# Eiropas Savienības C 184/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 184 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 5. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 184

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 5. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 18.–21. oktobra sēdes
  2021. gada 19. un 21. oktobrī pieņemtie teksti par 2019. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 47, 25.2.2022 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 18.–21. oktobra sēdes
  2021. gada 19. un 21. oktobrī pieņemtie teksti par 2019. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 47, 25.2.2022 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

2021. gada 19. un 21. oktobrī pieņemtie teksti par 2019. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 47, 25.2.2022 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2021. gada 20. oktobris |
| 2022/C 184/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par stratēģiju No lauka līdz galdam taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (2020/2260(INI)) | 2 |
| 2022/C 184/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm 2021. gadā (2021/2062(INI)) | 33 |
| 2022/C 184/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu (2019/2182(INL)) | 45 |
| 2022/C 184/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam (2021/2017(INI)) | 71 |
| 2022/C 184/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par efektivitāti, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos (2020/2127(INI)) | 82 |
| 2022/C 184/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (2020/2261(INI)) | 88 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris |
| 2022/C 184/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pārredzamību ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu (2021/2678(RSP)) | 99 |
| 2022/C 184/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (2021/2006(INI)) | 105 |
| 2022/C 184/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (2021/2667(RSP)) | 118 |
| 2022/C 184/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par Pandoras dokumentiem: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2021/2922(RSP)) | 141 |
| 2022/C 184/11 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (2021/2935(RSP)) | 154 |
| 2022/C 184/12 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par stāvokli Tunisijā (2021/2903(RSP)) | 159 |
| 2022/C 184/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (2021/2923(RSP)) | 163 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris |
| 2022/C 184/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra ieteikums Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas attiecībām un sadarbību (2021/2041(INI)) | 170 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 20. oktobris

2022/C 184/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par stratēģiju No lauka līdz galdam taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (2020/2260(INI))

2

2022/C 184/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm 2021. gadā (2021/2062(INI))

33

2022/C 184/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu (2019/2182(INL))

45

2022/C 184/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam (2021/2017(INI))

71

2022/C 184/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par efektivitāti, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos (2020/2127(INI))

82

2022/C 184/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (2020/2261(INI))

88

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

2022/C 184/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pārredzamību ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu (2021/2678(RSP))

99

2022/C 184/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (2021/2006(INI))

105

2022/C 184/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (2021/2667(RSP))

118

2022/C 184/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par Pandoras dokumentiem: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2021/2922(RSP))

141

2022/C 184/11

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (2021/2935(RSP))

154

2022/C 184/12

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par stāvokli Tunisijā (2021/2903(RSP))

159

2022/C 184/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (2021/2923(RSP))

163

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

2022/C 184/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra ieteikums Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas attiecībām un sadarbību (2021/2041(INI))

170

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 19. oktobris |
| 2022/C 184/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu: ieņēmumu atjauninājums, ņemot vērā to, ka 2021. gada 1. jūnijā stājās spēkā Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, pašu resursu un citu ieņēmumu pārskatītā prognoze (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD) | 176 |
| 2022/C 184/16 | P9_TA(2021)0424Kredītu apkalpotāji un kredītu pircēji ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītu apkalpotājiem, kredītu pircējiem un nodrošinājuma atgūšanu (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES | 178 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris |
| 2022/C 184/17 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD)) | 179 |
| 2022/C 184/18 | P9_TA(2021)0433Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/..., ar ko groza Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību | 192 |
| 2022/C 184/19 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE)) | 194 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 19. oktobris

2022/C 184/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu: ieņēmumu atjauninājums, ņemot vērā to, ka 2021. gada 1. jūnijā stājās spēkā Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, pašu resursu un citu ieņēmumu pārskatītā prognoze (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

176

2022/C 184/16

P9_TA(2021)0424Kredītu apkalpotāji un kredītu pircēji ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītu apkalpotājiem, kredītu pircējiem un nodrošinājuma atgūšanu (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))P9_TC1-COD(2018)0063AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES

178

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

2022/C 184/17

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

179

2022/C 184/18

P9_TA(2021)0433Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))P9_TC1-COD(2018)0168Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/..., ar ko groza Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību

192

2022/C 184/19

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

194

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

5.5.2022

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 18.–21. oktobra sēdes

2021. gada 19. un 21. oktobrī pieņemtie teksti par 2019. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 47, 25.2.2022.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 20. oktobris

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/2

---

P9_TA(2021)0425

Stratēģija “No lauka līdz galdam”

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 11., 13., 39. pantu, 168. panta 1. punktu, 169. panta 1. punktu, 191. pantu, 192. panta 1. punktu un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 11., 13., 39. pantu, 168. panta 1. punktu, 169. panta 1. punktu, 191. pantu, 192. panta 1. punktu un 349. pantu,

| — | ņemot vērā 2004. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1381 par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1381 par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2019/6 par veterinārajām zālēm (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (8), kā arī Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (8), kā arī Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (9),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (10), ņemot vērā Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvu 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (11), Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai (12); Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (13); Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/119/EK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (14); Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (15); Padomes 2009. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (16); Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (10), ņemot vērā Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvu 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (11), Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai (12); Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (13); Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/119/EK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (14); Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (15); Padomes 2009. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (16); Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (18),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (19),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par ES apputeksnētāju iniciatīvu (20) un 2019. gada 23. oktobra rezolūciju par projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par ES apputeksnētāju iniciatīvu (20) un 2019. gada 23. oktobra rezolūciju par projektu Komisijas regulai, ar ko attiecībā uz novērtējumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz medus bitēm groza Regulu (ES) Nr. 546/2011 (21),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (22),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (23),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai (24),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (25),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par resursefektivitātes iniciatīvu — pārtikas atkritumu samazināšana, pārtikas nekaitīguma uzlabošana (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par resursefektivitātes iniciatīvu — pārtikas atkritumu samazināšana, pārtikas nekaitīguma uzlabošana (26),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (27) un 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu; (28) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (27) un 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu; (28)

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (29),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku klonēšanu, kuri tiek turēti un pavairoti lauksaimniecības vajadzībām (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku klonēšanu, kuri tiek turēti un pavairoti lauksaimniecības vajadzībām (30),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par apstrādātas pārtikas sastāvā esošas gaļas izcelsmes valsts norādi produkta marķējumā (31) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par apstrādātas pārtikas sastāvā esošas gaļas izcelsmes valsts norādi produkta marķējumā (31) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem (32),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 9. jūlija Īpašo ziņojumu Nr. 15/2020 “Savvaļas apputeksnētāju aizsardzība ES: Komisijas iniciatīvas nav devušas rezultātus”, 2020. gada 5. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 13/2020 “Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos”, 2020. gada 5. februāra Īpašo ziņojumu Nr. 05/2020 “Augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīga lietošana: ierobežots progress risku novērtēšanā un samazināšanā”, 2019. gada 15. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 02/2019 “Ķīmiskie apdraudējumi mūsu pārtikā: ES pārtikas nekaitīguma politika mūs sargā, tomēr saskaras ar problēmām”, 2018. gada 14. novembra Īpašo ziņojumu Nr. 31/2018 “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā: mazinot neatbilstību starp vērienīgajiem mērķiem un praktisko īstenošanu” un 2017. gada 17. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 34/2016 “Cīņa pret pārtikas izšķērdēšanu: iespēja Eiropas Savienībai uzlabot pārtikas apgādes ķēdes resursu efektivitāti”, kā arī 2019. gada 19. novembra Īpašo ziņojumu par rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 9. jūlija Īpašo ziņojumu Nr. 15/2020 “Savvaļas apputeksnētāju aizsardzība ES: Komisijas iniciatīvas nav devušas rezultātus”, 2020. gada 5. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 13/2020 “Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos”, 2020. gada 5. februāra Īpašo ziņojumu Nr. 05/2020 “Augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīga lietošana: ierobežots progress risku novērtēšanā un samazināšanā”, 2019. gada 15. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 02/2019 “Ķīmiskie apdraudējumi mūsu pārtikā: ES pārtikas nekaitīguma politika mūs sargā, tomēr saskaras ar problēmām”, 2018. gada 14. novembra Īpašo ziņojumu Nr. 31/2018 “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā: mazinot neatbilstību starp vērienīgajiem mērķiem un praktisko īstenošanu” un 2017. gada 17. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 34/2016 “Cīņa pret pārtikas izšķērdēšanu: iespēja Eiropas Savienībai uzlabot pārtikas apgādes ķēdes resursu efektivitāti”, kā arī 2019. gada 19. novembra Īpašo ziņojumu par rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2020. gada 11. maija ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2020. gada 11. maija ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada decembra atzinumu “No lauka līdz galdam: vietējā un reģionālā dimensija” (NAT-VII/005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada decembra atzinumu “No lauka līdz galdam: vietējā un reģionālā dimensija” (NAT-VII/005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0271/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0271/2021),

| A. | tā kā Komisijas paziņojumā par stratēģiju “No lauka līdz galdam” ir izklāstīta holistiska pieeja Eiropas pārtikas sistēmai, par galveno elementu izvirzot lauksaimniecību kā pārtikas nodrošinātāju, un tajā ir atzīta visu piegādes ķēdes dalībnieku savstarpējā saistība un viņu kopīgā atbildība stratēģijas mērķu sasniegšanā, kā arī lauksaimnieku svarīgā loma sabiedrisko labumu nodrošināšanā, tostarp cīņā pret klimata pārmaiņām; tā kā tomēr šajā stratēģijā arī turpmāk ir jāņem vērā patērētāju loma, tiesības un atbildība, kā arī lauksaimnieku ilgtermiņa ekonomiskā dzīvotspēja; tā kā stratēģijai ir būtiska ietekme uz nepārtikas lauksaimniecisko ražošanu un tā ir pilnībā jāņem vērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas paziņojumā par stratēģiju “No lauka līdz galdam” ir izklāstīta holistiska pieeja Eiropas pārtikas sistēmai, par galveno elementu izvirzot lauksaimniecību kā pārtikas nodrošinātāju, un tajā ir atzīta visu piegādes ķēdes dalībnieku savstarpējā saistība un viņu kopīgā atbildība stratēģijas mērķu sasniegšanā, kā arī lauksaimnieku svarīgā loma sabiedrisko labumu nodrošināšanā, tostarp cīņā pret klimata pārmaiņām; tā kā tomēr šajā stratēģijā arī turpmāk ir jāņem vērā patērētāju loma, tiesības un atbildība, kā arī lauksaimnieku ilgtermiņa ekonomiskā dzīvotspēja; tā kā stratēģijai ir būtiska ietekme uz nepārtikas lauksaimniecisko ražošanu un tā ir pilnībā jāņem vērā;

