Europoje ir Europai. Veiksmų koordinavimas su kitomis Europos, nacionalinėmis, regioninėmis, vietos ir, kai tinkama, tarptautinėmis iniciatyvomis bei tinklais ir papildomumo su jais užtikrinimas padidins šių aljansų transformacinį poveikį. |
| --- | --- |

16.

Tokie AMI aljansai kaip iniciatyva „Europos universitetai“ gali pademonstruoti ekstensyvaus ir ilgalaikio institucinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje potencialą. Tokie aljansai gali kurti realią Europos pridėtinę vertę formuodami kritinę masę Europos mastu, visoms susijusioms šalims prisiimant ilgalaikius įsipareigojimus. Jie palengvina laisvą judėjimą Europoje studijų, darbo ir mokslinių tyrimų tikslais, remiantis bendrais interesais. Užtikrindami tvirtesnio masto integravimą, skaidrumą ir atvirumą jie gali daryti transformacinį poveikį Europoje ir Europai. Veiksmų koordinavimas su kitomis Europos, nacionalinėmis, regioninėmis, vietos ir, kai tinkama, tarptautinėmis iniciatyvomis bei tinklais ir papildomumo su jais užtikrinimas padidins šių aljansų transformacinį poveikį.

| 17. | Norint išnaudoti visą tokių AMI aljansų kaip iniciatyva „Europos universitetai“ pridėtinę vertę, reikalinga papildoma parama Europos ir, kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu laikantis laipsniško požiūrio. Kadangi šie aljansai skatina institucinę pertvarką, kai tikslinga, jie turėtų būti remiami kuriant tvirtą mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektą ir įgyvendinant novatoriškas bendras švietimo programas visais lygmenimis, laikantis į studentus orientuoto, mokslinius tyrimus ir inovacijas skatinančio požiūrio, galbūt suteikiant jungtinius laipsnius, kurie būtų grindžiami Europos kriterijais, parengtais kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais vadovaujantis Bolonijos proceso priemonėmis. Šie aljansai taip pat turėtų būti remiami, kai tikslinga, gerinant žmogiškųjų išteklių valdymą, kiek tai susiję su galimu bendru akademinės bendruomenės atstovų ir tyrėjų įdarbinimu, patrauklių ir tvarių karjerų plėtojimo skatinimu ir bendru išteklių bei struktūrų, pavyzdžiui, laboratorijų ir platformų, naudojimu. |
| --- | --- |

17.

Norint išnaudoti visą tokių AMI aljansų kaip iniciatyva „Europos universitetai“ pridėtinę vertę, reikalinga papildoma parama Europos ir, kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu laikantis laipsniško požiūrio. Kadangi šie aljansai skatina institucinę pertvarką, kai tikslinga, jie turėtų būti remiami kuriant tvirtą mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektą ir įgyvendinant novatoriškas bendras švietimo programas visais lygmenimis, laikantis į studentus orientuoto, mokslinius tyrimus ir inovacijas skatinančio požiūrio, galbūt suteikiant jungtinius laipsnius, kurie būtų grindžiami Europos kriterijais, parengtais kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais vadovaujantis Bolonijos proceso priemonėmis. Šie aljansai taip pat turėtų būti remiami, kai tikslinga, gerinant žmogiškųjų išteklių valdymą, kiek tai susiję su galimu bendru akademinės bendruomenės atstovų ir tyrėjų įdarbinimu, patrauklių ir tvarių karjerų plėtojimo skatinimu ir bendru išteklių bei struktūrų, pavyzdžiui, laboratorijų ir platformų, naudojimu.

| 18. | Visapusiškai pripažįstant tiesioginio mokymosi ir fizinio mobilumo svarbą, taip pat subalansuotos protų apykaitos poreikį, AMI turėtų būti skatinamos toliau remti studentų, darbuotojų ir tyrėjų visų rūšių mobilumą, nes tai prisideda prie akademinės sėkmės ir asmeninių pasiekimų, visiems studentams, darbuotojams ir tyrėjams suteikiant galimybių įgyti tarptautinių ir tarpkultūrinių kompetencijų pasinaudojant mokymo programų tarptautinimu arba mokantis novatoriškoje tarptautinėje aplinkoje, sudarytoje jų šalių institucijose. |
| --- | --- |

18.

Visapusiškai pripažįstant tiesioginio mokymosi ir fizinio mobilumo svarbą, taip pat subalansuotos protų apykaitos poreikį, AMI turėtų būti skatinamos toliau remti studentų, darbuotojų ir tyrėjų visų rūšių mobilumą, nes tai prisideda prie akademinės sėkmės ir asmeninių pasiekimų, visiems studentams, darbuotojams ir tyrėjams suteikiant galimybių įgyti tarptautinių ir tarpkultūrinių kompetencijų pasinaudojant mokymo programų tarptautinimu arba mokantis novatoriškoje tarptautinėje aplinkoje, sudarytoje jų šalių institucijose.

| 19. | Šiuo atžvilgiu įgalinantis vaidmuo tenka Europos jaunimo metams. Verta priminti tikslą siekti, kad ne mažiau kaip 20 % Europos aukštojo mokslo erdvės absolventų būtų baigę studijas ar mokymosi kursus užsienyje, kaip dar kartą pakartota 2020 m. lapkričio 19 d. Romos ministrų komunikate, ir paramą, kuri turės būti skirta Europos universitetų tinklų iniciatyvai norint pasiekti plataus užmojo tikslą – 50 % studentų mobilumą, kaip išdėstyta Tarybos išvadose „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas. Sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“. sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“. |
| --- | --- |

19.

Šiuo atžvilgiu įgalinantis vaidmuo tenka Europos jaunimo metams. Verta priminti tikslą siekti, kad ne mažiau kaip 20 % Europos aukštojo mokslo erdvės absolventų būtų baigę studijas ar mokymosi kursus užsienyje, kaip dar kartą pakartota 2020 m. lapkričio 19 d. Romos ministrų komunikate, ir paramą, kuri turės būti skirta Europos universitetų tinklų iniciatyvai norint pasiekti plataus užmojo tikslą – 50 % studentų mobilumą, kaip išdėstyta Tarybos išvadose „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas. Sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“. sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“.

| 20. | Norėdamos pasiekti šiuos tikslus, valstybės narės ir Komisija, bendradarbiaudamos su AMI, taip pat turėtų siekti supaprastinti institucijų administracines procedūras, be kita ko, toliau plėsdamos Europos studento pažymėjimo iniciatyvos įgyvendinimą ir toliau įgyvendindamos akademinių kvalifikacijų ir studijų užsienyje laikotarpių automatinio tarpusavio pripažinimą bendradarbiaudamos su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais (NARIC). AMI turėtų būti skatinamos visapusiškai naudotis skaitmeninėmis mobilumo ir pripažinimo priemonėmis, savo universitetų kompleksuose propaguoti daugiakalbystę, kultūrinius ryšius ir mažiau galimybių turinčių studentų įtrauktį, o į savo mokymo programas įtraukti mobilumą. |
| --- | --- |

20.

Norėdamos pasiekti šiuos tikslus, valstybės narės ir Komisija, bendradarbiaudamos su AMI, taip pat turėtų siekti supaprastinti institucijų administracines procedūras, be kita ko, toliau plėsdamos Europos studento pažymėjimo iniciatyvos įgyvendinimą ir toliau įgyvendindamos akademinių kvalifikacijų ir studijų užsienyje laikotarpių automatinio tarpusavio pripažinimą bendradarbiaudamos su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais (NARIC). AMI turėtų būti skatinamos visapusiškai naudotis skaitmeninėmis mobilumo ir pripažinimo priemonėmis, savo universitetų kompleksuose propaguoti daugiakalbystę, kultūrinius ryšius ir mažiau galimybių turinčių studentų įtrauktį, o į savo mokymo programas įtraukti mobilumą.

Europos pasaulinio vaidmens ir lyderystės skatinimas

Europos pasaulinio vaidmens ir lyderystės skatinimas

| 21. | Europai strateginiu geopolitiniu požiūriu svarbus aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų tarptautinimas, kaip nurodyta bendrame komunikate „Strategija „Global Gateway“. Visuotinis bendradarbiavimas aukštojo mokslo srityje turi būti grindžiamas pagrindinėmis vertybėmis ir principais, o jo pagrindas turi būti akademinė laisvė, institucinis savarankiškumas, atvirasis švietimas ir atvirasis mokslas. Abipusiškumo ir vienodų sąlygų principai turėtų būti būtina tarptautinio bendradarbiavimo sąlyga. Palaikant santykius mokslinių tyrimų bei inovacijų srityje ir vedant derybas su pasauliniais partneriais turėtų būti vadovaujamasi pagrindiniu principu „atvira – kiek įmanoma, uždara – kiek būtina“. AMI turėtų būti remiamos taikant koordinuotą europinį požiūrį, kad šios Europos vertybės ir principai būtų propaguojami pasauliniu lygmeniu siekiant užtikrinti subalansuotą ir abipusiai naudingą bendradarbiavimą, kuris yra Europos, kaip pasaulinius standartus nustatančio subjekto, švelniosios galios ir pajėgumų dalis. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityje turi būti grindžiamas bendru supratimu ir dalijimusi šiomis Europos lygmeniu propaguojamomis vertybėmis ir principais atsižvelgiant į kitus strateginius Sąjungos interesus laikantis Marselio konferencijos dėl visuotinio požiūrio principų. |
| --- | --- |

21.

Europai strateginiu geopolitiniu požiūriu svarbus aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų tarptautinimas, kaip nurodyta bendrame komunikate „Strategija „Global Gateway“. Visuotinis bendradarbiavimas aukštojo mokslo srityje turi būti grindžiamas pagrindinėmis vertybėmis ir principais, o jo pagrindas turi būti akademinė laisvė, institucinis savarankiškumas, atvirasis švietimas ir atvirasis mokslas. Abipusiškumo ir vienodų sąlygų principai turėtų būti būtina tarptautinio bendradarbiavimo sąlyga. Palaikant santykius mokslinių tyrimų bei inovacijų srityje ir vedant derybas su pasauliniais partneriais turėtų būti vadovaujamasi pagrindiniu principu „atvira – kiek įmanoma, uždara – kiek būtina“. AMI turėtų būti remiamos taikant koordinuotą europinį požiūrį, kad šios Europos vertybės ir principai būtų propaguojami pasauliniu lygmeniu siekiant užtikrinti subalansuotą ir abipusiai naudingą bendradarbiavimą, kuris yra Europos, kaip pasaulinius standartus nustatančio subjekto, švelniosios galios ir pajėgumų dalis. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityje turi būti grindžiamas bendru supratimu ir dalijimusi šiomis Europos lygmeniu propaguojamomis vertybėmis ir principais atsižvelgiant į kitus strateginius Sąjungos interesus laikantis Marselio konferencijos dėl visuotinio požiūrio principų.

| 22. | Glaudesnis Europos bendradarbiavimas gali būti naudingas remiant AMI ir suteikiant tyrėjams, profesijos mokytojams, studentams ir darbuotojams priemonių, būtinų siekiant įveikti sąžiningo pasaulinio bendradarbiavimo srityje kylančius iššūkius, susijusius su nelygybe, užsienio kišimusi ir kliūtimis atvirajam mokslui. Be to, būtina skatinti informacija grindžiamą ir nepriklausomą trečiųjų šalių partnerių supratimą. Siekiant įtvirtinti Europos Sąjungos, kaip saugios mokslinių tyrimų laisvės ir demokratinių vertybių erdvės, poziciją, AMI turėtų būti remiamos pagal Europos ir nacionalines schemas, visapusiškai laikantis kompetencijos principo, kad būtų priimami studentai, tyrėjai ir akademinės bendruomenės atstovai, kurių laisvei kyla grėsmė. |
| --- | --- |

22.

Glaudesnis Europos bendradarbiavimas gali būti naudingas remiant AMI ir suteikiant tyrėjams, profesijos mokytojams, studentams ir darbuotojams priemonių, būtinų siekiant įveikti sąžiningo pasaulinio bendradarbiavimo srityje kylančius iššūkius, susijusius su nelygybe, užsienio kišimusi ir kliūtimis atvirajam mokslui. Be to, būtina skatinti informacija grindžiamą ir nepriklausomą trečiųjų šalių partnerių supratimą. Siekiant įtvirtinti Europos Sąjungos, kaip saugios mokslinių tyrimų laisvės ir demokratinių vertybių erdvės, poziciją, AMI turėtų būti remiamos pagal Europos ir nacionalines schemas, visapusiškai laikantis kompetencijos principo, kad būtų priimami studentai, tyrėjai ir akademinės bendruomenės atstovai, kurių laisvei kyla grėsmė.

| 23. | Siekiant padidinti AMI konkurencingumą pasauliniu lygmeniu, jos turėtų būti skatinamos sutelkti vietos ar regionines ekosistemas, taip skatinant teritorinę sanglaudą, pasitelkiant tvirtas partnerystes su mokslinių tyrimų organizacijomis, inovacijų subjektais, finansuotojais ir ekonominiais bei socialiniais partneriais, kartu stiprinant glaudžius ryšius su vietos ir regioninės valdžios bei nacionalinėmis institucijomis. Siekiant skatinti Europos AMI įvairovę ir kompetenciją pasauliniu lygmeniu, Europos lygmeniu turėtų būti vykdomas tolesnis darbas ir teikiama papildoma parama valstybėms narėms, kad būtų skatinama nacionalinė politika, pavyzdžiui, pasitelkiant kompetencijos iniciatyvas ir pasinaudojant regioniniais bei vietos centrais. |
| --- | --- |

23.

Siekiant padidinti AMI konkurencingumą pasauliniu lygmeniu, jos turėtų būti skatinamos sutelkti vietos ar regionines ekosistemas, taip skatinant teritorinę sanglaudą, pasitelkiant tvirtas partnerystes su mokslinių tyrimų organizacijomis, inovacijų subjektais, finansuotojais ir ekonominiais bei socialiniais partneriais, kartu stiprinant glaudžius ryšius su vietos ir regioninės valdžios bei nacionalinėmis institucijomis. Siekiant skatinti Europos AMI įvairovę ir kompetenciją pasauliniu lygmeniu, Europos lygmeniu turėtų būti vykdomas tolesnis darbas ir teikiama papildoma parama valstybėms narėms, kad būtų skatinama nacionalinė politika, pavyzdžiui, pasitelkiant kompetencijos iniciatyvas ir pasinaudojant regioniniais bei vietos centrais.

| 24. | Europos AMI tarpvalstybinis bendradarbiavimas didina jų patrauklumą tarptautiniams studentams, tyrėjams ir pasauliniams partneriams, taip pat gerina švietimo pasiūlos kokybę bei mokslinių tyrimų bei inovacijų potencialą. Tokios esamos Europos programos, kaip „Erasmus+“, Sąjungos išorės veiksmų priemonės ir programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojamos į jų teisinius pagrindus įtrauktų veiksmų srityje ir vertinamos pagal atitinkamus jų vertinimo kriterijus siekiant remti tokius AMI aljansus kaip iniciatyva „Europos universitetai“ bei Žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB) rengiant bendrą tarptautinimo veiklą ir strategijas visose aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. Tai padėtų joms matyti savo perspektyvas tarptautiniame kontekste, kurti tinklus su pagrindiniais partneriais visame pasaulyje, stiprinti partnerių trečiosiose šalyse gebėjimus ir skatinti studentų, tyrėjų, akademinės bendruomenės atstovų ir darbuotojų (įvažiuojamąjį ir išvažiuojamąjį) mobilumą. Turėtų būti visapusiškai pasinaudota 2019 m. UNESCO kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo konvencija, kadangi ji palengvina tarptautinį studentų mobilumą ir taip padeda išnaudoti Europos aukštojo mokslo tarptautinimo potencialą. Bendromis Europos pastangomis, skirtomis trečiosioms šalims, be kita ko, dedamomis laikantis Europos komandos požiūrio, galėtų būti toliau propaguojama Europos aukštojo mokslo pasiūla ir dalyvaujama abipusiškai naudingoje gebėjimų stiprinimo veikloje. |
| --- | --- |

24.

