# Az Európai Unió C 191/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 191 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. május 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 191

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. május 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2022/C 191/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2022/C 191/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2022/C 191/02 | C-545/19. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa [CAAD] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Portugália] – AllianzGI-Fonds AEVN kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 63. cikk – A tőke szabad mozgása – A kollektív befektetési vállalkozásoknak (KBV) fizetett osztalék adóztatása – Belföldi és külföldi illetőségű KBV-k – Eltérő bánásmód – A kizárólag a külföldi illetőségű KBV-knek fizetett osztalék vonatkozásában kivetett forrásadó – A helyzetek összehasonlíthatósága – Értékelés – A KBV-kbe fektető befektetésijegy-tulajdonosokra vonatkozó adójogi szabályozás és a belföldi illetőségű vállalkozások más adókötelezettségeinek figyelembevétele – Hiány) | 2 |
| 2022/C 191/03 | C-232/20. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NP kontra Daimler AG, Mercedes-Benz Werk Berlin (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2008/104/EK irányelv – Munkaerő-kölcsönzés – Az 1. cikk (1) bekezdése – Ideiglenes kikölcsönzés – Fogalom – Állandó jellegű munkakör betöltése – Az 5. cikk (5) bekezdése – Egymást követő kikölcsönzések – 10. cikk – Szankciók – 11. cikk – A szociális partnerek eltérése a nemzeti jogalkotó által megállapított maximális időtartamtól) | 3 |
| 2022/C 191/04 | C-302/20. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2022. március 15-i ítélete (a Cour d’appel de Paris [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra Autorité des marchés financiers (AMF) (Előzetes döntéshozatal – Pénzügyi szolgáltatások egységes piaca – Piaci visszaélés – 2003/6/EK és 2003/124/EK irányelv – Bennfentes információ – Fogalom – Pontos információ – Pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ – Bennfentes információ átadásának jogosulatlan jellege – Kivételek – 596/2014/EU rendelet – 10. cikk – Bennfentes információ valamely foglalkozás szokásos keretében történő átadása – 21. cikk – Bennfentes információ újságírás céljából történő átadása – Sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága – Valamely újságíró által egy újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása) | 4 |
| 2022/C 191/05 | C-394/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bursa Română de Mărfuri SA kontra Autoritatea naţională de reglementare în domeniul energiei (ANRE) | 5 |
| 2022/C 191/06 | C-610/21 P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) 191/21. sz., Svenska Metallkompaniet kontra EUIPO – Otlav (Ablakszerelvények) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen a Svenska-Metallkompaniet AB által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2022/C 191/07 | C-611/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) 128/21. sz., Bese kontra EUIPO – Mixtec (rubyred CRANBERRY) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen Bese Lajos által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2022/C 191/08 | C-627/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2021. október 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. H. kontra Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Sibiu, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Braşov | 6 |
| 2022/C 191/09 | C-775/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor | 7 |
| 2022/C 191/10 | C-818/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-599/20. sz., YG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. október 20-án hozott ítélete ellen YG által 2021. december 22-én benyújtott fellebbezés | 8 |
| 2022/C 191/11 | C-826/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) CFR Călători SA | 8 |
| 2022/C 191/12 | C-13/22. sz. ügy: A Curtea de Apel Piteşti (Románia) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF, GH, IJ kontra KL | 9 |
| 2022/C 191/13 | C-45/22. sz. ügy: A tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgium) által 2022. január 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HK kontra SFP | 10 |
| 2022/C 191/14 | C-48/22. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-612/17. sz., Google és Alphabet kontra Bizottság ügyben 2021. november 10-én hozott ítélete ellen a Google LLC és az Alphabet, Inc. által 2022. január 20-án benyújtott fellebbezés | 10 |
| 2022/C 191/15 | C-49/22. sz. ügy: A Landesgericht Korneuburg (Ausztria) által 2022. január 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Austrian Airlines AG kontra TW | 11 |
| 2022/C 191/16 | C-50/22. sz. ügy: A Cour d’appel de Paris (Franciaország) által 2022. január 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SOGEFINANCEMENT kontra RW, UV | 12 |
| 2022/C 191/17 | C-84/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Right to Know CLG kontra An Taoiseach | 13 |
| 2022/C 191/18 | C-91/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai | 13 |
| 2022/C 191/19 | C-92/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai | 14 |
| 2022/C 191/20 | C-93/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai | 15 |
| 2022/C 191/21 | C-94/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gruppo Mauro Saviola Srl kontra Ministero della Transizione Ecologica, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto | 16 |
| 2022/C 191/22 | C-99/22. sz. ügy: A Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) által 2022. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Kapniki A. Michailidis A.E. kontra Organismos Pliromon kai Elegchou Koinotikon Enischyseon Prosanatolismou kai Eggyiseon (OPEKEPE), Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon | 17 |
| 2022/C 191/23 | C-118/22. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2022. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NG kontra Direktor na Glavna direktsia Natsionalna politsia pri MVR – Sofia | 18 |
| 2022/C 191/24 | C-127/22. sz. ügy: A Varhoven administrative sad (Bulgária) által 2022. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Balgarska telekomunikatsionna kompania EAD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika Sofia | 19 |
| 2022/C 191/25 | C-131/22. sz. ügy: Az Amtsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2022. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – flightright GmbH kontra Swiss International Air Lines AG | 20 |
| 2022/C 191/26 | C-142/22. sz. ügy: A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OE elleni büntetőeljárás | 20 |
| 2022/C 191/27 | C-149/22. sz. ügy: A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck Sharp & Dohme Corp kontra Clonmel Healthcare Limited | 21 |
| 2022/C 191/28 | C-163/22. sz. ügy: A Törvényszék T-263/15. RENV. sz., Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo kontra Bizottság ügyben 2021. december 21-én hozott ítélete ellen a Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. által 2022. március 3-án benyújtott fellebbezés | 22 |
| 2022/C 191/29 | C-167/22. sz. ügy: 2022. március 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Dán Királyság | 23 |
| 2022/C 191/30 | C-174/22. sz. ügy: A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV elleni büntetőeljárás | 24 |
| 2022/C 191/31 | C-175/22. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK elleni büntetőeljárás | 24 |
| 2022/C 191/32 | C-176/22. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK és ZhP elleni büntetőeljárás | 25 |
| 2022/C 191/33 | C-214/22. sz. ügy: 2022. március 22-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 25 |
| | Törvényszék |
| 2022/C 191/34 | T-688/19. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – VeriGraft kontra Eismea (Választottbírósági kikötés – A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram keretében kötött támogatási megállapodás – A megállapodás felmondása – Szakmai kötelezettségszegés – Támogatáskedvezményezetti vagy a kedvezményezett nevében vagy javára eljáró személyi minőség) | 26 |
| 2022/C 191/35 | T-615/20. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Mood Media Netherlands kontra EUIPO – Tailoradio (MOOD MEDIA) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – MOOD MEDIA európai uniós szóvédjegy – A védjegy tényleges használata – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja] – A 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja] – A tényleges használat igazolása) | 26 |
| 2022/C 191/36 | T-140/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Apologistics kontra EUIPO – Kerckhoff (apo-discounter.de) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – Az apo-discounter.de európai uniós ábrás védjegy – A megszűnés részleges megállapítása – A védjegy tényleges használata – Az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja – A tényleges használat bizonyítéka) | 27 |
| 2022/C 191/37 | T-99/22. sz. ügy: 2022. február 18-án benyújtott kereset – Sberbank Europe kontra EKB | 28 |
| 2022/C 191/38 | T-103/22. sz. ügy: 2022. február 22-én benyújtott kereset – ON kontra Bizottság | 29 |
| 2022/C 191/39 | T-108/22. sz. ügy: 2022. március 1-jén benyújtott kereset – Sopra Steria Benelux és Unisys Belgium kontra Bizottság | 30 |
| 2022/C 191/40 | T-112/22. sz. ügy: 2022. március 2-án benyújtott kereset – Svenska Bankföreningen és Länsförsäkringar Bank kontra Bizottság | 31 |
| 2022/C 191/41 | T-118/22. sz. ügy: 2022. március 7-én benyújtott kereset – OM kontra Bizottság | 32 |
| 2022/C 191/42 | T-131/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE BURGER) | 33 |
| 2022/C 191/43 | T-132/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE SAUSAGE) | 33 |
| 2022/C 191/44 | T-134/22. sz. ügy: 2022. március 9-én benyújtott kereset – OO kontra EBB | 34 |
| 2022/C 191/45 | T-141/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Sport1 kontra EUIPO – SFR (SFR SPORT1) | 35 |
| 2022/C 191/46 | T-143/22. sz. ügy: 2022. március 11-én benyújtott kereset – OP kontra Parlament | 36 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2022/C 191/02

C-545/19. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa [CAAD] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Portugália] – AllianzGI-Fonds AEVN kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 63. cikk – A tőke szabad mozgása – A kollektív befektetési vállalkozásoknak (KBV) fizetett osztalék adóztatása – Belföldi és külföldi illetőségű KBV-k – Eltérő bánásmód – A kizárólag a külföldi illetőségű KBV-knek fizetett osztalék vonatkozásában kivetett forrásadó – A helyzetek összehasonlíthatósága – Értékelés – A KBV-kbe fektető befektetésijegy-tulajdonosokra vonatkozó adójogi szabályozás és a belföldi illetőségű vállalkozások más adókötelezettségeinek figyelembevétele – Hiány)

2

2022/C 191/03

C-232/20. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NP kontra Daimler AG, Mercedes-Benz Werk Berlin (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2008/104/EK irányelv – Munkaerő-kölcsönzés – Az 1. cikk (1) bekezdése – Ideiglenes kikölcsönzés – Fogalom – Állandó jellegű munkakör betöltése – Az 5. cikk (5) bekezdése – Egymást követő kikölcsönzések – 10. cikk – Szankciók – 11. cikk – A szociális partnerek eltérése a nemzeti jogalkotó által megállapított maximális időtartamtól)

3

2022/C 191/04

C-302/20. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2022. március 15-i ítélete (a Cour d’appel de Paris [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra Autorité des marchés financiers (AMF) (Előzetes döntéshozatal – Pénzügyi szolgáltatások egységes piaca – Piaci visszaélés – 2003/6/EK és 2003/124/EK irányelv – Bennfentes információ – Fogalom – Pontos információ – Pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ – Bennfentes információ átadásának jogosulatlan jellege – Kivételek – 596/2014/EU rendelet – 10. cikk – Bennfentes információ valamely foglalkozás szokásos keretében történő átadása – 21. cikk – Bennfentes információ újságírás céljából történő átadása – Sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága – Valamely újságíró által egy újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása)

4

2022/C 191/05

C-394/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bursa Română de Mărfuri SA kontra Autoritatea naţională de reglementare în domeniul energiei (ANRE)

5

2022/C 191/06

C-610/21 P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) 191/21. sz., Svenska Metallkompaniet kontra EUIPO – Otlav (Ablakszerelvények) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen a Svenska-Metallkompaniet AB által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

6

2022/C 191/07

C-611/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) 128/21. sz., Bese kontra EUIPO – Mixtec (rubyred CRANBERRY) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen Bese Lajos által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

6

2022/C 191/08

C-627/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2021. október 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. H. kontra Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Sibiu, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Braşov

6

2022/C 191/09

C-775/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor

7

2022/C 191/10

C-818/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-599/20. sz., YG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. október 20-án hozott ítélete ellen YG által 2021. december 22-én benyújtott fellebbezés

8

2022/C 191/11

C-826/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) CFR Călători SA

8

2022/C 191/12

C-13/22. sz. ügy: A Curtea de Apel Piteşti (Románia) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF, GH, IJ kontra KL

9

2022/C 191/13

C-45/22. sz. ügy: A tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgium) által 2022. január 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HK kontra SFP

10

2022/C 191/14

C-48/22. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-612/17. sz., Google és Alphabet kontra Bizottság ügyben 2021. november 10-én hozott ítélete ellen a Google LLC és az Alphabet, Inc. által 2022. január 20-án benyújtott fellebbezés

10

2022/C 191/15

C-49/22. sz. ügy: A Landesgericht Korneuburg (Ausztria) által 2022. január 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Austrian Airlines AG kontra TW

11

2022/C 191/16

C-50/22. sz. ügy: A Cour d’appel de Paris (Franciaország) által 2022. január 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SOGEFINANCEMENT kontra RW, UV

12

2022/C 191/17

C-84/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Right to Know CLG kontra An Taoiseach

13

2022/C 191/18

C-91/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

13

2022/C 191/19

C-92/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

14

2022/C 191/20

C-93/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

15

2022/C 191/21

C-94/22. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gruppo Mauro Saviola Srl kontra Ministero della Transizione Ecologica, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

16

2022/C 191/22

C-99/22. sz. ügy: A Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) által 2022. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Kapniki A. Michailidis A.E. kontra Organismos Pliromon kai Elegchou Koinotikon Enischyseon Prosanatolismou kai Eggyiseon (OPEKEPE), Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

17

2022/C 191/23

C-118/22. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2022. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NG kontra Direktor na Glavna direktsia Natsionalna politsia pri MVR – Sofia

18

2022/C 191/24

C-127/22. sz. ügy: A Varhoven administrative sad (Bulgária) által 2022. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Balgarska telekomunikatsionna kompania EAD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika Sofia

19

2022/C 191/25

C-131/22. sz. ügy: Az Amtsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2022. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – flightright GmbH kontra Swiss International Air Lines AG

20

2022/C 191/26

C-142/22. sz. ügy: A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OE elleni büntetőeljárás

20

2022/C 191/27

C-149/22. sz. ügy: A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck Sharp & Dohme Corp kontra Clonmel Healthcare Limited

21

2022/C 191/28

C-163/22. sz. ügy: A Törvényszék T-263/15. RENV. sz., Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo kontra Bizottság ügyben 2021. december 21-én hozott ítélete ellen a Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. által 2022. március 3-án benyújtott fellebbezés

22

2022/C 191/29

C-167/22. sz. ügy: 2022. március 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Dán Királyság

23

2022/C 191/30

C-174/22. sz. ügy: A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV elleni büntetőeljárás

24

2022/C 191/31

C-175/22. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK elleni büntetőeljárás

24

2022/C 191/32

C-176/22. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK és ZhP elleni büntetőeljárás

25

2022/C 191/33

C-214/22. sz. ügy: 2022. március 22-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

25

Törvényszék

2022/C 191/34

T-688/19. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – VeriGraft kontra Eismea (Választottbírósági kikötés – A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram keretében kötött támogatási megállapodás – A megállapodás felmondása – Szakmai kötelezettségszegés – Támogatáskedvezményezetti vagy a kedvezményezett nevében vagy javára eljáró személyi minőség)

26

2022/C 191/35

T-615/20. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Mood Media Netherlands kontra EUIPO – Tailoradio (MOOD MEDIA) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – MOOD MEDIA európai uniós szóvédjegy – A védjegy tényleges használata – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja] – A 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja] – A tényleges használat igazolása)

26

2022/C 191/36

T-140/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Apologistics kontra EUIPO – Kerckhoff (apo-discounter.de) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – Az apo-discounter.de európai uniós ábrás védjegy – A megszűnés részleges megállapítása – A védjegy tényleges használata – Az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja – A tényleges használat bizonyítéka)

27

2022/C 191/37

T-99/22. sz. ügy: 2022. február 18-án benyújtott kereset – Sberbank Europe kontra EKB

28

2022/C 191/38

T-103/22. sz. ügy: 2022. február 22-én benyújtott kereset – ON kontra Bizottság

29

2022/C 191/39

T-108/22. sz. ügy: 2022. március 1-jén benyújtott kereset – Sopra Steria Benelux és Unisys Belgium kontra Bizottság

30

2022/C 191/40

T-112/22. sz. ügy: 2022. március 2-án benyújtott kereset – Svenska Bankföreningen és Länsförsäkringar Bank kontra Bizottság

31

2022/C 191/41

T-118/22. sz. ügy: 2022. március 7-én benyújtott kereset – OM kontra Bizottság

32

2022/C 191/42

T-131/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE BURGER)

33

2022/C 191/43

T-132/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE SAUSAGE)

33

2022/C 191/44

T-134/22. sz. ügy: 2022. március 9-én benyújtott kereset – OO kontra EBB

34

2022/C 191/45

T-141/22. sz. ügy: 2022. március 10-én benyújtott kereset – Sport1 kontra EUIPO – SFR (SFR SPORT1)

35

2022/C 191/46

T-143/22. sz. ügy: 2022. március 11-én benyújtott kereset – OP kontra Parlament

36

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2022/C 191/01)

Utolsó kiadvány

HL C 171., 2022.4.25.