| B. | tā kā Kopīgā pētniecības centra nesen publicētajā ziņojumā “Vides un klimata mērķu modelēšana lauksaimniecības nozarē, izmantojot CAPRI modeli: kāda ietekme varētu būt dažiem stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītājiem, ņemot vērā 2030. gadam nospraustos klimata mērķrādītājus un kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada” — līdzīgi kā citos jaunākajos pētījumos — ir secināts, ka minēto stratēģiju mērķrādītāju īstenošana būtiski ietekmēs lauksaimniecības produktu ražošanu ES; tā kā attiecīgajos pētījumos ir uzsvērts, ka ikviena ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” saistīta tiesību akta priekšlikuma sagatavošanas procesā cita starpā ir jāiekļauj šie divi elementi: pirms īstenošanas (ex ante) ir jāveic pamatīgi, zinātniski ietekmes novērtējumi, kuros ilgtspēja aplūkota no ekonomikas, sabiedrības un vides viedokļa, un ir jāņem vērā kumulatīvā ietekme, iespējamie kompromisi, mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo līdzekļu pieejamība un dalībvalstīs atšķirīgie saimniekošanas modeļi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kopīgā pētniecības centra nesen publicētajā ziņojumā “Vides un klimata mērķu modelēšana lauksaimniecības nozarē, izmantojot CAPRI modeli: kāda ietekme varētu būt dažiem stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītājiem, ņemot vērā 2030. gadam nospraustos klimata mērķrādītājus un kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada” — līdzīgi kā citos jaunākajos pētījumos — ir secināts, ka minēto stratēģiju mērķrādītāju īstenošana būtiski ietekmēs lauksaimniecības produktu ražošanu ES; tā kā attiecīgajos pētījumos ir uzsvērts, ka ikviena ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” saistīta tiesību akta priekšlikuma sagatavošanas procesā cita starpā ir jāiekļauj šie divi elementi: pirms īstenošanas (ex ante) ir jāveic pamatīgi, zinātniski ietekmes novērtējumi, kuros ilgtspēja aplūkota no ekonomikas, sabiedrības un vides viedokļa, un ir jāņem vērā kumulatīvā ietekme, iespējamie kompromisi, mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo līdzekļu pieejamība un dalībvalstīs atšķirīgie saimniekošanas modeļi;

| C. | tā kā Eiropas pārtikas sistēmai būtu jāražo augstas kvalitātes pārtika un jāsniedz uztura nodrošinājums tādā veidā, kas sekmē sociālo labbūtību un sabiedrības veselību, saglabā un atjauno ekosistēmu veselību, ņem vērā planētas ierobežotos resursus un nodrošina dzīvnieku veselību un labturību; tā kā patlaban visa pārtikas sistēma atstāj dažādu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un labklājību, kā arī uz vidi, klimatu un bioloģisko daudzveidību, tostarp izraisot atmežošanu un ekosistēmu degradāciju ārpus ES; tā kā jāturpina pilnveidot veidu, kādā mēs ražojam un patērējam pārtiku, dzērienus un citu lauksaimniecības produkciju, lai nodrošinātu atbilstību ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), Parīzes nolīgumam, Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, Starptautiskajam līgumam par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai un ES politikas nostādnēm un saistībām, kā arī lai kopumā panāktu saskaņotu līdzsvaru starp trim ilgtspējas pīlāriem, tostarp vidi, klimatu, sabiedrības veselību, ekonomiku un cenas ziņā pieejamu pārtiku, dzīvnieku labturību, ilgtspējas nodrošināšanu lauksaimniekiem, zvejniekiem un citiem pārtikas ķēdes lejupējiem dalībniekiem, arī lauku apvidos un piekrastes teritorijās, kā arī tādiem sociālajiem aspektiem, kā darba un nodarbinātības apstākļi un veselības un drošības standarti; tā kā ir jāņem vērā arī citi svarīgi faktori, piemēram, pētniecība un inovācija, tirdzniecības politika un atkritumu apsaimniekošanas politika; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas pārtikas sistēmai būtu jāražo augstas kvalitātes pārtika un jāsniedz uztura nodrošinājums tādā veidā, kas sekmē sociālo labbūtību un sabiedrības veselību, saglabā un atjauno ekosistēmu veselību, ņem vērā planētas ierobežotos resursus un nodrošina dzīvnieku veselību un labturību; tā kā patlaban visa pārtikas sistēma atstāj dažādu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un labklājību, kā arī uz vidi, klimatu un bioloģisko daudzveidību, tostarp izraisot atmežošanu un ekosistēmu degradāciju ārpus ES; tā kā jāturpina pilnveidot veidu, kādā mēs ražojam un patērējam pārtiku, dzērienus un citu lauksaimniecības produkciju, lai nodrošinātu atbilstību ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), Parīzes nolīgumam, Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, Starptautiskajam līgumam par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai un ES politikas nostādnēm un saistībām, kā arī lai kopumā panāktu saskaņotu līdzsvaru starp trim ilgtspējas pīlāriem, tostarp vidi, klimatu, sabiedrības veselību, ekonomiku un cenas ziņā pieejamu pārtiku, dzīvnieku labturību, ilgtspējas nodrošināšanu lauksaimniekiem, zvejniekiem un citiem pārtikas ķēdes lejupējiem dalībniekiem, arī lauku apvidos un piekrastes teritorijās, kā arī tādiem sociālajiem aspektiem, kā darba un nodarbinātības apstākļi un veselības un drošības standarti; tā kā ir jāņem vērā arī citi svarīgi faktori, piemēram, pētniecība un inovācija, tirdzniecības politika un atkritumu apsaimniekošanas politika;

| D. | tā kā ir jānodrošina konsekvence un saskaņotība starp pasākumiem, kas paredzēti stratēģijā “No lauka līdz galdam”, un kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, ES tirdzniecības politiku, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, ES meža stratēģiju, aprites ekonomikas rīcības plānu, bioekonomikas rīcības plānu, Eiropas Klimata aktu, kā arī citām saistītajām ES politikas nostādnēm un stratēģijām; tā kā ir jāuzsver, ka arī visiem importētajiem produktiem būtu jāatbilst tiem pašiem ilgtspējas un agropārtikas drošības standartiem, kādi ir spēkā ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jānodrošina konsekvence un saskaņotība starp pasākumiem, kas paredzēti stratēģijā “No lauka līdz galdam”, un kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, ES tirdzniecības politiku, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, ES meža stratēģiju, aprites ekonomikas rīcības plānu, bioekonomikas rīcības plānu, Eiropas Klimata aktu, kā arī citām saistītajām ES politikas nostādnēm un stratēģijām; tā kā ir jāuzsver, ka arī visiem importētajiem produktiem būtu jāatbilst tiem pašiem ilgtspējas un agropārtikas drošības standartiem, kādi ir spēkā ES;

| E. | tā kā Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) lēš, ka līdz 2050. gadam būs būtiski izmainīti 90 % sauszemes, bet 75 % sauszemes jau ir būtiski izmainīti; tā kā jau ir zaudēti 85 % mitrāju (33); tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu, cilvēku labbūtību un attīstību visā pasaulē; tā kā bioloģiskās daudzveidības zudums apdraud lauksaimniecisko ražošanu, pārtikas sistēmas un uzturu Eiropā un pasaulē; tā kā tiek lēsts, ka ar zemes degradāciju saistītās sociālās un ekonomiskās izmaksas pasaulē gadā sasniedz 5,5–10,5 triljonus EUR (34); |
| --- | --- |

E.

tā kā Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) lēš, ka līdz 2050. gadam būs būtiski izmainīti 90 % sauszemes, bet 75 % sauszemes jau ir būtiski izmainīti; tā kā jau ir zaudēti 85 % mitrāju (33); tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu, cilvēku labbūtību un attīstību visā pasaulē; tā kā bioloģiskās daudzveidības zudums apdraud lauksaimniecisko ražošanu, pārtikas sistēmas un uzturu Eiropā un pasaulē; tā kā tiek lēsts, ka ar zemes degradāciju saistītās sociālās un ekonomiskās izmaksas pasaulē gadā sasniedz 5,5–10,5 triljonus EUR (34);

| F. | tā kā aptuveni 80 % atmežošanas kopapjoma rada lauksaimniecībā izmantojamās zemes paplašināšana (35); tā kā Savienības pieprasījums pēc tādiem produktiem kā palmu eļļa, gaļa, soja, kakao, kukurūza, koksne un gumija, tostarp pārstrādātu produktu vai pakalpojumu veidā, ir nozīmīgs atmežošanas, mežu un augsnes degradācijas, ekosistēmu iznīcināšanas un ar to saistīto cilvēktiesību pārkāpumu virzītājspēks trešās valstīs un kopējā galapatēriņā tas rada aptuveni 10 % no atmežošanas kopapjoma (36); tā kā neilgtspējīgai zvejniecībai ir ļoti negatīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

F.

tā kā aptuveni 80 % atmežošanas kopapjoma rada lauksaimniecībā izmantojamās zemes paplašināšana (35); tā kā Savienības pieprasījums pēc tādiem produktiem kā palmu eļļa, gaļa, soja, kakao, kukurūza, koksne un gumija, tostarp pārstrādātu produktu vai pakalpojumu veidā, ir nozīmīgs atmežošanas, mežu un augsnes degradācijas, ekosistēmu iznīcināšanas un ar to saistīto cilvēktiesību pārkāpumu virzītājspēks trešās valstīs un kopējā galapatēriņā tas rada aptuveni 10 % no atmežošanas kopapjoma (36); tā kā neilgtspējīgai zvejniecībai ir ļoti negatīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību;

| G. | tā kā pusdabīgās dzīvotnes, kas atkarīgas no lauksaimniecības, piemēram, zālāji, ir īpaši apdraudētas un to saglabāšanas stāvoklis ir daudz sliktāks nekā citu, no lauksaimniecības neatkarīgu, dzīvotņu veidu stāvoklis; tā kā 45 % no dzīvotņu, kas ir atkarīgas no lauksaimniecības, stāvoklis tiek vērtēts kā slikts salīdzinājumā ar 31 % citu dzīvotņu; |
| --- | --- |

G.

tā kā pusdabīgās dzīvotnes, kas atkarīgas no lauksaimniecības, piemēram, zālāji, ir īpaši apdraudētas un to saglabāšanas stāvoklis ir daudz sliktāks nekā citu, no lauksaimniecības neatkarīgu, dzīvotņu veidu stāvoklis; tā kā 45 % no dzīvotņu, kas ir atkarīgas no lauksaimniecības, stāvoklis tiek vērtēts kā slikts salīdzinājumā ar 31 % citu dzīvotņu;

| H. | tā kā pesticīdu neapdomīga izmantošana ir būtisks augsnes, ūdens un gaisa piesārņojuma avots un negatīvi ietekmē cilvēku, dzīvnieku un augu veselību; tā kā tādēļ ir jāpastiprina centieni ievērojami samazināt atkarību no kaitīgiem pesticīdiem, to radīto risku un izmantošanu, kā arī mēslošanas līdzekļu un antibiotiku izmantošanu; tā kā ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, piemēram, IAA pareiza īstenošana, agromežsaimniecības sistēma, agroekoloģija, bioloģiskā lauksaimniecība un precīzās lauksaimniecības metodes, var palīdzēt rast risinājumus pesticīdu lietošanas samazināšanai ES un pasaulē un tās būtu jāveicina; tā kā zinātniskie pierādījumi (37) liecina, ka pesticīdu izmantošanu iespējams būtiski samazināt, neatstājot negatīvu ietekmi uz ienesīgumu un ražīgumu, jo īpaši, ja vienlaikus palielinās ilgtspējīgu alternatīvu pieejamība; |
| --- | --- |