Europos AMI tarpvalstybinis bendradarbiavimas didina jų patrauklumą tarptautiniams studentams, tyrėjams ir pasauliniams partneriams, taip pat gerina švietimo pasiūlos kokybę bei mokslinių tyrimų bei inovacijų potencialą. Tokios esamos Europos programos, kaip „Erasmus+“, Sąjungos išorės veiksmų priemonės ir programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojamos į jų teisinius pagrindus įtrauktų veiksmų srityje ir vertinamos pagal atitinkamus jų vertinimo kriterijus siekiant remti tokius AMI aljansus kaip iniciatyva „Europos universitetai“ bei Žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB) rengiant bendrą tarptautinimo veiklą ir strategijas visose aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. Tai padėtų joms matyti savo perspektyvas tarptautiniame kontekste, kurti tinklus su pagrindiniais partneriais visame pasaulyje, stiprinti partnerių trečiosiose šalyse gebėjimus ir skatinti studentų, tyrėjų, akademinės bendruomenės atstovų ir darbuotojų (įvažiuojamąjį ir išvažiuojamąjį) mobilumą. Turėtų būti visapusiškai pasinaudota 2019 m. UNESCO kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo konvencija, kadangi ji palengvina tarptautinį studentų mobilumą ir taip padeda išnaudoti Europos aukštojo mokslo tarptautinimo potencialą. Bendromis Europos pastangomis, skirtomis trečiosioms šalims, be kita ko, dedamomis laikantis Europos komandos požiūrio, galėtų būti toliau propaguojama Europos aukštojo mokslo pasiūla ir dalyvaujama abipusiškai naudingoje gebėjimų stiprinimo veikloje.

Europos atsigavimo ir atsako į skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas skatinimas

Europos atsigavimo ir atsako į skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas skatinimas

| 25. | AMI turėtų būti toliau skatinamos žinias paversti įgūdžiais, kompetencijomis ir inovacijomis. Tai gali būti daroma visapusiškai gerbiant akademinę laisvę, plėtojant glaudų bendradarbiavimą su ekonominiais, socialiniais ir pramonės partneriais vietos ir regionų mokslinių tyrimų bei inovacijų ekosistemose ir palengvinant tarpsektorinį AMI ir kitų partnerių mobilumą, visų pirma remiantis pažangiosios specializacijos strategijomis, Europos inovacijos ir technologijos instituto ir ŽIB veikla. Šis bendradarbiavimas taip pat galėtų būti labai naudingas vietos įmonėms ir MVĮ, o studentams, tyrėjams, akademinės bendruomenės atstovams, profesijos mokytojams ir darbuotojams suteiktų galimybių dalyvauti mokymuose, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės valdymo, žinių perdavimo ir verslumo, įskaitant galimybę gauti finansavimą, srityse bet kuriuo jų karjeros etapu. Vertinant jų karjerą turi būti atsižvelgiama į įvairią akademinę veiklą tiek akademinėje bendruomenėje, tiek už jos ribų, susijusią su visais AMI misijų aspektais. AMI taip pat turėtų gerinti savo gebėjimus sąveikauti su savo ekosistemomis pasitelkdamos būtinas žinias, įgūdžius ir kompetencijas, ypač skirtas strateginiams pramonės sektoriams, ir skatindamos žinių bei technologijų perdavimą ir atžalinių įmonių kūrimą. |
| --- | --- |

25.

AMI turėtų būti toliau skatinamos žinias paversti įgūdžiais, kompetencijomis ir inovacijomis. Tai gali būti daroma visapusiškai gerbiant akademinę laisvę, plėtojant glaudų bendradarbiavimą su ekonominiais, socialiniais ir pramonės partneriais vietos ir regionų mokslinių tyrimų bei inovacijų ekosistemose ir palengvinant tarpsektorinį AMI ir kitų partnerių mobilumą, visų pirma remiantis pažangiosios specializacijos strategijomis, Europos inovacijos ir technologijos instituto ir ŽIB veikla. Šis bendradarbiavimas taip pat galėtų būti labai naudingas vietos įmonėms ir MVĮ, o studentams, tyrėjams, akademinės bendruomenės atstovams, profesijos mokytojams ir darbuotojams suteiktų galimybių dalyvauti mokymuose, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės valdymo, žinių perdavimo ir verslumo, įskaitant galimybę gauti finansavimą, srityse bet kuriuo jų karjeros etapu. Vertinant jų karjerą turi būti atsižvelgiama į įvairią akademinę veiklą tiek akademinėje bendruomenėje, tiek už jos ribų, susijusią su visais AMI misijų aspektais. AMI taip pat turėtų gerinti savo gebėjimus sąveikauti su savo ekosistemomis pasitelkdamos būtinas žinias, įgūdžius ir kompetencijas, ypač skirtas strateginiams pramonės sektoriams, ir skatindamos žinių bei technologijų perdavimą ir atžalinių įmonių kūrimą.

| 26. | AMI galėtų būti remiamos siekiant gerinti į studentus orientuotą ir moksliniais tyrimais grindžiamą mokymąsi, kuriuo siekiama suteikti studentams naujausių kompetencijų, įgūdžių ir žinių, taip pat plėtoti jų mokslinių tyrimų įgūdžius ir patirtį. Studentai taip pat turėtų būti remiami, kad išmoktų visose disciplinose laikytis argumentavimu grindžiamo požiūrio. |
| --- | --- |

26.

AMI galėtų būti remiamos siekiant gerinti į studentus orientuotą ir moksliniais tyrimais grindžiamą mokymąsi, kuriuo siekiama suteikti studentams naujausių kompetencijų, įgūdžių ir žinių, taip pat plėtoti jų mokslinių tyrimų įgūdžius ir patirtį. Studentai taip pat turėtų būti remiami, kad išmoktų visose disciplinose laikytis argumentavimu grindžiamo požiūrio.

| 27. | AMI gali atlikti svarbų vaidmenį mokymosi visą gyvenimą srityje ir reaguojant į darbo rinkos pertvarką atverdamos savo paslaugas visų rūšių besimokantiems asmenims ir didindamos jų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, užtikrindamos perkvalifikavimo ir įgūdžių tobulinimo galimybes. Šiuo tikslu AMI turėtų būti padedama naudotis skaitmeninimu siekiant skatinti novatoriškus mokymosi ir mokymo metodus, rengti ir įgyvendinti lanksčias ir konkretiems poreikiams pritaikytas mokymosi trajektorijas, įskaitant, kai tinkama, trumpesnius kursus ar mokymosi patirtį, dėl kurių galėtų būti suteikiami mikrokredencialai, nenukrypstant nuo mokymo pagal visų studijų programas pagrindinio principo. Siekiant ugdyti atitinkamus besimokančių asmenų įgūdžius, kompetencijas, nuostatas ir verslumo dvasią, AMI turėtų būti skatinamos bendradarbiauti su savo ekosistemomis, skatinti įgyti patirties darbo vietoje, pavyzdžiui, pasinaudoti stažuotėmis, pameistrystėmis ir savanoriškos veiklos galimybėmis, ir, kai tinkama, toliau plėtoti verslumo kryptis, kad studentai galėtų vykdyti verslumo projektus savo studijų metu. |
| --- | --- |

27.

AMI gali atlikti svarbų vaidmenį mokymosi visą gyvenimą srityje ir reaguojant į darbo rinkos pertvarką atverdamos savo paslaugas visų rūšių besimokantiems asmenims ir didindamos jų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, užtikrindamos perkvalifikavimo ir įgūdžių tobulinimo galimybes. Šiuo tikslu AMI turėtų būti padedama naudotis skaitmeninimu siekiant skatinti novatoriškus mokymosi ir mokymo metodus, rengti ir įgyvendinti lanksčias ir konkretiems poreikiams pritaikytas mokymosi trajektorijas, įskaitant, kai tinkama, trumpesnius kursus ar mokymosi patirtį, dėl kurių galėtų būti suteikiami mikrokredencialai, nenukrypstant nuo mokymo pagal visų studijų programas pagrindinio principo. Siekiant ugdyti atitinkamus besimokančių asmenų įgūdžius, kompetencijas, nuostatas ir verslumo dvasią, AMI turėtų būti skatinamos bendradarbiauti su savo ekosistemomis, skatinti įgyti patirties darbo vietoje, pavyzdžiui, pasinaudoti stažuotėmis, pameistrystėmis ir savanoriškos veiklos galimybėmis, ir, kai tinkama, toliau plėtoti verslumo kryptis, kad studentai galėtų vykdyti verslumo projektus savo studijų metu.

| 28. | AMI tenka svarbus vaidmuo remiant žaliąją pertvarką ir siekiant darnaus vystymosi tikslų kaip išskirtinio kokybės požymio pasaulio lygmeniu. Šiuo atžvilgiu reikėtų remti AMI visoje Europoje, kad būtų įdiegti tvarumo ir ekologiškumo metodai remiantis visapusišku instituciniu požiūriu, kuris, kai aktualu, būtų jų misijų, infrastruktūros ir veiklos dalis. |
| --- | --- |

28.

AMI tenka svarbus vaidmuo remiant žaliąją pertvarką ir siekiant darnaus vystymosi tikslų kaip išskirtinio kokybės požymio pasaulio lygmeniu. Šiuo atžvilgiu reikėtų remti AMI visoje Europoje, kad būtų įdiegti tvarumo ir ekologiškumo metodai remiantis visapusišku instituciniu požiūriu, kuris, kai aktualu, būtų jų misijų, infrastruktūros ir veiklos dalis.

| 29. | Siekiant spręsti žaliosios pertvarkos klausimus AMI turėtų būti skatinamos plėtoti tarpdalykines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, padėti visiems besimokantiems asmenims ir bendruomenėms įgyti žinių apie tvarumą ir jomis naudotis, o švietimą tvarumo klausimais įtraukti į mokymo programas visuose atitinkamuose sektoriuose. Jos turėtų būti skatinamos užsakyti ir vykdyti mokslinius tyrimus, kurie būtų grindžiami žinių apie tvarumą baze. |
| --- | --- |

29.

Siekiant spręsti žaliosios pertvarkos klausimus AMI turėtų būti skatinamos plėtoti tarpdalykines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, padėti visiems besimokantiems asmenims ir bendruomenėms įgyti žinių apie tvarumą ir jomis naudotis, o švietimą tvarumo klausimais įtraukti į mokymo programas visuose atitinkamuose sektoriuose. Jos turėtų būti skatinamos užsakyti ir vykdyti mokslinius tyrimus, kurie būtų grindžiami žinių apie tvarumą baze.

| 30. | Kaip paaiškėjo COVID-19 pandemijos metu, skaitmeninės technologijos yra galinga Europos aukštojo mokslo sistemų pertvarkos priemonė, o AMI savo ruožtu padeda spartinti skaitmeninę pertvarką Europoje. |
| --- | --- |

30.

Kaip paaiškėjo COVID-19 pandemijos metu, skaitmeninės technologijos yra galinga Europos aukštojo mokslo sistemų pertvarkos priemonė, o AMI savo ruožtu padeda spartinti skaitmeninę pertvarką Europoje.

| 31. | Būtina AMI aprūpinti ypač geru junglumu ir itin našia skaitmenine infrastruktūra bei paslaugomis, kurie turėtų būti kuo labiau sąveikūs ir kuriais būtų galima dalytis visoje Europoje, kurie būtų grindžiami Europos standartais (3) ir patikimomis technologijomis, atsižvelgiant į konkrečius AMI poreikius, pavyzdžiui, saugių duomenų poreikį. |
| --- | --- |

31.

Būtina AMI aprūpinti ypač geru junglumu ir itin našia skaitmenine infrastruktūra bei paslaugomis, kurie turėtų būti kuo labiau sąveikūs ir kuriais būtų galima dalytis visoje Europoje, kurie būtų grindžiami Europos standartais (3

| 32. | Europos skaitmeninės pertvarkos spartinimas reiškia, kad turės būti užtikrintas visų studentų, profesijos mokytojų, darbuotojų, akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir, kai aktualu, platesnės visuomenės skaitmeninis ir duomenų raštingumas. Šiuo tikslu AMI tenka svarbus vaidmuo suteikiant besimokantiems asmenims naujų skaitmeninių kompetencijų ir užtikrinant jų etinį komponentą, pavyzdžiui, susijusį su duomenų administravimu, dirbtiniu intelektu, našiąja kompiuterija bei kibernetiniu saugumu, ir vykdant mokslinius tyrimus bei diegiant inovacijas. |
| --- | --- |

32.

Europos skaitmeninės pertvarkos spartinimas reiškia, kad turės būti užtikrintas visų studentų, profesijos mokytojų, darbuotojų, akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir, kai aktualu, platesnės visuomenės skaitmeninis ir duomenų raštingumas. Šiuo tikslu AMI tenka svarbus vaidmuo suteikiant besimokantiems asmenims naujų skaitmeninių kompetencijų ir užtikrinant jų etinį komponentą, pavyzdžiui, susijusį su duomenų administravimu, dirbtiniu intelektu, našiąja kompiuterija bei kibernetiniu saugumu, ir vykdant mokslinius tyrimus bei diegiant inovacijas.

| 33. | Visapusiškai pripažindamos tiesioginio mokymosi vertę, AMI turėtų visapusiškai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, kad pagerintų studentų, darbuotojų, akademinės bendruomenės atstovų ir tyrėjų mokymosi patirties kokybę ir spręstų socialinės nelygybės problemas. Siekiant panaikinti skaitmeninį atotrūkį, turėtų būti remiamos iniciatyvos, kuriomis visiems suteikiama vienoda prieiga prie individualiems poreikiams pritaikytų mokymosi galimybių, pavyzdžiui, rengiant virtualų arba hibridinį mokymą nuotolinio mokymosi vietose. Turėtų būti remiamos AMI pastangos, kad jos galėtų dalytis platformomis ir sąveikiomis priemonėmis, kurios sudaro sąlygas keistis duomenimis, kartu suteikiant kokybiškų, patogių naudoti švietimo išteklių, pavyzdžiui, rengiant internetinius kursus. |
| --- | --- |

33.

Visapusiškai pripažindamos tiesioginio mokymosi vertę, AMI turėtų visapusiškai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, kad pagerintų studentų, darbuotojų, akademinės bendruomenės atstovų ir tyrėjų mokymosi patirties kokybę ir spręstų socialinės nelygybės problemas. Siekiant panaikinti skaitmeninį atotrūkį, turėtų būti remiamos iniciatyvos, kuriomis visiems suteikiama vienoda prieiga prie individualiems poreikiams pritaikytų mokymosi galimybių, pavyzdžiui, rengiant virtualų arba hibridinį mokymą nuotolinio mokymosi vietose. Turėtų būti remiamos AMI pastangos, kad jos galėtų dalytis platformomis ir sąveikiomis priemonėmis, kurios sudaro sąlygas keistis duomenimis, kartu suteikiant kokybiškų, patogių naudoti švietimo išteklių, pavyzdžiui, rengiant internetinius kursus.

Bendromis vertybėmis grindžiamo priklausymo Europai jausmo stiprinimas

Bendromis vertybėmis grindžiamo priklausymo Europai jausmo stiprinimas

| 34. | Siekiant stiprinti priklausymo Europai jausmą ir propaguoti mūsų europinį gyvenimo būdą, ypač svarbu puoselėti ir saugoti Europos demokratines vertybes, skatinti įvairovę, įtraukumą ir lyčių lygybę, tai pat gerinti aukštojo mokslo kokybę ir aktualumą atsižvelgiant į perspektyvių įgūdžių poreikį. AMI yra savarankiškos, o akademinė ir mokslinė laisvė yra vienas iš pagrindinių jų misijų ir veiklos principų. |
| --- | --- |

34.

Siekiant stiprinti priklausymo Europai jausmą ir propaguoti mūsų europinį gyvenimo būdą, ypač svarbu puoselėti ir saugoti Europos demokratines vertybes, skatinti įvairovę, įtraukumą ir lyčių lygybę, tai pat gerinti aukštojo mokslo kokybę ir aktualumą atsižvelgiant į perspektyvių įgūdžių poreikį. AMI yra savarankiškos, o akademinė ir mokslinė laisvė yra vienas iš pagrindinių jų misijų ir veiklos principų.

| 35. | Turėtų būti remiamos AMI pastangos, kad jos galėtų apsaugoti švietimą ir mokslą nuo dezinformacijos, remti atvirąjį mokslą ir ginti demokratines vertybes. Šiuo atžvilgiu AMI yra demokratijos garantas ir pagrindinis piliečių mokslo forumas; jos rengia studentus aktyviam pilietiškumui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

35.