Korábbi közzétételek

HL C 165., 2022.4.19.

HL C 158., 2022.4.11.

HL C 148., 2022.4.4.

HL C 138., 2022.3.28.

HL C 128., 2022.3.21.

HL C 119., 2022.3.14.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/2

---

A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa [CAAD] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Portugália] – AllianzGI-Fonds AEVN kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-545/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 63. cikk - A tőke szabad mozgása - A kollektív befektetési vállalkozásoknak (KBV) fizetett osztalék adóztatása - Belföldi és külföldi illetőségű KBV-k - Eltérő bánásmód - A kizárólag a külföldi illetőségű KBV-knek fizetett osztalék vonatkozásában kivetett forrásadó - A helyzetek összehasonlíthatósága - Értékelés - A KBV-kbe fektető befektetésijegy-tulajdonosokra vonatkozó adójogi szabályozás és a belföldi illetőségű vállalkozások más adókötelezettségeinek figyelembevétele - Hiány)

(2022/C 191/02)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Az alapeljárás felei

Felperes: AllianzGI-Fonds AEVN

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Rendelkező rész

Az EUMSZ 63. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely szerint a belföldi illetőségű társaságok által külföldi illetőségű kollektív befektetési társaságok (KBV) részére fizetett osztalék után forrásadót kell fizetni, miközben a belföldi illetőségű KBV-k részére fizetett osztalék mentesül az ilyen forrásadó alól.

---

(1)  HL C 399., 2019.11.25.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/3

---

A Bíróság (második tanács) 2022. március 17-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NP kontra Daimler AG, Mercedes-Benz Werk Berlin

(C-232/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 2008/104/EK irányelv - Munkaerő-kölcsönzés - Az 1. cikk (1) bekezdése - „Ideiglenes” kikölcsönzés - Fogalom - Állandó jellegű munkakör betöltése - Az 5. cikk (5) bekezdése - Egymást követő kikölcsönzések - 10. cikk - Szankciók - 11. cikk - A szociális partnerek eltérése a nemzeti jogalkotó által megállapított maximális időtartamtól)

(2022/C 191/03)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg

Az alapeljárás felei

Felperes: NP

Alperes: Daimler AG, Mercedes-Benz Werk Berlin

Rendelkező rész

| 1) | A munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló, 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben szereplő „ideiglenes” kifejezéssel nem ellentétes az, hogy a munkaerő-kölcsönzővel munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkező munkavállalót olyan állandó munkakör betöltése céljából kölcsönözik ki a kölcsönvevő vállalkozás részére, amelyet nem helyettesítési céllal töltenek be. |
| --- | --- |

1)

A munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló, 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben szereplő „ideiglenes” kifejezéssel nem ellentétes az, hogy a munkaerő-kölcsönzővel munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkező munkavállalót olyan állandó munkakör betöltése céljából kölcsönözik ki a kölcsönvevő vállalkozás részére, amelyet nem helyettesítési céllal töltenek be.

| 2) | A 2008/104 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkének (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a kölcsönzött munkavállaló egymást követő kikölcsönzéseivel való visszaélésnek minősül a kölcsönvevő vállalkozásnál fennálló ugyanazon munkakörbe történő kikölcsönzés 55 hónapos időtartamra történő meghosszabbítása, amennyiben ugyanazon kölcsönzött munkavállaló ugyanazon kölcsönvevő vállalkozás részére történő egymást követő kikölcsönzései olyan tevékenységi időtartamot eredményeznek e vállalkozásnál, amely hosszabb, mint amely a nemzeti szabályozási keret kontextusában valamennyi releváns körülményre tekintettel – ideértve többek között az ágazat sajátosságait is – észszerűen „ideiglenesnek” minősíthető, és semmilyen objektív magyarázatot nem adnak arra, hogy az érintett kölcsönvevő vállalkozás egymást követő munkaerő-kölcsönzési szerződéseket alkalmaz; aminek meghatározása a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A 2008/104 irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkének (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a kölcsönzött munkavállaló egymást követő kikölcsönzéseivel való visszaélésnek minősül a kölcsönvevő vállalkozásnál fennálló ugyanazon munkakörbe történő kikölcsönzés 55 hónapos időtartamra történő meghosszabbítása, amennyiben ugyanazon kölcsönzött munkavállaló ugyanazon kölcsönvevő vállalkozás részére történő egymást követő kikölcsönzései olyan tevékenységi időtartamot eredményeznek e vállalkozásnál, amely hosszabb, mint amely a nemzeti szabályozási keret kontextusában valamennyi releváns körülményre tekintettel – ideértve többek között az ágazat sajátosságait is – észszerűen „ideiglenesnek” minősíthető, és semmilyen objektív magyarázatot nem adnak arra, hogy az érintett kölcsönvevő vállalkozás egymást követő munkaerő-kölcsönzési szerződéseket alkalmaz; aminek meghatározása a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 3) | A 2008/104 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely meghatározza ugyanazon kölcsönzött munkavállaló ugyanazon kölcsönvevő vállalkozás részére történő kikölcsönzésének maximális időtartamát, amennyiben e szabályozás egy átmeneti rendelkezéssel ezen időtartam számítása céljából kizárja az e szabályozás hatálybalépését megelőző időszakok figyelembevételét, megfosztva a nemzeti bíróságot azon lehetőségtől, hogy a kölcsönzött munkavállaló kikölcsönzésének tényleges időtartamát annak meghatározása céljából figyelembe vegyék, hogy a kikölcsönzés ezen irányelv értelmében „ideiglenes” volt-e, aminek meghatározása a kérdést előterjesztő bíróság feladata. A kizárólag magánszemélyek közötti jogvitában eljáró nemzeti bíróság egyedül az uniós jog alapján nem köteles mellőzni az ilyen, uniós joggal ellentétes átmeneti rendelkezés alkalmazását. |
| --- | --- |

3)

A 2008/104 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely meghatározza ugyanazon kölcsönzött munkavállaló ugyanazon kölcsönvevő vállalkozás részére történő kikölcsönzésének maximális időtartamát, amennyiben e szabályozás egy átmeneti rendelkezéssel ezen időtartam számítása céljából kizárja az e szabályozás hatálybalépését megelőző időszakok figyelembevételét, megfosztva a nemzeti bíróságot azon lehetőségtől, hogy a kölcsönzött munkavállaló kikölcsönzésének tényleges időtartamát annak meghatározása céljából figyelembe vegyék, hogy a kikölcsönzés ezen irányelv értelmében „ideiglenes” volt-e, aminek meghatározása a kérdést előterjesztő bíróság feladata. A kizárólag magánszemélyek közötti jogvitában eljáró nemzeti bíróság egyedül az uniós jog alapján nem köteles mellőzni az ilyen, uniós joggal ellentétes átmeneti rendelkezés alkalmazását.

| 4) | A 2008/104 irányelv 10. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv munkaerő-kölcsönzők vagy kölcsönvevő vállalkozások általi megsértésének szankcionálására irányuló nemzeti jogi rendelkezés hiányában a kölcsönzött munkavállaló nem alapíthat az uniós jogra a kölcsönvevő vállalkozással fennálló munkaviszony létrejöttére vonatkozó alanyi jogot. |
| --- | --- |

4)

A 2008/104 irányelv 10. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv munkaerő-kölcsönzők vagy kölcsönvevő vállalkozások általi megsértésének szankcionálására irányuló nemzeti jogi rendelkezés hiányában a kölcsönzött munkavállaló nem alapíthat az uniós jogra a kölcsönvevő vállalkozással fennálló munkaviszony létrejöttére vonatkozó alanyi jogot.

| 5) | A 2008/104 irányelv 10. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv munkaerő-kölcsönzők vagy kölcsönvevő vállalkozások általi megsértésének szankcionálására irányuló nemzeti jogi rendelkezés hiányában a kölcsönzött munkavállaló nem alapíthat az uniós jogra a kölcsönvevő vállalkozással fennálló munkaviszony létrejöttére vonatkozó alanyi jogot. |
| --- | --- |

5)

A 2008/104 irányelv 10. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv munkaerő-kölcsönzők vagy kölcsönvevő vállalkozások általi megsértésének szankcionálására irányuló nemzeti jogi rendelkezés hiányában a kölcsönzött munkavállaló nem alapíthat az uniós jogra a kölcsönvevő vállalkozással fennálló munkaviszony létrejöttére vonatkozó alanyi jogot.

---

(1)  HL C 279., 2020.8.24.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/4

---

A Bíróság (nagytanács) 2022. március 15-i ítélete (a Cour d’appel de Paris [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra Autorité des marchés financiers (AMF)

(C-302/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Pénzügyi szolgáltatások egységes piaca - Piaci visszaélés - 2003/6/EK és 2003/124/EK irányelv - „Bennfentes információ” - Fogalom - „Pontos” információ - Pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ - Bennfentes információ átadásának jogosulatlan jellege - Kivételek - 596/2014/EU rendelet - 10. cikk - Bennfentes információ valamely foglalkozás szokásos keretében történő átadása - 21. cikk - Bennfentes információ újságírás céljából történő átadása - Sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága - Valamely újságíró által egy újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása)

(2022/C 191/04)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d’appel de Paris

Az alapeljárás felei

Felperes: A

Alperes: Autorité des marchés financiers (AMF)

Rendelkező rész

| 1) | A bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a bennfentes információként való minősítés szempontjából e rendelkezés és a 2003/6 irányelvnek a bennfentes információ meghatározása és közzététele, valamint a piaci manipuláció meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22-i 2003/124/EK bizottsági irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „pontos” információnak minősülhet egy pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ, és az említett pontosság értékelése szempontjából – amennyiben e megjelenést megelőzően közölték – releváns az, hogy ezen újságcikk említi azon árat, amelyen e kibocsátó értékpapírjait egy esetleges nyilvános vételi ajánlat során megvásárolnák, valamint az említett cikket jegyző újságíró és az e cikk megjelenését biztosító sajtóorgánum kiléte. Ami az újságcikk megjelenésének az annak tárgyát képező értékpapírok árfolyamára gyakorolt tényleges hatását illeti, bár az az említett információ pontosságának utólagos bizonyítéka lehet, önmagában nem lehet elegendő az említett megjelenést megelőzően ismert vagy nyilvánosságra hozott egyéb elemek vizsgálata hiányában az ilyen pontosság megállapításához. |
| --- | --- |

1)

A bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a bennfentes információként való minősítés szempontjából e rendelkezés és a 2003/6 irányelvnek a bennfentes információ meghatározása és közzététele, valamint a piaci manipuláció meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22-i 2003/124/EK bizottsági irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „pontos” információnak minősülhet egy pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ, és az említett pontosság értékelése szempontjából – amennyiben e megjelenést megelőzően közölték – releváns az, hogy ezen újságcikk említi azon árat, amelyen e kibocsátó értékpapírjait egy esetleges nyilvános vételi ajánlat során megvásárolnák, valamint az említett cikket jegyző újságíró és az e cikk megjelenését biztosító sajtóorgánum kiléte. Ami az újságcikk megjelenésének az annak tárgyát képező értékpapírok árfolyamára gyakorolt tényleges hatását illeti, bár az az említett információ pontosságának utólagos bizonyítéka lehet, önmagában nem lehet elegendő az említett megjelenést megelőzően ismert vagy nyilvánosságra hozott egyéb elemek vizsgálata hiányában az ilyen pontosság megállapításához.

| 2) | A piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6 irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikk értelmében vett „újságírás céljából” történik egy piaci híresztelésről tudósító, az újságíró által jegyzett újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró által egyik szokásos információforrásának történő átadása, amennyiben ezen átadás szükséges az újságírói tevékenység végzéséhez, amely magában foglalja a publikációt előkészítő oknyomozó munkát is. |
| --- | --- |

2)

A piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6 irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikk értelmében vett „újságírás céljából” történik egy piaci híresztelésről tudósító, az újságíró által jegyzett újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró által egyik szokásos információforrásának történő átadása, amennyiben ezen átadás szükséges az újságírói tevékenység végzéséhez, amely magában foglalja a publikációt előkészítő oknyomozó munkát is.

| 3) | Az 596/2014 rendelet 10. és 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy bennfentes információ valamely újságíró általi átadása akkor jogszerű, ha úgy tekinthető, hogy szükséges az újságírói foglalkozás gyakorlásához, és tiszteletben tartja az arányosság elvét. |
| --- | --- |

3)

Az 596/2014 rendelet 10. és 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy bennfentes információ valamely újságíró általi átadása akkor jogszerű, ha úgy tekinthető, hogy szükséges az újságírói foglalkozás gyakorlásához, és tiszteletben tartja az arányosság elvét.

---

(1)  HL C 313., 2020.9.21.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/5

---

A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bursa Română de Mărfuri SA kontra Autoritatea naţională de reglementare în domeniul energiei (ANRE)

(C-394/21. sz. ügy)

(2022/C 191/05)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felperes: Bursa Română de Mărfuri SA

Alperes: Autoritatea naţională de reglementare în domeniul energiei (ANRE)

Beavatkozó fél: Federația Europeană a Comercianților de Energie

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Tiltja-e villamos energia belső piacáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (1) különösen e rendelet 1. cikkének b) pontja és 3. cikke – figyelemmel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseire – a hatálybalépésétől kezdve, hogy valamely tagállam továbbra is egyetlen egy engedélyt adjon ki a központosított energiapiacok megszervezésére és irányítására? A román államnak 2020. január 1-jétől fennáll-e arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megakadályozza a villamosenergia-piaci irányítás terén fennálló monopóliumot? |
| --- | --- |

1)

Tiltja-e villamos energia belső piacáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (1) különösen e rendelet 1. cikkének b) pontja és 3. cikke – figyelemmel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseire – a hatálybalépésétől kezdve, hogy valamely tagállam továbbra is egyetlen egy engedélyt adjon ki a központosított energiapiacok megszervezésére és irányítására? A román államnak 2020. január 1-jétől fennáll-e arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megakadályozza a villamosenergia-piaci irányítás terén fennálló monopóliumot?

| 2) | A szabad verseny (EU) 2019/943 rendelet, különösen az 1. cikk b) és c) pontjában, valamint a 3. cikkben megjelenő elveinek személyi hatálya kiterjed-e a villamosenergiapiac-üzemeltetőre mint árutőzsdére? Befolyásolja-e az e kérdésre adandó választ az, hogy az (EU) 2019/943 rendelet 2. cikkének 40. pontja a villamosenergia-piac meghatározását illetően a villamosenergia-piacok 2019/944 irányelv 2. cikkének 9. pontjában szereplő meghatározására utal? |
| --- | --- |

2)

A szabad verseny (EU) 2019/943 rendelet, különösen az 1. cikk b) és c) pontjában, valamint a 3. cikkben megjelenő elveinek személyi hatálya kiterjed-e a villamosenergiapiac-üzemeltetőre mint árutőzsdére? Befolyásolja-e az e kérdésre adandó választ az, hogy az (EU) 2019/943 rendelet 2. cikkének 40. pontja a villamosenergia-piac meghatározását illetően a villamosenergia-piacok 2019/944 irányelv 2. cikkének 9. pontjában szereplő meghatározására utal?

| 3) | Úgy kell-e tekinteni, hogy az, hogy a tagállam egyetlen egy engedélyt ad ki a villamosenergia-piac irányítására, az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUMSZ 106. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 101.cikk és EUMSZ 102. cikk értelmében vett versenykorlátozásnak minősül? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e tekinteni, hogy az, hogy a tagállam egyetlen egy engedélyt ad ki a villamosenergia-piac irányítására, az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUMSZ 106. cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 101.cikk és EUMSZ 102. cikk értelmében vett versenykorlátozásnak minősül?

---

(1)  HL 2019. L 158, 54. o.

(2)  HL 2019. L 158, 125. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/6

---

A Törvényszék (ötödik tanács) 191/21. sz., Svenska Metallkompaniet kontra EUIPO – Otlav (Ablakszerelvények) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen a Svenska-Metallkompaniet AB által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

(C-610/21 P. sz. ügy)

(2022/C 191/06)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: A Svenska Metallkompaniet AB

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

2022. február 11-i végzésével a Bíróság elnökhelyettese a fellebbezést mint elfogadhatatlant elutasította, és úgy határozott, hogy a Svenska Metallkompaniet AB maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/6

---

A Törvényszék (ötödik tanács) 128/21. sz., Bese kontra EUIPO – Mixtec (rubyred CRANBERRY) ügyben 2021. július 5-én hozott végzése ellen Bese Lajos által 2021. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés

(C-611/21. P. sz. ügy)

(2022/C 191/07)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Bese Lajos

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

2022. február 11-i végzésével a Bíróság elnökhelyettese a fellebbezést mint elfogadhatatlant elutasította, és úgy határozott, hogy a Bese Lajos maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/6

---

A Curtea de Apel Alba Iulia (Románia) által 2021. október 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. H. kontra Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Sibiu, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Braşov

(C-627/21. sz. ügy)

(2022/C 191/08)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Alba Iulia

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: S. H.