H.

tā kā pesticīdu neapdomīga izmantošana ir būtisks augsnes, ūdens un gaisa piesārņojuma avots un negatīvi ietekmē cilvēku, dzīvnieku un augu veselību; tā kā tādēļ ir jāpastiprina centieni ievērojami samazināt atkarību no kaitīgiem pesticīdiem, to radīto risku un izmantošanu, kā arī mēslošanas līdzekļu un antibiotiku izmantošanu; tā kā ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, piemēram, IAA pareiza īstenošana, agromežsaimniecības sistēma, agroekoloģija, bioloģiskā lauksaimniecība un precīzās lauksaimniecības metodes, var palīdzēt rast risinājumus pesticīdu lietošanas samazināšanai ES un pasaulē un tās būtu jāveicina; tā kā zinātniskie pierādījumi (37) liecina, ka pesticīdu izmantošanu iespējams būtiski samazināt, neatstājot negatīvu ietekmi uz ienesīgumu un ražīgumu, jo īpaši, ja vienlaikus palielinās ilgtspējīgu alternatīvu pieejamība;

| I. | tā kā 2018. gadā ES dalībvalstis apstiprināja eksportam vairāk nekā 81 000 tonnu pesticīdu, kas satur Eiropā aizliegtas vielas (38); tā kā šie kaitīgie pesticīdi var radīt arvien lielāku apdraudējumu saņēmējās valstīs, jo to izmantošanas nosacījumi (piemēram, attiecībā uz aizsargaprīkojuma izmantošanu un izsmidzināšanu no gaisa) nav tik stingri kā ES; tā kā šie aizliegtie pesticīdi var nonākt atpakaļ ES tirgū kā atliekvielas importētos pārtikas produktos; tā kā uzraudzības programmas ir pierādījušas, ka vairāku pesticīdu atliekas, ko ES ir aizliegts lietot, tika konstatētas ES tirgū pārdotajā pārtikā, 4,5 % gadījumu pat pārsniedzot maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kas šīm vielām ir noteikts, lai nodrošinātu patērētāju drošību (39); |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gadā ES dalībvalstis apstiprināja eksportam vairāk nekā 81 000 tonnu pesticīdu, kas satur Eiropā aizliegtas vielas (38); tā kā šie kaitīgie pesticīdi var radīt arvien lielāku apdraudējumu saņēmējās valstīs, jo to izmantošanas nosacījumi (piemēram, attiecībā uz aizsargaprīkojuma izmantošanu un izsmidzināšanu no gaisa) nav tik stingri kā ES; tā kā šie aizliegtie pesticīdi var nonākt atpakaļ ES tirgū kā atliekvielas importētos pārtikas produktos; tā kā uzraudzības programmas ir pierādījušas, ka vairāku pesticīdu atliekas, ko ES ir aizliegts lietot, tika konstatētas ES tirgū pārdotajā pārtikā, 4,5 % gadījumu pat pārsniedzot maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu (MAL), kas šīm vielām ir noteikts, lai nodrošinātu patērētāju drošību (39);

| J. | tā kā ES strauji izplatās liekā svara un aptaukošanās problēma (40), jo katram otrajam pieaugušajam ir liekais svars vai aptaukošanās (41); tā kā liekā svara un aptaukošanās iemesli ir dažādi, taču nepilnvērtīgs uzturs ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina liekā svara un aptaukošanās plašo izplatību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES strauji izplatās liekā svara un aptaukošanās problēma (40), jo katram otrajam pieaugušajam ir liekais svars vai aptaukošanās (41); tā kā liekā svara un aptaukošanās iemesli ir dažādi, taču nepilnvērtīgs uzturs ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina liekā svara un aptaukošanās plašo izplatību;

| K. | tā kā tiek lēsts, ka ES 2017. gadā vairāk nekā 950 000 nāves gadījumu (piektā daļa) un vairāk nekā 16 miljoni zaudētu veselīgas dzīves gadu — galvenokārt sirds un asinsvadu slimību un dažādu veidu vēža dēļ — bija saistīti ar neveselīgiem uztura paradumiem (42); tā kā pakļaušana endokrīno disruptoru iedarbībai, ko rada pārtika un pārtikas iepakojums, rada arī lielāku apdraudējumu sabiedrības veselībai (43); |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek lēsts, ka ES 2017. gadā vairāk nekā 950 000 nāves gadījumu (piektā daļa) un vairāk nekā 16 miljoni zaudētu veselīgas dzīves gadu — galvenokārt sirds un asinsvadu slimību un dažādu veidu vēža dēļ — bija saistīti ar neveselīgiem uztura paradumiem (42); tā kā pakļaušana endokrīno disruptoru iedarbībai, ko rada pārtika un pārtikas iepakojums, rada arī lielāku apdraudējumu sabiedrības veselībai (43);

| L. | tā kā aptuveni puse no zoonozes slimībām, kas novērotas cilvēkiem kopš 1940. gada, ir radušās zemes izmantošanas maiņas rezultātā (44); tā kā dzīvnieku veselība ir būtisks elements ikvienā ilgtspējīgā pārtikas sistēmā un ietekme uz dzīvnieku veselību tieši ietekmē pārtikas sistēmas ilgtspēju; |
| --- | --- |

L.

tā kā aptuveni puse no zoonozes slimībām, kas novērotas cilvēkiem kopš 1940. gada, ir radušās zemes izmantošanas maiņas rezultātā (44); tā kā dzīvnieku veselība ir būtisks elements ikvienā ilgtspējīgā pārtikas sistēmā un ietekme uz dzīvnieku veselību tieši ietekmē pārtikas sistēmas ilgtspēju;

| M. | tā kā tiek lēsts, ka ES katru gadu tiek radīti 88 miljoni tonnu pārtikas atkritumu un ar tiem saistītās aptuvenās izmaksas tiek lēstas ap 143 miljardiem EUR (45); tā kā pārtikas atkritumiem ir milzīga ietekme uz vidi, un tie rada aptuveni 6 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām ES (46); tā kā lielāko daļu pārtikas atkritumu ES rada mājsaimniecības (53 %) un pārstrādes nozare (19 %) (47); tā kā 10 % no pārtikas atkritumiem ES ir saistīti ar datuma marķējumu un patērētāju neizpratni par to, kā lasīt un izmantot datumu marķēšanas sistēmu (48); |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek lēsts, ka ES katru gadu tiek radīti 88 miljoni tonnu pārtikas atkritumu un ar tiem saistītās aptuvenās izmaksas tiek lēstas ap 143 miljardiem EUR (45); tā kā pārtikas atkritumiem ir milzīga ietekme uz vidi, un tie rada aptuveni 6 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām ES (46); tā kā lielāko daļu pārtikas atkritumu ES rada mājsaimniecības (53 %) un pārstrādes nozare (19 %) (47); tā kā 10 % no pārtikas atkritumiem ES ir saistīti ar datuma marķējumu un patērētāju neizpratni par to, kā lasīt un izmantot datumu marķēšanas sistēmu (48);

| N. | tā kā antibiotiku pārdošanas apjoms Eiropas lopkopības saimniecībām laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam samazinājās par 18,5 % (49), kā rezultātā antibiotiku slogs lauksaimniecībā 2011.–2018. gadā samazinājās par 35 %, savukārt lielākajā daļā dalībvalstu antimikrobiālo līdzekļu patēriņš produktīvajiem dzīvniekiem ir mazāks vai daudz mazāks nekā cilvēkiem (50); tā kā tomēr starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības un dažu antimikrobiālo līdzekļu patēriņš joprojām ir pārāk augsts (51); tā kā rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem būtiski apdraud cilvēku veselību; tā kā antibiotiku lietošanas samazināšana un minimāla lietošana lopkopībā palīdzēs palēnināt šādas rezistences parādīšanos un izplatību; |
| --- | --- |

N.

tā kā antibiotiku pārdošanas apjoms Eiropas lopkopības saimniecībām laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam samazinājās par 18,5 % (49), kā rezultātā antibiotiku slogs lauksaimniecībā 2011.–2018. gadā samazinājās par 35 %, savukārt lielākajā daļā dalībvalstu antimikrobiālo līdzekļu patēriņš produktīvajiem dzīvniekiem ir mazāks vai daudz mazāks nekā cilvēkiem (50); tā kā tomēr starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības un dažu antimikrobiālo līdzekļu patēriņš joprojām ir pārāk augsts (51); tā kā rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem būtiski apdraud cilvēku veselību; tā kā antibiotiku lietošanas samazināšana un minimāla lietošana lopkopībā palīdzēs palēnināt šādas rezistences parādīšanos un izplatību;

| O. | tā kā jau 2018. gadā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) publicēja savu Īpašo ziņojumu par ietekmi, kāda būtu globālajai sasilšanai par 1,5 oC, kurā norādīts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC prasīs ātras, tālejošas un bezprecedenta pārmaiņas visos sabiedrības aspektos; tā kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums arvien vairāk apdraud pārtikas nodrošinājumu un iztikas līdzekļus, jo aizvien biežāk novērojams sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki un jauni kaitēkļi; tā kā pārtikas sistēmas rada 29 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām un būtiski ietekmē klimatu, bioloģisko daudzveidību, ūdeni, gaisu, augsni un oglekļa piesaistītājus; tā kā ES lauksaimniecības nozare rada aptuveni 10 % no ES kopējām SEG emisijām ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm, kurās lauksaimniecība rada 3 % līdz 33 % no attiecīgās valsts SEG emisijām (52); |
| --- | --- |

O.