Turėtų būti remiamos AMI pastangos, kad jos galėtų apsaugoti švietimą ir mokslą nuo dezinformacijos, remti atvirąjį mokslą ir ginti demokratines vertybes. Šiuo atžvilgiu AMI yra demokratijos garantas ir pagrindinis piliečių mokslo forumas; jos rengia studentus aktyviam pilietiškumui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime.

| 36. | AMI gali skatinti viešas diskusijas, grindžiamas patikima ir įžvalgia informacija, suteikdamos platesnę prieigą prie leidinių bei mokslinių tyrimų duomenų ir rengdamos viešus renginius, skirtus mokslinių tyrimų rezultatams skleisti ir aptarti. AMI gali būti pagrindiniai subjektai kovojant su iškreiptu mokslinių tyrimų rezultatų naudojimu ir užtikrinti švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės sąsają. Šis AMI vaidmuo galėtų būti dar labiau sustiprintas ir jos galėtų aktyviau juo naudotis sistemingiau bendradarbiaudamos su visais visuomenės subjektais, įskaitant viešuosius ir privačiuosius novatorius, regioninės ir vietos valdžios institucijas, įskaitant mokyklas, žiniasklaidą, mokslo populiarinimo organizacijas ir tokias pilietinės visuomenės organizacijas kaip vartotojų, naudotojų ar pacientų asociacijos. |
| --- | --- |

36.

AMI gali skatinti viešas diskusijas, grindžiamas patikima ir įžvalgia informacija, suteikdamos platesnę prieigą prie leidinių bei mokslinių tyrimų duomenų ir rengdamos viešus renginius, skirtus mokslinių tyrimų rezultatams skleisti ir aptarti. AMI gali būti pagrindiniai subjektai kovojant su iškreiptu mokslinių tyrimų rezultatų naudojimu ir užtikrinti švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės sąsają. Šis AMI vaidmuo galėtų būti dar labiau sustiprintas ir jos galėtų aktyviau juo naudotis sistemingiau bendradarbiaudamos su visais visuomenės subjektais, įskaitant viešuosius ir privačiuosius novatorius, regioninės ir vietos valdžios institucijas, įskaitant mokyklas, žiniasklaidą, mokslo populiarinimo organizacijas ir tokias pilietinės visuomenės organizacijas kaip vartotojų, naudotojų ar pacientų asociacijos.

| 37. | AMI turėtų užtikrinti, kad studentai, akademinės bendruomenės atstovai, tyrėjai ir darbuotojai dalyvautų jų valdyme kaip tikrieji aukštojo mokslo bendruomenės nariai ir konstruktyvūs partneriai. Šiuo atžvilgiu studentai galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo mechanizmuose, be kita ko, kiek tai susiję su mokymo programomis; tai būtų pagrindinių akademinių vertybių aspektas, demokratijos ženklas ir aukštojo mokslo institucijose vedamo dialogo kultūra. |
| --- | --- |

37.

AMI turėtų užtikrinti, kad studentai, akademinės bendruomenės atstovai, tyrėjai ir darbuotojai dalyvautų jų valdyme kaip tikrieji aukštojo mokslo bendruomenės nariai ir konstruktyvūs partneriai. Šiuo atžvilgiu studentai galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo mechanizmuose, be kita ko, kiek tai susiję su mokymo programomis; tai būtų pagrindinių akademinių vertybių aspektas, demokratijos ženklas ir aukštojo mokslo institucijose vedamo dialogo kultūra.

| 38. | AMI pastangos turėtų būti remiamos ir skatinamos, kad būtų užtikrinta jų studentų, akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir darbuotojų įtrauktis bei sėkmė, ir skatinamos lygios galimybės, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, socialinę ir ekonominę kilmę, sveikatą, negalią, amžių, seksualinę orientaciją, migrantų kilmę ir geografinę padėtį. Šiuo tikslu AMI turėtų būti remiamos užtikrinant visų gerovę kartu išsaugant didesnę socialinę įvairovę. Šiuo atžvilgiu AMI turėtų būti skatinamos užmegzti ryšius su nepakankamai atstovaujamomis grupėmis, kad būtų gerinamos galimybės įgyti aukštąjį išsilavinimą ir jiems padedama užbaigti savo studijas, tinkamai atsižvelgiant į studentus ir jaunus tyrėjus, kurių studijoms ir karjerai didelį poveikį padarė pandemija, taip pat į iš kaimo ir atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų kilusius studentus ir jaunus tyrėjus. |
| --- | --- |

38.

AMI pastangos turėtų būti remiamos ir skatinamos, kad būtų užtikrinta jų studentų, akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir darbuotojų įtrauktis bei sėkmė, ir skatinamos lygios galimybės, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, socialinę ir ekonominę kilmę, sveikatą, negalią, amžių, seksualinę orientaciją, migrantų kilmę ir geografinę padėtį. Šiuo tikslu AMI turėtų būti remiamos užtikrinant visų gerovę kartu išsaugant didesnę socialinę įvairovę. Šiuo atžvilgiu AMI turėtų būti skatinamos užmegzti ryšius su nepakankamai atstovaujamomis grupėmis, kad būtų gerinamos galimybės įgyti aukštąjį išsilavinimą ir jiems padedama užbaigti savo studijas, tinkamai atsižvelgiant į studentus ir jaunus tyrėjus, kurių studijoms ir karjerai didelį poveikį padarė pandemija, taip pat į iš kaimo ir atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų kilusius studentus ir jaunus tyrėjus.

| 39. | AMI turėtų būti remiamos ir skatinamos imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų pagerinta lyčių pusiausvyra jų studentų ir darbuotojų organuose, be kita ko, akademinės karjeros perspektyvų kontekste. |
| --- | --- |

39.

AMI turėtų būti remiamos ir skatinamos imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų pagerinta lyčių pusiausvyra jų studentų ir darbuotojų organuose, be kita ko, akademinės karjeros perspektyvų kontekste.

| 40. | AMI gali naudotis novatoriškomis mokymo priemonėmis ir pedagogikos metodais, įskaitant skaitmenines priemones, kad pasiūlytų į studentus orientuotą požiūrį į mokymąsi, neatsižvelgiant į socialinę ir ekonominę kilmę ar mokymosi patirtį. Siekiant sumažinti nelygybę ir skatinti asmeninį tobulėjimą, AMI turėtų būti skatinamos teikti pritaikytas orientavimo ir paramos paslaugas, ypač skirtas naujokams, atsižvelgiant į mokymosi stilių ir trajektoriją, taip pat į kiekvieno besimokančio asmens socialinę ir ekonominę kilmę. |
| --- | --- |

40.

AMI gali naudotis novatoriškomis mokymo priemonėmis ir pedagogikos metodais, įskaitant skaitmenines priemones, kad pasiūlytų į studentus orientuotą požiūrį į mokymąsi, neatsižvelgiant į socialinę ir ekonominę kilmę ar mokymosi patirtį. Siekiant sumažinti nelygybę ir skatinti asmeninį tobulėjimą, AMI turėtų būti skatinamos teikti pritaikytas orientavimo ir paramos paslaugas, ypač skirtas naujokams, atsižvelgiant į mokymosi stilių ir trajektoriją, taip pat į kiekvieno besimokančio asmens socialinę ir ekonominę kilmę.

KONKREČIAI PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMAĄ KOMPETENCIJĄ IR LAIKANTIS SUBISDIARUMO PRINCIPO, REMTI TOKIUS AUKŠTOJO MOKSLO INSTITUCIJŲ ALJANSUS KAIP INICIATYVA „EUROPOS UNIVERSITETAI“:

| 41. | visų rūšių AMI aljansai turėtų būti toliau remiami visomis tinkamomis ir aktualiomis priemonėmis, kad būtų palengvinta bendradarbiavimo veikla, grindžiama aukšta kokybe, kompetencija, poveikiu, įtraukumu bei geografine pusiausvyra, ir būtų identifikuotos kliūtys bei nustatyti sprendimai, kurie galėtų būti bendri visiems aljansams. Konkrečiai, remiantis pirmųjų bandomųjų aljansų laikotarpio vidurio peržiūra turėtų būti toliau diegiama iniciatyva „Europos universitetai“. Tai taip pat sudarytų sąlygas grupuoti veiklą siekiant dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir paslaugų visuomenei srityse. |
| --- | --- |

41.

visų rūšių AMI aljansai turėtų būti toliau remiami visomis tinkamomis ir aktualiomis priemonėmis, kad būtų palengvinta bendradarbiavimo veikla, grindžiama aukšta kokybe, kompetencija, poveikiu, įtraukumu bei geografine pusiausvyra, ir būtų identifikuotos kliūtys bei nustatyti sprendimai, kurie galėtų būti bendri visiems aljansams. Konkrečiai, remiantis pirmųjų bandomųjų aljansų laikotarpio vidurio peržiūra turėtų būti toliau diegiama iniciatyva „Europos universitetai“. Tai taip pat sudarytų sąlygas grupuoti veiklą siekiant dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir paslaugų visuomenei srityse.

| 42. | Visų pirma AMI aljansai turėtų būti skatinami visapusiškai pasinaudoti esamomis finansavimo programomis ir įgalinančiomis priemonėmis Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis siekiant sustiprinti ir intensyvinti jų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

42.

Visų pirma AMI aljansai turėtų būti skatinami visapusiškai pasinaudoti esamomis finansavimo programomis ir įgalinančiomis priemonėmis Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis siekiant sustiprinti ir intensyvinti jų bendradarbiavimą.

| 43. | Kai aktualu ir glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, AMI aljansais ir suinteresuotaisiais subjektais, turėtų būti imtasi veiksmų, kad būtų pašalintos glaudesniam, ilgalaikiam ir lanksčiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui trukdančios kliūtys ir parengtos institucinio bendradarbiavimo priemonės, grindžiamos preliminariu išsamiu jų būtinumo, naudingumo ir įgyvendinamumo vertinimu. Tikslas – suteikti aljansams galimybę savanoriškai veikti kartu, priimti bendrus strateginius sprendimus, bandyti vykdyti bendrą įdarbinimą, rengti bendras mokymo programas arba sutelkti išteklius ir žmogiškuosius, techninius, duomenų, švietimo, mokslinių tyrimų bei inovacinius pajėgumus. |
| --- | --- |

43.

Kai aktualu ir glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, AMI aljansais ir suinteresuotaisiais subjektais, turėtų būti imtasi veiksmų, kad būtų pašalintos glaudesniam, ilgalaikiam ir lanksčiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui trukdančios kliūtys ir parengtos institucinio bendradarbiavimo priemonės, grindžiamos preliminariu išsamiu jų būtinumo, naudingumo ir įgyvendinamumo vertinimu. Tikslas – suteikti aljansams galimybę savanoriškai veikti kartu, priimti bendrus strateginius sprendimus, bandyti vykdyti bendrą įdarbinimą, rengti bendras mokymo programas arba sutelkti išteklius ir žmogiškuosius, techninius, duomenų, švietimo, mokslinių tyrimų bei inovacinius pajėgumus.

| 44. | Akcentuojant Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo įgyvendinimą turėtų būti imtasi tolesnių veiksmų siekiant pripažinti novatoriškos tarpvalstybinės mokymosi patirties vertę ir padidinti AMI aljansų vykdomų jungtinių programų matomumą, patrauklumą ir reputaciją tiek Europoje, tiek už jos ribų. Turėtų būti išnagrinėta galimybė nustatyti bendrus kriterijus, pagal kuriuos galėtų būti sukurtas jungtinių programų Europos ženklas. Vėliau, remiantis šiais bendrai nustatytais Europos kriterijais, galėtų būti numatyta galimybė sukurti ir nacionaliniu, regioniniu arba instituciniu lygmeniu savanoriškai suteikti jungtinius laipsnius visais lygmenimis, vadovaujantis esamomis Bolonijos proceso priemonėmis. Šis procesas turėtų vykti glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, AMI aljansais ir suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

44.

Akcentuojant Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo įgyvendinimą turėtų būti imtasi tolesnių veiksmų siekiant pripažinti novatoriškos tarpvalstybinės mokymosi patirties vertę ir padidinti AMI aljansų vykdomų jungtinių programų matomumą, patrauklumą ir reputaciją tiek Europoje, tiek už jos ribų. Turėtų būti išnagrinėta galimybė nustatyti bendrus kriterijus, pagal kuriuos galėtų būti sukurtas jungtinių programų Europos ženklas. Vėliau, remiantis šiais bendrai nustatytais Europos kriterijais, galėtų būti numatyta galimybė sukurti ir nacionaliniu, regioniniu arba instituciniu lygmeniu savanoriškai suteikti jungtinius laipsnius visais lygmenimis, vadovaujantis esamomis Bolonijos proceso priemonėmis. Šis procesas turėtų vykti glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, AMI aljansais ir suinteresuotaisiais subjektais.

| 45. | Apie 43 ir 44 punktuose nurodytų tiriamųjų procesų rezultatus kiekviename etape būtų pranešama Tarybai, kad ji priimtų tolesnį sprendimą. |
| --- | --- |

45.

Apie 43 ir 44 punktuose nurodytų tiriamųjų procesų rezultatus kiekviename etape būtų pranešama Tarybai, kad ji priimtų tolesnį sprendimą.

| 46. | Nacionaliniu lygmeniu turėtų būti įdiegti veiksmingi ir efektyvūs kokybės užtikrinimo procesai, kad būtų sudarytos sąlygos laikytis Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartus ir gaires, atsižvelgiant į kokybės, mokslinių tyrimų ir įgyvendinamumo svarbą. |
| --- | --- |

46.

Nacionaliniu lygmeniu turėtų būti įdiegti veiksmingi ir efektyvūs kokybės užtikrinimo procesai, kad būtų sudarytos sąlygos laikytis Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartus ir gaires, atsižvelgiant į kokybės, mokslinių tyrimų ir įgyvendinamumo svarbą.

| 47. | Siekiant sudaryti sąlygas AMI aljansams išnaudoti visą savo potencialą sprendžiant su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu susijusių finansinių išlaidų klausimą, kad ilgesnės trukmės laikotarpiu būtų padengtos visų jų misijų išlaidos, turėtų būti imtasi veiksmų siekiant pereiti prie tvaresnės, holistiškesnės ir geriau integruotos ES finansavimo perspektyvos. Šiuo atžvilgiu ne vėliau kaip 2024 m. Komisija, glaudžiai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų išnagrinėti bandomuosius požiūrius dėl galimų sprendimų, po to turėtų būti pateikta ataskaita Tarybai dėl tolesnio sprendimo. |
| --- | --- |

47.

Siekiant sudaryti sąlygas AMI aljansams išnaudoti visą savo potencialą sprendžiant su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu susijusių finansinių išlaidų klausimą, kad ilgesnės trukmės laikotarpiu būtų padengtos visų jų misijų išlaidos, turėtų būti imtasi veiksmų siekiant pereiti prie tvaresnės, holistiškesnės ir geriau integruotos ES finansavimo perspektyvos. Šiuo atžvilgiu ne vėliau kaip 2024 m. Komisija, glaudžiai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų išnagrinėti bandomuosius požiūrius dėl galimų sprendimų, po to turėtų būti pateikta ataskaita Tarybai dėl tolesnio sprendimo.

KAD BŪTŲ IMTASI TOLESNIŲ VEIKSMŲ, TINKAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO BEI INSTITUCINIO SAVARANKIŠKUMO PRINCIPUS IR Į NACIONALINES APLINKYBES:

| 48. | RAGINA Komisiją ir valstybes nares propaguoti ir apsaugoti pagrindines akademines vertybes, įskaitant akademinę laisvę ir sąžiningumą, pagal 2020 m. Romos ministrų komunikatą ir Bonos deklaraciją dėl mokslinių tyrimų laisvės. |
| --- | --- |

48.