Ellenérdekű fél: Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Sibiu, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Braşov

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Értelmezhető-e úgy az adósemlegesség elve a héa területén, [valamint] a 112/2006/EK irányelv (1) [(30) preambulumbekezdése], 16., 184., 186., 187., 188. és 192. cikke, hogy azokkal összeegyeztethetők a tárgyi eszközöket terhelő, levonható adó korrekciójával kapcsolatos nemzeti rendelkezések [különösen a Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (az adótörvénykönyvről szóló 227/2015. sz. törvény) 305. cikke (4) bekezdésének a) pontja, a H. G. nr. 1/2016-tal (1/2016. sz. kormányrendelet) jóváhagyott, az adótörvénykönyv 305. cikke (4) bekezdésének a) pontjában foglalt előírásokat az adótörvénykönyvről szóló 227/2015. sz. törvény 316. cikke (11) bekezdésének e) pontjával összefüggésben végrehajtó Normele metodologice de aplicare a Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal (az adótörvénykönyvről szóló 227/2015. sz. törvény végrehajtási szabályai) 79. pontja (14) bekezdésének b) pontja], valamint az adóhatóság azon gyakorlata, amely oly módon gyakorol hatást a tárgyi eszközök beszerzése után megfizetett héa eredeti levonhatóságára, hogy az adóalany azon okból, hogy az adóhatóság gazdasági tevékenység végzésének hiánya okán egy bizonyos időszakra hivatalból törölte a héanyilvántartásból, köteles a levonható héa negatív korrekciójára arra az időre vonatkozóan, amely alatt a tárgyi eszközök nem képezték szolgáltatásnyújtás vagy termékértékesítés tárgyát a hivatalból történő törlés és az újbóli héanyilvántartásba vétel közötti időszakban?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/7

---

A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Blue Air Aviation SA kontra UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor

(C-775/21. sz. ügy)

(2022/C 191/09)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Fellebbező és alperes: Blue Air Aviation SA

Ellenérdekű fél és felperes: UCMR – ADA Asociaţia pentru Drepturi de Autor a Compozitorilor

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit, hogy a zeneműveknek vagy zeneműrészleteknek az utasok által igénybe vett kereskedelmi légi járművön felszálláskor, leszálláskor vagy a repülés során bármikor a légi jármű általános hangosbeszélő berendezése útján történő közvetítése az említett rendelkezés értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek minősül, különösen (de nem kizárólag) a közvetítés haszonszerzési céljára vonatkozó kritérium fényében?
  Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit, hogy a zeneműveknek vagy zeneműrészleteknek az utasok által igénybe vett kereskedelmi légi járművön felszálláskor, leszálláskor vagy a repülés során bármikor a légi jármű általános hangosbeszélő berendezése útján történő közvetítése az említett rendelkezés értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek minősül, különösen (de nem kizárólag) a közvetítés haszonszerzési céljára vonatkozó kritérium fényében?

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:

| 2) | A légi közlekedés biztonságára vonatkozó szabályozás által előírt hangosbeszélő berendezésnek a légi jármű fedélzetén való megléte elegendő alapot jelent-e a zeneműveknek az érintett légi jármű fedélzetén történő nyilvánossághoz közvetítésére vonatkozó megdönthető vélelem fennállásához?
  Az e kérdésre adott nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

2)

A légi közlekedés biztonságára vonatkozó szabályozás által előírt hangosbeszélő berendezésnek a légi jármű fedélzetén való megléte elegendő alapot jelent-e a zeneműveknek az érintett légi jármű fedélzetén történő nyilvánossághoz közvetítésére vonatkozó megdönthető vélelem fennállásához?

Az e kérdésre adott nemleges válasz esetén:

| 3) | A légi közlekedés biztonságára vonatkozó szabályozás által előírt hangosbeszélő berendezésnek és az e berendezésen keresztül a (védelem alatt álló zeneműveket tartalmazó) hangfelvételek közvetítését lehetővé tevő szoftvernek a légi jármű fedélzetén való megléte elegendő alapot jelent-e a zeneműveknek az érintett légi jármű fedélzetén történő nyilvánossághoz közvetítésére vonatkozó megdönthető vélelem fennállásához? |
| --- | --- |

3)

A légi közlekedés biztonságára vonatkozó szabályozás által előírt hangosbeszélő berendezésnek és az e berendezésen keresztül a (védelem alatt álló zeneműveket tartalmazó) hangfelvételek közvetítését lehetővé tevő szoftvernek a légi jármű fedélzetén való megléte elegendő alapot jelent-e a zeneműveknek az érintett légi jármű fedélzetén történő nyilvánossághoz közvetítésére vonatkozó megdönthető vélelem fennállásához?

---

(1)  HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 130. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/8

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-599/20. sz., YG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. október 20-án hozott ítélete ellen YG által 2021. december 22-én benyújtott fellebbezés

(C-818/21. P. sz. ügy)

(2022/C 191/10)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: YG (képviselők: A. Champetier avocate és S. Rodrigues avocat)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, nyilvánítsa elfogadhatónak és megalapozottnak a fellebbező által a T-599/20. sz. ügyben benyújtott kereseti kérelmeket, és következésképpen |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, nyilvánítsa elfogadhatónak és megalapozottnak a fellebbező által a T-599/20. sz. ügyben benyújtott kereseti kérelmeket, és következésképpen

| — | semmisítse meg az elsőfokú eljárásban megtámadott határozatokat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az elsőfokú eljárásban megtámadott határozatokat;

vagy ha ez nem lehetséges,

| — | ítélethozatal céljából utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és mindenesetre |
| --- | --- |

—

ítélethozatal céljából utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és mindenesetre

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés az Európai Unió Törvényszékének 2021. október 20-i ítélete ellen irányul, amely elutasította a fellebbező által a T-599/20. sz., YG kontra Európai Bizottság ügyben előterjesztett keresetet.

Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:

| — | A bizonyítékok elferdítése; |
| --- | --- |

—

A bizonyítékok elferdítése;

| — | A jogalapok félreértelmezése – Indokolási hibák – A védelemhez való jog megsértése; |
| --- | --- |

—

A jogalapok félreértelmezése – Indokolási hibák – A védelemhez való jog megsértése;

| — | Téves jogalkalmazás. |
| --- | --- |

—

Téves jogalkalmazás.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/8

---

A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR) kontra Societatea Naţională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) „CFR Călători” SA

(C-826/21. sz. ügy)

(2022/C 191/11)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felperes az elsőfokú eljárásban és fellebbező: Uniunea Producătorilor de Fonograme din România (UPFR)

Alperes és ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: Societatea Națională de Transport Feroviar de Călători (SNTFC) „CFR Călători” SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke értelmében vett nyilvánossághoz közvetítést valósít-e meg az a vasúti fuvarozó, amely olyan vasúti kocsikat használ, amelyekbe az utasok számára történő információközlésre szolgáló hangosbeszélő berendezést építettek be? |
| --- | --- |

1)

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke értelmében vett nyilvánossághoz közvetítést valósít-e meg az a vasúti fuvarozó, amely olyan vasúti kocsikat használ, amelyekbe az utasok számára történő információközlésre szolgáló hangosbeszélő berendezést építettek be?

| 2) | Ellentétes-e az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével az olyan nemzeti szabályozás, amely a hangosbeszélő berendezések megléte alapján a nyilvánossághoz közvetítésre vonatkozó megdönthető vélelmet állít fel, amennyiben e berendezéseket a fuvarozó tevékenységét szabályozó egyéb jogszabályi rendelkezések írják elő? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével az olyan nemzeti szabályozás, amely a hangosbeszélő berendezések megléte alapján a nyilvánossághoz közvetítésre vonatkozó megdönthető vélelmet állít fel, amennyiben e berendezéseket a fuvarozó tevékenységét szabályozó egyéb jogszabályi rendelkezések írják elő?

---

(1)  HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/9

---

A Curtea de Apel Piteşti (Románia) által 2022. január 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF, GH, IJ kontra KL

(C-13/22. sz. ügy)

(2022/C 191/12)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Appel Piteşti

Az alapeljárás felei

Felperesek: EF, GH, IJ

Alperes: KL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A bírák függetlenségének az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének az EUSZ 2. cikkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdésében megerősített elvével ellentétes-e a román alkotmány 148. cikkének (2) bekezdésében foglalthoz hasonló, a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság, Románia) 390/2021. sz. határozatában értelmezett nemzeti rendelkezés, amely határozat szerint a nemzeti bíróságok már nem jogosultak arra, hogy megvizsgálják a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatában alkotmányossá nyilvánított nemzeti rendelkezésnek az uniós jog rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét? |
| --- | --- |

1)

A bírák függetlenségének az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének az EUSZ 2. cikkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdésében megerősített elvével ellentétes-e a román alkotmány 148. cikkének (2) bekezdésében foglalthoz hasonló, a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság, Románia) 390/2021. sz. határozatában értelmezett nemzeti rendelkezés, amely határozat szerint a nemzeti bíróságok már nem jogosultak arra, hogy megvizsgálják a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatában alkotmányossá nyilvánított nemzeti rendelkezésnek az uniós jog rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét?

| 2) | A bírák függetlenségének az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének az EUSZ 2. cikkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdésében megerősített elvével ellentétes-e a bírák és az ügyészek jogállásáról szóló 303/2004. sz. román törvény 99. cikkének ș) pontjában foglalthoz hasonló nemzeti rendelkezés, amely lehetővé teszi a bíróval szembeni fegyelmi eljárás megindítását és fegyelmi büntetések alkalmazását a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) ítélete tiszteletben tartásának elmulasztása miatt abban az esetben, ha e bírótól az uniós jog elsőbbségi alkalmazásának elismerését kérik a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatának preambulumbekezdéseivel szemben, amely nemzeti rendelkezés megfosztja a szóban forgó bírót attól a lehetőségtől, hogy az Európai Unió Bíróságának ítéletét alkalmazza, amelyet elsőbbséget élvezőnek ítél? |
| --- | --- |

2)

A bírák függetlenségének az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének az EUSZ 2. cikkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdésében megerősített elvével ellentétes-e a bírák és az ügyészek jogállásáról szóló 303/2004. sz. román törvény 99. cikkének ș) pontjában foglalthoz hasonló nemzeti rendelkezés, amely lehetővé teszi a bíróval szembeni fegyelmi eljárás megindítását és fegyelmi büntetések alkalmazását a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) ítélete tiszteletben tartásának elmulasztása miatt abban az esetben, ha e bírótól az uniós jog elsőbbségi alkalmazásának elismerését kérik a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság) határozatának preambulumbekezdéseivel szemben, amely nemzeti rendelkezés megfosztja a szóban forgó bírót attól a lehetőségtől, hogy az Európai Unió Bíróságának ítéletét alkalmazza, amelyet elsőbbséget élvezőnek ítél?

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/10

---

A tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgium) által 2022. január 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HK kontra SFP

(C-45/22. sz. ügy)

(2022/C 191/13)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal du travail francophone de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperes: HK

Alperes: Service fédéral des Pensions (SFP)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| — | Úgy kell-e értelmezni a 883/2004/EK rendelet (1) 55. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályt, amely szerint az illetékes intézmények az ellátás vagy ellátások vagy egyéb jövedelem összegét, azok figyelembevétele szerint, elosztják az említett szabályok hatálya alá tartozó ellátások számával, hogy a halmozódás megakadályozására szolgáló szabály alkalmazásához figyelembe vett jövedelmeket el kell osztani a halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó túlélő hozzátartozói nyugdíjak számával? |
| --- | --- |

—

Úgy kell-e értelmezni a 883/2004/EK rendelet (1) 55. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályt, amely szerint az illetékes intézmények az ellátás vagy ellátások vagy egyéb jövedelem összegét, azok figyelembevétele szerint, elosztják az említett szabályok hatálya alá tartozó ellátások számával, hogy a halmozódás megakadályozására szolgáló szabály alkalmazásához figyelembe vett jövedelmeket el kell osztani a halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó túlélő hozzátartozói nyugdíjak számával?

| — | A 883/2004/EK rendelet 55. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályt, amely szerint az illetékes intézmények az ellátás vagy ellátások vagy egyéb jövedelem összegét, azok figyelembevétele szerint, elosztják az említett szabályok hatálya alá tartozó ellátások számával, ezzel szemben, úgy kell-e értelmezni, hogy nem a halmozódás megakadályozására szolgáló szabály alkalmazásához figyelembe vett jövedelmet mint olyat kell elosztani, hanem a jövedelemnek a – például a szóban forgó nemzeti szabály által előírt – halmozódás felső határát meghaladó részét kell elosztani a halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó túlélő hozzátartozói nyugdíjak számával? |
| --- | --- |

—

A 883/2004/EK rendelet 55. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt szabályt, amely szerint az illetékes intézmények az ellátás vagy ellátások vagy egyéb jövedelem összegét, azok figyelembevétele szerint, elosztják az említett szabályok hatálya alá tartozó ellátások számával, ezzel szemben, úgy kell-e értelmezni, hogy nem a halmozódás megakadályozására szolgáló szabály alkalmazásához figyelembe vett jövedelmet mint olyat kell elosztani, hanem a jövedelemnek a – például a szóban forgó nemzeti szabály által előírt – halmozódás felső határát meghaladó részét kell elosztani a halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó túlélő hozzátartozói nyugdíjak számával?

---

(1)  A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 166., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 72. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/10

---

A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-612/17. sz., Google és Alphabet kontra Bizottság ügyben 2021. november 10-én hozott ítélete ellen a Google LLC és az Alphabet, Inc. által 2022. január 20-án benyújtott fellebbezés

(C-48/22. P. sz. ügy)

(2022/C 191/14)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Google LLC, Alphabet, Inc. (képviselők: T. Graf Rechtsanwalt, R. Snelders advocaat, C. Thomas avocat, A. Bray avocate, M. Pickford QC, valamint D. Gregory Barrister és H. Mostyn Barrister)

A többi fél az eljárásban: Computer & Communications Industry Association, Európai Bizottság, Németországi Szövetségi Köztársaság, EFTA Felügyeleti Hatóság, Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC), Infederation Ltd, Kelkoo, Verband Deutscher Zeitschriftenverleger eV, Visual Meta GmbH, BDZV – Bundesverband Digitalpublisher und Zeitungsverleger eV, korábban Bundesverband Deutscher Zeitungsverleger eV, Twenga

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | semmisítse meg a Határozatot, (1) vagy másodlagosan, az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Határozatot, (1) vagy másodlagosan, az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez;

| — | a Bizottságot kötelezze a fellebbezők részéről a jelen eljárással és a Törvényszék előtti eljárással összefüggésben felmerült költségek és kiadások viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a fellebbezők részéről a jelen eljárással és a Törvényszék előtti eljárással összefüggésben felmerült költségek és kiadások viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés alátámasztása érdekében a fellebbezők négy jogalapra hivatkoznak.

Első jogalap: a Törvényszék tévedett, amikor a Határozatot annak ellenére helybenhagyta, hogy a Határozat nem felelt meg az ár-összehasonlító szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításával kapcsolatos kötelezettség esetében irányadó jogi mércének.

| — | A Törvényszék megengedhetetlen módon eltért a Határozattól, amikor megállapította, hogy teljesültek a hozzáférés biztosításával kapcsolatos kötelezettségre vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék megengedhetetlen módon eltért a Határozattól, amikor megállapította, hogy teljesültek a hozzáférés biztosításával kapcsolatos kötelezettségre vonatkozó feltételek.

| — | A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy a hozzáférés biztosításával kapcsolatos kötelezettségre vonatkozó feltételek nem voltak alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy a hozzáférés biztosításával kapcsolatos kötelezettségre vonatkozó feltételek nem voltak alkalmazandók.