tā kā jau 2018. gadā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) publicēja savu Īpašo ziņojumu par ietekmi, kāda būtu globālajai sasilšanai par 1,5 oC, kurā norādīts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC prasīs ātras, tālejošas un bezprecedenta pārmaiņas visos sabiedrības aspektos; tā kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums arvien vairāk apdraud pārtikas nodrošinājumu un iztikas līdzekļus, jo aizvien biežāk novērojams sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki un jauni kaitēkļi; tā kā pārtikas sistēmas rada 29 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām un būtiski ietekmē klimatu, bioloģisko daudzveidību, ūdeni, gaisu, augsni un oglekļa piesaistītājus; tā kā ES lauksaimniecības nozare rada aptuveni 10 % no ES kopējām SEG emisijām ar ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm, kurās lauksaimniecība rada 3 % līdz 33 % no attiecīgās valsts SEG emisijām (52);

| P. | tā kā Eiropas lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kopš 1990. gada ir samazinājušās par aptuveni 20 %; tā kā SEG emisiju samazinājums lauksaimniecībā kopš 2012. gada ir ievērojami palēninājies un dažos gados šis palēninājums ir bijis pat izteiktāks (53); tā kā lauksaimniecība var aktīvi veicināt oglekļa piesaisti, palielinot dabiskos oglekļa piesaistītājus, izmantojot dabā un ekosistēmā balstītus risinājumus, piemēram, plašu augseku, starpkultūras, permakultūru, agromežsaimniecību, mežkopību, agroekoloģiju un ekosistēmu atjaunošanu, un jo īpaši kūdrāju teritoriju atjaunošanu un uzturēšanu, lai palielinātu dabiskos oglekļa piesaistītājus un oglekļa sekvestrēšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kopš 1990. gada ir samazinājušās par aptuveni 20 %; tā kā SEG emisiju samazinājums lauksaimniecībā kopš 2012. gada ir ievērojami palēninājies un dažos gados šis palēninājums ir bijis pat izteiktāks (53); tā kā lauksaimniecība var aktīvi veicināt oglekļa piesaisti, palielinot dabiskos oglekļa piesaistītājus, izmantojot dabā un ekosistēmā balstītus risinājumus, piemēram, plašu augseku, starpkultūras, permakultūru, agromežsaimniecību, mežkopību, agroekoloģiju un ekosistēmu atjaunošanu, un jo īpaši kūdrāju teritoriju atjaunošanu un uzturēšanu, lai palielinātu dabiskos oglekļa piesaistītājus un oglekļa sekvestrēšanu;

| Q. | tā kā lauksaimniecība ir trešais lielākais primāro PM10 emisiju avots ES, kā to uzsver Eiropas Vides aģentūra; tā kā lauksaimniecības radītās amonjaka (NH3) emisijas katru pavasari veicina augstu suspendēto daļiņu koncentrāciju Eiropā, kā arī īstermiņā un ilgtermiņā rada negatīvu ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauksaimniecība ir trešais lielākais primāro PM10 emisiju avots ES, kā to uzsver Eiropas Vides aģentūra; tā kā lauksaimniecības radītās amonjaka (NH3) emisijas katru pavasari veicina augstu suspendēto daļiņu koncentrāciju Eiropā, kā arī īstermiņā un ilgtermiņā rada negatīvu ietekmi uz veselību;

| R. | tā kā ES patērē septiņas reizes vairāk slāpekļa un trīs reizes vairāk fosfora nekā to var uzskatīt par ilgtspējīgu un taisnīgu planētas iespēju robežās (54); |
| --- | --- |

R.

tā kā ES patērē septiņas reizes vairāk slāpekļa un trīs reizes vairāk fosfora nekā to var uzskatīt par ilgtspējīgu un taisnīgu planētas iespēju robežās (54);

| S. | tā kā, lai izmērītu progresu virzībā uz Eiropas pārtikas sistēmas ietekmes uz vidi samazināšanu, ir nepieciešama plašāka aprites cikla informācija, kā arī labāka informācija par piegādes ķēdes izsekošanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

S.

tā kā, lai izmērītu progresu virzībā uz Eiropas pārtikas sistēmas ietekmes uz vidi samazināšanu, ir nepieciešama plašāka aprites cikla informācija, kā arī labāka informācija par piegādes ķēdes izsekošanu un uzraudzību;

| T. | tā kā daudzfunkcionālā Eiropas agropārtikas nozare, kuru veido dažādi lauksaimniecības modeļi un kuras pamatā ir ģimenes lauku saimniecības, ir viena no galvenajām ES ekonomikas un sabiedrības sastāvdaļām un tai jānodrošina konkurētspējīgas, daudzveidīgas un kvalitatīvas pārtikas ražošanu, uzturdrošību, vietējās piegādes ķēdes, labas lauksaimniecības prakses, zemes un ūdens resursu aizsardzību, augstus vides standartus un dinamiskus lauku apvidus visā ES; tā kā pienācīgi atbalstīta lauksaimniecības politika veicinās pāreju uz lokālākām piegādes ķēdēm un ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi, sasniedzot augstākus vides un dzīvnieku labturības standartus; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzfunkcionālā Eiropas agropārtikas nozare, kuru veido dažādi lauksaimniecības modeļi un kuras pamatā ir ģimenes lauku saimniecības, ir viena no galvenajām ES ekonomikas un sabiedrības sastāvdaļām un tai jānodrošina konkurētspējīgas, daudzveidīgas un kvalitatīvas pārtikas ražošanu, uzturdrošību, vietējās piegādes ķēdes, labas lauksaimniecības prakses, zemes un ūdens resursu aizsardzību, augstus vides standartus un dinamiskus lauku apvidus visā ES; tā kā pienācīgi atbalstīta lauksaimniecības politika veicinās pāreju uz lokālākām piegādes ķēdēm un ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi, sasniedzot augstākus vides un dzīvnieku labturības standartus;

| U. | tā kā ir svarīgi uzsvērt mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu būtisko nozīmi ES agropārtikas nozarē visos piegādes ķēdes posmos – no pārstrādes līdz mazumtirdzniecībai – stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir svarīgi uzsvērt mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu būtisko nozīmi ES agropārtikas nozarē visos piegādes ķēdes posmos – no pārstrādes līdz mazumtirdzniecībai – stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| V. | tā kā lauksaimniecības nozarei arī turpmāk ir jāražo nekaitīga un uzturvielām bagāta pārtika, vienlaikus ilgtspējīgāk uzturot un apsaimniekojot zemi, jo tas viss novērš iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku apvidos; tā kā Eiropas lauksaimnieki ievēro pasaulē augstākos standartus un nodrošina augstas kvalitātes pārtiku ne tikai Eiropas iedzīvotājiem, bet arī daudzām citām pasaules valstīm; tā kā lauksaimniecības nozarei ir milzīga stratēģiska vērtība, tomēr nedaudz vairāk nekā desmit gadu laikā lauku saimniecību skaits ir samazinājies par vairākiem miljoniem, kas ir vairāk nekā viena trešdaļa no visām lauku saimniecībām Eiropā, turklāt lielākā daļa likvidēto lauku saimniecību ir nelieli ģimenes uzņēmumi; |
| --- | --- |

V.

tā kā lauksaimniecības nozarei arī turpmāk ir jāražo nekaitīga un uzturvielām bagāta pārtika, vienlaikus ilgtspējīgāk uzturot un apsaimniekojot zemi, jo tas viss novērš iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku apvidos; tā kā Eiropas lauksaimnieki ievēro pasaulē augstākos standartus un nodrošina augstas kvalitātes pārtiku ne tikai Eiropas iedzīvotājiem, bet arī daudzām citām pasaules valstīm; tā kā lauksaimniecības nozarei ir milzīga stratēģiska vērtība, tomēr nedaudz vairāk nekā desmit gadu laikā lauku saimniecību skaits ir samazinājies par vairākiem miljoniem, kas ir vairāk nekā viena trešdaļa no visām lauku saimniecībām Eiropā, turklāt lielākā daļa likvidēto lauku saimniecību ir nelieli ģimenes uzņēmumi;

| W. | tā kā Eiropas lauksaimniecības pārejai uz ilgtspējīgāku praksi un apriti būs nepieciešami ievērojami ieguldījumi un nosacījums šai pārejai ir atbilstīga piekļuve finansējumam; tā kā EIB ir apņēmusies līdz 2025. gadam tās finansējumu ieguldījumiem klimatrīcības un vides ilgtspējas jomā palielināt līdz 50 % no tās darbībām un pēc tam šādu darbību īpatsvaru palielināt vēl vairāk; tā kā to varētu izmantot, lai ieviestu tehnoloģijas, kas veicina ilgtspējīgu praksi, un lai stiprinātu lauksaimniecības saikni ar aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas lauksaimniecības pārejai uz ilgtspējīgāku praksi un apriti būs nepieciešami ievērojami ieguldījumi un nosacījums šai pārejai ir atbilstīga piekļuve finansējumam; tā kā EIB ir apņēmusies līdz 2025. gadam tās finansējumu ieguldījumiem klimatrīcības un vides ilgtspējas jomā palielināt līdz 50 % no tās darbībām un pēc tam šādu darbību īpatsvaru palielināt vēl vairāk; tā kā to varētu izmantot, lai ieviestu tehnoloģijas, kas veicina ilgtspējīgu praksi, un lai stiprinātu lauksaimniecības saikni ar aprites ekonomiku;

| X. | tā kā laba augsnes veselība ietekmē mūsu planētas spēju ražot pārtiku, filtrēt ūdeni un absorbēt oglekli, tādējādi ne tikai palīdzot stabilizēt klimatu, bet arī garantēt pārtikas nodrošinājumu, atjaunot bioloģisko daudzveidību, aizsargāt mūsu lauksaimniecības zemi un veidot veselīgāku pārtikas sistēmu; tā kā reģeneratīva lauksaimniecība kā pieeja pārtikas ražošanai un zemes apsaimniekošanai varētu mazināt minētās problēmas, palīdzot pārkārtoties uz īpaši noturīgu lauksaimniecības sistēmu, kas balstīta uz zemes un augsnes atbilstīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā laba augsnes veselība ietekmē mūsu planētas spēju ražot pārtiku, filtrēt ūdeni un absorbēt oglekli, tādējādi ne tikai palīdzot stabilizēt klimatu, bet arī garantēt pārtikas nodrošinājumu, atjaunot bioloģisko daudzveidību, aizsargāt mūsu lauksaimniecības zemi un veidot veselīgāku pārtikas sistēmu; tā kā reģeneratīva lauksaimniecība kā pieeja pārtikas ražošanai un zemes apsaimniekošanai varētu mazināt minētās problēmas, palīdzot pārkārtoties uz īpaši noturīgu lauksaimniecības sistēmu, kas balstīta uz zemes un augsnes atbilstīgu apsaimniekošanu;