RAGINA Komisiją ir valstybes nares propaguoti ir apsaugoti pagrindines akademines vertybes, įskaitant akademinę laisvę ir sąžiningumą, pagal 2020 m. Romos ministrų komunikatą ir Bonos deklaraciją dėl mokslinių tyrimų laisvės.

| 49. | PRAŠO Komisijos ir valstybių narių, bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kartu imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sinergija pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo struktūras. Šie veiksmai turėtų įrodyti tikrą pridėtinę vertę Europos lygmeniu ir jais turėtų būti siekiama pirmiau nurodytų pagrindinių tikslų; juos turėtų vykdyti Komisija ir savanoriškai – valstybės narės, pasitelkdamos visas tinkamas priemones pagal savo nacionalines aplinkybes. |
| --- | --- |

49.

PRAŠO Komisijos ir valstybių narių, bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kartu imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sinergija pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo struktūras. Šie veiksmai turėtų įrodyti tikrą pridėtinę vertę Europos lygmeniu ir jais turėtų būti siekiama pirmiau nurodytų pagrindinių tikslų; juos turėtų vykdyti Komisija ir savanoriškai – valstybės narės, pasitelkdamos visas tinkamas priemones pagal savo nacionalines aplinkybes.

| 50. | PRAŠO Komisijos ne vėliau kaip 2022 m. viduryje pateikti Tarybai susipažinti ir tolesniam sprendimui priimti veiksmų gaires dėl bendro naujų priemonių parengimo. Veiksmų gairėse būtų nurodyti pagrindiniai etapai ir susijusios ekspertų grupės. Įgyvendinant pagrindinius tikslus bus atsižvelgiama į šiuos aspektus: Komisijos komunikate dėl Europos universitetų strategijos nustatytus veiksmus, Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) ir prie Tarybos išvadų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo ateityje pridėtoje 2022–2024 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės politikos darbotvarkėje nustatytus atitinkamus veiksmus, taip pat Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto išdėstytas vertybes ir principus. |
| --- | --- |

50.

PRAŠO Komisijos ne vėliau kaip 2022 m. viduryje pateikti Tarybai susipažinti ir tolesniam sprendimui priimti veiksmų gaires dėl bendro naujų priemonių parengimo. Veiksmų gairėse būtų nurodyti pagrindiniai etapai ir susijusios ekspertų grupės. Įgyvendinant pagrindinius tikslus bus atsižvelgiama į šiuos aspektus: Komisijos komunikate dėl Europos universitetų strategijos nustatytus veiksmus, Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) ir prie Tarybos išvadų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo ateityje pridėtoje 2022–2024 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės politikos darbotvarkėje nustatytus atitinkamus veiksmus, taip pat Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto išdėstytas vertybes ir principus.

| 51. | PRAŠO Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant įgyvendinti šią sinergiją, remiantis esamomis Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos ir Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo struktūromis, užtikrinant glaudžią sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve ir remiantis AMI geriausia praktika. Šiuo atžvilgiu galėtų būti svarstoma galimybė, kai aktualu, ir aiškiai apibrėžiant bendro intereso temas ir bendrą tikslą, rengti bendrus aukštojo mokslo ir Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komiteto generalinių direktorių posėdžius. |
| --- | --- |

51.

PRAŠO Komisijos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant įgyvendinti šią sinergiją, remiantis esamomis Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos ir Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo struktūromis, užtikrinant glaudžią sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve ir remiantis AMI geriausia praktika. Šiuo atžvilgiu galėtų būti svarstoma galimybė, kai aktualu, ir aiškiai apibrėžiant bendro intereso temas ir bendrą tikslą, rengti bendrus aukštojo mokslo ir Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komiteto generalinių direktorių posėdžius.

| 52. | PRAŠO Komisijos ir valstybių narių siekti šių pagrindinių tikslų glaudžiai bendradarbiaujant su ES lygmens ir tarptautinėmis bendromis organizacijomis arba kitomis atitinkamomis organizacijomis, kurios yra svarbios ES lygmeniu, ir šių suinteresuotųjų subjektų atstovais: AMI, įskaitant Europos AMI aljansus, studentų asociacijų, kokybės užtikrinimo agentūrų, mokslinių tyrimų ir technologijų veiklą vykdančių organizacijų, MTI srityje aktyviai veikiančių įmonių, įskaitant MVĮ, individualius tyrėjus ir novatorius, mokslinių tyrimų infrastruktūrų, MTI finansavimo organizacijų ir mokslo akademijų. Galėtų būti svarstoma galimybė rengti reguliarius susitikimus, pavyzdžiui, surengti Universitetų ateities forumą, kad būtų apsvarstytas strategijos įgyvendinimas ir skatinama dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais. To forumo rezultatai turėtų paskatinti tolesnį Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos bei Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimą ir atitinkamų grupių darbą, užtikrinant sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve. |
| --- | --- |

52.

PRAŠO Komisijos ir valstybių narių siekti šių pagrindinių tikslų glaudžiai bendradarbiaujant su ES lygmens ir tarptautinėmis bendromis organizacijomis arba kitomis atitinkamomis organizacijomis, kurios yra svarbios ES lygmeniu, ir šių suinteresuotųjų subjektų atstovais: AMI, įskaitant Europos AMI aljansus, studentų asociacijų, kokybės užtikrinimo agentūrų, mokslinių tyrimų ir technologijų veiklą vykdančių organizacijų, MTI srityje aktyviai veikiančių įmonių, įskaitant MVĮ, individualius tyrėjus ir novatorius, mokslinių tyrimų infrastruktūrų, MTI finansavimo organizacijų ir mokslo akademijų. Galėtų būti svarstoma galimybė rengti reguliarius susitikimus, pavyzdžiui, surengti Universitetų ateities forumą, kad būtų apsvarstytas strategijos įgyvendinimas ir skatinama dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais. To forumo rezultatai turėtų paskatinti tolesnį Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos bei Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimą ir atitinkamų grupių darbą, užtikrinant sinergiją su Europos aukštojo mokslo erdve.

| 53. | PRAŠO valstybių narių pasinaudoti daugiašaliais mainais, remiant Komisijai, kad būtų skatinamas dalijimasis kitų valstybių narių gerosios praktikos pavyzdžiais ir tarpusavio mokymosi rezultatais. |
| --- | --- |

53.

PRAŠO valstybių narių pasinaudoti daugiašaliais mainais, remiant Komisijai, kad būtų skatinamas dalijimasis kitų valstybių narių gerosios praktikos pavyzdžiais ir tarpusavio mokymosi rezultatais.

| 54. | ATKREIPIA DĖMESĮ į Komisijos ketinimą racionalizuoti aukštojo mokslo stebėsenos priemones. Tai galėtų sustiprinti jų potencialą ir aktualumą politikos formuotojams, AMI, studentams ir tyrėjams, nepadidinant valstybėms narėms arba AMI tenkančios administracinės naštos, kad būtų teikiama informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinant Europos strategiją dėl aukštojo mokslo institucijų įgalinimo, ir padedama valstybėms narėms, kurios pageidauja, kad veiksmai, prie kurių jos ketina prisidėti, būtų grindžiami patikimais įrodymais ir duomenimis. Valstybių narių dalyvavimas šiame procese yra savanoriškas. SIŪLO tolesnes diskusijas grįsti atitinkamų stebėsenos priemonių galimos teisinės sistemos apžvalginiu tyrimu. PABRĖŽIA, kad ši užduotis turėtų būti plėtojama užtikrinant sinergiją su EMTE politikos koordinavimo ir stebėsenos procesu, įskaitant EMTE rodiklių suvestinę. |
| --- | --- |

54.

ATKREIPIA DĖMESĮ į Komisijos ketinimą racionalizuoti aukštojo mokslo stebėsenos priemones. Tai galėtų sustiprinti jų potencialą ir aktualumą politikos formuotojams, AMI, studentams ir tyrėjams, nepadidinant valstybėms narėms arba AMI tenkančios administracinės naštos, kad būtų teikiama informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinant Europos strategiją dėl aukštojo mokslo institucijų įgalinimo, ir padedama valstybėms narėms, kurios pageidauja, kad veiksmai, prie kurių jos ketina prisidėti, būtų grindžiami patikimais įrodymais ir duomenimis. Valstybių narių dalyvavimas šiame procese yra savanoriškas. SIŪLO tolesnes diskusijas grįsti atitinkamų stebėsenos priemonių galimos teisinės sistemos apžvalginiu tyrimu. PABRĖŽIA, kad ši užduotis turėtų būti plėtojama užtikrinant sinergiją su EMTE politikos koordinavimo ir stebėsenos procesu, įskaitant EMTE rodiklių suvestinę.

| 55. | PRAŠO Komisijos valstybėms narėms reguliariai teikti naujausią informaciją apie pažangą, padarytą įgyvendinant pirmiau nurodytus veiksmus, o 2025 m. pateikti visapusišką apžvalgą išsamioje Komisijos ataskaitoje dėl Europos švietimo erdvės, be kita ko, atsižvelgiant į pažangą, padarytą įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę. |
| --- | --- |

55.

PRAŠO Komisijos valstybėms narėms reguliariai teikti naujausią informaciją apie pažangą, padarytą įgyvendinant pirmiau nurodytus veiksmus, o 2025 m. pateikti visapusišką apžvalgą išsamioje Komisijos ataskaitoje dėl Europos švietimo erdvės, be kita ko, atsižvelgiant į pažangą, padarytą įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę.

---

(1)  Šiose išvadose terminas „aukštojo mokslo institucijos“ vartojamas kaip nuoroda į visą sektorių, apimantį visą tretinio švietimo sritį, taigi – visų rūšių aukštojo mokslo institucijas, pagal nacionalinę teisę arba praktiką įskaitant mokslinių tyrimų universitetus, universitetų kolegijas, taikomųjų mokslų universitetus, aukštąsias profesinio rengimo ir mokymo institucijas bei aukštąsias meno mokyklas.

1

(2)  EBPO (2020), „Aukštojo mokslo stiprinimas. Iššūkiai, pasirinkimo galimybės ir pasekmės“ (Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences, Higher Education), OECD Publishing, Paryžius).

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences, Higher Education

OECD Publishing

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. ir Punie, Y. „DigComp 2.1: Aštuonių kvalifikacijos lygių skaitmeninių kompetencijų sistema ir jos naudojimo pavyzdžiai piliečiams“ (DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2017 m.

3

DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

Europos Vadovų Taryba

| — | 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 19/1/17 REV 1)

Europos Sąjungos Taryba

| — | 2021 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/2122 dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto (OL L 431, 2021 12 02, p. 1) |
| --- | --- |

—

2021 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/2122 dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto (OL L 431, 2021 12 02, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) valdymo ateityje (dok. 14308/21, 2021 m. lapkričio 26 d.) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) valdymo ateityje (dok. 14308/21, 2021 m. lapkričio 26 d.)

| — | Tarybos išvados „Pasaulinis požiūris į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija“ (dok. 12301/21, 2021 m. rugsėjo 28 d.) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados „Pasaulinis požiūris į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija“ (dok. 12301/21, 2021 m. rugsėjo 28 d.)

| — | Tarybos išvados dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (OL C 221, 2021 6 10, p. 14) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (OL C 221, 2021 6 10, p. 14)

| — | Tarybos išvados „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: patrauklios ir tvarios karjeros galimybių bei darbo sąlygų suteikimas tyrėjams ir protų apykaitos pavertimas tikrove“ (dok. 9138/21, 2021 m. gegužės 28 d.) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: patrauklios ir tvarios karjeros galimybių bei darbo sąlygų suteikimas tyrėjams ir protų apykaitos pavertimas tikrove“ (dok. 9138/21, 2021 m. gegužės 28 d.)

| — | Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1) |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės (dok. 13567/20, 2020 m. gruodžio 1 d.) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės (dok. 13567/20, 2020 m. gruodžio 1 d.)

| — | 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo, (OL C 444, 2018 12 10, p. 1) |
| --- | --- |

—

2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo, (OL C 444, 2018 12 10, p. 1)

| — | Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos (OL C 195, 2018 6 7, p. 7) |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos (OL C 195, 2018 6 7, p. 7)

| — | 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (OL C 195, 2018 6 7, p. 1) |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (OL C 195, 2018 6 7, p. 1)

Europos Komisija

| — | Užsienio kišimosi į mokslinių tyrimų ir investicijų veiklą problemos sprendimas (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

Užsienio kišimosi į mokslinių tyrimų ir investicijų veiklą problemos sprendimas (SWD(2022) 12 final)

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos universitetų strategijos (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos universitetų strategijos (COM(2022) 16 final)

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas „Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija“ (COM(2021) 252 final/2) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas „Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija“ (COM(2021) 252 final/2)

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ (COM(2020) 628 final)

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (COM(2020) 625 final)

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020) 274 final)

Europos Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai

| — | Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui Strategija „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui Strategija „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30 final)

Pareiškimai

| — | Romos ministrų komunikatas (2020 m. lapkričio 19 d.) |
| --- | --- |

—

Romos ministrų komunikatas (2020 m. lapkričio 19 d.)

| — | Bonos deklaracija dėl mokslinių tyrimų laisvės (2020 m. spalio 20 d.) |
| --- | --- |

—

Bonos deklaracija dėl mokslinių tyrimų laisvės (2020 m. spalio 20 d.)

---

Europos Komisija

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/18

---

Euro kursas (1)

2022 m. balandžio 20 d.

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0830 |
| JPY | Japonijos jena | 138,53 |
| DKK | Danijos krona | 7,4405 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,82965 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2300 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0254 |
| ISK | Islandijos krona | 139,20 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,5443 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,409 |
| HUF | Vengrijos forintas | 371,36 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6338 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9436 |
| TRY | Turkijos lira | 15,8892 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4581 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3579 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4940 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5950 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4779 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 337,89 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,3019 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,9448 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5610 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 537,05 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6415 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,747 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,567 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,0481 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,6392 |
| INR | Indijos rupija | 82,6348 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0830

JPY

Japonijos jena

138,53

DKK

Danijos krona

7,4405

GBP

Svaras sterlingas

0,82965

SEK

Švedijos krona

10,2300

CHF

Šveicarijos frankas

1,0254

ISK

Islandijos krona

139,20

NOK

Norvegijos krona

9,5443

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,409

HUF

Vengrijos forintas

371,36

PLN

Lenkijos zlotas

4,6338

RON

Rumunijos lėja

4,9436

TRY

Turkijos lira

15,8892

AUD

Australijos doleris

1,4581

CAD

Kanados doleris

1,3579

HKD

Honkongo doleris

8,4940

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5950

SGD

Singapūro doleris

1,4779

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 337,89

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,3019

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,9448

HRK

Kroatijos kuna

7,5610

IDR

Indonezijos rupija

15 537,05

MYR

Malaizijos ringitas

4,6415

PHP

Filipinų pesas

56,747

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,567

BRL

Brazilijos realas

5,0481

MXN

Meksikos pesas

21,6392

INR

Indijos rupija

82,6348

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/19

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄJĮ KONKURSĄ

(2022/C 167/05)

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia šį viešąjį konkursą:

EPSO/AST/152/22 – toliau nurodytų kalbų LINGVISTŲ ASISTENTAI (AST 1):

estų (ET), kroatų (HR), italų (IT), nyderlandų (NL), lenkų (PL), portugalų (PT)

Pranešimas apie konkursą 24 kalbomis skelbiamas 2022 m. balandžio 21 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 167 A.

Daugiau informacijos galima rasti EPSO svetainėje https://epso.europa.eu/

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/20

---

Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą

(2022/C 167/06)

Paskelbus pranešimą (1) apie artėjančią antidempingo priemonių, galiojančių importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams, galiojimo pabaigą, Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą ištisinių gijų stiklo pluošto produktų Sąjungos pramonės, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje, vardu 2022 m. sausio 19 d. pateikė Europos stiklo pluošto gamintojų asociacija (toliau – pareiškėjas).

Suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje pateikiama nekonfidenciali prašymo versija ir Sąjungos gamintojų prašymo rėmimo lygio analizė. Šio pranešimo 5.6 skirsnyje pateikiama informacija apie suinteresuotųjų šalių galimybę susipažinti su byla.

2.   Peržiūrimasis produktas

Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – ne ilgesnės kaip 50 mm kapotos stiklo pluošto sruogos, stiklo pluošto pusverpaliai, išskyrus impregnuotus ir padengtus stiklo pluošto pusverpalius, kurių degimo nuostoliai yra didesni nei 3 % (kaip nustatyta ISO standarte 1887), ir iš stiklo pluošto gijų pagaminti dembliai, išskyrus stiklo vatos demblius, kurių KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARIC kodai 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ir 7019 14 00 ir 7019 15 00 (3) (toliau – peržiūrimasis produktas arba ištisinių gijų stiklo pluošto produktai). Šie KN ir TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija.