Második jogalap: a Törvényszék tévedett, amikor a Határozatot annak ellenére helybenhagyta, hogy a Határozat nem azonosít olyan magatartást, amely eltért volna az érdemeken alapuló versenytől.

| — | A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy azon körülmények alapján, amelyek a Google magatartásának valószínű hatásai szempontjából relevánsak, meghatározható volt az, hogy a Google érdemeken alapuló versenyt folytatott-e. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy azon körülmények alapján, amelyek a Google magatartásának valószínű hatásai szempontjából relevánsak, meghatározható volt az, hogy a Google érdemeken alapuló versenyt folytatott-e.

| — | A Törvényszék megengedhetetlen módon átírta a Határozatot, amikor további indokokat adott elő arra vonatkozóan, hogy a Google magatartása állítólag miért tért el az érdemeken alapuló versenytől. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék megengedhetetlen módon átírta a Határozatot, amikor további indokokat adott elő arra vonatkozóan, hogy a Google magatartása állítólag miért tért el az érdemeken alapuló versenytől.

| — | Jogilag érvénytelenek a Törvényszék által arra vonatkozóan előadott további indokok, hogy a Google miért nem folytatott érdemeken alapuló versenyt. |
| --- | --- |

—

Jogilag érvénytelenek a Törvényszék által arra vonatkozóan előadott további indokok, hogy a Google miért nem folytatott érdemeken alapuló versenyt.

Harmadik jogalap: a Törvényszék tévedett az állítólagos visszaélés és annak valószínű hatásai közötti okozati összefüggés felülvizsgálata során.

| — | A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy a kontrafaktuális elemzés lefolytatása a Google-t terhelte, semmint a Bizottságot. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy a kontrafaktuális elemzés lefolytatása a Google-t terhelte, semmint a Bizottságot.

| — | A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy olyan visszaélés esetében, amely két jogszerű magatartás kombinációjából áll, a kontrafaktuális elemzés megköveteli minkét magatartás elhagyását. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy olyan visszaélés esetében, amely két jogszerű magatartás kombinációjából áll, a kontrafaktuális elemzés megköveteli minkét magatartás elhagyását.

| — | A Törvényszék megközelítése hibássá teszi mind a hatásokra, mind pedig az objektív igazolásra vonatkozóan lefolytatott értékelését. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék megközelítése hibássá teszi mind a hatásokra, mind pedig az objektív igazolásra vonatkozóan lefolytatott értékelését.

Negyedik jogalap: a Törvényszék tévedett, amikor megállapította, hogy a Bizottságnak nem kellett megvizsgálnia, hogy a magatartás alkalmas volt-e hasonló hatékonyságú versenytársak kiszorítására.

---

(1)  Az EUMSZ 102. cikk és az EGT-Megállapodás 54. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39740 – „Google Search [Shopping]” ügy) 2017. június 27-én hozott C(2017) 4444 final bizottsági határozat.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/11

---

A Landesgericht Korneuburg (Ausztria) által 2022. január 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Austrian Airlines AG kontra TW

(C-49/22. sz. ügy)

(2022/C 191/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Korneuburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Austrian Airlines AG

Alperes: TW

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (261/2004 rendelet) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontját és 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy a járat törlése esetén az üzemeltető légifuvarozó által kötelezően felajánlandó, a végső célállomáshoz összehasonlítható szállítási feltételek mellett biztosított átfoglalásnak kell tekinteni valamely államnak a közhatalmi tevékenysége keretében üzemeltetett mentesítő járatát is, amennyiben az üzemeltető légifuvarozó, bár nem tud az utasnak jogot biztosítani a szállítására vonatkozóan, az utast regisztrálhatná, valamint a költségeket viselhetné, és az állammal kötött megállapodás alapján a járatot végső soron ugyanazon repülőgéppel, ugyanazon időpontban üzemelteti, mint az eredetileg törölt járatot? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (261/2004 rendelet) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontját és 8. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy a járat törlése esetén az üzemeltető légifuvarozó által kötelezően felajánlandó, a végső célállomáshoz összehasonlítható szállítási feltételek mellett biztosított átfoglalásnak kell tekinteni valamely államnak a közhatalmi tevékenysége keretében üzemeltetett mentesítő járatát is, amennyiben az üzemeltető légifuvarozó, bár nem tud az utasnak jogot biztosítani a szállítására vonatkozóan, az utast regisztrálhatná, valamint a költségeket viselhetné, és az állammal kötött megállapodás alapján a járatot végső soron ugyanazon repülőgéppel, ugyanazon időpontban üzemelteti, mint az eredetileg törölt járatot?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 261/2004 rendelet 8. cikkének (1) bekezdését, hogy azon utasnak, aki az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben leírt mentesítő járatra maga jelentkezik és az államnak ezért kötelező költséghozzájárulást teljesít, a 261/2004 rendeletből közvetlenül eredő igénye keletkezik a légifuvarozóval szemben e költségek megtérítésére akkor is, ha e költségek nem kizárólag a repülés költségeit jelentik? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 261/2004 rendelet 8. cikkének (1) bekezdését, hogy azon utasnak, aki az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben leírt mentesítő járatra maga jelentkezik és az államnak ezért kötelező költséghozzájárulást teljesít, a 261/2004 rendeletből közvetlenül eredő igénye keletkezik a légifuvarozóval szemben e költségek megtérítésére akkor is, ha e költségek nem kizárólag a repülés költségeit jelentik?

---

(1)  HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/12

---

A Cour d’appel de Paris (Franciaország) által 2022. január 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SOGEFINANCEMENT kontra RW, UV

(C-50/22. sz. ügy)

(2022/C 191/16)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d’appel de Paris

Az alapeljárás felei

Fellebbező: SOGEFINANCEMENT

Ellenérdekű felek: RW, UV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A jogbiztonság és az államok eljárási autonómiájának elvére tekintettel ellentétes-e a 2008/48/EK irányelv (1) 23. cikkéből következő szankció tényleges érvényesülésének elvével az, hogy a bíróság hivatalból ne hozhassa fel a fent hivatkozott irányelv 14. cikkéből eredő, és a belső jogban a szerződés semmisségével szankcionált nemzeti jogi rendelkezést a hitelmegállapodás semmisségének a fogyasztó általi – kereset vagy kifogás útján történő – kérelmezésére nyitva álló ötéves elévülési időn túl? |
| --- | --- |

1)

A jogbiztonság és az államok eljárási autonómiájának elvére tekintettel ellentétes-e a 2008/48/EK irányelv (1) 23. cikkéből következő szankció tényleges érvényesülésének elvével az, hogy a bíróság hivatalból ne hozhassa fel a fent hivatkozott irányelv 14. cikkéből eredő, és a belső jogban a szerződés semmisségével szankcionált nemzeti jogi rendelkezést a hitelmegállapodás semmisségének a fogyasztó általi – kereset vagy kifogás útján történő – kérelmezésére nyitva álló ötéves elévülési időn túl?

| 2) | A jogbiztonság és az államok eljárási autonómiájának elvére, valamint a rendelkezési elvre tekintettel ellentétes-e a 2008/48/EK irányelv 23. cikkéből következő szankció tényleges érvényesülésének elvével az, hogy a bíróság ne mondhassa ki a hitelszerződés semmisségét azt követően, hogy hivatalból felhozta a fent hivatkozott irányelv 14. cikkéből eredő belső jogi rendelkezést, anélkül hogy a fogyasztó kérte volna e semmisnek nyilvánítást, vagy legalábbis abba beleegyezett volna? |
| --- | --- |

2)

A jogbiztonság és az államok eljárási autonómiájának elvére, valamint a rendelkezési elvre tekintettel ellentétes-e a 2008/48/EK irányelv 23. cikkéből következő szankció tényleges érvényesülésének elvével az, hogy a bíróság ne mondhassa ki a hitelszerződés semmisségét azt követően, hogy hivatalból felhozta a fent hivatkozott irányelv 14. cikkéből eredő belső jogi rendelkezést, anélkül hogy a fogyasztó kérte volna e semmisnek nyilvánítást, vagy legalábbis abba beleegyezett volna?

---

(1)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133., 66. o.; helyesbítések: HL 2009. L 207., 14. o.; HL 2010. L 199., 40. o.; HL 2011. L 234., 46. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/13

---

A High Court (Írország) által 2022. február 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Right to Know CLG kontra An Taoiseach

(C-84/22. sz. ügy)

(2022/C 191/17)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court (Írország)

Az alapeljárás felei

Felperes: Right to Know CLG

Alperes: An Taoiseach

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK (1) európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, valamely hatóság „belső közleményének” vagy ezen irányelv 4. cikke (2) bekezdése első mondatának a) pontja értelmében vett „tanácskozásainak” kell-e minősíteni azokat a jegyzőkönyveket – az azokban szereplő környezeti információkhoz való hozzáférés iránti kérelem szempontjából –, amelyeket valamely tagállam kormányzata végrehajtó ágának olyan hivatalos üléseiről vettek fel, amelyek keretében a kormány tagjai találkoznak és kollektív szervezetként járnak el? |
| --- | --- |

1)

A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK (1) európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, valamely hatóság „belső közleményének” vagy ezen irányelv 4. cikke (2) bekezdése első mondatának a) pontja értelmében vett „tanácskozásainak” kell-e minősíteni azokat a jegyzőkönyveket – az azokban szereplő környezeti információkhoz való hozzáférés iránti kérelem szempontjából –, amelyeket valamely tagállam kormányzata végrehajtó ágának olyan hivatalos üléseiről vettek fel, amelyek keretében a kormány tagjai találkoznak és kollektív szervezetként járnak el?

| 2) | Túlterjeszkedik-e a jogerő (Köbler ügyben [C-224/01 (2)] és a későbbi ítélkezési gyakorlatban megvitatott) elve a korábbi ítélet rendelkező részén, és vonatkozik-e a korábbi ítéletben szereplő ténybeli és jogi megállapításokra is? Másképpen fogalmazva, az eljárás újbóli megindításának tilalmára („action estoppel”) korlátozódik-e a jogerő elve vagy az kiterjed a korábbi eljárásban az adott fél vonatkozásában elbírált ténybeli vagy jogi kérdésre („issue estoppel”) is? |
| --- | --- |

2)

Túlterjeszkedik-e a jogerő (Köbler ügyben [C-224/01 (2)] és a későbbi ítélkezési gyakorlatban megvitatott) elve a korábbi ítélet rendelkező részén, és vonatkozik-e a korábbi ítéletben szereplő ténybeli és jogi megállapításokra is? Másképpen fogalmazva, az eljárás újbóli megindításának tilalmára („action estoppel”) korlátozódik-e a jogerő elve vagy az kiterjed a korábbi eljárásban az adott fél vonatkozásában elbírált ténybeli vagy jogi kérdésre („issue estoppel”) is?

| 3) | A felek között a környezeti információkhoz való hozzáférés iránti konkrét kérelemmel kapcsolatban a 2003/4/EK irányelv állítólagos be nem tartása tárgyában folyamatban lévő eljárásban, amelyben a felperes/kérelmező kérelmére az uniós jogon alapuló egyes jogalapoknak helyt adva, míg másokat elutasítva hatályon kívül helyeztek valamely határozatot, ellentétes-e az uniós joggal, különösen a tényleges érvényesülés elvével az „issue estoppelen” alapuló jogerő olyan nemzeti szabálya, amelynek értelmében a nemzeti bíróság a kérelem tárgyában hozott további határozatra vonatkozó új eljárásban nem teheti lehetővé a felperes/kérelmező számára, hogy az említett további határozatot olyan, korábban elutasított uniós jogalapokon támadja meg, amelyek az adott körülmények között nem képezték jogorvoslat tárgyát? |
| --- | --- |

3)

A felek között a környezeti információkhoz való hozzáférés iránti konkrét kérelemmel kapcsolatban a 2003/4/EK irányelv állítólagos be nem tartása tárgyában folyamatban lévő eljárásban, amelyben a felperes/kérelmező kérelmére az uniós jogon alapuló egyes jogalapoknak helyt adva, míg másokat elutasítva hatályon kívül helyeztek valamely határozatot, ellentétes-e az uniós joggal, különösen a tényleges érvényesülés elvével az „issue estoppelen” alapuló jogerő olyan nemzeti szabálya, amelynek értelmében a nemzeti bíróság a kérelem tárgyában hozott további határozatra vonatkozó új eljárásban nem teheti lehetővé a felperes/kérelmező számára, hogy az említett további határozatot olyan, korábban elutasított uniós jogalapokon támadja meg, amelyek az adott körülmények között nem képezték jogorvoslat tárgyát?

| 4) | Befolyásolják-e a fenti harmadik kérdésre adandó választ a következő tények: i. előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nem terjesztettek a Bíróság elé, és ii. a felek egyike sem hívta fel a nemzeti bíróság figyelmét a Bíróság releváns ítélkezési gyakorlatára? |
| --- | --- |

4)

Befolyásolják-e a fenti harmadik kérdésre adandó választ a következő tények: i. előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nem terjesztettek a Bíróság elé, és ii. a felek egyike sem hívta fel a nemzeti bíróság figyelmét a Bíróság releváns ítélkezési gyakorlatára?

---

(1)  HL 2003. L 41., 26. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 7. kötet, 375. o.

(2)  2003. szeptember 30-i ítélet (EU:C:2003:513).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/13

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

(C-91/22. sz. ügy)

(2022/C 191/18)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Fenice – Qualità per l’ambiente SpA

Alperesek: Ministero della Transizione Ecologica, Ministero dello Sviluppo Economico, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt? |
| --- | --- |

1)

A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt?

| 2) | Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét? |
| --- | --- |

2)

Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét?

| 3) | A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi? |
| --- | --- |

3)

A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi?

| 4) | Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre? |
| --- | --- |

4)

Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre?

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.).

(2)  A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2019/331 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (HL 2019. L 59., 8. o.; helyesbítés: HL 2019. L 180., 31. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/14

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

(C-92/22. sz. ügy)

(2022/C 191/19)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Fenice – Qualità per l’ambiente SpA

Alperesek: Ministero della Transizione Ecologica, Ministero dello Sviluppo Economico, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt? |
| --- | --- |

1)

A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt?

| 2) | Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét? |
| --- | --- |

2)

Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét?

| 3) | A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi? |
| --- | --- |

3)

A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi?

| 4) | Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre? |
| --- | --- |

4)

Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre?

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.).

(2)  A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2019/331 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (HL 2019. L 59., 8. o.; helyesbítés: HL 2019. L 180., 31. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/15

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenice – Qualità per l’ambiente SpA kontra Ministero della Transizione Ecologica és társai

(C-93/22. sz. ügy)

(2022/C 191/20)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Fenice – Qualità per l’ambiente SpA

Alperesek: Ministero della Transizione Ecologica, Ministero dello Sviluppo Economico, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt? |
| --- | --- |

1)

A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt?

| 2) | Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét? |
| --- | --- |

2)

Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét?

| 3) | A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi? |
| --- | --- |

3)

A „villamosenergia-termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény csekély részben nem nagy hatásfokú, kapcsolt villamos energiát állít elő, és azt a kapcsolt energiatermeléstől eltérő, többféle, az ingyenes kibocsátási egységek elismeréséhez szükséges jellemzőkkel rendelkező hőenergia-forrás jellemzi?

| 4) | Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre? |
| --- | --- |

4)

Összeegyeztethető-e a „villamosenergia-termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben teljes mértékben kizárja a többféle energiaforrást használó létesítményt, anélkül, hogy elkülönítené a kapcsolt energiatermeléstől eltérő hőforrásokra vonatkozó kibocsátási értékeket, amelyek teljes mértékben feljogosítanak az előírt kedvezményekre?

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.).