| Y. | tā kā ir svarīgi, lai patērētāji būtu pilnībā informēti, iespējoti un spētu izdarīt apzinātu izvēli attiecībā uz pārtiku; tā kā šajā nolūkā ir vajadzīga veselīga un stabila pārtikas vide, kas nodrošina pārredzamību un to, ka veselīga un ilgtspējīga izvēle ir arī vienkārša un visiem pieņemama cenas ziņā, un sekmē tādus patēriņa modeļus, kas veicina cilvēku veselību, vienlaikus nodrošinot dabas un cilvēku resursu ilgtspējīgu izmantošanu un augstu dzīvnieku labturības līmeni; tā kā informācijas sniegšana, izglītošana un izpratnes veidošanas kampaņas vien nav pietiekamas, lai panāktu vajadzīgās pārmaiņas virzībā uz ilgtspējīgāku un veselīgāku patērētāju izvēli, jo šo izvēli var ietekmēt tādi aspekti kā standarti un paražas, cena, ērtība, ieradumi un veidi, kādā pārtika tiek piedāvāta; tā kā informētiem iedzīvotājiem tomēr var būt būtiska nozīme, lai sasniegtu Eiropas mērķus klimata, resursefektivitātes un bioloģiskās daudzveidības jomā, jo viņi ietekmē pieprasījumu; tā kā obligāts uzturvielu satura un izcelsmes marķējums, kā arī saprotama informācija par dzīvnieku labturību un ilgtspēju, principā uz visiem pārtikas produktiem, un sabiedrības informēšana par ražošanas patiesajām izmaksām var palīdzēt patērētājiem orientēties uz veselīgu, ilgtspējīgu un nekaitīgu uzturu; tā kā patērētāju informēšana būtu jāpielāgo arī digitālajam laikmetam, nevienu neatstājot novārtā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir svarīgi, lai patērētāji būtu pilnībā informēti, iespējoti un spētu izdarīt apzinātu izvēli attiecībā uz pārtiku; tā kā šajā nolūkā ir vajadzīga veselīga un stabila pārtikas vide, kas nodrošina pārredzamību un to, ka veselīga un ilgtspējīga izvēle ir arī vienkārša un visiem pieņemama cenas ziņā, un sekmē tādus patēriņa modeļus, kas veicina cilvēku veselību, vienlaikus nodrošinot dabas un cilvēku resursu ilgtspējīgu izmantošanu un augstu dzīvnieku labturības līmeni; tā kā informācijas sniegšana, izglītošana un izpratnes veidošanas kampaņas vien nav pietiekamas, lai panāktu vajadzīgās pārmaiņas virzībā uz ilgtspējīgāku un veselīgāku patērētāju izvēli, jo šo izvēli var ietekmēt tādi aspekti kā standarti un paražas, cena, ērtība, ieradumi un veidi, kādā pārtika tiek piedāvāta; tā kā informētiem iedzīvotājiem tomēr var būt būtiska nozīme, lai sasniegtu Eiropas mērķus klimata, resursefektivitātes un bioloģiskās daudzveidības jomā, jo viņi ietekmē pieprasījumu; tā kā obligāts uzturvielu satura un izcelsmes marķējums, kā arī saprotama informācija par dzīvnieku labturību un ilgtspēju, principā uz visiem pārtikas produktiem, un sabiedrības informēšana par ražošanas patiesajām izmaksām var palīdzēt patērētājiem orientēties uz veselīgu, ilgtspējīgu un nekaitīgu uzturu; tā kā patērētāju informēšana būtu jāpielāgo arī digitālajam laikmetam, nevienu neatstājot novārtā;

| Z. | atgādina, ka Vidusjūras reģiona uzturs, ko UNESCO 2010. gadā atzina par cilvēces nemateriālo kultūras mantojumu, ir zināma kā veselīgs un līdzsvarots uzturs ar augstu uzturvērtību, kā arī augstu sociālo un kultūras vērtību, kas balstīta uz teritoriālo īpatnību ievērošanu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un kas nodrošina, ka tiek saglabāti un attīstīti tradicionālie nodarbošanās un amatniecības veidi, kuri saistīti ar zveju, ilgtspējīgu medniecību un lauksaimniecību un kuriem ir būtiska nozīme izplatītāko hronisko deģeneratīvo slimību primārajā un sekundārajā profilaksē; |
| --- | --- |

Z.

atgādina, ka Vidusjūras reģiona uzturs, ko UNESCO 2010. gadā atzina par cilvēces nemateriālo kultūras mantojumu, ir zināma kā veselīgs un līdzsvarots uzturs ar augstu uzturvērtību, kā arī augstu sociālo un kultūras vērtību, kas balstīta uz teritoriālo īpatnību ievērošanu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un kas nodrošina, ka tiek saglabāti un attīstīti tradicionālie nodarbošanās un amatniecības veidi, kuri saistīti ar zveju, ilgtspējīgu medniecību un lauksaimniecību un kuriem ir būtiska nozīme izplatītāko hronisko deģeneratīvo slimību primārajā un sekundārajā profilaksē;

| AA. | tā kā ūdens resursi un lauksaimniecība ir cieši saistīti un ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai lauksaimniecības nozarē ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošināta augstas kvalitātes un atbilstīgas pārtikas ražošanu un ūdens resursu saglabāšanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ūdens resursi un lauksaimniecība ir cieši saistīti un ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai lauksaimniecības nozarē ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošināta augstas kvalitātes un atbilstīgas pārtikas ražošanu un ūdens resursu saglabāšanu;

| AB. | tā kā ir pieaugusi pārtikas tirgus globalizācija, līdz ar to pieaugot ES un trešo valstu brīvās tirdzniecības nolīgumu nozīmei; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir pieaugusi pārtikas tirgus globalizācija, līdz ar to pieaugot ES un trešo valstu brīvās tirdzniecības nolīgumu nozīmei;

| AC. | tā kā ir jāņem vērā rezultāti, kas iegūti pēc spēkā esošo vides standartu ieviešanas; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir jāņem vērā rezultāti, kas iegūti pēc spēkā esošo vides standartu ieviešanas;

| AD. | tā kā smagais stāvoklis, kas izveidojies saistībā ar Covid-19 pandēmiju, ir ietekmējis visus Eiropas agropārtikas ķēdes dalībniekus, sākot no primārās ražošanas līdz ēdināšanas pakalpojumu nozarei; |
| --- | --- |

AD.

tā kā smagais stāvoklis, kas izveidojies saistībā ar Covid-19 pandēmiju, ir ietekmējis visus Eiropas agropārtikas ķēdes dalībniekus, sākot no primārās ražošanas līdz ēdināšanas pakalpojumu nozarei;

| AE. | tā kā Eiropas pārtikas sistēmai ir bijusi būtiska nozīme Covid-19 pandēmijas laikā, apliecinot savu noturību, jo lauksaimnieki, to kooperatīvi un ražotāju organizācijas, darba ņēmēji, kas nodarbināti pārtikas vērtības ķēdē, apstrādātāji un mazumtirgotāji kopīgi strādāja sarežģītos apstākļos, tostarp noslēdžu laikā, un bija pakļauti sanitāriem riskiem, tostarp stingro ierobežojumu situācijā, lai nodrošinātu, ka patērētāji Eiropā arī turpmāk bez sarežģījumiem var piekļūt nekaitīgiem, cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem produktiem, vienlaikus ievērojot iekšējā tirgus integritāti; tā kā ES iekšējais tirgus un lauksaimniecības sistēma lielā mērā un strauji ir pārvarējusi Covid-19 krīzes laikā pieredzētos piegādes pārtraukumus, tomēr šī krīze atklāja dažas vājās vietas sarežģītajās pārtikas piegādes ķēdēs, pierādot, ka ir jānodrošina ilgtermiņa nodrošinātība ar pārtiku, noturība un īsas piegādes ķēdes; tā kā šajā sakarībā ir būtiski uzsvērt pārtikas nodrošinājuma un piegādes ķēžu drošības vērtību visiem ES iedzīvotājiem un to, cik svarīgi ir lauksaimniekiem nodrošināt visus nepieciešamos instrumentus, lai viņi varētu ilgtspējīgi ražot daudzveidīgu pārtiku; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas pārtikas sistēmai ir bijusi būtiska nozīme Covid-19 pandēmijas laikā, apliecinot savu noturību, jo lauksaimnieki, to kooperatīvi un ražotāju organizācijas, darba ņēmēji, kas nodarbināti pārtikas vērtības ķēdē, apstrādātāji un mazumtirgotāji kopīgi strādāja sarežģītos apstākļos, tostarp noslēdžu laikā, un bija pakļauti sanitāriem riskiem, tostarp stingro ierobežojumu situācijā, lai nodrošinātu, ka patērētāji Eiropā arī turpmāk bez sarežģījumiem var piekļūt nekaitīgiem, cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem produktiem, vienlaikus ievērojot iekšējā tirgus integritāti; tā kā ES iekšējais tirgus un lauksaimniecības sistēma lielā mērā un strauji ir pārvarējusi Covid-19 krīzes laikā pieredzētos piegādes pārtraukumus, tomēr šī krīze atklāja dažas vājās vietas sarežģītajās pārtikas piegādes ķēdēs, pierādot, ka ir jānodrošina ilgtermiņa nodrošinātība ar pārtiku, noturība un īsas piegādes ķēdes; tā kā šajā sakarībā ir būtiski uzsvērt pārtikas nodrošinājuma un piegādes ķēžu drošības vērtību visiem ES iedzīvotājiem un to, cik svarīgi ir lauksaimniekiem nodrošināt visus nepieciešamos instrumentus, lai viņi varētu ilgtspējīgi ražot daudzveidīgu pārtiku;

| AF. | tā kā, neraugoties uz to, ka lauksaimnieku tiesības 2004. gadā tika iekļautas FAO Starptautiskajā līgumā par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai, intelektuālā īpašuma tiesības tomēr nereti ir pretrunā šīm tiesībām, tādējādi apdraudot vietējās, tradicionālās un attiecīgajai teritorijai raksturīgās sēklu sistēmas; |
| --- | --- |

AF.

tā kā, neraugoties uz to, ka lauksaimnieku tiesības 2004. gadā tika iekļautas FAO Starptautiskajā līgumā par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai, intelektuālā īpašuma tiesības tomēr nereti ir pretrunā šīm tiesībām, tādējādi apdraudot vietējās, tradicionālās un attiecīgajai teritorijai raksturīgās sēklu sistēmas;

| AG. | tā kā patērētājus arvien vairāk uztrauc dzīvnieku labturība un dzīvnieku veselība; tā kā ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešams augsts dzīvnieku labturības līmenis un tam ir potenciāls stiprināt Eiropas lauksaimnieku ekonomisko un vides ilgtspēju, radot viņiem jaunu tirgu, kur pārdot produktus, kuru pamatā ir augstāki dzīvnieku labturības standarti; tā kā Komisija ir paziņojusi par spēkā esošo dzīvnieku labturības tiesību aktu izvērtēšanu un pārskatīšanu, tostarp attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu un kaušanu; tā kā horizontālie noteikumi lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzībai kopā ar zinātniski pamatotām, sugām specifiskām dzīvnieku labturības prasībām attiecībā uz visām lauksaimnieciski audzētu dzīvnieku sugām ievērojami uzlabotu dzīvnieku labturību; tā kā pārejas periodi un atbalsts lauksaimniekiem ir būtiski saistībā ar izmaiņām tiesību aktos, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku lauksaimniecību un uzlabotu dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