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės – galutinis antidempingo muitas, nustatytas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/724 (4).

4.   Peržiūros pagrindas

Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi.

4.1.   
  Įtarimas dėl dempingo tęsimosi tikimybės

4.1.1.   Įtarimas dėl KLR dempingo tęsimosi tikimybės

Pareiškėjas teigė, kad netikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte.

Įtarimams dėl didelių iškraipymų pagrįsti pareiškėjas rėmėsi 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos tarnybų parengtos šalies ataskaitos, kurioje aprašytos konkrečios aplinkybės KLR rinkoje, informacija (5). Visų pirma pareiškėjas nurodė iškraipymus, pavyzdžiui, valstybės kišimasis į ekonomiką apskritai ir konkrečiai į peržiūrimojo produkto sektorių, ir iškraipymus, susijusius su žeme, energija, kapitalu, žaliavomis ir darbu.

Be to, pareiškėjas rėmėsi viešai prieinama informacija, visų pirma 13-uoju penkmečio statybinių medžiagų pramonės plėtros planu, pažangiosios gamybos plėtros planu, 13-uoju KLR nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planu, 14-uoju penkmečio planu ir iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“. Pareiškėjo teigimu, šiais planais visų lygmenų valdžios institucijos ir valstybės finansų įstaigos skatinamos remti KLR ištisinių gijų stiklo pluošto produktų pramonės pažangą. Pareiškėjas taip pat nurodė Komisijos išvadas, padarytas per ankstesnį antisubsidijų tyrimą dėl KLR kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų (6), antidempingo ir antisubsidijų tyrimus dėl stiklo pluošto medžiagų iš KLR ir Egipto (7) dėl konkrečių iškraipymų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų sektoriuje.

Atsižvelgdama į turimą informaciją Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 9 dalį yra pakankamai įrodymų tyrimo inicijavimui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį pagrįsti, o iš tų įrodymų galima matyti, kad dėl didelių iškraipymų, kurie daro poveikį kainoms ir sąnaudoms, nėra tikslinga naudoti nagrinėjamosios šalies vidaus rinkos kainų ir sąnaudų.

Šalies ataskaita pateikiama suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje (8).

Dėl to, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, įtarimas dėl KLR dempingo tęsimosi yra grindžiamas apskaičiuotos normaliosios vertės, apskaičiuotos remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius tinkamoje tipiškoje šalyje, palyginimu su nagrinėjamosios šalies peržiūrimojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą kaina (gamintojo kaina EXW sąlygomis).

Šiuo pagrindu apskaičiuoti KLR dempingo skirtumai yra reikšmingi, o tai rodo, kad dempingas tęsėsi.

4.2.   
  Įtarimas dėl žalos tęsimosi tikimybės

Pareiškėjas teigia, kad žala gali būti toliau daroma. Įtarimui pagrįsti pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų, kad peržiūrimojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą tebėra reikšmingas absoliučiaisiais skaičiais ir pagal rinkos dalį.

Iš pareiškėjo pateiktų įrodymų matyti, kad importuojamo peržiūrimojo produkto kiekis, be kitų padarinių, padarė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės parduotam kiekiui ir taikytų kainų lygiui, todėl darė didelę neigiamą įtaką bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, finansinei padėčiai ir užimtumui.

Pareiškėjas tvirtina įtariantis, kad žala tęsis ir ateityje. Įtarimui pagrįsti pareiškėjas taip pat pateikė įrodymų, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, dabartinis peržiūrimojo produkto importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies mastas veikiausiai padidėtų dėl KLR nepanaudotų pajėgumų.

Be to, pareiškėjas tvirtina įtariantis, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis mastas dar gerokai padidėtų, todėl žala Sąjungos pramonei veikiausiai būtų daroma ir toliau.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai dempingo ir žalos tikimybės įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, inicijuoja peržiūrą.

Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą bus nustatyta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui KLR kilmės peržiūrimojo produkto dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi arba pasikartotų.

Komisija taip pat atkreipia šalių dėmesį į paskelbtą pranešimą (9) dėl COVID-19 protrūkio padarinių antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, kuris gali būti taikomas šiam tyrimui.

5.1.   
  Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Atliekant dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą bus nagrinėjamas 2021 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas bus nagrinėjamas laikotarpis nuo 2018 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.2.   
  Pastabos dėl prašymo ir tyrimo inicijavimo

Visos suinteresuotosios šalys, norinčios pateikti pastabų dėl prašymo (įskaitant klausimus, susijusius su žalos tęsimusi ir priežastiniu ryšiu) arba aspektų, susijusių su tyrimo inicijavimu (įskaitant prašymo rėmimo lygį), privalo tai padaryti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (10) dienos.

Prašymai išklausyti dėl tyrimo inicijavimo turi būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

5.3.   
  Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės nustatymo procedūra

Atlikdama priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija nagrinėja eksportą į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir, neatsižvelgdama į eksportą į Sąjungą, sprendžia, ar peržiūrimąjį produktą nagrinėjamosiose šalyse gaminančių ir parduodančių bendrovių padėtis yra tokia, kad eksportas dempingo kainomis į Sąjungą veikiausiai būtų tęsiamas arba pasikartotų, jei priemonės nustotų galioti.

Todėl Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti visi nagrinėjamosios šalies peržiūrimojo produkto gamintojai (11), taip pat ir nebendradarbiavusieji atliekant tyrimą (-us), po kurio (-ių) nustatytos galiojančios priemonės.

5.3.1.   Nagrinėjamosios šalies gamintojų tyrimas

Atsižvelgdama į tai, kad KLR gali būti daug su šia priemonių galiojimo termino peržiūra susijusių gamintojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, visi gamintojai arba jų vardu veikiantys atstovai, taip pat ir tie, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio nustatytos atliekant šią peržiūrą nagrinėjamos priemonės, prašomi per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos Komisijai pateikti informaciją apie savo bendroves. Ši informacija turi būti teikiama per TRON.tdi adresu https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER.

Informacija apie prisijungimą prie TRON pateikiama 5.6 ir 5.9 skirsniuose.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą gamintojų atrankai, Komisija taip pat kreipsis į nagrinėjamosios šalies valdžios institucijas ir gali kreiptis į visas žinomas nagrinėjamosios šalies gamintojų asociacijas.

Jei atranka būtina, gamintojai bus atrenkami remiantis didžiausia tipiška gamybos, pardavimo ar eksporto apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Apie atrinktas bendroves Komisija, jei tinkama, per nagrinėjamosios šalies valdžios institucijas praneš visiems žinomiems nagrinėjamosios šalies gamintojams, nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms ir gamintojų asociacijoms.

Gavusi gamintojams atrinkti reikalingą informaciją, Komisija praneš susijusioms šalims savo sprendimą dėl to, ar jie atrinkti. Jei nenurodyta kitaip, atrinkti gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl jų atrinkimo dienos.

Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrinkimo dienos.

Nagrinėjamosios šalies gamintojams skirtas klausimynas pateikiamas suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Nedarant poveikio galimybei taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, bendrovės, kurios sutiko, kad gali būti atrenkamos, bet nebuvo atrinktos, laikomos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis.

5.3.2.   Dėl didelių iškraipymų KLR taikoma papildoma procedūra

Atsižvelgiant į šio pranešimo nuostatas, visos suinteresuotosios šalys raginamos reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Visų pirma Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti savo nuomonę dėl prašyme nurodytų išteklių ir Suderintos sistemos (SS) kodų, pasiūlyti tinkamą (-as) tipišką (-as) šalį (-is) ir nurodyti tų šalių peržiūrimojo produkto gamintojų tapatybę. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punktą Komisija netrukus po peržiūros inicijavimo, pridėdama pastabą prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos, praneš tyrimo šalims apie susijusius šaltinius, kuriuos ji ketina naudoti normaliajai vertei KLR nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. Tai apims visus šaltinius, įskaitant tinkamos tipiškos šalies parinkimą, kai tinkama. Tyrimo šalims nustatomas 10 dienų nuo tos dienos, kurią prie bylos pridedama minėta pastaba, laikotarpis pastaboms pateikti.

Remiantis Komisijos turima informacija galimos KLR atžvilgiu tipiškos šalys šiuo atveju yra Brazilija ir Turkija. Siekdama galutinai parinkti tinkamą tipišką šalį, Komisija nagrinės, ar yra šalių, kurių ekonominės plėtros lygis yra panašus į KLR, kuriose yra gaminamas ir parduodamas peržiūrimasis produktas ir kuriose galima lengvai gauti susijusių duomenų. Jei yra daugiau kaip viena tokia šalis, prireikus pirmenybė bus teikiama toms šalims, kuriose užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

Dėl susijusių šaltinių, Komisija ragina visus KLR gamintojus per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti informaciją apie peržiūrimajam produktui gaminti naudojamas medžiagas (žaliavas ir perdirbtas medžiagas) ir energiją. Ši informacija turi būti teikiama per TRON.tdi adresu https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM.

Informacija apie prisijungimą prie TRON pateikiama 5.6 ir 5.9 skirsniuose.

Be to, bet kokia faktinė informacija apie sąnaudas ir kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą turi būti pateikta per 65 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Tokia faktinė informacija turėtų būti teikiama tik iš viešai prieinamų šaltinių.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą tyrimui, susijusiam su tariamais dideliais iškraipymais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija taip pat pateiks klausimyną KLR vyriausybei.

5.3.3.   Nesusijusių importuotojų tyrimas (12) (13)

Tyrime kviečiami dalyvauti peržiūrimąjį produktą iš KLR importuojantys nesusiję gamintojai, taip pat ir nebendradarbiavusieji atliekant tyrimą, po kurio nustatytos galiojančios priemonės.

Atsižvelgdama į tai, kad gali būti daug su šia priemonių galiojimo termino peržiūra susijusių nesusijusių importuotojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, ir, jei būtina, atrinkti bendroves, visi nesusiję importuotojai arba jų vardu veikiantys atstovai, taip pat ir tie, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio nustatytos atliekant šią peržiūrą nagrinėjamos priemonės, prašomi Komisijai pranešti apie save. Šios šalys privalo tai padaryti per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos ir Komisijai pateikti šio pranešimo priede nurodytą informaciją apie savo bendrovę (-es).

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą nesusijusių importuotojų atrankai, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Jei atranka būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška nagrinėjamosios šalies peržiūrimojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Apie atrinktas bendroves Komisija praneš visiems žinomiems nesusijusiems importuotojams ir importuotojų asociacijoms.

Komisija prie suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtos bylos taip pat pridės pastabą dėl atrinktų bendrovių. Visos pastabos dėl atrinktų bendrovių turi būti gautos per 3 dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl atrinkimo dienos.

Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija atrinktiems nesusijusiems importuotojams pateiks klausimynus. Jei nenurodyta kitaip, tos šalys užpildytą klausimyną privalo pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie atrinktas bendroves dienos.

Nesusijusiems importuotojams skirtas klausimynas pateikiamas suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

5.4.   
  Žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės nustatymo procedūra

Siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad Sąjungos pramonei daroma žala gali tęstis arba pasikartoti, Komisija kviečia tyrime dalyvauti Sąjungos peržiūrimojo produkto gamintojus.

5.4.1.   Sąjungos gamintojų tyrimas

Atsižvelgdama į tai, kad yra daug su šia priemonių galiojimo termino peržiūra susijusių Sąjungos gamintojų, ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija nusprendė sumažinti tirtinų Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Komisija preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Išsamesnės informacijos pateikta suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje.

Suinteresuotosios šalys raginamos teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Be to, kiti Sąjungos gamintojai, taip pat ir nebendradarbiavusieji atliekant tyrimą (-us), po kurio (-ių) nustatytos galiojančios priemonės, ar jų vardu veikiantys atstovai, manantys, kad yra priežasčių, dėl kurių jie turėtų būti atrinkti, turi susisiekti su Komisija per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jei nenurodyta kitaip, visos pastabos dėl preliminariai atrinktų bendrovių turi būti gautos per 7 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

Apie galiausiai atrinktas bendroves Komisija praneš visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir (arba) Sąjungos gamintojų asociacijoms.

Jei nenurodyta kitaip, atrinkti Sąjungos gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 30 dienų nuo pranešimo apie sprendimą dėl jų atrinkimo dienos.

Sąjungos gamintojams skirtas klausimynas pateikiamas suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.5.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra

Jeigu tikimybė, kad dempingas ir jo daroma žala gali tęstis arba pasikartoti, bus patvirtinta, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių tolesnis taikymas neprieštarautų Sąjungos interesams.

Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami teikti Komisijai informaciją apie Sąjungos interesus.

Jei nenurodyta kitaip, su Sąjungos interesų vertinimu susijusi informacija turi būti pateikta per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Šią informaciją galima teikti laisva forma arba pildant Komisijos parengtą klausimyną.

Klausimynai, įskaitant peržiūrimojo produkto naudotojams skirtą klausimyną, pateikiami suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Prekybos GD svetainėje https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Bet kuriuo atveju į informaciją, pateiktą pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei pateikiant ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais, pagrindžiančiais jos tikrumą.

5.6.   
  Suinteresuotosios šalys

Kad galėtų dalyvauti tyrime, suinteresuotosios šalys, kaip antai nagrinėjamosios šalies gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, profesinės sąjungos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos, pirmiausia turi įrodyti, kad jų veikla ir peržiūrimasis produktas yra objektyviai susiję.

Nagrinėjamosios šalies gamintojai, Sąjungos gamintojai, importuotojai ir atstovaujančios asociacijos, pateikę informaciją pagal 5.3.1, 5.3.3 ir 5.4.1 skirsniuose aprašytas procedūras, bus laikomi suinteresuotosiomis šalimis, jei jų veikla ir peržiūrimasis produktas yra objektyviai susiję.

Kitos šalys galės dalyvauti tyrime kaip suinteresuotosios šalys tik nuo to momento, kai apie save praneš, ir su sąlyga, kad jų veikla ir peržiūrimasis produktas yra objektyviai susiję. Subjekto laikymas suinteresuotąja šalimi nedaro poveikio pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymui.

Suinteresuotosioms šalims susipažinti su byla galima per Tron.tdi adresu https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Kad gautumėte prieigą, laikykitės tame puslapyje pateiktų nurodymų (14).

5.7.   
  Kita rašytinė informacija

Atsižvelgiant į šio pranešimo nuostatas, visos suinteresuotosios šalys raginamos reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

5.8.   
  Galimybė būti išklausytiems Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų. Visi prašymai išklausyti turi būti teikiami raštu, juose turi būti nurodytos prašymo priežastys ir santrauka klausimų, kuriuos suinteresuotoji šalis nori aptarti per klausymą. Per klausymą bus nagrinėjami tik suinteresuotųjų šalių iš anksto raštu pateikti klausimai.

Iš principo per klausymus į bylą iki tol neįtraukta faktinė informacija nepristatoma. Vis dėlto, siekiant užtikrinti gerą administravimą ir sudaryti sąlygas Komisijos tarnyboms atlikti tyrimą, suinteresuotosios šalys gali būti paprašytos po klausymo pateikti naujos faktinės informacijos.

5.9.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Prekybos apsaugos tyrimams atlikti Komisijai pateikiama informacija neturi būti saugoma autorių teisių. Prieš pateikdamos Komisijai informaciją ir (arba) duomenis, kurių autorių teisės priklauso trečiajai šaliai, suinteresuotosios šalys turi paprašyti autorių teisių subjekto specialaus leidimo, kuriuo būtų aiškiai leidžiama Komisijai: a) naudoti informaciją ir duomenis atliekant šį prekybos apsaugos tyrimą ir b) pateikti informaciją ir (arba) duomenis šio tyrimo suinteresuotosioms šalims taip, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis į gynybą.

Visa rašytinė informacija, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, kurią prašoma laikyti konfidencialia, ženklinama grifu „Neskelbtina“ (15). Šiam tyrimui informaciją teikiančių šalių prašoma nurodyti priežastis, dėl kurių prašoma informaciją laikyti konfidencialia.