(2)  A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2019/331 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (HL 2019. L 59., 8. o.; helyesbítés: HL 2019. L 180., 31. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/16

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2022. február 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gruppo Mauro Saviola Srl kontra Ministero della Transizione Ecologica, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

(C-94/22. sz. ügy)

(2022/C 191/21)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Gruppo Mauro Saviola Srl

Alperesek: Ministero della Transizione Ecologica, Comitato nazionale per la gestione della Direttiva 2003/87/CE e per il supporto nella gestione delle attività di progetto del protocollo di Kyoto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt? |
| --- | --- |

1)

A 2003/87/EK irányelv (1) végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság határozata – figyelembe véve az elfogadási eljárást és különösen a létesítményeknek a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztási listájára való felvételéről a Bizottsággal folytatott párbeszédnek az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) előírt mechanizmusát – az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt önálló jogorvoslat tárgyát képezheti-e, amennyiben a megtámadott jogi aktus kötelező joghatásokat vált ki, és közvetlenül érinti a felperes gazdasági szereplőt?

| 2) | Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét? |
| --- | --- |

2)

Ellenkező esetben az Európai Bizottság és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásával és a Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos projekttevékenységek irányításának támogatásával foglalkozó nemzeti bizottság által közösen lefolytatott vizsgálat alapján a szén-dioxid-kibocsátási egységek kiosztásából való kizárással közvetlenül érintett gazdasági magánszereplő az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése alapján az Európai Unió Törvényszéke előtt megtámadhatja-e az Európai Bizottság azon határozatát, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján elutasítja a létesítménynek a listára való felvételét?

| 3) | A „villamosenergia termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény teljes egészében saját fogyasztásra szánt energiát termel, amely csak akkor kerül a közcélú hálózatba szakaszosan, ha az energia fogadására szolgáló rendszerek a létesítmény működésének biztosítása érdekében megszakadnak? |
| --- | --- |

3)

A „villamosenergia termelőnek” a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja szerinti fogalma – amint az a Bíróság (ötödik tanács) 2019. június 20-i ExxonMobil Production Deutschland GmbH kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ítéletéből (C-682/17) következik, amelynek tárgyát a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) által a 2017. november 28-i határozattal az EUMSZ 267. cikk alapján a Bíróság elé előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem képezte – olyan helyzetekre is kiterjed-e, amikor a létesítmény teljes egészében saját fogyasztásra szánt energiát termel, amely csak akkor kerül a közcélú hálózatba szakaszosan, ha az energia fogadására szolgáló rendszerek a létesítmény működésének biztosítása érdekében megszakadnak?

| 4) | Összeegyeztethető-e a „villamosenergia termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben nem ösztönzi a saját villamosenergia-fogyasztást azáltal, hogy ingyenes szén-dioxid-kibocsátási egységeket ismer el az azt alkalmazó létesítmények számára? |
| --- | --- |

4)

Összeegyeztethető-e a „villamosenergia termelő létesítmény” fogalmának ilyen értelmezése az uniós jog általános elveivel, amelyek az ösztönzők nyújtása esetén a gazdasági szereplők közötti verseny feltételeinek tiszteletben tartására és az intézkedés arányosságára vonatkoznak, amennyiben nem ösztönzi a saját villamosenergia-fogyasztást azáltal, hogy ingyenes szén-dioxid-kibocsátási egységeket ismer el az azt alkalmazó létesítmények számára?

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.).

(2)  A kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2019/331 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (HL 2019. L 59., 8. o.; helyesbítés: HL 2019. L 180., 31. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/17

---

A Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) által 2022. február 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Kapniki A. Michailidis A.E. kontra Organismos Pliromon kai Elegchou Koinotikon Enischyseon Prosanatolismou kai Eggyiseon (OPEKEPE), Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

(C-99/22. sz. ügy)

(2022/C 191/22)

Az eljárás nyelve: görög

A kérdést előterjesztő bíróság

Symvoulio tis Epikrateias

Az alapeljárás felei

Felperes: Kapniki A. Michailidis A.E.

Alperesek: Organismos Pliromon kai Elegchou Koinotikon Enischyseon Prosanatolismou kai Eggyiseon (OPEKEPE), Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Sérti-e a jogszabályok visszaható hatálya tilalmának elvét és a bizalomvédelem elvét az 1992. június 30-i 2062/92/EGK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének (3) bekezdése, amely úgy szól, hogy amennyiben valamely feldolgozó által felvásárolt, csökkent minőségű leveles dohány mennyisége a szóban forgó dohányfajtából történő összes felvásárláshoz viszonyítva meghaladja a IV. mellékletben meghatározott maximális százalékarányt, az említett százalékarányt meghaladó mennyiség után 30 %-kal kevesebb jövedelemtámogatás jár?

---

(1)  A céláraknak, az intervenciós áraknak és a leveles dohány felvásárlóinak biztosított jövedelemtámogatásoknak, a bálázott dohány származékos intervenciós árainak, a referenciaminőségeknek, valamint a termőterületeknek az 1992. évi termés vonatkozásában történő meghatározásáról szóló 1992. március 30 i 2062/92/EGK tanácsi rendelet (HL 1992. L 215., 22. o.)

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/18

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2022. február 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NG kontra Direktor na Glavna direktsia „Natsionalna politsia” pri MVR – Sofia

(C-118/22. sz. ügy)

(2022/C 191/23)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: NG

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Direktor na Glavna direktsia „Natsionalna politsia” pri MVR – Sofia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Lehetővé tesz-e a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjával és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikkének értelmezése olyan nemzeti jogalkotási intézkedéseket, amelyek eredményeként gyakorlatilag korlátlan jog keletkezik a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelésére, és/vagy megszűnik az érintettnek az adatai kezelésének korlátozásához, valamint adatainak törléséhez, illetve megsemmisítéséhez való joga?

---

(1)  HL 2016. L 119., 89. o.; helyesbítések: HL 2018. L 127., 7. o.; HL 2021. L 74., 39. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/19

---

A Varhoven administrative sad (Bulgária) által 2022. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Balgarska telekomunikatsionna kompania EAD kontra Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” Sofia

(C-127/22. sz. ügy)

(2022/C 191/24)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrative sad

Az alapeljárás felei

Felperes: Balgarska telekomunikatsionna kompania EAD

Alperes: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” Sofia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 185. cikkének (1) bekezdését, hogy termékeknek – tárgyi eszközöknek vagy raktérkészleteknek az adóalany mérlegéből történő kikönyvelése értelmében vett – azon okból történő elkülönítése, hogy azok várhatóan már nem lesznek gazdaságilag hasznosíthatók, mert például elhasználódtak, meghibásodtak, alkalmatlanok vagy nem használhatók rendeltetésüknek megfelelően, a termékek beszerzésekor már megfizetett héával kapcsolatos adólevonás összegének meghatározásakor figyelembe vett tényezők olyan módosulásának minősül, amely a héabevallásnak a Lakon za danak varhu dobavenata stoinost (a hozzáadottérték-adóról szóló törvény, a továbbiakban: ZDDS) alapján történő benyújtása után következett be, és amely ezért kötelezettséget teremt az adólevonás korrekciójára, ha az elkülönített termékeket később a 2. melléklet szerinti termékekként értékesítették, ami adóköteles értékesítésnek minősül? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv (1) 185. cikkének (1) bekezdését, hogy termékeknek – tárgyi eszközöknek vagy raktérkészleteknek az adóalany mérlegéből történő kikönyvelése értelmében vett – azon okból történő elkülönítése, hogy azok várhatóan már nem lesznek gazdaságilag hasznosíthatók, mert például elhasználódtak, meghibásodtak, alkalmatlanok vagy nem használhatók rendeltetésüknek megfelelően, a termékek beszerzésekor már megfizetett héával kapcsolatos adólevonás összegének meghatározásakor figyelembe vett tényezők olyan módosulásának minősül, amely a héabevallásnak a Lakon za danak varhu dobavenata stoinost (a hozzáadottérték-adóról szóló törvény, a továbbiakban: ZDDS) alapján történő benyújtása után következett be, és amely ezért kötelezettséget teremt az adólevonás korrekciójára, ha az elkülönített termékeket később a 2. melléklet szerinti termékekként értékesítették, ami adóköteles értékesítésnek minősül?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (1) bekezdését, hogy termékeknek – tárgyi eszközöknek vagy raktérkészleteknek az adóalany mérlegéből történő kikönyvelése értelmében vett – azon okból történő elkülönítése, hogy azok várhatóan már nem lesznek gazdaságilag hasznosíthatók, mert például elhasználódtak, meghibásodtak, alkalmatlanok vagy nem használhatók rendeltetésüknek megfelelően, a termékek beszerzésekor már megfizetett héával kapcsolatos adólevonás összegének meghatározásakor figyelembe vett tényezők olyan módosulásának minősül, amely a héabevallásnak a ZDDS alapján történő benyújtása után következett be, és amely ezért kötelezettséget teremt az adólevonás korrekciójára, ha az elkülönített termékeket később megsemmisítették vagy ártalmatlanították, és ezt megfelelően bizonyították vagy igazolták? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (1) bekezdését, hogy termékeknek – tárgyi eszközöknek vagy raktérkészleteknek az adóalany mérlegéből történő kikönyvelése értelmében vett – azon okból történő elkülönítése, hogy azok várhatóan már nem lesznek gazdaságilag hasznosíthatók, mert például elhasználódtak, meghibásodtak, alkalmatlanok vagy nem használhatók rendeltetésüknek megfelelően, a termékek beszerzésekor már megfizetett héával kapcsolatos adólevonás összegének meghatározásakor figyelembe vett tényezők olyan módosulásának minősül, amely a héabevallásnak a ZDDS alapján történő benyújtása után következett be, és amely ezért kötelezettséget teremt az adólevonás korrekciójára, ha az elkülönített termékeket később megsemmisítették vagy ártalmatlanították, és ezt megfelelően bizonyították vagy igazolták?

| 3) | Ha az első, a második vagy mindkét kérdésre igenlő választ kell adni, úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (2) bekezdését, hogy a termékek fent ismertetett körülmények közötti elkülönítése a termék megfelelően bizonyított vagy igazolt megsemmisülésének vagy elvesztésének minősül, amely esetben nem áll fenn a termékek beszerzésekor megfizetett héával kapcsolatos adólevonás korrekciójának kötelezettsége? |
| --- | --- |

3)

Ha az első, a második vagy mindkét kérdésre igenlő választ kell adni, úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (2) bekezdését, hogy a termékek fent ismertetett körülmények közötti elkülönítése a termék megfelelően bizonyított vagy igazolt megsemmisülésének vagy elvesztésének minősül, amely esetben nem áll fenn a termékek beszerzésekor megfizetett héával kapcsolatos adólevonás korrekciójának kötelezettsége?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (2) bekezdését, hogy a termék megfelelően bizonyított vagy igazolt megsemmisülése vagy elvesztése esetében csak akkor maradhat el az adólevonás korrekciója, ha a megsemmisülést vagy elvesztést az adóalany befolyásán kívül álló olyan események idézték elő, amelyek bekövetkeztét az adóalany nem láthatta előre, és nem kerülhette el? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (2) bekezdését, hogy a termék megfelelően bizonyított vagy igazolt megsemmisülése vagy elvesztése esetében csak akkor maradhat el az adólevonás korrekciója, ha a megsemmisülést vagy elvesztést az adóalany befolyásán kívül álló olyan események idézték elő, amelyek bekövetkeztét az adóalany nem láthatta előre, és nem kerülhette el?

| 5) | Ha az első, a második vagy mindkét kérdésre nemleges választ kell adni, ellentétes-e a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (1) bekezdésével a ZDDS 2016. december 31-ig hatályos változata 79. cikkének (3) bekezdésében, illetve a ZDDS 2017. január 1-jétől hatályos változata 79. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely termékek elkülönítése esetén akkor is kötelezővé teszi az adólevonás korrekcióját, ha a termékeket később a 2. melléklet értelmében vett adóköteles termékértékesítésként értékesítették, vagy ha azokat megsemmisítették vagy ártalmatlanították, és ezt megfelelően bizonyították vagy igazolták? |
| --- | --- |

5)

Ha az első, a második vagy mindkét kérdésre nemleges választ kell adni, ellentétes-e a 2006/112/EK irányelv 185. cikkének (1) bekezdésével a ZDDS 2016. december 31-ig hatályos változata 79. cikkének (3) bekezdésében, illetve a ZDDS 2017. január 1-jétől hatályos változata 79. cikkének (1) bekezdésében foglalthoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely termékek elkülönítése esetén akkor is kötelezővé teszi az adólevonás korrekcióját, ha a termékeket később a 2. melléklet értelmében vett adóköteles termékértékesítésként értékesítették, vagy ha azokat megsemmisítették vagy ártalmatlanították, és ezt megfelelően bizonyították vagy igazolták?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/20

---

Az Amtsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2022. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – flightright GmbH kontra Swiss International Air Lines AG

(C-131/22. sz. ügy)

(2022/C 191/25)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: flightright GmbH

Alperes: Swiss International Air Lines AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményről van-e szó a légi járat működésével össze nem egyeztethető meteorológiai feltételek előfordulása esetén, függetlenül azok konkrét formájától? |
| --- | --- |

1)

A 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményről van-e szó a légi járat működésével össze nem egyeztethető meteorológiai feltételek előfordulása esetén, függetlenül azok konkrét formájától?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre nemleges választ kell adni, a meteorológiai feltételek rendkívüli jellege meghatározható-e az előfordulásának helyén és idején jellemző regionális és szezonális gyakorisága alapján? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre nemleges választ kell adni, a meteorológiai feltételek rendkívüli jellege meghatározható-e az előfordulásának helyén és idején jellemző regionális és szezonális gyakorisága alapján?

| 3) | A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményről van-e szó, amennyiben egy légiforgalmi irányítási döntés hatása egy bizonyos légi járművel kapcsolatban egy bizonyos napon hosszú késedelmet, egyéjszakás késedelmet, illetve a légi jármű egy vagy több járatának törlését okozza, annak ellenére, hogy az érintett légifuvarozó minden észszerű intézkedést megtett a késedelmek vagy járatok törlésének elkerülésére, függetlenül e döntés okától? |
| --- | --- |

3)

A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményről van-e szó, amennyiben egy légiforgalmi irányítási döntés hatása egy bizonyos légi járművel kapcsolatban egy bizonyos napon hosszú késedelmet, egyéjszakás késedelmet, illetve a légi jármű egy vagy több járatának törlését okozza, annak ellenére, hogy az érintett légifuvarozó minden észszerű intézkedést megtett a késedelmek vagy járatok törlésének elkerülésére, függetlenül e döntés okától?

| 4) | Amennyiben a harmadik kérdésre nemleges választ kell adni, a döntés okának rendkívülinek kell-e lennie azáltal, hogy bekövetkezésével nem kell számolni? |
| --- | --- |

4)

Amennyiben a harmadik kérdésre nemleges választ kell adni, a döntés okának rendkívülinek kell-e lennie azáltal, hogy bekövetkezésével nem kell számolni?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/20

---

A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OE elleni büntetőeljárás

(C-142/22. sz. ügy)

(2022/C 191/26)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

OE

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat (1) 27. cikkét, hogy a valamely személy átadásáról szóló határozat olyan jogviszonyt hoz létre e személy, a végrehajtó állam és a megkereső állam között, hogy az e határozatban jogerősen eldöntöttnek tekintett kérdéseket az egyéb bűncselekmények miatt indított további büntetőeljáráshoz vagy az e bűncselekmények miatt történő büntetéskiszabáshoz való hozzájárulás megszerzésére irányuló eljárás szempontjából is eldöntöttnek kell tekinteni? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat (1) 27. cikkét, hogy a valamely személy átadásáról szóló határozat olyan jogviszonyt hoz létre e személy, a végrehajtó állam és a megkereső állam között, hogy az e határozatban jogerősen eldöntöttnek tekintett kérdéseket az egyéb bűncselekmények miatt indított további büntetőeljáráshoz vagy az e bűncselekmények miatt történő büntetéskiszabáshoz való hozzájárulás megszerzésére irányuló eljárás szempontjából is eldöntöttnek kell tekinteni?

| 2) | Ha az első kérdésre adott válasz szerint a 27. cikk nem követeli meg ezt az értelmezést, akkor sérti-e a tényleges érvényesülés elvét az olyan nemzeti eljárási szabály, amely megakadályozza az érintett személyt abban, hogy a hozzájárulás iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Unió Bíróságának az átadás elrendelését követő időszakban hozott releváns ítéletére hivatkozzon? |
| --- | --- |

2)

Ha az első kérdésre adott válasz szerint a 27. cikk nem követeli meg ezt az értelmezést, akkor sérti-e a tényleges érvényesülés elvét az olyan nemzeti eljárási szabály, amely megakadályozza az érintett személyt abban, hogy a hozzájárulás iránti kérelemmel összefüggésben az Európai Unió Bíróságának az átadás elrendelését követő időszakban hozott releváns ítéletére hivatkozzon?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat – Egyes tagállamok által a kerethatározat elfogadásáról tett nyilatkozatok (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/21

---

A Supreme Court (Írország) által 2022. március 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Merck Sharp & Dohme Corp kontra Clonmel Healthcare Limited

(C-149/22. sz. ügy)

(2022/C 191/27)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alapeljárás felei