AG.

tā kā patērētājus arvien vairāk uztrauc dzīvnieku labturība un dzīvnieku veselība; tā kā ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešams augsts dzīvnieku labturības līmenis un tam ir potenciāls stiprināt Eiropas lauksaimnieku ekonomisko un vides ilgtspēju, radot viņiem jaunu tirgu, kur pārdot produktus, kuru pamatā ir augstāki dzīvnieku labturības standarti; tā kā Komisija ir paziņojusi par spēkā esošo dzīvnieku labturības tiesību aktu izvērtēšanu un pārskatīšanu, tostarp attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu un kaušanu; tā kā horizontālie noteikumi lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzībai kopā ar zinātniski pamatotām, sugām specifiskām dzīvnieku labturības prasībām attiecībā uz visām lauksaimnieciski audzētu dzīvnieku sugām ievērojami uzlabotu dzīvnieku labturību; tā kā pārejas periodi un atbalsts lauksaimniekiem ir būtiski saistībā ar izmaiņām tiesību aktos, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku lauksaimniecību un uzlabotu dzīvnieku labturību;

| AH. | tā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pamatā ir sensens ES mantojums, tās izriet no cilvēka pielāgošanās apkārtējai videi un ir ES identitātes izpausme; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pamatā ir sensens ES mantojums, tās izriet no cilvēka pielāgošanās apkārtējai videi un ir ES identitātes izpausme;

| AI. | tā kā ir ļoti svarīgi cīnīties pret krāpšanu pārtikas jomā un negodīgu praksi, piemēram, atpazīstot un izmeklējot krāpnieciskas darbības, |
| --- | --- |

AI.

tā kā ir ļoti svarīgi cīnīties pret krāpšanu pārtikas jomā un negodīgu praksi, piemēram, atpazīstot un izmeklējot krāpnieciskas darbības,

1.

atzinīgi vērtē stratēģijas “No lauka līdz galdam” vērienīgos centienus un mērķus kā ievērojamu soli ilgtspējīgas, taisnīgas, veselīgiem dzīvniekiem draudzīgas, vairāk reģionos balstītas, daudzveidīgākas un noturīgas pārtikas sistēmas nodrošināšanā, kas ir būtiski svarīgi, lai sasniegtu Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķrādītājus un ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsver nesaraujamās saiknes starp veselīgiem cilvēkiem, veselīgām sabiedrībām, veselīgiem dzīvniekiem un veselīgu planētu; uzsver, ka šī stratēģija ir būtiska, lai pārtikas sistēmu, tostarp dzīvnieku un kultūraugu audzēšanu, iekļautu planētas iespēju robežās, vienlaikus uzsverot, cik svarīgi ir panākt pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus un taisnīgas iespējas visā pārtikas vērtības ķēdē, kā arī nepieciešamību panākt piemērotu un līdzsvarotu politikas pieeju; mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk šo stratēģiju izteikt konkrētā leģislatīvā un neleģislatīvā darbībā, paredzot arī atbilstīgus finanšu atbalsta mehānismus pārkārtošanās īstenošanai;

Vajadzība rīkoties

Vajadzība rīkoties

| 2. | atgādina, ka ietekmes novērtējumi ir neatņemama ES noteikumu izstrādes procesa daļa; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā atbilstīgi labāka regulējuma pamatnostādnēm plāno veikt detalizētu ietekmes novērtējumu, tostarp organizējot sabiedrisko apspriešanu, jebkurai stratēģijas “No lauka līdz galdam” ietvaros ierosinātai likumdošanas iniciatīvai, tostarp iniciatīvām attiecībā uz efektīviem kvantitatīviem mērķrādītājiem (55); uzsver, ka šajos ex ante zinātniskajos ietekmes novērtējumos, izmantojot holistisku un sistēmisku pieeju) būtu jāiekļauj pamatīgi vides novērtējumi, jāaptver visas trīs ilgtspējas dimensijas (vides, ekonomikas un sociālā, tostarp veselības) un jāņem vērā kumulatīvā ietekme, un tajos būtu jāiekļauj bezdarbības izmaksas attiecībā uz tūlītēju un ilgtermiņa ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, bioloģisko daudzveidību un vispārējo ilgtspēju, kā arī jāņem vērā paaudžu maiņa, iespējamie kompromisi starp politikas mērķiem, mērķrādītāju sasniegšanai pieejamie līdzekļi un dažādie lauksaimniecības modeļi visās ES dalībvalstīs; norāda, ka ir svarīgi aprakstīt aprēķina metodes, pamatscenārijus un atsauces periodus katram atsevišķam mērķrādītājiem, un uzsver, ka šajā procesā ir jāiesaista dalībvalstis, jāapspriežas un jāsadarbojas ar tām; atzinīgi vērtē to, ka šīs stratēģijas pirmā vidusposma novērtēšana ir paredzēta 2023. gada vidū; uzsver, ka šajā vidusposma novērtēšanā holistiskā un sistēmiskā veidā ir padziļināti jāatspoguļo visu darbību kumulatīvā ietekme, aptverot visas ilgtspējas dimensijas, neatkarīgi no tā, vai tā ir vides, ekonomikas vai sociālā, tostarp veselības, dimensija; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka ietekmes novērtējumi ir neatņemama ES noteikumu izstrādes procesa daļa; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā atbilstīgi labāka regulējuma pamatnostādnēm plāno veikt detalizētu ietekmes novērtējumu, tostarp organizējot sabiedrisko apspriešanu, jebkurai stratēģijas “No lauka līdz galdam” ietvaros ierosinātai likumdošanas iniciatīvai, tostarp iniciatīvām attiecībā uz efektīviem kvantitatīviem mērķrādītājiem (55

ex ante

| 3. | atzinīgi vērtē paziņojumu par uz pierādījumiem balstītu priekšlikumu saistībā ar ilgtspējīgu pārtikas sistēmu tiesisko regulējumu, pamatojoties uz pārredzamiem datiem un ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas; aicina Komisiju izmantot šo priekšlikumu, lai noteiktu uz nākotni vērstu holistisku, līdzsvarotu, integrētu un ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu kopējo pārtikas politiku, kurā visi dalībnieki sniedz savu ieguldījumu un kuras mērķis ir samazināt ES pārtikas sistēmas ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī samazināt tās negatīvo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un cilvēku un dzīvnieku veselību un labturību, lai Eiropa vēlākais līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo un gandrīz nulles piesārņojuma kontinentu, un stiprināt tās noturību nolūkā nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa pārtikas nodrošinājumu klimata pārmaiņu, vides degradācijas un bioloģiskās daudzveidības zuduma apstākļos; uzsver nepieciešamību nodrošināt ekonomisko un sociālo ilgtspēju visā pārtikas ķēdē, jo labas sociālekonomiskās izredzes un dažādu attiecīgo nozaru konkurētspēja palīdzēs sasniegt šīs stratēģijas mērķus; mudina ES vadīt globālu pārkārtošanos uz ilgtspēju “no lauka līdz galdam”, pamatojoties uz daudzfunkcionālas lauksaimniecības nozares principu, kas ir ilgtspējīga no vides, sociālā (tostarp veselības) un ekonomikas viedokļa, pamatojoties uz ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) agroekoloģijas principiem un ANO tiesībām uz pārtiku, vienlaikus nodrošinot labāku politikas konsekvenci un saskaņotību, lai visi Eiropas pārtikas sistēmas dalībnieki varētu veikt ilgtermiņa plānošanu, pamatojoties uz reālistiskiem un pārredzamiem SMART mērķiem; uzsver, ka, ņemot vērā milzīgo skaitu zinātnisko pierādījumu par nepieciešamību uzlabot pašreizējās pārtikas sistēmas ilgtspēju un par izmaksu paaugstināšanos, ko radītu nerīkošanās, būtiska nozīme ir inovācijai un ilgtspējīgām praksēm; ierosina ņemt vērā attiecīgos katras dalībvalsts pamatscenārijus un sasniegto progresu, kā arī to konkrētos (reģionālos) apstākļus, vienlaikus veicinot zinātības un labāko prakšu apmaiņu starp dalībvalstīm; uzsver vajadzību rīcībpolitikā iekļaut visu pārtikas un dzērienu apriti kopumā, tostarp ražošanu, apstrādi, tirgvedību, uzglabāšanu, pārvadāšanu, izplatīšanu, viesmīlības nozari, kā arī mazumtirdzniecību, atkritumu likvidēšanu un otrreizējo izejvielu reciklēšanu; prasa šajā tiesību akta priekšlikumā pienācīgi ņemt vērā lauksaimniecības dzīvnieku labturību, jo tā ir pārtikas ilgtspējas neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē paziņojumu par uz pierādījumiem balstītu priekšlikumu saistībā ar ilgtspējīgu pārtikas sistēmu tiesisko regulējumu, pamatojoties uz pārredzamiem datiem un ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas; aicina Komisiju izmantot šo priekšlikumu, lai noteiktu uz nākotni vērstu holistisku, līdzsvarotu, integrētu un ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu kopējo pārtikas politiku, kurā visi dalībnieki sniedz savu ieguldījumu un kuras mērķis ir samazināt ES pārtikas sistēmas ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī samazināt tās negatīvo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un cilvēku un dzīvnieku veselību un labturību, lai Eiropa vēlākais līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo un gandrīz nulles piesārņojuma kontinentu, un stiprināt tās noturību nolūkā nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa pārtikas nodrošinājumu klimata pārmaiņu, vides degradācijas un bioloģiskās daudzveidības zuduma apstākļos; uzsver nepieciešamību nodrošināt ekonomisko un sociālo ilgtspēju visā pārtikas ķēdē, jo labas sociālekonomiskās izredzes un dažādu attiecīgo nozaru konkurētspēja palīdzēs sasniegt šīs stratēģijas mērķus; mudina ES vadīt globālu pārkārtošanos uz ilgtspēju “no lauka līdz galdam”, pamatojoties uz daudzfunkcionālas lauksaimniecības nozares principu, kas ir ilgtspējīga no vides, sociālā (tostarp veselības) un ekonomikas viedokļa, pamatojoties uz ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO

SMART

| 4. | atbalsta pārtikas politikas stratēģisko plānu (56) izstrādi, kas atvieglo, stimulē un paplašina jaunās un jau esošās valsts, reģionālās un vietējās pārtikas politikas nostādnes, ņemot vērā arī sarežģīto pārtikas nabadzības problēmu Eiropā; uzsver — lai nodrošinātu likumīgu un iekļaujošu procesu, ir svarīgi šos plānus pamatot ar neatkarīgām un objektīvām zinātnes un pētniecības atziņām un iesaistīt dažādu perspektīvo jomu ieinteresētās personas; uzsver, ka pārvaldībai ir vajadzīga jauna transversāla pieeja, lai saskaņotu ES pārtikas un lauksaimniecības politikas jomas, kā arī citas jomas, kas tās ietekmē, piemēram, tirdzniecības, enerģētikas, konkurences un klimata politiku, lai uzlabotu sinerģijas un izvairītos no kompromisiem un pārvaldītu tos; tādēļ aicina veidot strukturētu dialogu starp Parlamentu, dalībvalstīm un visiem pārtikas sistēmas dalībniekiem, tostarp iedzīvotājiem, lai izmantotu visas iespējas, ko sniedz šī stratēģija, un apspriest trūkumus, iespējas un problēmas holistiskas ES kopējās pārtikas politikas izstrādē un īstenošanā; aicina Komisiju veicināt sabiedrības dialogu, lai virzībā uz ilgtspējīgas pārtikas sistēmas tiesiskā regulējuma priekšlikumu, kas noteikti būs jābalsta uz vienu saskaņotu pieeju attiecībā uz visiem ilgtspējas aspektiem, veidotu kopīgu izpratni par ilgtspēju un tās dažādajām sastāvdaļām; |
| --- | --- |

4.

atbalsta pārtikas politikas stratēģisko plānu (56

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt iespējamību plānu pārtikas piegāžu un uzturdrošības nodrošināšanai, lai saskaņotu kopīgu Eiropas reaģēšanu pārtikas sistēmu krīžu gadījumos; prasa izstrādāt pieeju krīžu novēršanai, lai izvairītos no cilvēku, uzņēmumu vai dalībvalstu panikas un saasinātas reakcijas; uzskata, ka tā būs pienācīga atbilde uz jautājumiem saistībā ar pārtikas nodrošinājumu nākotnē, jo šie jautājumi ir jārisina Eiropas līmenī; mudina Komisiju jautājumus par stratēģiskajiem pārtikas krājumiem risināt tieši tāpat, kā tā risina jautājumu par Savienības stratēģiskajiem naftas krājumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt iespējamību plānu pārtikas piegāžu un uzturdrošības nodrošināšanai, lai saskaņotu kopīgu Eiropas reaģēšanu pārtikas sistēmu krīžu gadījumos; prasa izstrādāt pieeju krīžu novēršanai, lai izvairītos no cilvēku, uzņēmumu vai dalībvalstu panikas un saasinātas reakcijas; uzskata, ka tā būs pienācīga atbilde uz jautājumiem saistībā ar pārtikas nodrošinājumu nākotnē, jo šie jautājumi ir jārisina Eiropas līmenī; mudina Komisiju jautājumus par stratēģiskajiem pārtikas krājumiem risināt tieši tāpat, kā tā risina jautājumu par Savienības stratēģiskajiem naftas krājumiem;

| 6. | uzsver, ka ir jārīkojas, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, samazinātu pesticīdu lietošanu un ar tiem saistītos riskus, aizsargātu un atjaunotu augsnes ekosistēmas un uzlabotu lauksaimniecības zemes ainavas iezīmes, kas palīdz atjaunot sugas un dzīvotnes, ko aizsargā dabas direktīvas, kā arī apputeksnētājus un to dzīvotnes; atgādina, ka lauksaimniecības ražīgumu un izturētspēju ļoti ietekmē dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, lai ilgtermiņā garantētu mūsu pārtikas sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir jārīkojas, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, samazinātu pesticīdu lietošanu un ar tiem saistītos riskus, aizsargātu un atjaunotu augsnes ekosistēmas un uzlabotu lauksaimniecības zemes ainavas iezīmes, kas palīdz atjaunot sugas un dzīvotnes, ko aizsargā dabas direktīvas, kā arī apputeksnētājus un to dzīvotnes; atgādina, ka lauksaimniecības ražīgumu un izturētspēju ļoti ietekmē dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, lai ilgtermiņā garantētu mūsu pārtikas sistēmu ilgtspēju;

| 7. | uzsver, ka Eiropas patērētāji, lauksaimnieki un uzņēmumi ir ieinteresēti, lai notiktu sekmīga pārkārtošanās uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām; uzsver, ka šo pārkārtošanos var veicināt labāka informācija ieinteresētajām personām un lauksaimniecības politika; uzsver, ka ekoloģiskā pārkārtošanās pārtikas ražošanā un no tās izrietošais ieguldījums klimata pārmaiņu mazināšanā varētu būt abpusēji izdevīga situācija primārajiem ražotājiem, videi, ekonomikai un sabiedrībai kopumā, nodrošinot ilgtspējīgu, drošu, pietiekamu, cenas ziņā pieejamu, veselīgu un uzturvielām bagātu pārtiku, un to var panākt ar līdzsvarotu pieeju, kas apvieno ilgtspējīgas prakses un ekonomiskās iespējas; atkārtoti norāda, ka, lai nodrošinātu proporcionālu nozares ieguldījumu, lauksaimniecībai vajadzētu būt daļai no ES uz mērķrādītājiem un stimuliem balstītiem centieniem vēlākais līdz gadsimta vidum pāriet uz neto nulles emisijām, vienlaikus pievēršoties arī emisijām, kas saistītas ar Eiropas pārtikas ražošanu un patēriņu, bet rodas ārpus Eiropas; uzsver, ka lauksaimnieku iesaistīšana klimatrīcībā un atbalsta sniegšana tiem ir izšķiroši, lai sasniegtu globālos mazināšanas mērķrādītājus un IAM, neapdraudot globālo pārtikas un uzturvielu nodrošinājumu un vienlaikus nevienu neatstājot novārtā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas patērētāji, lauksaimnieki un uzņēmumi ir ieinteresēti, lai notiktu sekmīga pārkārtošanās uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām; uzsver, ka šo pārkārtošanos var veicināt labāka informācija ieinteresētajām personām un lauksaimniecības politika; uzsver, ka ekoloģiskā pārkārtošanās pārtikas ražošanā un no tās izrietošais ieguldījums klimata pārmaiņu mazināšanā varētu būt abpusēji izdevīga situācija primārajiem ražotājiem, videi, ekonomikai un sabiedrībai kopumā, nodrošinot ilgtspējīgu, drošu, pietiekamu, cenas ziņā pieejamu, veselīgu un uzturvielām bagātu pārtiku, un to var panākt ar līdzsvarotu pieeju, kas apvieno ilgtspējīgas prakses un ekonomiskās iespējas; atkārtoti norāda, ka, lai nodrošinātu proporcionālu nozares ieguldījumu, lauksaimniecībai vajadzētu būt daļai no ES uz mērķrādītājiem un stimuliem balstītiem centieniem vēlākais līdz gadsimta vidum pāriet uz neto nulles emisijām, vienlaikus pievēršoties arī emisijām, kas saistītas ar Eiropas pārtikas ražošanu un patēriņu, bet rodas ārpus Eiropas; uzsver, ka lauksaimnieku iesaistīšana klimatrīcībā un atbalsta sniegšana tiem ir izšķiroši, lai sasniegtu globālos mazināšanas mērķrādītājus un IAM, neapdraudot globālo pārtikas un uzturvielu nodrošinājumu un vienlaikus nevienu neatstājot novārtā;

| 8. | uzsver, ka ir jānodrošina saskaņotība starp stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Eiropas zaļā kursa mērķiem, tostarp klimata, bioloģiskās daudzveidības, nulles piesārņojuma un veselības jomā; uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un uzlabošanai ir izšķiroša nozīme, kas garantēs ES un pārtikas nodrošinājumu pasaulē, un ka ir jāpanāk saskaņotība ar ES biodaudzveidības stratēģiju, tostarp ar Natura 2000 un aizsargājamo jūras teritoriju ieguldījumu veselīgas pārtikas ražošanā, kā arī konsekvence attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), ES tirdzniecības politiku un ES bioekonomikas stratēģiju; uzsver, ka IAM piedāvā atbilstošu satvaru saskaņotai un sistēmiskai vides, sociālo un ekonomisko mērķu integrēšanai un ļauj izstrādāt transversālas politikas nostādnes, kas labāk atspoguļo saikni starp katru politikas mērķi; atgādina, ka visās stratēģijas “No lauka līdz galdam” nākotnes iniciatīvās ir pilnībā jāintegrē sociālā dimensija kopā ar ekonomikas un vides dimensiju, lai panāktu ilgtspējīgai attīstībai ļoti nepieciešamo politikas saskaņotību; uzstāj, ka saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) astoņām pamatkonvencijām darba apstākļu uzlabošana un darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālā aizsardzībai būtu jāiekļauj kā ilgtspējas kritēriji; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir jānodrošina saskaņotība starp stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Eiropas zaļā kursa mērķiem, tostarp klimata, bioloģiskās daudzveidības, nulles piesārņojuma un veselības jomā; uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un uzlabošanai ir izšķiroša nozīme, kas garantēs ES un pārtikas nodrošinājumu pasaulē, un ka ir jāpanāk saskaņotība ar ES biodaudzveidības stratēģiju, tostarp ar Natura 2000

Iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, ražotājiem, izplatītājiem un videi labvēlīgas pārtikas aprites izveide

Iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, ražotājiem, izplatītājiem un videi labvēlīgas pārtikas aprites izveide