Šalys, teikiančios neskelbtiną informaciją, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį privalo kartu pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, paženklintą grifu „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Santrauka turi būti pakankamai išsami, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti šalis nenurodo tinkamos prašymo laikyti informaciją konfidencialia priežasties arba nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, Komisija į tokią informaciją gali neatsižvelgti, nebent remiantis atitinkamais šaltiniais įrodoma, kad ši informacija yra teisinga.

Visą informaciją ir prašymus, įskaitant prašymus įregistruoti kaip suinteresuotąsias šalis, skenuotus įgaliojimus ir sertifikatus, suinteresuotosios šalys raginamos teikti per TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Naudodamos TRON.tdi arba e. paštą suinteresuotosios šalys sutinka su elektroninio informacijos teikimo taisyklėmis, nustatytomis dokumente „Susirašinėjimas su Europos Komisija nagrinėjant prekybos apsaugos bylas“, paskelbtame Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Suinteresuotosios šalys turi nurodyti savo pavadinimą, adresą, telefono numerį ir galiojantį e. pašto adresą, be to, jos turėtų užtikrinti, jog nurodytas e. pašto adresas būtų oficialios darbinės dėžutės, kuri kasdien tikrinama. Kai bus pateikti kontaktiniai duomenys, Komisija bendraus su suinteresuotosiomis šalimis tik per TRON.tdi arba e. paštu, nebent šios aiškiai nurodytų pageidaujančios visus dokumentus iš Komisijos gauti kitomis ryšio priemonėmis arba dokumentus dėl jų pobūdžio tektų siųsti registruotu paštu. Išsamesnių taisyklių ir informacijos dėl susirašinėjimo su Komisija, įskaitant informacijos teikimo per TRON.tdi ir e. paštu principus, suinteresuotosios šalys gali rasti minėtose susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis gairėse.

| Komisijos adresas susirašinėjimui: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussel |
| BELGIJA |

Komisijos adresas susirašinėjimui:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussel

BELGIJA

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E. pašto adresas dempingo klausimais:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E. pašto adresas žalos ir Sąjungos interesų klausimais:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tyrimo tvarkaraštis

Laikantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalies, tyrimas paprastai baigiamas per 12 mėnesių ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo dienos.

7.   Informacijos pateikimas

Paprastai suinteresuotosios šalys informaciją gali pateikti tik laikydamosi šio pranešimo 5 skirsnyje nustatytų tvarkaraščių.

Kad tyrimas būtų baigtas iki privalomų terminų, Komisija nepriims informacijos iš suinteresuotųjų šalių praėjus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo terminui arba, jei taikytina, praėjus pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikimo terminui.

8.   Galimybė teikti pastabas dėl kitų šalių pateiktos informacijos

Siekiant užtikrinti teises į gynybą, suinteresuotosioms šalims turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos. Suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas dėl klausimų, iškeltų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktoje informacijoje, bet negali kelti naujų klausimų.

Jei nenurodyta kitaip, pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su galutinių išvadų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 5 dienas nuo pastabų dėl galutinių išvadų atskleidimo pateikimo termino. Jei nenurodyta kitaip, papildomo galutinio faktų atskleidimo atveju pastabos dėl kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos, susijusios su papildomu galutiniu faktų atskleidimu, turėtų būti pateiktos per 1 dieną nuo pastabų dėl papildomo galutinio faktų atskleidimo pateikimo termino.

Nurodytu tvarkaraščiu nedaromas poveikis Komisijos teisei tinkamai pagrįstais atvejais prašyti suinteresuotųjų šalių pateikti papildomos informacijos.

9.   Šiame pranešime nustatytų terminų pratęsimas

Šiame pranešime nustatyti terminai gali būti pratęsti suinteresuotųjų šalių prašymu, joms nurodžius pagrįstą priežastį.

Prašyti pratęsti šiame pranešime nurodytus terminus reikėtų tik išimtinėmis aplinkybėmis ir jie bus pratęsti, tik jei bus tinkamai pagrįsti. Bet kuriuo atveju terminas klausimyno atsakymams pateikti dažniausiai pratęsiamas daugiausia 3 dienomis ir paprastai ne daugiau kaip 7 dienomis. Terminas, per kurį turi būti pateikta kita pranešime apie inicijavimą nurodyta informacija, gali būti pratęstas 3 dienomis, nebent įrodoma, kad yra išimtinių aplinkybių.

10.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją gali būti neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei bendradarbiavimo atveju.

Atsakymo pateikimas ne kompiuterine forma nelaikomas nebendradarbiavimu, jeigu suinteresuotoji šalis įrodo, kad atsakymo pateikimas reikalaujamu būdu sudarytų pernelyg didelių sunkumų ar nepagrįstų papildomų išlaidų. Suinteresuotoji šalis turėtų nedelsdama susisiekti su Komisija.

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad į bylos nagrinėjimą įsitrauktų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas tikrina prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminą ir visus kitus prašymus, susijusius su suinteresuotųjų šalių ir trečiųjų šalių teisėmis į gynybą, kurių gali būti pateikta tyrimo metu.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti klausymus ir veikti kaip suinteresuotosios (-ųjų) šalies (-ių) ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kad būtų visapusiškai užtikrintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą. Prašymai išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, o juose nurodomos prašymo priežastys. Bylas nagrinėjantis pareigūnas išnagrinės prašymų priežastis. Šie klausymai turėtų vykti tik tuo atveju, jei klausimai per tinkamą laiką nebuvo išspręsti su Komisijos tarnybomis.

Visi prašymai turi būti pateikti laiku ir nedelsiant, kad nebūtų trukdoma sklandžiai vykdyti tyrimus. Todėl prašyti, kad į bylos nagrinėjimą įsitrauktų bylas nagrinėjantis pareigūnas, suinteresuotosios šalys turėtų kuo greičiau, kai tik įvyksta įvykis, dėl kurio toks įsitraukimas yra pagrįstas. Jeigu prašymai išklausyti pateikiami nesilaikant atitinkamų tvarkaraščių, bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat išnagrinės tokių pavėluotai pateiktų prašymų priežastis, iškeltų klausimų pobūdį ir šių klausimų poveikį teisėms į gynybą, tinkamai atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti gerą administravimą ir laiku baigti tyrimą.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Galimybė prašyti atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį

Kadangi ši priemonių galiojimo termino peržiūra inicijuojama vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis, dėl jos išvadų bus keičiamos ne galiojančios priemonės, bet tos priemonės bus panaikintos arba toliau taikomos pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 6 dalį.

Jei kuri nors suinteresuotoji šalis mano, kad reikia peržiūrėti priemones, kad vėliau jas būtų galima keisti, ji gali prašyti atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

Šalys, norinčios prašyti tokios peržiūros, kuri būtų atliekama nepriklausomai nuo šiame pranešime minimos priemonių galiojimo termino peržiūros, gali kreiptis į Komisiją pirma nurodytu adresu.

13.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (16).

Pranešimas apie duomenų apsaugą, kuriuo visi asmenys informuojami apie asmens duomenų tvarkymą vykdant Komisijos prekybos apsaugos veiklą, pateikiamas Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  OL C 311, 2021 8 3, p. 5.

(2)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

(3)  Nuo 2022 m. sausio 1 d. demblių klasifikacija pasikeitė iš KN kodo 7019 31 00 į KN kodus 7019 14 00 ir 7019 15 00. Iki 2021 m. gruodžio 31 d. buvo taikomi TARIC kodai 7019310010 ir 7019310090. Nuo 2022 m. sausio 1 d. jie pakeisti TARIC kodais 7019140010, 7019140090, 7019150010 ir 7019150090.

(4)  2017 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/724, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 107, 2017 4 25, p. 4).

(5)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos gynimo tyrimų tikslais, 2017 12 20, SWD(2017) 483 final/2, paskelbta adresu https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(6)  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/328 2021 m. vasario 24 d. kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 65, 2021 2 25, p. 1).

(7)  2020 m. balandžio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/492, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Egipto kilmės austoms ir (arba) siūtoms stiklo pluošto medžiagoms nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 108, 2020 4 6, p. 1).

(8)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos gynimo tyrimų tikslais, 2017 12 20, SWD(2017) 483 final/2, paskelbta adresu https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29.

(10)  Visos nuorodos į šio pranešimo paskelbimą yra nuorodos į šio pranešimo paskelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip.

(11)  Gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti peržiūrimąjį produktą, taip pat ir visos su ja susijusios bendrovės, dalyvaujančios gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant peržiūrimąjį produktą.

(12)  Atrinkti galima tik su nagrinėjamosios (-ųjų) šalies (-ių) gamintojais nesusijusius importuotojus. Su gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti šiems gamintojams skirto klausimyno I priedą. Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį; arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 2013 m. spalio 9 d., kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

(13)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien dempingui nustatyti.

(14)  Jei kiltų techninių problemų, kreipkitės į Prekybos pagalbos centrą e. paštu trade-service-desk@ec.europa.eu arba telefonu + 32 22979797.

(15)  Neskelbtinas dokumentas yra dokumentas, laikomas konfidencialiu pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO susitarimo dėl GATT 1994 VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį. Toks dokumentas taip pat saugomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(16)  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

---

PRIEDAS

| ☐ | „Neskelbtina“ |
| --- | --- |
| ☐ | „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“ |
| (pažymėti tinkamą langelį) |

☐

„Neskelbtina“

☐

„Suinteresuotosioms šalims susipažinti“

(pažymėti tinkamą langelį)

ANTIDEMPINGO TYRIMAS DĖL IMPORTUOJAMŲ KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS KILMĖS IŠTISINIŲ GIJŲ STIKLO PLUOŠTO PRODUKTŲ

NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ ATRANKAI TEIKTINA INFORMACIJA

Šios formos paskirtis – padėti nesusijusiems importuotojams pateikti pranešimo apie inicijavimą 5.3.3 skirsnyje nurodytai atrankai svarbią informaciją.

Formos versijos „Neskelbtina“ ir „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“ turėtų būti grąžintos Komisijai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.

1.   BENDROVĖS PAVADINIMAS IR KONTAKTINIAI DUOMENYS

Pateikite šiuos savo bendrovės duomenis:

| Bendrovės pavadinimas | |
| --- | --- |
| Adresas | |
| Asmuo ryšiams | |
| E. pašto adresas | |
| Telefonas | |

Bendrovės pavadinimas

Adresas

Asmuo ryšiams

E. pašto adresas

Telefonas

2.   APYVARTA IR PARDAVIMO APIMTIS

Nurodykite bendrą bendrovės apyvartą eurais (EUR), peržiūrimojo produkto, kaip apibrėžta pranešime apie inicijavimą, importo ir perpardavimo Sąjungos rinkoje importavus iš KLR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vertę eurais (EUR) ir kiekį tonomis.

| | Tonos | Vertė eurais (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR) | | |
| KLR kilmės peržiūrimojo produkto importas | | |
| Peržiūrimojo produkto (visų šalių kilmės) importas | | |
| Iš KLR importuoto peržiūrimojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje | | |

Tonos

Vertė eurais (EUR)

Bendra jūsų bendrovės apyvarta eurais (EUR)

KLR kilmės peržiūrimojo produkto importas

Peržiūrimojo produkto (visų šalių kilmės) importas

Iš KLR importuoto peržiūrimojo produkto perpardavimas Sąjungos rinkoje

3.   JŪSŲ BENDROVĖS IR SUSIJUSIŲ BENDROVIŲ VEIKLA (1)

Tiksliai aprašykite bendrovės ir visų susijusių bendrovių (išvardykite jas ir nurodykite ryšį su jūsų bendrove), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) peržiūrimąjį produktą, veiklą. Prie tokios veiklos gali būti priskiriama (tačiau tuo neapsiribojama) peržiūrimojo produkto pirkimas, jo gamyba pagal subrangos sutartis arba peržiūrimojo produkto perdirbimas ar prekyba juo.

| Bendrovės pavadinimas ir vieta | Veikla | Ryšys |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Bendrovės pavadinimas ir vieta

Veikla

Ryšys

4.   KITA INFORMACIJA

Pateikite kitą susijusią informaciją, kurią bendrovė mano esant naudingą Komisijai vykdant bendrovių atranką.

5.   PATVIRTINIMAS

Pateikdama nurodytą informaciją bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti apsilankyti jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai. Jeigu bendrovė nurodys nesutinkanti, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių importuotojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl rezultatas bendrovei gali būti mažiau palankus nei bendradarbiavimo atveju.

Įgaliotojo pareigūno parašas:

Įgaliotojo pareigūno vardas, pavardė ir pareigos:

Data:

---

(1)  Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnį du asmenys laikomi susijusiais, jeigu: a) vienas iš jų yra kito asmens įmonės vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį arba h) jie yra vienos šeimos nariai (OL L 343, 2015 12 29, p. 558). Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar turintys tik vieną bendrą tėvą ar motiną), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 2013 m. spalio 9 d., kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 5 straipsnio 4 dalį asmuo – tai fizinis asmuo, juridinis asmuo ir bet kuris asmenų susivienijimas, kuris nėra juridinis asmuo, tačiau pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę pripažįstamas galinčiu atlikti teisinius veiksmus (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/32

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10634 – CVC / GAMING1)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 167/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A.“ (toliau – CVC, Liuksemburgas), |
| --- | --- |

—

„CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A.“ (toliau – CVC, Liuksemburgas),

| — | tam tikri grupei „Gaming1“ priklausantys subjektai (toliau – tikslinis objektas, Belgija). |
| --- | --- |

—

tam tikri grupei „Gaming1“ priklausantys subjektai (toliau – tikslinis objektas, Belgija).

Įmonė CVC įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, viso tikslinio objekto kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | CVC – privataus kapitalo fondas, teikiantis konsultacijas dėl investicijų ir valdantis investicijas investicinių fondų vardu. CVC turi įvairių pramonės šakų, įskaitant chemijos, komunalinių paslaugų, gamybos, mažmeninės prekybos ir platinimo, akcijų; |
| --- | --- |

—

CVC – privataus kapitalo fondas, teikiantis konsultacijas dėl investicijų ir valdantis investicijas investicinių fondų vardu. CVC turi įvairių pramonės šakų, įskaitant chemijos, komunalinių paslaugų, gamybos, mažmeninės prekybos ir platinimo, akcijų;

| — | tikslinis objektas: jam priklauso lošimo namų salonai, lošimo salės ir lažybų agentūros Belgijoje, Prancūzijoje ir Šveicarijoje, taip pat jis vykdo internetinių lošimų svetainių (kazino ir sporto lažybų) ir mobiliųjų programų veiklą Belgijoje, Maltoje, Portugalijoje, Prancūzijoje, Šveicarijoje, Ispanijoje, Serbijoje, Kolumbijoje ir JAV. |
| --- | --- |

—

tikslinis objektas: jam priklauso lošimo namų salonai, lošimo salės ir lažybų agentūros Belgijoje, Prancūzijoje ir Šveicarijoje, taip pat jis vykdo internetinių lošimų svetainių (kazino ir sporto lažybų) ir mobiliųjų programų veiklą Belgijoje, Maltoje, Portugalijoje, Prancūzijoje, Šveicarijoje, Ispanijoje, Serbijoje, Kolumbijoje ir JAV.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10634 – CVC / GAMING1

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

---

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/34

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 167/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „HSBC Bank (Singapore) Limited“ (toliau – „HSBC Singapore“, Singapūras), visiškai priklausančia „HSBC Holdings plc“ (toliau – HSBC, Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

„HSBC Bank (Singapore) Limited“ (toliau – „HSBC Singapore“, Singapūras), visiškai priklausančia „HSBC Holdings plc“ (toliau – HSBC, Jungtinė Karalystė),

| — | „Kovan Investments Pte. Ltd.“ (toliau – „Kovan“, Singapūras), visiškai priklausančia „Temasek Holdings (Private) Limited“ (toliau – „Temasek“, Singapūras), |
| --- | --- |

—

„Kovan Investments Pte. Ltd.“ (toliau – „Kovan“, Singapūras), visiškai priklausančia „Temasek Holdings (Private) Limited“ (toliau – „Temasek“, Singapūras),

| — | „Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD“ (toliau – bendroji įmonė, Singapūras). |
| --- | --- |

—

„Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD“ (toliau – bendroji įmonė, Singapūras).