Felperes: Merck Sharp & Dohme Corp

Alperes: Clonmel Healthcare Limited

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a) | Elegendő-e a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló 469/2009/EK rendelet (1) 3. cikkének a) pontja alapján kiegészítő oltalmi tanúsítvány megadása és e tanúsítvány érvényessége szempontjából az, ha a KOT-ban részesülő terméket kifejezetten megjelölik a szabadalmi igénypontokban, és arra a szabadalmi igénypontok kiterjednek, vagy a KOT megadásához az szükséges, hogy a szabadalom jogosultja – aki/amely forgalombahozatali engedélyt kapott – az újdonságot vagy a feltalálói tevékenységet is bizonyítsa, vagy hogy a termék a szabadalom tárgyát képező találmány szűkebb fogalmába tartozzon? |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Elegendő-e a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló 469/2009/EK rendelet (1) 3. cikkének a) pontja alapján kiegészítő oltalmi tanúsítvány megadása és e tanúsítvány érvényessége szempontjából az, ha a KOT-ban részesülő terméket kifejezetten megjelölik a szabadalmi igénypontokban, és arra a szabadalmi igénypontok kiterjednek, vagy a KOT megadásához az szükséges, hogy a szabadalom jogosultja – aki/amely forgalombahozatali engedélyt kapott – az újdonságot vagy a feltalálói tevékenységet is bizonyítsa, vagy hogy a termék a szabadalom tárgyát képező találmány szűkebb fogalmába tartozzon?

| b) | Amennyiben az utóbbi, vagyis a találmány a szabadalom hatálya alá tartozik, mit kell a szabadalom jogosultjának és a forgalombahozatali engedély jogosultjának bizonyítania ahhoz, hogy érvényes KOT-ot szerezzen? |
| --- | --- |

b)

Amennyiben az utóbbi, vagyis a találmány a szabadalom hatálya alá tartozik, mit kell a szabadalom jogosultjának és a forgalombahozatali engedély jogosultjának bizonyítania ahhoz, hogy érvényes KOT-ot szerezzen?

| 2) | Abban az esetben, ha – a jelen ügyhöz hasonlóan – a szabadalom egy konkrét gyógyszerre, az ezetimibére vonatkozik, és a szabadalom igénypontjai értelmében a humán orvostudományban a szóban forgó gyógyszer önállóan vagy egy másik gyógyszerrel, a jelen ügyben a nyilvánosság számára hozzáférhető szimvasztatinnal kombinálva használható, a rendelet 3. cikkének a) pontja alapján adható-e KOT kizárólag az ezetimibéből álló termékre mint monoterápiás gyógyszerre, vagy az a szabadalmi igénypontokban megjelölt bármely vagy az összes kombinált termékre is megadható? |
| --- | --- |

2)

| 3) | Amennyiben valamely monoterápiás gyógyszer, vagyis az „A” gyógyszer – a jelen ügyben az ezetimibe – KOT-ban részesül, vagy valamely kombinált terápia először az „A” és „B” gyógyszerre mint kombinált terápiára részesül KOT-ban – azzal, hogy „A” és „B” gyógyszer is szerepel a szabadalom igénypontjaiban, noha kizárólag az „A” gyógyszer új, így szabadalmaztatott, miközben a többi gyógyszer már ismert vagy hozzáférhető a nyilvánosság számára – a KOT megadása vagy az „A” gyógyszer mint monoterápiás gyógyszer vagy az „A” és „”B” gyógyszer mint KOT-ban részesülő első kombinált terápia első forgalomba hozatalára korlátozódik-e, így az első KOT megadását követően nem adható második vagy harmadik KOT a monoterápiás gyógyszerre vagy valamely kombinált terápiára, a KOT-ban részesülő első kombinált terápiát kivéve? |
| --- | --- |

3)

| 4) | Arra az esetre, ha valamely szabadalom igénypontjai egyetlen új molekulára és e molekulának egy létező és – adott esetben a nyilvánosság számára hozzáférhető – ismert gyógyszerrel történő kombinációjára vonatkoznak, vagy e kombinációval kapcsolatos több ilyen igénypontot is tartalmaznak, a rendelet 3. cikkének c) pontja






  a) | kizárólag a termékként értékesített molekulára; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

kizárólag a termékként értékesített molekulára;

| b) | a szabadalom hatálya alá tartozó, a hatályos alapszabadalommal védett monoterápiás gyógyszernek vagy az első kombinált terápiának megfelelő termék első forgalmazására, vagy |
| --- | --- |

b)

a szabadalom hatálya alá tartozó, a hatályos alapszabadalommal védett monoterápiás gyógyszernek vagy az első kombinált terápiának megfelelő termék első forgalmazására, vagy

| c) | a forgalombahozatali engedély dátumától függetlenül a szabadalom jogosultjának választása szerint az a) vagy b) esetre korlátozza-e a KOT megadását? |
| --- | --- |

c)

a forgalombahozatali engedély dátumától függetlenül a szabadalom jogosultjának választása szerint az a) vagy b) esetre korlátozza-e a KOT megadását?

Mi az oka a fentiek bármelyikének?

---

(1)  A gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 152., 1. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/22

---

A Törvényszék T-263/15. RENV. sz., Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo kontra Bizottság ügyben 2021. december 21-én hozott ítélete ellen a Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. által 2022. március 3-án benyújtott fellebbezés

(C-163/22. sz. ügy)

(2022/C 191/28)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Fellebbező: Gmina Miasto Gdynia i Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (képviselők: K. Gruszecka-Spychała, P. K. Rosiak jogtanácsosok)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Lengyel Köztársaság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-263/15. RENV. sz., Gmina Miasto Gdynia és Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo kontra Bizottság ügyben 2021. december 21-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-263/15. RENV. sz., Gmina Miasto Gdynia és Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo kontra Bizottság ügyben 2021. december 21-én hozott ítéletét;

| — | az ügyben hozzon végleges határozatot, és a jelen fellebbezés által érintett terjedelemben adjon helyt a kereset első, negyedik és hatodik jogalapjának, továbbá a kereseti kérelemnek foglaltaknak megfelelően semmisítse meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

az ügyben hozzon végleges határozatot, és a jelen fellebbezés által érintett terjedelemben adjon helyt a kereset első, negyedik és hatodik jogalapjának, továbbá a kereseti kérelemnek foglaltaknak megfelelően semmisítse meg a megtámadott határozatot;

| — | a fenti második franciabekezdésben említett határozatban döntsön az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeinek viseléséről. |
| --- | --- |

—

a fenti második franciabekezdésben említett határozatban döntsön az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeinek viseléséről.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az első jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, mivel a kereset első jogalapja első részének elemzése során tévesen azonosította az előnyt és tévesen határozta meg a visszatérítendő támogatásnak a kereset negyedik jogalapjában foglalt összegét.

A második jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a hatodik jogalap második kifogásának vizsgálata során nem vette figyelembe a 2014/883/EU (1) határozat visszavonásának és annak a megtámadott határozattal való felváltásának jogellenességét, a bizalomvédelem, a jogbiztonság és a hatékony jogvédelem elvét, mivel olyan jogellenes értelmezést fogadott el, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a Törvényszék előtt már megtámadott saját jogi aktusát tetszés szerint visszavonja, és annak tartalmát tetszés szerint módosítsa anélkül, hogy figyelembe venné az e jogi aktust megtámadó fél érdekeit és elvárásait.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a kereset hatodik jogalapja harmadik kifogásának vizsgálata során – amely a fellebbezők eljárási jogai, valamint a megfelelő ügyintézés, a lojális együttműködés és a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul – mivel nem állapította meg, hogy a Bizottság köteles módosítani az eljárást megindító határozatot, vagy új határozatot hozni, ha teljesülnek a megtámadott ítéletben az eljárást megindító határozat kijavítására vagy kiterjesztésére vonatkozóan előírt feltételek.

---

(1)  Az SA.35388 (13/C) (korábbi 13/NN és korábbi 12/N) számú, Lengyelország által hozott intézkedésről – A Gdynia-Kosakowo repülőtér létrehozása – szóló, 2014. február 11-i 2014/883/EU bizottsági határozat (az értesítés a C(2014) 759. számú dokumentummal történt) (HL 2014. L 357., 51. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/23

---

2022. március 4-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Dán Királyság

(C-167/22. sz. ügy)

(2022/C 191/29)

Az eljárás nyelve: dán

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Grønfeldt és P. Messina meghatalmazottak)

Alperes: Dán Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Dán Királyság azáltal, hogy 25 órában határozta meg a dániai autópályahálózat állami tulajdonú pihenőhelyekein való maximális tartózkodás idejét, nem teljesítette a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatos, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 1., 8. és 9. cikkében rögzített szabályokból eredő kötelezettségét. |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Dán Királyság azáltal, hogy 25 órában határozta meg a dániai autópályahálózat állami tulajdonú pihenőhelyekein való maximális tartózkodás idejét, nem teljesítette a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatos, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 1., 8. és 9. cikkében rögzített szabályokból eredő kötelezettségét.

| — | A Bíróság a Dán Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság a Dán Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság álláspontja szerint a 25 órás szabály nem valósít meg ugyan közvetlen hátrányos megkülönböztetést, de a szolgáltatásnyújtás szabadsága akadályát képezi, mivel nem azonos módon érinti a dán és a nem dán fuvarozókat. A nem dán fuvarozók számára nagyobb nehézséget jelent az uniós jogból – különösen az 561/2006/EK rendeletből (2) – eredő vezetési és pihenőidőkre vonatkozó kötelezettségek betartása, mint a dán fuvarozók számára, amelyek olyan működési központokkal rendelkeznek Dániában, ahová a járművezetők visszatérhetnek és ahol pihenőidejüket tölthetik.

A Bizottság szerint e szabály nem igazolható a Dánia által hivatkozott azon célokkal, hogy (i) a járművezetők számára nagyobb befogadóképességet biztosítsanak a szünetek és a rövid pihenőidők eltöltése céljából, (ii) megszüntessék az autópályák leállósávjában történő jogellenes és veszélyes parkolást, (iii) a hosszú időtartamú parkolás által okozott negatív hatások kiküszöbölésével biztosítsák a rendezett körülményeket a pihenőhelyeken, (iv) javítsák a járművezetők környezeti és munkakörülményeit, mivel e szabály nem alkalmas ezen célok elérésére, ráadásul az azok eléréséhez szükséges mértéket is meghaladja.

---

(1)  A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 300, 72. o.).

(2)  A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 102, 1. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/24

---

A Varhoven kasatsionen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EV elleni büntetőeljárás

(C-174/22. sz. ügy)

(2022/C 191/30)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven kasatsionen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

EV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Lehetővé teszik-e a 2004. február 11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) a Nakazatelen kodeksnek (büntető törvénykönyv) a Zakon za kontrol varhu narkotichnite veshtestva i prekursorite (a kábítószerek és kábítószer-prekurzorok ellenőrzéséről szóló törvény) 3. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 354a. cikkében foglalt keretrendelkezést kitöltő rendelkezései, hogy megállapítsák valamely személy bűnösségét az I. melléklet 3. kategóriájába tartozó anyag, mégpedig két liter toluol birtoklásában?

---

(1)  A kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február 11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 47., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 8. kötet, 46. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/24

---

A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK elleni büntetőeljárás

(C-175/22. sz. ügy)

(2022/C 191/31)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Spetsializiran nakazatelen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

BK

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Ellentétes-e a 2012/13 irányelv (1) 6. cikkének (3) és (4) bekezdésével a nemzeti jogszabályi rendelkezéseknek – a Nakazatelno protsesualen kodeks (a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv) 287. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 301. cikke (1) bekezdése 2. pontjának – az ítélkezési gyakorlat általi olyan értelmezése, amely szerint a bíróság az ítéletében jogilag a vádirattól eltérően minősítheti a bűncselekményt, feltéve, hogy nem súlyosabban büntetendő bűncselekménynek minősíti azt, azon az alapon, hogy a vádlottat az ítélet kihirdetése előtt nem tájékoztatták megfelelően az új, eltérő jogi minősítésről, és nem tudott védekezni azzal szemben?

A kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Tiltja-e a Charta 47. cikkének második bekezdése a bíróság számára, hogy tájékoztassa a vádlottat arról, hogy érdemi határozatát a bűncselekmény eltérő jogi minősítése alapján is meghozhatja, és hogy ezenkívül lehetőséget adjon számára arra, hogy felkészüljön védelmére e jogi minősítéssel kapcsolatban, mert ezen eltérő jogi minősítést nem az ügyészség kezdeményezte?

---

(1)  A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 142., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 39., 28. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/25

---

A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2022. március 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BK és ZhP elleni büntetőeljárás

(C-176/22. sz. ügy)

(2022/C 191/32)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Spetsializiran nakazatelen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

BK és ZhP

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a Bíróság alapokmányának 23. cikkét, hogy az arra kötelezi az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikke alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet benyújtó nemzeti bíróságot, hogy teljes egészében függessze fel az alapeljárást, vagy elegendő az alapeljárásnak csak azt a részét felfüggeszteni, amelyre az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés vonatkozik?

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/25

---

2022. március 22-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-214/22. sz. ügy)

(2022/C 191/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: E. Manhaeve, A. Azéma és I. Zaloguin meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | állapítsa meg, hogy Luxemburg azáltal, hogy legkésőbb 2016. október 4-ig nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikke (7) bekezdésének, 9. cikkének és 10. cikke (2) bekezdésének megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezések szövegét nem küldte meg a Bizottságnak, nem teljesítette az említett irányelv 12. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy Luxemburg azáltal, hogy legkésőbb 2016. október 4-ig nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikke (7) bekezdésének, 9. cikkének és 10. cikke (2) bekezdésének megfeleljen, vagy legalábbis e rendelkezések szövegét nem küldte meg a Bizottságnak, nem teljesítette az említett irányelv 12. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések értelmében kötelezze Luxemburgot a jelen ügyben meghozandó ítélet kihirdetésének napjától kezdődően minden nap késedelem után 7 096,50 euró összegű kényszerítő bírság megfizetésére a 2014/42 irányelv 8. cikkének (7) bekezdését, 9. cikkét és 10. cikkének (2) bekezdését átültető intézkedések bejelentésére irányuló kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések értelmében kötelezze Luxemburgot a jelen ügyben meghozandó ítélet kihirdetésének napjától kezdődően minden nap késedelem után 7 096,50 euró összegű kényszerítő bírság megfizetésére a 2014/42 irányelv 8. cikkének (7) bekezdését, 9. cikkét és 10. cikkének (2) bekezdését átültető intézkedések bejelentésére irányuló kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt;

| — | Luxemburgot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Luxemburgot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a súlyos és szervezett bűnözésből eredően a bűnelkövetők által megszerzett jövedelmet könnyebben visszaszerezhessék. A tagállamoknak az irányelvet 2016. október 4-ig kellett átültetniük. A Bizottság 2016 novemberében kötelezettségszegési eljárást indított Luxemburg ellen, és 2019 márciusában indokolással ellátott véleményt küldött Luxemburgnak. Márpedig Luxemburg mindezidáig nem értesítette a Bizottságot az irányelv nemzeti jogba történő teljes körű átültetéséről.

---

(1)  HL 2014. L 127., 39. o.; helyesbítés: HL 2014. L 138., 114. o.

---

Törvényszék

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/26

---

A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – VeriGraft kontra Eismea

(T-688/19. sz. ügy) (1)

(„Választottbírósági kikötés - A »Horizont 2020« kutatási és innovációs keretprogram keretében kötött támogatási megállapodás - A megállapodás felmondása - Szakmai kötelezettségszegés - Támogatáskedvezményezetti vagy a kedvezményezett nevében vagy javára eljáró személyi minőség”)

(2022/C 191/34)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: VeriGraft AB (Göteborg, Svédország) (képviselők: P. Hansson és A. Johansson ügyvédek)

Alperes: Agence exécutive pour le Conseil européen de l’innovation et les PME (képviselők: A. Galea meghatalmazott, segítője: D. Waelbroeck és A. Duron ügyvédek)

Az ügy tárgya

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) a kis- és középvállalkozások innovációjának támogatására szolgáló eszközének keretében kötött, „Krónikus vénás elégtelenségben szenvedő betegek első kezelésére szolgáló, humán szövetsebészetből származó, személyre szabott vénák – P-TEV” (Personalized Tissue-Engineered Veins as the first Cure for Patients with Chronic Venous Insufficiency-P-TEV) projektre vonatkozó támogatási megállapodásnak a Kis- és középvállalkozásügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) által történt felmondása semmisségének megállapítása iránt az EUMSZ 272. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék semmisnek nyilvánítja a Kis- és középvállalkozásügyi Végrehajtó Ügynökség „Krónikus vénás elégtelenségben szenvedő betegek első kezelésére szolgáló, humán szövetsebészetből származó, személyre szabott vénák – P-TEV” (Personalized Tissue-Engineered Veins as the first Cure for Patients with Chronic Venous Insufficiency-P-TEV) projektre vonatkozó támogatási megállapodás felmondására vonatkozó, 778620. sz. határozatát. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék semmisnek nyilvánítja a Kis- és középvállalkozásügyi Végrehajtó Ügynökség „Krónikus vénás elégtelenségben szenvedő betegek első kezelésére szolgáló, humán szövetsebészetből származó, személyre szabott vénák – P-TEV” (Personalized Tissue-Engineered Veins as the first Cure for Patients with Chronic Venous Insufficiency-P-TEV) projektre vonatkozó támogatási megállapodás felmondására vonatkozó, 778620. sz. határozatát.

| 2) | A Törvényszék az Európai Innovációs Tanács és Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökséget kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Európai Innovációs Tanács és Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökséget kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 432., 2019.12.23.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/26

---

A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Mood Media Netherlands kontra EUIPO – Tailoradio (MOOD MEDIA)

(T-615/20. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - MOOD MEDIA európai uniós szóvédjegy - A védjegy tényleges használata - A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja] - A 207/2009 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja] - A tényleges használat igazolása”)

(2022/C 191/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Mood Media Netherlands BV (Naarden, Hollandia) (képviselő: A-M. Pecoraro ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: L. Rampini meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Tailoradio Srl (Milánó, Olaszország) (képviselők: M. Franzosi, A. Sobol, F. Santonocito és S. Bernardini ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Tailoradio és a Mood Media Netherlands közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2020. július 24-én hozott határozata (R 1767/2019-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2020. július 24-én hozott határozatát (R 1767/2019-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2020. július 24-én hozott határozatát (R 1767/2019-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja..

| 3) | Az EUIPO viseli a saját költségeit, valamint a Mood Media Netherlands BV részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

Az EUIPO viseli a saját költségeit, valamint a Mood Media Netherlands BV részéről felmerült költségeket.

| 4) | A Tailoradio Srl maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

4)

A Tailoradio Srl maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 390., 2020.11.16.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/27

---

A Törvényszék 2022. március 2-i ítélete – Apologistics kontra EUIPO – Kerckhoff (apo-discounter.de)

(T-140/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - Az apo-discounter.de európai uniós ábrás védjegy - A megszűnés részleges megállapítása - A védjegy tényleges használata - Az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja - A tényleges használat bizonyítéka”)

(2022/C 191/36)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Apologistics GmbH (Markkleeberg, Németország) (képviselő: H. Hug ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A.Folliard-Mongurial meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Markus Kerckhoff (Bergisch Gladbach, Németország) (képviselő: M. Douglas ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az M. Kerckhoff és az Apologistics közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2020. december 8-án hozott határozata (R 1439/2019-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék az Apologistics GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Apologistics GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 182., 2021.5.10.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/28

---

2022. február 18-án benyújtott kereset – Sberbank Europe kontra EKB

(T-99/22. sz. ügy)

(2022/C 191/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Sberbank Europe AG (Bécs, Ausztria) (képviselő: M. Fellner ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB 2021. december 21-én a Sberbankkal szemben hozott határozatát (ECB-SSM-2021-ATSBE-12, ESA-2020–00000051. sz.) annak pótlása nélkül az EUMSZ 263. és EUMSZ 264. cikknek megfelelően; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB 2021. december 21-én a Sberbankkal szemben hozott határozatát (ECB-SSM-2021-ATSBE-12, ESA-2020–00000051. sz.) annak pótlása nélkül az EUMSZ 263. és EUMSZ 264. cikknek megfelelően; és

| — | az alperest kötelezze a megsemmisítés iránti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a megsemmisítés iránti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizennégy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a lefölözési kamatok EKB általi alkalmazása megengedhetetlen kétszeres büntetés az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Charta) 50. cikke és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 4. cikke értelmében. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a lefölözési kamatok EKB általi alkalmazása megengedhetetlen kétszeres büntetés az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Charta) 50. cikke és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 4. cikke értelmében.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az EKB 2021. december 21-i határozata sérti a Charta 49. cikkét és az EJEE 7. cikkét azáltal, hogy az 1024/2013/EU (1) rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírt összeghatárokat meghaladó szankciót alkalmaz. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az EKB 2021. december 21-i határozata sérti a Charta 49. cikkét és az EJEE 7. cikkét azáltal, hogy az 1024/2013/EU (1) rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében előírt összeghatárokat meghaladó szankciót alkalmaz.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB-nak a Sberbank terhére lefölözési kamatokat megállapító határozata sérti a Charta 17. cikkét és az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikkét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB-nak a Sberbank terhére lefölözési kamatokat megállapító határozata sérti a Charta 17. cikkét és az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikkét.

| 4. | A negyedik jogalap az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerinti alapvető jogok és alapvető szabadságok megsértésén alapul. A res iudicata elve tiltja, hogy az EKB az 575/2013/EU rendelet (2) 395. cikke értelmében vett nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitek túllépése miatt lefölözési kamatot állapítson meg a Sberbank terhére. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerinti alapvető jogok és alapvető szabadságok megsértésén alapul. A res iudicata elve tiltja, hogy az EKB az 575/2013/EU rendelet (2) 395. cikke értelmében vett nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitek túllépése miatt lefölözési kamatot állapítson meg a Sberbank terhére.

| 5. | Az ötödik jogalap a jóhiszeműség elvének megsértésén alapul, mivel az EKB megsértette az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése és (7) bekezdése szerinti adminisztratív pénzbírság megállapításának módszeréről szóló útmutatót. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a jóhiszeműség elvének megsértésén alapul, mivel az EKB megsértette az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése és (7) bekezdése szerinti adminisztratív pénzbírság megállapításának módszeréről szóló útmutatót.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az EJEE 6. cikkét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az EJEE 6. cikkét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a szankciókra vonatkozó összeghatárokat. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a szankciókra vonatkozó összeghatárokat.

| 8. | A nyolcadik jogalap az osztrák banktörvény (BWG) 99e. § -a szerinti arányosság elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap az osztrák banktörvény (BWG) 99e. § -a szerinti arányosság elvének megsértésén alapul.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a BWG 97. § -a nem alkalmazható, ha semmilyen előny nem keletkezik, vagy semmilyen veszteséget nem küszöbölnek ki. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a BWG 97. § -a nem alkalmazható, ha semmilyen előny nem keletkezik, vagy semmilyen veszteséget nem küszöbölnek ki.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy az EKB-nak a 468/2014/EU rendelet (3) 130. cikke és a pénzügyi piacok felügyeleti hatóságáról szóló osztrák törvény (FMABG) 22. cikke szerinti lefölözési kamatok felszámítására vonatkozó lehetősége elévült. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy az EKB-nak a 468/2014/EU rendelet (3) 130. cikke és a pénzügyi piacok felügyeleti hatóságáról szóló osztrák törvény (FMABG) 22. cikke szerinti lefölözési kamatok felszámítására vonatkozó lehetősége elévült.

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése csak egy nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitet ír elő, ezért szankcionálja a BWG 97. § -ának (1) bekezdése csak egyszer e határérték túllépését. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése csak egy nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitet ír elő, ezért szankcionálja a BWG 97. § -ának (1) bekezdése csak egyszer e határérték túllépését.

| 12. | A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a Sberbank nem szándékosan lépte túl a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitet. |
| --- | --- |

12.

A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a Sberbank nem szándékosan lépte túl a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó limitet.

| 13. | A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy a Sberbank sem olyan előnyhöz nem jutott, sem olyan veszteséget nem küszöbölt ki, amelyet le kellene fölözni. |
| --- | --- |

13.

A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy a Sberbank sem olyan előnyhöz nem jutott, sem olyan veszteséget nem küszöbölt ki, amelyet le kellene fölözni.

| 14. | A tizennegyedik jogalap azon alapul, hogy az EKB azzal, hogy nem biztosította az 575/2013/EU rendelet 396. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességet, tévesen gyakorolta mérlegelési jogkörét. |
| --- | --- |

14.

A tizennegyedik jogalap azon alapul, hogy az EKB azzal, hogy nem biztosította az 575/2013/EU rendelet 396. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességet, tévesen gyakorolta mérlegelési jogkörét.

---

(1)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.).

(2)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

(3)  Az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU európai központi banki rendelet (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL 2014. L 141., 1. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/29

---

2022. február 22-én benyújtott kereset – ON kontra Bizottság

(T-103/22. sz. ügy)

(2022/C 191/38)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: ON (képviselő: D. Mimrová ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. december 21-i (EU) 2021/2288 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet, (1) mivel az sérti az egyenlő bánásmód elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, valamint az arányosság elvét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. december 21-i (EU) 2021/2288 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet, (1) mivel az sérti az egyenlő bánásmód elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, valamint az arányosság elvét;

| — | semmisítse meg a 2021/2288 rendeletet, mivel hiányzik az EUMSZ 168. cikknek megfelelő jogalap a közegészség védelme tekintetében, az Uniónak a Covid19-világjárvány határokon átnyúló egészségügyi hatásaival kapcsolatos fellépése szempontjából; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2021/2288 rendeletet, mivel hiányzik az EUMSZ 168. cikknek megfelelő jogalap a közegészség védelme tekintetében, az Uniónak a Covid19-világjárvány határokon átnyúló egészségügyi hatásaival kapcsolatos fellépése szempontjából;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a közösségi jog alapelveit és 2021/2288 rendelet elfogadásával megsértette:






  — | az egyenlő bánásmód elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát azzal, hogy a digitális igazolvány érvényességét az alapoltási sorozat befejezésének napjától számított 270 napra korlátozta az érvényes digitális igazolvány birtokosai szabad mozgásának a megkönnyítése érdekében (azaz azok a személyek, aki megkapták a booster adagot, nagyobb immunitással kell, hogy rendelkezzenek az omikron vírusvariánssal szemben), ugyanakkor a megtámadott aktus hatálya alól kivette a személyek egy meghatározatlan csoportját az életkoruk, foglalkozásuk, életstílusuk vagy egyéb szempontok alapján (tekintet nélkül arra, hogy be vannak-e oltva, vagy egyáltalán nincsenek beoltva), és ezzel olyan személyek nagy létszámú csoportját hátrányosan megkülönböztette, akik megkapták az alapoltási sorozatot és átestek a covid betegségen, noha a tudományos ismeretek alapján e személyek, azaz az ún. hibrid immunitással rendelkező személyek azok, akik hasonló vagy kisebb kockázatot jelentenek a társadalomra nézve a fertőzés átadása és az egészségügyi rendszerre jelentett teher szempontjából, azon személyekhez viszonyítva, akiknek korlátlan ideig érvényes marad a digitális igazolványuk vagy más miatt nem tartoznak a megtámadott aktus hatálya alá és akik „de iure” nem fertőzőek. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a közösségi jog alapelveit és 2021/2288 rendelet elfogadásával megsértette:

—

az egyenlő bánásmód elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát azzal, hogy a digitális igazolvány érvényességét az alapoltási sorozat befejezésének napjától számított 270 napra korlátozta az érvényes digitális igazolvány birtokosai szabad mozgásának a megkönnyítése érdekében (azaz azok a személyek, aki megkapták a booster adagot, nagyobb immunitással kell, hogy rendelkezzenek az omikron vírusvariánssal szemben), ugyanakkor a megtámadott aktus hatálya alól kivette a személyek egy meghatározatlan csoportját az életkoruk, foglalkozásuk, életstílusuk vagy egyéb szempontok alapján (tekintet nélkül arra, hogy be vannak-e oltva, vagy egyáltalán nincsenek beoltva), és ezzel olyan személyek nagy létszámú csoportját hátrányosan megkülönböztette, akik megkapták az alapoltási sorozatot és átestek a covid betegségen, noha a tudományos ismeretek alapján e személyek, azaz az ún. hibrid immunitással rendelkező személyek azok, akik hasonló vagy kisebb kockázatot jelentenek a társadalomra nézve a fertőzés átadása és az egészségügyi rendszerre jelentett teher szempontjából, azon személyekhez viszonyítva, akiknek korlátlan ideig érvényes marad a digitális igazolványuk vagy más miatt nem tartoznak a megtámadott aktus hatálya alá és akik „de iure” nem fertőzőek.

| — | az arányosság elvét azzal, hogy nem hozott fel olyan okokat, amelyek minőségi vagy – amennyiben lehet – mennyiségi adatokon alapulnának, azaz nem értékelte ki megfelelően az azon személycsoportok vonatkozásában rendelkezésre álló tudományos adatokat, akik más személyekre nézve a covid betegséggel való megfertőzés szempontjából kockázatot jelenthetnek és azt sem indokolta meg megfelelően, hogy miért éppen a kiválasztott intézkedéssel – amely az alapoltási sorozat befejezésének napjától számított legfeljebb 270 napra korlátozza az uniós digitális Covid-igazolvány érvényességét – lehet a legjobban megvalósítani az Unió célkitűzését a Covid19-világjárvánnyal és a SARS-CoV-2 vírusvariánssal kapcsolatos fellépés tekintetében, mivel az ilyen intézkedés a lakosság ún. booster adagokkal való nagyobb átoltottságához járul hozzá, anélkül, hogy más felmerülő alternatívákat mérlegelt (azaz megfelelően megindokolt) volna. |
| --- | --- |

—

az arányosság elvét azzal, hogy nem hozott fel olyan okokat, amelyek minőségi vagy – amennyiben lehet – mennyiségi adatokon alapulnának, azaz nem értékelte ki megfelelően az azon személycsoportok vonatkozásában rendelkezésre álló tudományos adatokat, akik más személyekre nézve a covid betegséggel való megfertőzés szempontjából kockázatot jelenthetnek és azt sem indokolta meg megfelelően, hogy miért éppen a kiválasztott intézkedéssel – amely az alapoltási sorozat befejezésének napjától számított legfeljebb 270 napra korlátozza az uniós digitális Covid-igazolvány érvényességét – lehet a legjobban megvalósítani az Unió célkitűzését a Covid19-világjárvánnyal és a SARS-CoV-2 vírusvariánssal kapcsolatos fellépés tekintetében, mivel az ilyen intézkedés a lakosság ún. booster adagokkal való nagyobb átoltottságához járul hozzá, anélkül, hogy más felmerülő alternatívákat mérlegelt (azaz megfelelően megindokolt) volna.

| 2. | A felperes a kereset második jogalapját arra alapítja, hogy a Bizottság a 2021/2288 rendelet elfogadásával túllépte azt a felhatalmazást, amelyet az (EU) 2021/953 rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése biztosít számára, amikor az adatmezők „statikus” változtatása helyett a SARS-CoV-2 vírussal kapcsolatos helyzet alakulása és a fennálló epidemiológiai helyzet alapján korlátozta a digitális igazolvány érvényességét és ebben az összefüggésben de facto határt szabott az Unió Covid19-világjárvánnyal és a határokon átnyúló egészségügyi hatásokkal kapcsolatos fellépésének, anélkül, hogy a megtámadott aktust az Európai Unió működéséről szóló szerződés népegészségügyre vonatkozó 168. cikkének megfelelő jogalapokkal alátámasztotta volna. |
| --- | --- |

2.

A felperes a kereset második jogalapját arra alapítja, hogy a Bizottság a 2021/2288 rendelet elfogadásával túllépte azt a felhatalmazást, amelyet az (EU) 2021/953 rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése biztosít számára, amikor az adatmezők „statikus” változtatása helyett a SARS-CoV-2 vírussal kapcsolatos helyzet alakulása és a fennálló epidemiológiai helyzet alapján korlátozta a digitális igazolvány érvényességét és ebben az összefüggésben de facto határt szabott az Unió Covid19-világjárvánnyal és a határokon átnyúló egészségügyi hatásokkal kapcsolatos fellépésének, anélkül, hogy a megtámadott aktust az Európai Unió működéséről szóló szerződés népegészségügyre vonatkozó 168. cikkének megfelelő jogalapokkal alátámasztotta volna.

---

(1)  HL 2021. L 458., 459. o.

(2)  A Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2021. L 211., 1. o.; helyesbítés: HL 2022. L 72., 7. o.).

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/30

---

2022. március 1-jén benyújtott kereset – Sopra Steria Benelux és Unisys Belgium kontra Bizottság

(T-108/22. sz. ügy)

(2022/C 191/39)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Sopra Steria Benelux (Ixelles, Belgium), Unisys Belgium (Machelen, Belgium) (képviselők: L. Masson és G. Tilman ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság által a TAXUD/2019/OP/0006 számon kihirdetett „CCN-Evolution: Specification, development, maintenance and 3rd level support of TAXUD IT platforms – Lot A: Evolution services for the CCN/CSI Platform” címet viselő közbeszerzési eljárás keretében hozott és 2021. december 20-án közölt határozatot, amelyben a Bizottság megerősíti, hogy elutasítja a felperesekből álló konzorcium által benyújtott ajánlatot, és a közbeszerzési szerződést egy versenytárs konzorciumnak ítéli oda; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság által a TAXUD/2019/OP/0006 számon kihirdetett „CCN-Evolution: Specification, development, maintenance and 3rd level support of TAXUD IT platforms – Lot A: Evolution services for the CCN/CSI Platform” címet viselő közbeszerzési eljárás keretében hozott és 2021. december 20-án közölt határozatot, amelyben a Bizottság megerősíti, hogy elutasítja a felperesekből álló konzorcium által benyújtott ajánlatot, és a közbeszerzési szerződést egy versenytárs konzorciumnak ítéli oda;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, a 2021. december 20-i határozat semmisségére alapított jogalap. A felperesek e tekintetben arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozatot olyan határozatnak kell tekinteni, amely pusztán megerősíti a Törvényszék által előzőleg megsemmisített korábbi határozatot. |
| --- | --- |

1.