Įmonės „HSBC Singapore“ ir „Kovan“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visiškai savarankiškos bendrosios įmonės kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | HSBC yra bankininkystės ir finansinių paslaugų įmonė, kurios būstinė yra Londone, Jungtinėje Karalystėje. HSBC veikla suskirstyta į 3 pagrindines verslo linijas: turto valdymas ir privačioji bankininkystė (WPB); komercinė bankininkystė (CMB) ir pasaulinė bankininkystė ir rinkos (GBM). CMB ir GBM teikia korporacinės bankininkystės paslaugas įvairaus dydžio įmonėms ir institucijoms; |
| --- | --- |

—

HSBC yra bankininkystės ir finansinių paslaugų įmonė, kurios būstinė yra Londone, Jungtinėje Karalystėje. HSBC veikla suskirstyta į 3 pagrindines verslo linijas: turto valdymas ir privačioji bankininkystė (WPB); komercinė bankininkystė (CMB) ir pasaulinė bankininkystė ir rinkos (GBM). CMB ir GBM teikia korporacinės bankininkystės paslaugas įvairaus dydžio įmonėms ir institucijoms;

| — | „Temasek“ yra investicinė bendrovė, kurios pagrindinė būstinė yra Singapūre, daugiausia vykdanti veiklą Singapūre ir kitose Azijos šalyse. „Temasek“ pasaulinis portfelis apima platų pramonės sektorių spektrą: finansines paslaugas, telekomunikacijas, žiniasklaidą ir technologijas, transportą ir pramonę, vartojimą ir nekilnojamąjį turtą, taip pat gyvybės mokslus ir žemės ūkio produktus; |
| --- | --- |

—

„Temasek“ yra investicinė bendrovė, kurios pagrindinė būstinė yra Singapūre, daugiausia vykdanti veiklą Singapūre ir kitose Azijos šalyse. „Temasek“ pasaulinis portfelis apima platų pramonės sektorių spektrą: finansines paslaugas, telekomunikacijas, žiniasklaidą ir technologijas, transportą ir pramonę, vartojimą ir nekilnojamąjį turtą, taip pat gyvybės mokslus ir žemės ūkio produktus;

| — | bendroji įmonė yra visiškai savarankiška plyno lauko bendroji įmonė, kuri bus įsteigta Singapūre ir teiks skolos finansavimą tvarios infrastruktūros projektams tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos kaupimas, vanduo ir atliekos (nuotekų ir kietųjų atliekų tvarkymas) ir tvarus transportas Azijoje, iš pradžių dėmesį sutelkiant į Pietryčių Aziją. |
| --- | --- |

—

bendroji įmonė yra visiškai savarankiška plyno lauko bendroji įmonė, kuri bus įsteigta Singapūre ir teiks skolos finansavimą tvarios infrastruktūros projektams tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos kaupimas, vanduo ir atliekos (nuotekų ir kietųjų atliekų tvarkymas) ir tvarus transportas Azijoje, iš pradžių dėmesį sutelkiant į Pietryčių Aziją.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 167/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Etex NV“ („Etex“, Belgija), |
| --- | --- |

—

„Etex NV“ („Etex“, Belgija),

| — | „URSA Deutschland GmbH“ ir „URSA Insulation, S.A.“ („Ursa“, Ispanija), kontroliuojamos įmonių „Lone Star Fund X (U.S.) L.P.“ ir „Lone Star Fund X (Bermuda) L.P.“. |
| --- | --- |

—

„URSA Deutschland GmbH“ ir „URSA Insulation, S.A.“ („Ursa“, Ispanija), kontroliuojamos įmonių „Lone Star Fund X (U.S.) L.P.“ ir „Lone Star Fund X (Bermuda) L.P.“.

Įmonė „Etex“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Ursa“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Etex“ – tarptautinė statybinių medžiagų įmonė, siūlanti įvairius produktus; |
| --- | --- |

—

„Etex“ – tarptautinė statybinių medžiagų įmonė, siūlanti įvairius produktus;

| — | „Ursa“ – izoliacinių medžiagų tiekėja, kurios pagrindiniai produktai yra stiklo vata ir ekstruzinis polistirenas, naudojami gyvenamiesiems ir negyvenamiesiems pastatams izoliuoti. |
| --- | --- |

—

„Ursa“ – izoliacinių medžiagų tiekėja, kurios pagrindiniai produktai yra stiklo vata ir ekstruzinis polistirenas, naudojami gyvenamiesiems ir negyvenamiesiems pastatams izoliuoti.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 4 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 167/37

---

Pranešimo apie Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto produkto specifikacijos pavadinimo vyno sektoriuje standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 167/10)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

Vallegarcía

PDO-ES-02085-AM01

Pranešimo data: 25.1.2022.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   „Liekamojo cukraus“ analitiniam parametrui apibrėžti vartojamų terminų suderinimas su galiojančiais teisės aktais

APRAŠYMAS:

Analitinis parametras „liekamasis cukrus“ buvo pervadintas į „bendrasis cukrus, išreikštas gliukoze ir fruktoze“.

Šis pakeitimas daro poveikį produkto specifikacijos 2.1.1 punktui, o bendrajam dokumentui įtakos neturi.

Pakeitimu pritaikomi fizinėms ir cheminėms savybėms apibūdinti vartojami terminai. Pakeitimas neturi jokios įtakos galutiniam produktui, kurio savybės ir savitumas, atsirandantys dėl gamtos ir žmogiškųjų veiksnių sąveikos, kaip aprašyta skyriuje apie ryšį su geografine vietove, išlieka. Todėl manome, kad tai yra standartinis pakeitimas, nes jis neatitinka nė vienos iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

PAGRINDIMAS:

Šį pakeitimą padarėme laikydamiesi 2018 m. spalio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/34 20 straipsnio, kuriame nurodyta, kad turi būti matuojamas bendras cukraus kiekis, išreikštas fruktoze ir gliukoze.

2.   Analitinių parametrų peržiūra

APRAŠYMAS:

Minimali raudonųjų vynų spalvos riba sumažinta nuo 12 iki 10 AV.

Atitinkamai buvo pakeisti produkto specifikacijos 2 ir 7 punktai bei bendrojo dokumento 8 punktas.

Šis pakeitimas neturi jokios įtakos galutiniam produktui, kurio savybės ir savitumas, atsirandantys dėl gamtos ir žmogiškųjų veiksnių sąveikos, kaip aprašyta skyriuje apie ryšį su geografine vietove, išlieka. Todėl manoma, kad tai yra standartinis pakeitimas, nes jis neatitinka nė vienos iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

PAGRINDIMAS:

SKVN „Vallegarcía“ žymimų vynų gamybos vietovėje kartu auga įvairių veislių vynuogės. Iš „Cabernet Sauvignon“ veislės vynuogių natūraliai gaminami vynai, pasižymintys labai dideliu spalviniu intensyvumu, o iš „Monastrell“ ir „Garnacha Tinta“ veislių vynuogių gaminami švelnesni, vidutinio intensyvumo spalvos vynai.

Apskritai, pastarąjį dešimtmetį rinkose vyrauja vaisiškesnių vynų, kurie patinka vyną atrandančioms naujoms vartotojų kartoms, paklausa.

Vynininkystės specialistai turi turėti priemones, reikalingas gaminti tokiems vynams, kurie būtų patrauklūs nacionalinėms ir tarptautinėms rinkoms, išlaikant gamybos vietovės ir vynuogių veislių suteikiamas savybes.

Mažiausios raudonųjų vynų spalvos intensyvumo ribos sumažinimas nereiškia kokybės pablogėjimo; priešingai, juo padidinama įvairių šios vietovės vynuogių veislių teikiamų galimybių įvairovė, sudarant sąlygas gaminti subtilesnius, kompleksiškesnius ir patrauklesnius vynus.

Kadangi spalvos intensyvumas ir spalvos intensyvumo riba yra minimi skyriuje apie ryšį su geografine vietove, dėl ribos pakeitimo ši formuluotė taip pat turėjo būti pakeista.

3.   Papildomų vynuogių veislių įtraukimas

APRAŠYMAS:

Į produkto specifikaciją įtrauktos šios vynams gaminti naudojamos vynuogių veislės: „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ arba „Cariñena“ ir „Monastrell“.

Atitinkamai buvo pakeisti produkto specifikacijos 6 punktas ir bendrojo dokumento 7 punktas.

Šis pakeitimas neturi jokios įtakos galutiniam produktui, kurio savybės ir savitumas, atsirandantys dėl gamtos ir žmogiškųjų veiksnių sąveikos, kaip aprašyta skyriuje apie ryšį su geografine vietove, išlieka. Todėl manoma, kad tai yra standartinis pakeitimas, nes jis neatitinka nė vienos iš Reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje nustatytų pakeitimų rūšių.

PAGRINDIMAS:

Pirmiau minėtos vynuogių veislės Valegarsijoje auginamos daug metų; įrodyta, kad iš šių veislių gaunami aukštos kokybės vynai. SKVN „Vallegarcía“ žymimų vynų degustacijos komitetas daugelį metų stebi šių vynų raidą ir kokybę. Įrodyta, kad iš šių vynuogių veislių gaminami mūsų specifikacijoje reikalaujamą kokybės lygį atitinkantys vynai, o tai reiškia, kad jas galima priskirti prie vynuogių veislių, iš kurių leidžiama gaminti SKVN „Vallegarcía“ žymimus vynus.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Vallegarcía

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   Baltasis vynas

TRUMPAS TEKSTINIS APRAŠYMAS

Ryškiai geltonos spalvos baltasis vynas su vidutinio ar stipraus intensyvumo kaulavaisių, tropinių vaisių ir baltųjų gėlių aromatu. Jį lydi aromatinių prieskonių – levandos ir rozmarino aromatas ir skrebučių poskonis. Švelnaus poveikio, tirštas, ne itin stipraus, šviežio ir malonaus skonio. Malonus gomurio vidurį veikiantis skonis su kaulavaisių aromatu ir kartoku skrebučių poskoniu.

| * | Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio % neturi viršyti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų leistinų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,1 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | 12,5 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais litre) | 160 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,1 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

12,5

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais litre)

160

2.   Raudonasis vynas

TRUMPAS TEKSTINIS APRAŠYMAS

Ryškiai raudonos spalvos raudonasis vynas, kurio spalva taurės pakraščiuose įgyja granato arba rubino ir granato atspalvį ir gerą bendrą spalvą. Būdingi vidutiniški arba stiprūs raudonųjų vaisių, Viduržemio jūros regiono krūmynų ir mineralų aromatai arba balzaminis levandos poskonis ir apdegusios medienos aromatas. Išbaigtas, lengvo poveikio, subalansuotas, šiek tiek juntami taninai.

| * | Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio % neturi viršyti atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų leistinų ribų. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,2 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais litre) | 150 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,2 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais litre)

150

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Auginimo metodai

Vynuogės skinamos tik rankomis ir dedamos į dėžes. Pirmiausia nuskintos vynuogių kekės rūšiuojamos vynuogynuose, o vėliau – ant vyno gamyklos vynuogių iškrovimo patalpoje esančio išrūšiavimo stalo.

2.   Susiję vynų gamybos apribojimai

Kadangi vynuogės sudedamos šiek tiek aukščiau nei viršutinė rezervuaro anga, vamzdžiuose nesusidaro slėgis ir ir vynuogės patiria ne tokį agresyvų poveikį.

Apdirbama vynuogių masė nustumiama į vamzdinį šilumokaitį, kuriame sumažinama jos temperatūra.. Atitinkamai rezervuarai tam tikrą laiką (jo trukmę nustato vyndariai) laikomi vėsioje temperatūroje. Dėl šio prieš fermentaciją vykdomo maceravimo visi vynuogėse esantys aromatai ekstrahuojami į vandeninį tirpalą ir stabilizuojama to tirpalo spalva.

Po šaltojo maceravimo proceso baltosios vynuogės sutraiškomos, o gauta misa paliekama nusistovėti, kol pasiekiamas tinkamas 400–800 nefelometrinių drumstumo vienetų (NDV) drumstumas. Prasidėjus fermentacijai, atitinkama misos dalis perpilama į naujas prancūziško ąžuolo statines, kuriose ji paliekama fermentuotis ir brandinama su nuosėdomis 4–6 mėnesius. Baltųjų ir raudonųjų vynų alkoholinei fermentacijai naudojamos tiek natūralios, tiek sukultūrintos mielės. Baltųjų vynų fermentacija vyksta žemoje temperatūroje – 15–26 oC. Taip pat atsižvelgiama į misos, kuri fermentuojasi statinėse, dalį. Raudonieji vynai fermentuojami ne žemesnėje kaip 15 oC ir ne aukštesnėje kaip 30 oC temperatūroje. Nors apdirbimo rezervuare ir maceravimo laikas priklauso nuo vyndarių komandos techninių įvertinimų, jis paprastai trunka 7–28 dienas.

3.   Susiję vynų gamybos apribojimai

Raudonųjų vynų pirminis filtravimas atliekamas rankiniu būdu. Raudonųjų vynų pirminis filtravimas atliekamas rankiniu būdu. Išspaudos gravitacinės jėgos pagalba (nenaudojant siurblių), nugramzdinamos į pneumatinį slėgtuvą ir perkeliamos į panaudotas statines, kur laikomos iki ragavimo. Išgavus visų rūšių vyną, tiek iš natūraliai susidariusių, tiek ir spaudimo būdu gautų sulčių, ir pasibaigus pienarūgštės fermentacijai, visus vynus degustuoja vynininkystės komitetas, po to paruošiami įvairūs vyno mišiniai. Tada vynai brandinami prancūziško ąžuolo statinėse.

Iki pateikimo rinkai vynai skirtingą laiką brandinami buteliuose.

5.2.   Didžiausias derlius

| 1. | Vynuogių veislės „Viognier“, „Cabernet Franc“, „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ arba „Cariñena“ ir „Monastrell“
  11 500 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

1.

Vynuogių veislės „Viognier“, „Cabernet Franc“, „Garnacha Tinta“, „Mazuela“ arba „Cariñena“ ir „Monastrell“

11 500 kg vynuogių iš hektaro

| 2. | 75 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

2.

75 hektolitrai iš hektaro

| 3. | Vynuogių veislė „Syrah“
  9 250 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

3.

Vynuogių veislė „Syrah“

9 250 kg vynuogių iš hektaro

| 4. | 60 hektolitrų iš vieno hektaro |
| --- | --- |

4.

60 hektolitrų iš vieno hektaro

| 5. | Vynuogių veislės „Merlot“ ir „Cabernet Sauvignon“
  8 500 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

5.

Vynuogių veislės „Merlot“ ir „Cabernet Sauvignon“

8 500 kg vynuogių iš hektaro

| 6. | 55 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

6.

55 hektolitrai iš hektaro

| 7. | Vynuogių veislė „Petit Verdot“
  14 600 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

7.

Vynuogių veislė „Petit Verdot“

14 600 kg vynuogių iš hektaro

| 8. | 95 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

8.

95 hektolitrai iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Geografinė vietovė – Siudad Realio provincijos Retuertos del Buljakės savivaldybės 9 zonos 448 kadastrinis sklypas. Jo plotas – 1 521 hektarai.