Az első, a 2021. december 20-i határozat semmisségére alapított jogalap. A felperesek e tekintetben arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozatot olyan határozatnak kell tekinteni, amely pusztán megerősíti a Törvényszék által előzőleg megsemmisített korábbi határozatot.

| 2. | A második, nyilvánvaló értékelési hibára, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció megsértésére, a megfelelő ügyintézésre, különösen pedig a patere legem quam ipse fecisti elvének a megsértésére és az alapos előkészítés kötelezettségére alapított jogalap. A felperesek szerint a Bizottság megsértette a saját ajánlattételhez szükséges dokumentációjában foglaltakat, mivel a nyertes ajánlattevő árának szokásos jellegét egy olyan alvállalkozással indokolta, amelynek szolgáltatásai 60 %-át Romániában és Görögországban nyújtották. A Bizottság ezen túlmenően nem vette figyelembe a szerződés teljesítésének a nyertes ajánlattevő által való megkezdését, ami ellentmond a megerősítő határozatban elfogadott indokolásnak. |
| --- | --- |

2.

A második, nyilvánvaló értékelési hibára, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció megsértésére, a megfelelő ügyintézésre, különösen pedig a patere legem quam ipse fecisti elvének a megsértésére és az alapos előkészítés kötelezettségére alapított jogalap. A felperesek szerint a Bizottság megsértette a saját ajánlattételhez szükséges dokumentációjában foglaltakat, mivel a nyertes ajánlattevő árának szokásos jellegét egy olyan alvállalkozással indokolta, amelynek szolgáltatásai 60 %-át Romániában és Görögországban nyújtották. A Bizottság ezen túlmenően nem vette figyelembe a szerződés teljesítésének a nyertes ajánlattevő által való megkezdését, ami ellentmond a megerősítő határozatban elfogadott indokolásnak.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/31

---

2022. március 2-án benyújtott kereset – Svenska Bankföreningen és Länsförsäkringar Bank kontra Bizottság

(T-112/22. sz. ügy)

(2022/C 191/40)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Ideella föreningen Svenska Bankföreningen med firma Svenska Bankföreningen, Näringsverksamhet (Stockholm, Svédország), Länsförsäkringar Bank AB (Stockholm) (képviselők: P. Hansson, M. Eriksson és M. Persson ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az SA.56348(2021/N) – Svédország: A hitelintézetekre kivetett svéd adó ügyben hozott, 2021. november 24-i bizottsági határozatot; (1) |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.56348(2021/N) – Svédország: A hitelintézetekre kivetett svéd adó ügyben hozott, 2021. november 24-i bizottsági határozatot; (1)

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek egyetlen, arra alapított jogalapra hivatkoznak, hogy az Európai Bizottság megsértette az eljárási jogaikat, mivel nem indított hivatalos vizsgálati eljárást.

Azzal érvelnek, hogy a Bizottság a bejelentett intézkedés előzetes vizsgálata során objektív módon komoly nehézségekkel szembesült, és meg kellett volna indítania a hivatalos vizsgálati eljárást. Például:

| — | A felperesek azt állítják, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a Bizottság által meghatározott referenciarendszer paraméterei nyilvánvalóan nem feleltek meg a kockázati adó céljának. |
| --- | --- |

—

A felperesek azt állítják, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy a Bizottság által meghatározott referenciarendszer paraméterei nyilvánvalóan nem feleltek meg a kockázati adó céljának.

| — | A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a kockázati adó hatálya alá tartozó, illetve azon kívül eső hitelintézetek az adórendszer célját tekintve hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak. |
| --- | --- |

—

A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a kockázati adó hatálya alá tartozó, illetve azon kívül eső hitelintézetek az adórendszer célját tekintve hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak.

| — | Ezen túlmenően a Bizottság tévesen alkalmazta a Bíróság ítélkezési gyakorlatát az adózási küszöbérték megállapításakor. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően a Bizottság tévesen alkalmazta a Bíróság ítélkezési gyakorlatát az adózási küszöbérték megállapításakor.

| — | A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy az eltérő bánásmódot nem indokolták, és hogy az semmilyen körülmények között nem volt arányos. |
| --- | --- |

—

A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt, hogy az eltérő bánásmódot nem indokolták, és hogy az semmilyen körülmények között nem volt arányos.

| — | Végül a felperesek azt állítják, hogy a Bizottság által az előzetes vizsgálati eljárás során elvégzett vizsgálat nem volt kielégítő és teljes. |
| --- | --- |

—

Végül a felperesek azt állítják, hogy a Bizottság által az előzetes vizsgálati eljárás során elvégzett vizsgálat nem volt kielégítő és teljes.

---

(1)  COM(2021) 8637 final, HL 2021. C 511., 2. o.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/32

---

2022. március 7-én benyújtott kereset – OM kontra Bizottság

(T-118/22. sz. ügy)

(2022/C 191/41)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: OM (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a COM/2020/10396 kiválasztási eljárásban a felperes ki nem választásáról és egy másik pályázó kinevezéséről tájékoztató 2021. április 29-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a COM/2020/10396 kiválasztási eljárásban a felperes ki nem választásáról és egy másik pályázó kinevezéséről tájékoztató 2021. április 29-i határozatot;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2021. november 26-án Ares(2021)7297231 számon nyilvántartásba vett, 2021. november 25-i panaszát elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a 2021. november 26-án Ares(2021)7297231 számon nyilvántartásba vett, 2021. november 25-i panaszát elutasító határozatot;

| — | kötelezze az alperest a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a COM/2020/10396 álláshirdetés megsértésére alapított jogalap, mivel a felperes készségeit és képességeit nem az abban szereplő táblázat alapján értékelték. |
| --- | --- |

1.

Az első, a COM/2020/10396 álláshirdetés megsértésére alapított jogalap, mivel a felperes készségeit és képességeit nem az abban szereplő táblázat alapján értékelték.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy megsértették a pályázóknak azzal kapcsolatban megküldött napirendet, hogy az interjú során mely témákban hallgatják meg őket, mivel a felperesnek semmilyen kérdést nem tettek fel azon fő elemzéssel kapcsolatban, amelynek elkészítésére felkérték, aminek következtében egyébként a jogos elvárásait is megsértették. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy megsértették a pályázóknak azzal kapcsolatban megküldött napirendet, hogy az interjú során mely témákban hallgatják meg őket, mivel a felperesnek semmilyen kérdést nem tettek fel azon fő elemzéssel kapcsolatban, amelynek elkészítésére felkérték, aminek következtében egyébként a jogos elvárásait is megsértették.

| 3. | A harmadik, az egyenlőtlen bánásmódra alapított jogalap, mivel a kiválasztási bizottság által előirányzott kérdéseket, amelyeket a pályázóknak fel kívántak tenni, nem tették fel a felperesnek, és a neki feltett egyéb kérdések nem feleltek meg ennek az előre meghatározott listának. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy ennélfogva nem lehet tudni, hogy azokat a többi pályázónak is feltették-e, vagy sem. A felperes ezenkívül azt állítja, hogy az interjúja a vártnál rövidebb ideig tartott, ami hátrányos helyzetbe hozhatta őt a többi pályázóhoz képest, és nem zárható ki, hogy jobb eredményt tudott volna elérni, ha a szóbeli vizsgán valamennyi szempontból meghallgatták volna. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az egyenlőtlen bánásmódra alapított jogalap, mivel a kiválasztási bizottság által előirányzott kérdéseket, amelyeket a pályázóknak fel kívántak tenni, nem tették fel a felperesnek, és a neki feltett egyéb kérdések nem feleltek meg ennek az előre meghatározott listának. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy ennélfogva nem lehet tudni, hogy azokat a többi pályázónak is feltették-e, vagy sem. A felperes ezenkívül azt állítja, hogy az interjúja a vártnál rövidebb ideig tartott, ami hátrányos helyzetbe hozhatta őt a többi pályázóhoz képest, és nem zárható ki, hogy jobb eredményt tudott volna elérni, ha a szóbeli vizsgán valamennyi szempontból meghallgatták volna.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az értékelő táblázat tartalma nyilvánvalóan téves, és nem felel meg a felperes által az interjún adott válaszoknak. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az értékelő táblázat tartalma nyilvánvalóan téves, és nem felel meg a felperes által az interjún adott válaszoknak.

| 5. | Az ötödik, a Bizottság együttműködésének hiányára és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó kötelezettség megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a Bizottság együttműködésének hiányára és a megfelelő ügyintézésre vonatkozó kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/33

---

2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE BURGER)

(T-131/22. sz. ügy)

(2022/C 191/42)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Société des produits Nestlé SA (Vevey, Svájc) (képviselők: A. Jaeger-Lenz, M. Goldmann és C. Elkemann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Impossible Foods Inc. (Redwood City, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: IMPOSSIBLE BURGER európai uniós szóvédjegy – 17 968 798. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. december 22-én hozott határozata (R 973/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, és a beavatkozó felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, és a beavatkozó felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 94. cikke (1) bekezdése második mondatának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 94. cikke (1) bekezdése második mondatának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összefüggésben értelmezett első mondatának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összefüggésben értelmezett első mondatának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/33

---

2022. március 10-én benyújtott kereset – Société des produits Nestlé kontra EUIPO – Impossible Foods (IMPOSSIBLE SAUSAGE)

(T-132/22. sz. ügy)

(2022/C 191/43)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Société des produits Nestlé SA (Vevey, Svájc) (képviselők: A. Jaeger-Lenz, M. Goldmann és C. Elkemann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Impossible Foods Inc. (Redwood City, Kalifornia, Amerikai Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: IMPOSSIBLE SAUSAGE európai uniós szóvédjegy – 18 061 982. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. december 22-én hozott határozata (R 972/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, és a beavatkozó felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, és a beavatkozó felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 94. cikke (1) bekezdése második mondatának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 94. cikke (1) bekezdése második mondatának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összefüggésben értelmezett első mondatának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összefüggésben értelmezett első mondatának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/34

---

2022. március 9-én benyújtott kereset – OO kontra EBB

(T-134/22. sz. ügy)

(2022/C 191/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: OO (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse mag a panaszt elutasító 2021. december 6-i, a felperessel ugyanaznap közölt határozatot (ARES CS-PERS/S&G/ER1 W2021–00710/CO/ps); |
| --- | --- |

—

semmisítse mag a panaszt elutasító 2021. december 6-i, a felperessel ugyanaznap közölt határozatot (ARES CS-PERS/S&G/ER1 W2021–00710/CO/ps);

| — | semmisítse meg a 2012. február 27-i (RH/OPR/2012–0251 hivatkozási számú), a felperessel soha sem közölt határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2012. február 27-i (RH/OPR/2012–0251 hivatkozási számú), a felperessel soha sem közölt határozatot;

| — | semmisítse meg a 2021. május 20-i, a felperes képviselőjével 2021. június 8-án, a 2012. február 27-i feljegyzéssel együtt közölt határozatot (CS-PERS/HROPS/BAP/2021–0360); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2021. május 20-i, a felperes képviselőjével 2021. június 8-án, a 2012. február 27-i feljegyzéssel együtt közölt határozatot (CS-PERS/HROPS/BAP/2021–0360);

| — | az Európai Beruházási Bankot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bankot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 277. cikk és a közigazgatási rendelkezések 2.1.1. pontja értelmében a megtámadott határozatok indokolásának hiányán, az EBB eljárási szabályzata 31. cikkének megsértésén, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyv 6. és 11. cikkének megsértésén, a jogi alap hiányán és jogellenességi kifogáson alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 277. cikk és a közigazgatási rendelkezések 2.1.1. pontja értelmében a megtámadott határozatok indokolásának hiányán, az EBB eljárási szabályzata 31. cikkének megsértésén, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyv 6. és 11. cikkének megsértésén, a jogi alap hiányán és jogellenességi kifogáson alapul.

| 2. | A második jogalap az EBB alkalmazottai kiküldetését időbeli hatályukra tekintettel szabályozó rendelkezések megsértésén, a felek szerződéses viszonyon belüli egyenlőségének általános szabályaival ellentétes egyoldalú szerződésmódosításon, valamint a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az EBB alkalmazottai kiküldetését időbeli hatályukra tekintettel szabályozó rendelkezések megsértésén, a felek szerződéses viszonyon belüli egyenlőségének általános szabályaival ellentétes egyoldalú szerződésmódosításon, valamint a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul.

| 3. | A harmadik jogalap a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul.

| 4. | A negyedik jogalap a hatáskörrel való visszaélésen alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a hatáskörrel való visszaélésen alapul.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/35

---

2022. március 10-én benyújtott kereset – Sport1 kontra EUIPO – SFR (SFR SPORT1)

(T-141/22. sz. ügy)

(2022/C 191/45)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sport1 GmbH (Ismaning, Németország) (képviselők: J. Krekel és C. Otto ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Société française du radiotelephone – SFR (Párizs, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a piros, fehér és fekete színű, SFR SPORT1 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 161 317. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. december 10-én hozott határozata (R 2329/2020-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése.

---

| 2022.5.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 191/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 191/36

---

2022. március 11-én benyújtott kereset – OP kontra Parlament

(T-143/22. sz. ügy)

(2022/C 191/46)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: OP (képviselő: F. Moyse ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2021. július 7-i és 2022. január 10-i határozatot, ennek hiányában állapítsa meg, hogy semmisek és nem fejtenek ki joghatást; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2021. július 7-i és 2022. január 10-i határozatot, ennek hiányában állapítsa meg, hogy semmisek és nem fejtenek ki joghatást;

| — | ennélfogva állapítsa meg a felperesnek az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 79. cikkének első bekezdésében meghatározott özvegyi nyugdíjra való jogosultságát; |
| --- | --- |

—

ennélfogva állapítsa meg a felperesnek az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 79. cikkének első bekezdésében meghatározott özvegyi nyugdíjra való jogosultságát;

| — | ennélfogva állapítsa meg [bizalmas] (1) részére a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkében meghatározott árvasági nyugdíjra való jogosultságot. Ennek hiányában, amennyiben szükséges, állapítsa meg [bizalmas] részére az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 80. cikkének első bekezdésében meghatározott özvegyi nyugdíjra való jogosultságát; |
| --- | --- |

—

ennélfogva állapítsa meg [bizalmas] (1) részére a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkében meghatározott árvasági nyugdíjra való jogosultságot. Ennek hiányában, amennyiben szükséges, állapítsa meg [bizalmas] részére az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 80. cikkének első bekezdésében meghatározott özvegyi nyugdíjra való jogosultságát;

| — | a Parlamentet mindenképpen kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Parlamentet mindenképpen kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) VIII. mellékelte 18. és 20. cikkével szembeni, az egyenlő bánásmód elve megsértéséből és az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésből eredő jogellenességi kifogáson alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) VIII. mellékelte 18. és 20. cikkével szembeni, az egyenlő bánásmód elve megsértéséből és az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetésből eredő jogellenességi kifogáson alapul.

| 2. | A második jogalap a személyzeti szabályzat VIII. mellékelte 18. és 20. cikkével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyzeti szabályzat VIII. mellékelte 18. és 20. cikkével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul.

| 3. | A harmadik jogalap a felperes egyedi helyzete figyelembevételének mellőzéséből eredő nyilvánvaló értékelési hibán alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a felperes egyedi helyzete figyelembevételének mellőzéséből eredő nyilvánvaló értékelési hibán alapul.

| 4. | A negyedik jogalap a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkével kapcsolatos, a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés miatti jogellenességi kifogáson alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkével kapcsolatos, a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés miatti jogellenességi kifogáson alapul.

| 5. | Az ötödik jogalap a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul.

| 6. | A másodlagos jelleggel felhozott hatodik jogalap az adminisztráció gondoskodási kötelezettségnek megsértésén alapul. |
| --- | --- |

6.

A másodlagos jelleggel felhozott hatodik jogalap az adminisztráció gondoskodási kötelezettségnek megsértésén alapul.

---

(1)  Kitakart bizalmas adatok.

---