7.   Pagrindinė (-ės) vynuogių veislė (-ės)

| | „Cabernet Franc“ |
| --- | --- |

„Cabernet Franc“

| | „Cabernet Sauvignon“ |
| --- | --- |

„Cabernet Sauvignon“

| | „Garnacha Tinta“ |
| --- | --- |

„Garnacha Tinta“

| | „Mazuela“ –„Cariñena“ |
| --- | --- |

„Mazuela“ –„Cariñena“

| | „Merlot“ |
| --- | --- |

„Merlot“

| | „Monastrell“ |
| --- | --- |

„Monastrell“

| | „Petit Verdot“ |
| --- | --- |

„Petit Verdot“

| | „Syrah“ |
| --- | --- |

„Syrah“

| | „Viognier“ |
| --- | --- |

„Viognier“

8.   Ryšio (-ių) su geografine vietove aprašymas

8.1.   Aplinka (gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai)

Geografinės vietovės ypatybės, turinčios lemiamos įtakos vynų kokybei, yra šios:

| a) | Geologinis substratas, kuriame pasodintas vynuogynas, žinomas kaip Raña del Fresno, yra unikalus pasaulyje ir išskirtinis šios vietovės darinys. Todėl šioje vietovėje auginamos vynuogės pasižymi keliomis unikaliomis savybėmis (intensyviu skoniu, aromatine kokybe ir ilgai ant gomurio išsilaikančiu skoniu). Be to, palyginti su panašiose klimato srityse esančiomis vietovėmis, Valegarsijos dirvožemio didelis rūgštingumas ir žemas pH yra neįprasti. Valegarsija – teritorija vynuogynų, pasodintų dirvožemyje, kurio edafologinė klasifikacija, palyginti su kitais Kastilijos-La Mančos vynuogynais, yra unikali. KKastilijos-La Mančos universiteto (UCLM) mokslinių tyrimų projekte pavadinimu „Wine-growing soils in Castile-La Mancha: influence on the composition of the grape“ studijuoti Valegarsijos dirvožemio profiliai remiantis dirvožemio taksonomija, buvo klasifikuojami kaip tipiniai rūgštiniai dirvožemiai (Palexerult) (Soil Survey Staff, 2006 m.), o „raña“ dirvožemiams būdingos raudonmolio dirvožemio rūšys (Vidal et al., 2004 m.). Iš mokslinių tyrimų projekte nagrinėtų vynmedžių auginimo dirvožemių tai rūšiai priklauso tik trijų profilių Valegarsijos dirvožemiai. Pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2007 m. klasifikavimo sistemą trys UCLM ataskaitoje nagrinėti profiliai – P1, P2 ir P3 – buvo klasifikuojami atitinkamai kaip geležies ir chromo kutaninis alisolis, geležies skeletiškas kutaninis alisolis ir geležies skeletiškas kutaninis alisolis.
  Be to, dėl didelio dirvožemio pH skirtumo šios dirvožemio rūšys yra unikalios. Žvelgiant į kiekvienos dirvožemio rūšies pH, pirmiausia išsiskiria ryškūs pH verčių skirtumai. Tie skirtumai atitinka vynų pH lygį ir tai, kokiu mastu yra subalansuotas jų skonis.
  Mažas kalcio kiekis ir didelis silicio dioksido, geležies bei aliuminio kiekis yra visiškai nebūdingi Kastilijos ir La Mančos dirvožemiams, kuriuose auginami vynmedžiai. Šį pH lygį įdomu palyginti su vietovės klintinio dirvožemio (toks dirvožemis paprastai naudojamas vynmedžiams auginti), pH lygiu. Remiantis Amorós et al. (2012 m.) veikalo duomenimis, Valegarsijos dirvožemyje esantis kalcio kiekis labai skiriasi nuo kiekio, kuris paprastai randamas klintinių dirvožemių viršutiniuose sluoksniuose (10,4 g/kg-1 palyginti su 230 g/kg-1). Ir priešingai – silicio (345,9 g/kg-1) ir geležies (26,5 g/kg-1) kiekis yra gerokai didesnis nustatytų ribų vietovės dirvožemyje nei Kastilijos-La Mančos vynuogynais apsodintuose klintiniuose dirvožemiuose (atitinkamai 127,5 ir 16,65 g/kg-1). Viršutiniame klintinio dirvožemio sluoksnyje yra maždaug 33,4 g/kg-1 aliuminio, tuo tarpu Valegarsijos dirvožemyje jo yra 57,8 g/kg-1. Dėl mažo kalcio kiekio dirvožemyje Valegarsijos vynai yra saviti ir įgyja skirtingų ypatybių nei kiti Kastilijos ir La Mančos vynai.
  Reikėtų atkreipti dėmesį į didelį vidutinį elementų (cerio, lantano ir neodimio), kurie priskiriami retųjų žemių elementams, kiekį Valegarsijos dirvožemyje (atitinkamai 83,5, 44,5 ir 36,5 mg/kg-1), palyginti su vidutiniu kiekiu regione (atitinkamai 57,7, 23,5 ir 21,6 mg/kg-1) ir pasaulyje (atitinkamai 55, 35,5 ir 30,5 mg/kg-1). Apskritai šių elementų koncentracija rūgštinėje dirvoje yra didesnė nei klinčių dirvožemyje (Amorós et al, 2012 m.). |
| --- | --- |

a)

Geologinis substratas, kuriame pasodintas vynuogynas, žinomas kaip Raña del Fresno, yra unikalus pasaulyje ir išskirtinis šios vietovės darinys. Todėl šioje vietovėje auginamos vynuogės pasižymi keliomis unikaliomis savybėmis (intensyviu skoniu, aromatine kokybe ir ilgai ant gomurio išsilaikančiu skoniu). Be to, palyginti su panašiose klimato srityse esančiomis vietovėmis, Valegarsijos dirvožemio didelis rūgštingumas ir žemas pH yra neįprasti. Valegarsija – teritorija vynuogynų, pasodintų dirvožemyje, kurio edafologinė klasifikacija, palyginti su kitais Kastilijos-La Mančos vynuogynais, yra unikali. KKastilijos-La Mančos universiteto (UCLM) mokslinių tyrimų projekte pavadinimu „Wine-growing soils in Castile-La Mancha: influence on the composition of the grape“ studijuoti Valegarsijos dirvožemio profiliai remiantis dirvožemio taksonomija, buvo klasifikuojami kaip tipiniai rūgštiniai dirvožemiai (Palexerult) (Soil Survey Staff, 2006 m.), o „raña“ dirvožemiams būdingos raudonmolio dirvožemio rūšys (Vidal et al., 2004 m.). Iš mokslinių tyrimų projekte nagrinėtų vynmedžių auginimo dirvožemių tai rūšiai priklauso tik trijų profilių Valegarsijos dirvožemiai. Pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2007 m. klasifikavimo sistemą trys UCLM ataskaitoje nagrinėti profiliai – P1, P2 ir P3 – buvo klasifikuojami atitinkamai kaip geležies ir chromo kutaninis alisolis, geležies skeletiškas kutaninis alisolis ir geležies skeletiškas kutaninis alisolis.

Be to, dėl didelio dirvožemio pH skirtumo šios dirvožemio rūšys yra unikalios. Žvelgiant į kiekvienos dirvožemio rūšies pH, pirmiausia išsiskiria ryškūs pH verčių skirtumai. Tie skirtumai atitinka vynų pH lygį ir tai, kokiu mastu yra subalansuotas jų skonis.

Mažas kalcio kiekis ir didelis silicio dioksido, geležies bei aliuminio kiekis yra visiškai nebūdingi Kastilijos ir La Mančos dirvožemiams, kuriuose auginami vynmedžiai. Šį pH lygį įdomu palyginti su vietovės klintinio dirvožemio (toks dirvožemis paprastai naudojamas vynmedžiams auginti), pH lygiu. Remiantis Amorós et al. (2012 m.) veikalo duomenimis, Valegarsijos dirvožemyje esantis kalcio kiekis labai skiriasi nuo kiekio, kuris paprastai randamas klintinių dirvožemių viršutiniuose sluoksniuose (10,4 g/kg-1 palyginti su 230 g/kg-1). Ir priešingai – silicio (345,9 g/kg-1) ir geležies (26,5 g/kg-1) kiekis yra gerokai didesnis nustatytų ribų vietovės dirvožemyje nei Kastilijos-La Mančos vynuogynais apsodintuose klintiniuose dirvožemiuose (atitinkamai 127,5 ir 16,65 g/kg-1). Viršutiniame klintinio dirvožemio sluoksnyje yra maždaug 33,4 g/kg-1 aliuminio, tuo tarpu Valegarsijos dirvožemyje jo yra 57,8 g/kg-1. Dėl mažo kalcio kiekio dirvožemyje Valegarsijos vynai yra saviti ir įgyja skirtingų ypatybių nei kiti Kastilijos ir La Mančos vynai.

Reikėtų atkreipti dėmesį į didelį vidutinį elementų (cerio, lantano ir neodimio), kurie priskiriami retųjų žemių elementams, kiekį Valegarsijos dirvožemyje (atitinkamai 83,5, 44,5 ir 36,5 mg/kg-1), palyginti su vidutiniu kiekiu regione (atitinkamai 57,7, 23,5 ir 21,6 mg/kg-1) ir pasaulyje (atitinkamai 55, 35,5 ir 30,5 mg/kg-1). Apskritai šių elementų koncentracija rūgštinėje dirvoje yra didesnė nei klinčių dirvožemyje (Amorós et al, 2012 m.).

| b) | Bulakės upės ir ją maitinančių srovių, esančių aplink nustatytų ribų geografinę vietovę, poveikis, taip pat slėnių gaiva ir kalnų teikiama užuovėja nuo šiaurinių vėjų sukuria vynuogynui žiemos ir vasaros ekstremalias sąlygas sušvelninantį mikroklimatą. Šios sąlygos leidžia vynuogėms tinkamai nokti ir sunokti. |
| --- | --- |

b)

Bulakės upės ir ją maitinančių srovių, esančių aplink nustatytų ribų geografinę vietovę, poveikis, taip pat slėnių gaiva ir kalnų teikiama užuovėja nuo šiaurinių vėjų sukuria vynuogynui žiemos ir vasaros ekstremalias sąlygas sušvelninantį mikroklimatą. Šios sąlygos leidžia vynuogėms tinkamai nokti ir sunokti.

| c) | Dėl didelio dienos ir nakties temperatūrų skirtumo, kuris susidaro dėl to, kad Valegarsija yra aukščiau jūros lygio, taip pat dėl joje būdingo didesnio nei kitose regiono dalyse kritulių kiekio vynuogės įgyja puikią rūgštiną struktūrą, dėl ko vynas tampa labiau tinkamu brandinimui tiek statinėje, tiek butelyje. |
| --- | --- |

c)

Dėl didelio dienos ir nakties temperatūrų skirtumo, kuris susidaro dėl to, kad Valegarsija yra aukščiau jūros lygio, taip pat dėl joje būdingo didesnio nei kitose regiono dalyse kritulių kiekio vynuogės įgyja puikią rūgštiną struktūrą, dėl ko vynas tampa labiau tinkamu brandinimui tiek statinėje, tiek butelyje.

8.2.   Vyno aprašymas

Valegarsijos vynai pasižymi išbaigtumu ir ne itin stipriu skoniu. Jie taip pat yra puikios rūgštinės struktūros, dėl kurios jų skonis gali tobulėti ir puikiai išsilaikyti bėgant laikui. Jie gali pasiekti aukštesnių nei 50 mekv/l polifenolinių verčių, o jų spalvinis intensyvumas gali viršyti 10 absorbcijos vienetų..

Vynų intensyvumą ir aromatinę kokybę nulemia intensyvus Viduržemio jūros regiono krūmynų (švytrūno, viržio) ir balzaminis (tymo, rozmarino, levandos) aromatas, taip pat didelis mineralų (juodojo skalūno, kvarcito) kiekis. Vynai gerklėje palieka kartų, tačiau skonį prailginantį poskonį.

8.3.   Ryšys su geografine vietove

Geologinis substratas, kuriame pasodintas vynuogynas, žinomas kaip raña, yra unikalus pasaulyje darinys. Didelis nustatytos geografinės vietovės dirvožemių rūgštingumas ir žemas pH taip pat yra neįprasti. Dėl šio derinio vynai gerklėje palieka kartų, tačiau skonį prailginantį poskonį.

Slėnių gaiva ir kalnų teikiama užuovėja nuo šiaurinių vėjų sušvelnina klimato poveikį irir padeda pagaminti švelnų ir ne itin stipraus skonio vyną. Dėl nustatytų ribų vietovės išsidėstymo virš jūros lygio susidaro didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, taip pat dažnai lyja – tai padeda vynuogėms įgyti puikią rūgštinę struktūrą, dėl kurios vynų polifenolių savybės viršija 50 mekv/l, o spalvos intensyvumas – 10 absorbcijos vienetų.

Nepaisant to, kad šią nustatytą geografinę vietovę supa SGN „Castilla“ žymimų produktų gamybos vietovė, ji pasižymi gerokai skirtingomis savybėmis, palyginti su kaimynine nustatyta geografine vietove, dėl šių priežasčių:

GAMTINIAI VEIKSNIAI:

„Raña“ tipo dirvožemio geologinis substratas pasižymi dideliu rūgštingumu ir žemu pH lygiu, taip pat gausiu kritulių kiekiu, o kalnų teikiama užuovėja nuo šiaurinių vėjų sukuria mikroklimatą, kuris labai skiriasi nuo kaimyninės teritorijos.

Dėl to, kad Valegarsijoje viršutinio dirvožemio sluoksnio ir podirvio pH yra labai nevienodas, įskaitant didžiausią 4,1 balų pokytį 2 profilio dirvožemyje (8,9pH Ap dirvožemyje ir 4,8pH Btg1 dirvožemyje), taip pat dėl mažo kalciaus kiekio, bet didelio silicio, geležies ir aliuminio ir retai žemėje randamų elementų kiekio, ši teritorija skiriasi nuo likusios Kastilijos-La Mančos.

ŽMOGIŠKIEJI VEIKSNIAI:

Ryškiausi SKVN „Vallegarcía“ žymimų vynų ir kaimyninėse vietovėse gaminamų vynų, kurie žymimi SGN „Castilla“, gamybos metodų skirtumai yra šie:

| SGN „CASTILLA“ | SKVN „VALLEGARCÍA“ | SKIRTUMAI |
| --- | --- | --- |
| Baltieji vynai: ≥ 9 tūrio proc. | ≥ 12 tūrio proc. | Didesnis alkoholio kiekis |
| Raudonieji vynai: ≥ 10 tūrio proc. | ≥ 12 tūrio proc. | Didesnis alkoholio kiekis |
| Raudonieji vynai: ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | Didesnis lakusis rūgštingumas |
| Baltieji vynai: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | Mažesnė išeiga iš hektaro |
| Raudonieji vynai: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | Mažesnė išeiga iš hektaro |
| --- | > 50 meq/l | Daugiau polifenolių |
| --- | > 10 AU | Intensyvesnė spalva |

SGN „CASTILLA“

SKVN „VALLEGARCÍA“

SKIRTUMAI

Baltieji vynai: ≥ 9 tūrio proc.

≥ 12 tūrio proc.

Didesnis alkoholio kiekis

Raudonieji vynai: ≥ 10 tūrio proc.

≥ 12 tūrio proc.

Didesnis alkoholio kiekis

Raudonieji vynai: ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

Didesnis lakusis rūgštingumas

Baltieji vynai: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

Mažesnė išeiga iš hektaro

Raudonieji vynai: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

Mažesnė išeiga iš hektaro

---

> 50 meq/l

Daugiau polifenolių

---

> 10 AU

Intensyvesnė spalva

Vietovės geografinės ribos nustatytos remiantis jos aplinka („Raña“ tipo dirvožemio geologiniu substratu, pasižyminčiu dideliu rūgštingumu ir žemu pH lygiu, taip pat kalnų teikiama apsauga). Vietovėje yra tik viena vyno gamybos įmonė, kuri priklauso pareiškėjui.

Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nustatyta geografinė vietovė apima 1 521 hektarų plotą ir jame yra tik pareiškėjo pasodinti vynmedžiai ir jam priklausanti vyno gamybos įmonė.

Be to, kiti gamintojai, jei jie ateityje įsisteigtų nustatytoje geografinėje vietovėje, galėtų naudoti registruotą pavadinimą, jei atitiktų specifikacijoje nustatytas sąlygas. Šis scenarijus yra visiškai tikėtinas, nes nustatyta vietovė apima 1 521 hektarų plotą, taigi, joje yra vietos kitoms vyno gamybos įmonėms.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinė sistema:

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose

Papildomų sąlygų rūšis:

Išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas:

Vynai turi būti išpilstyti gamybos vietovėje, nes visais atvejais gamybos procesas baigiasi antruoju brandinimo butelyje laikotarpiu. Šiuo laikotarpiu vykdomas redukcijos procesas, kuris pagerina vynų kokybę ir užtikrina išbaigtą skonį. Vynai yra tinkami vartojimui, kai jie įgyja kiekvieno konkretaus tipo vyno specifikacijoje nurodytas organoleptines savybes.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---