| 9. | atzinīgi vērtē lēmumu pārskatīt Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un samazināt mērķrādītājus pesticīdiem, barības vielu zudumam gan no organiskiem, gan minerālu avotiem, kā arī ierobežot antibiotiku tirdzniecību, un ir pārliecināts, ka šie mērķrādītāji ir labi sasniedzami, bet to sasniegšana ir atkarīga no drošāku, efektīvu un lietderīgu alternatīvu pieejamības; uzsver turpmākas holistiskas izglītības un komunikācijas nozīmi, tostarp izmantojot konsultāciju pakalpojumus, lai panāktu šo pārveidi; uzsver, ka šiem samazināšanas mērķrādītājiem ir jābūt saistošiem un ka ir svarīgi tos sasniegt, izmantojot holistiskas, preventīvas un aprites pieejas, piemēram, bioloģiskās un agroekoloģiskās metodes, inovatīvu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, vajadzības gadījumā īstenojot precīzo lauksaimniecību un integrētas kultūraugu pārvaldības un kaitēkļu apkarošanas metodes, kā arī izmantojot ilgtspējīgas alternatīvas, ko atbalsta aprites cikla perspektīva; uzsver nepieciešamību izveidot paātrinātus novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesus attiecībā uz neķīmiskiem zema riska pesticīdiem, vienlaikus nodrošinot, ka to novērtēšanai piemēro tādu pašu stingrību kā citām vielām; uzstāj, ka katrai dalībvalstij, pārskatot KLP stratēģiskos plānus un citus attiecīgos politikas instrumentus, saskaņā ar tās klimatiskajiem un lauksaimnieciskās ražošanas raksturlielumiem būtu jānosaka stingri, efektīvi un laikā ierobežoti kvantitatīvi samazināšanas mērķrādītāji, kuru uzdevums ir līdz nullei samazināt lauksaimniecības emisijas augsnē, gruntsūdeņos, virszemes ūdeņos un gaisā saskaņā ar zaļā kursa nulles piesārņojuma mērķi, papildinot to ar skaidri definētiem kultūraugu atbalsta pasākumiem, kas nodrošina pārskatatbildību un izpildāmību visos līmeņos, un izmantojot neatkarīgus un pilnīgus datus, lai palīdzētu sasniegt šos mērķrādītājus, kā arī sniegtu lauku saimniecībām atbalstu un apmācību saistībā ar šo mērķrādītāju īstenošanu un turpmāk pētītu un attīstītu inovatīvus un ilgtspējīgus lauksaimniecības risinājumus; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm uzlabot sistēmas, ko tās izmanto pesticīdu izmantošanas noteikumu pārraudzībai, uzraudzībai un izpildei, kā arī uzlabot saziņu ar tiešajiem lietotājiem un veicināt viņu informētību; atkārtoti aicina minētos mērķrādītājus un mērķus iestrādāt tiesību aktos, tostarp pārskatot Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, un aicina Komisiju precizēt, kā tā risinās jautājumu par atsevišķu dalībvalstu ieguldījumu saistošo Savienības mēroga mērķrādītāju sasniegšanā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un precizēt šo mērķrādītāju pamatlīmeni, ņemot vērā katras dalībvalsts atšķirīgo izejas punktu, veiktos centienus un raksturlielumus, kā arī skaidri noteikt daudzās nesintētiskās un citas jau zināmās alternatīvas lauksaimniecības nozarei, to pieejamību un ietekmi uz lauksaimniecības nozares dzīvotspēju, lauksaimnieku ienākumiem un pārtikas nodrošinājumu, un aicina Komisiju izstrādāt plānu, ka samazināt sintētisko līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis ar labāku informācijas sniegšanu, pārraudzību un pārbaudēm, īpašu uzmanību pievēršot konkrētajiem nosacījumiem, kurus piemēro attiecībā uz pesticīdu lietošanu gruntsūdeņu aizsardzības zonās; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē lēmumu pārskatīt Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un samazināt mērķrādītājus pesticīdiem, barības vielu zudumam gan no organiskiem, gan minerālu avotiem, kā arī ierobežot antibiotiku tirdzniecību, un ir pārliecināts, ka šie mērķrādītāji ir labi sasniedzami, bet to sasniegšana ir atkarīga no drošāku, efektīvu un lietderīgu alternatīvu pieejamības; uzsver turpmākas holistiskas izglītības un komunikācijas nozīmi, tostarp izmantojot konsultāciju pakalpojumus, lai panāktu šo pārveidi; uzsver, ka šiem samazināšanas mērķrādītājiem ir jābūt saistošiem un ka ir svarīgi tos sasniegt, izmantojot holistiskas, preventīvas un aprites pieejas, piemēram, bioloģiskās un agroekoloģiskās metodes, inovatīvu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, vajadzības gadījumā īstenojot precīzo lauksaimniecību un integrētas kultūraugu pārvaldības un kaitēkļu apkarošanas metodes, kā arī izmantojot ilgtspējīgas alternatīvas, ko atbalsta aprites cikla perspektīva; uzsver nepieciešamību izveidot paātrinātus novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesus attiecībā uz neķīmiskiem zema riska pesticīdiem, vienlaikus nodrošinot, ka to novērtēšanai piemēro tādu pašu stingrību kā citām vielām; uzstāj, ka katrai dalībvalstij, pārskatot KLP stratēģiskos plānus un citus attiecīgos politikas instrumentus, saskaņā ar tās klimatiskajiem un lauksaimnieciskās ražošanas raksturlielumiem būtu jānosaka stingri, efektīvi un laikā ierobežoti kvantitatīvi samazināšanas mērķrādītāji, kuru uzdevums ir līdz nullei samazināt lauksaimniecības emisijas augsnē, gruntsūdeņos, virszemes ūdeņos un gaisā saskaņā ar zaļā kursa nulles piesārņojuma mērķi, papildinot to ar skaidri definētiem kultūraugu atbalsta pasākumiem, kas nodrošina pārskatatbildību un izpildāmību visos līmeņos, un izmantojot neatkarīgus un pilnīgus datus, lai palīdzētu sasniegt šos mērķrādītājus, kā arī sniegtu lauku saimniecībām atbalstu un apmācību saistībā ar šo mērķrādītāju īstenošanu un turpmāk pētītu un attīstītu inovatīvus un ilgtspējīgus lauksaimniecības risinājumus; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm uzlabot sistēmas, ko tās izmanto pesticīdu izmantošanas noteikumu pārraudzībai, uzraudzībai un izpildei, kā arī uzlabot saziņu ar tiešajiem lietotājiem un veicināt viņu informētību; atkārtoti aicina minētos mērķrādītājus un mērķus iestrādāt tiesību aktos, tostarp pārskatot Direktīvu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, un aicina Komisiju precizēt, kā tā risinās jautājumu par atsevišķu dalībvalstu ieguldījumu saistošo Savienības mēroga mērķrādītāju sasniegšanā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un precizēt šo mērķrādītāju pamatlīmeni, ņemot vērā katras dalībvalsts atšķirīgo izejas punktu, veiktos centienus un raksturlielumus, kā arī skaidri noteikt daudzās nesintētiskās un citas jau zināmās alternatīvas lauksaimniecības nozarei, to pieejamību un ietekmi uz lauksaimniecības nozares dzīvotspēju, lauksaimnieku ienākumiem un pārtikas nodrošinājumu, un aicina Komisiju izstrādāt plānu, ka samazināt sintētisko līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis ar labāku informācijas sniegšanu, pārraudzību un pārbaudēm, īpašu uzmanību pievēršot konkrētajiem nosacījumiem, kurus piemēro attiecībā uz pesticīdu lietošanu gruntsūdeņu aizsardzības zonās;

| 10. | uzsver, ka integrētai augu aizsardzībai (IAA) ir būtiska nozīme atkarības no pesticīdiem samazināšanā, un mudina dalībvalstis nodrošināt, ka tā tiek piemērota un tās īstenošana tiek sistemātiski novērtēta un pārraudzīta; aicina dalībvalstis pārvērst IAA vispārējos principus praktiskos un izmērāmos kritērijos un pārbaudīt šos kritērijus saimniecību līmenī, un aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis efektīvi īsteno šos IAA principus, izmantojot savus KLP stratēģiskos plānus; mudina tajos kā pamatscenāriju pesticīdu izmantošanas un kaitīgo organismu rezistences novēršanai iekļaut precīzi definētus un īpaši pielāgotus pasākumus un prakses attiecībā uz katru kultūraugu, piemēram, ziedu joslām; aicina pārtikas apritē iesaistītos mazumtirgotājus aktīvi sadarboties ar lauksaimniekiem, lai īstenotu un paplašinātu visas pieejamās IAA prakses un metodes katram kultūraugam to piegādes ķēdē, un ziņot par savu ieguldījumu šo mērķu un samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanā, informējot par vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka integrētai augu aizsardzībai (IAA) ir būtiska nozīme atkarības no pesticīdiem samazināšanā, un mudina dalībvalstis nodrošināt, ka tā tiek piemērota un tās īstenošana tiek sistemātiski novērtēta un pārraudzīta; aicina dalībvalstis pārvērst IAA vispārējos principus praktiskos un izmērāmos kritērijos un pārbaudīt šos kritērijus saimniecību līmenī, un aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis efektīvi īsteno šos IAA principus, izmantojot savus KLP stratēģiskos plānus; mudina tajos kā pamatscenāriju pesticīdu izmantošanas un kaitīgo organismu rezistences novēršanai iekļaut precīzi definētus un īpaši pielāgotus pasākumus un prakses attiecībā uz katru kultūraugu, piemēram, ziedu joslām; aicina pārtikas apritē iesaistītos mazumtirgotājus aktīvi sadarboties ar lauksaimniekiem, lai īstenotu un paplašinātu visas pieejamās IAA prakses un metodes katram kultūraugam to piegādes ķēdē, un ziņot par savu ieguldījumu šo mērķu un samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanā, informējot par vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem;

| 11. | uzskata, ka — lai gan ES ir viena no stingrākajām sistēmām pasaulē — ir jāuzlabo gan pati Regula par pesticīdu apstiprināšanu, gan arī tās īstenošana; atgādina par savu rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (57) un sagaida, ka Komisija un dalībvalstis nekavējoties reaģēs uz visiem tajā paustajiem aicinājumiem, uzsver, ka minētajam tiesiskajam regulējumam būtu jāveicina inovācija un pētniecība, lai izstrādātu labākus un drošākus augu aizsardzības līdzekļus un alternatīvas; norāda, ka līdztekus Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu pārskatīšanai, lai samazinātu pesticīdu lietošanu un ar tiem saistītos riskus, Komisijai, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA) būtu jāuzlabo augu aizsardzības līdzekļu vides riska novērtējums, tostarp ņemot vērā pesticīdu ietekmi uz augsnes ūdens kvalitāti un dzeramā ūdens resursiem, kā arī to kumulatīvo un kombinēto ietekmi; mudina Komisiju pienācīgi novērtēt progresu, kas panākts virzībā uz politikas mērķu sasniegšanu, un uzlabot saskaņotos riska indikatorus, kas noteikti Komisijas Direktīvā (ES) 2019/782 (58), lai iekļautu arī toksiskumu, noturību un bioakumulāciju, un ņemt vērā lauksaimniecības teritorijas vai aktīvo vielu apjomus, kā arī to, kā augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti, lai efektīvi samazinātu sintētisko pesticīdu un smago metālu izmantošanu tradicionālajā un bioloģiskajā lauksaimniecībā, un pieņemt skaidrus zinātniski pamatotus kritērijus attiecībā uz to, kas ir nepieļaujama ietekme uz vidi, ņemot vērā vairāku augu aizsardzības līdzekļu patieso iedarbību (akūto un hronisko), kā arī kumulatīvo un sinerģisko iedarbību; uzstāj, ka pesticīdu profilaktiska izmantošana, tostarp sēklu apstrāde ar sistēmiskiem pesticīdiem, būtu pēc iespējas jāierobežo, ja tas apdraud gan cilvēku veselību, gan vidi; aicina Komisiju tiesību akta priekšlikumu par pesticīdu datiem iesniegt vēlākais līdz 2022. gada vidum; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka — lai gan ES ir viena no stingrākajām sistēmām pasaulē — ir jāuzlabo gan pati Regula par pesticīdu apstiprināšanu, gan arī tās īstenošana; atgādina par savu rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (57

EFSA

EMA

58

| 12. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek pareizi piemēroti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteikumi, un tādējādi cita starpā garantēt minimālu paziņošanas standartu attiecībā uz pesticīdu ārkārtas atļaujām, ieskaitot dalībvalstu pienākumu sniegt pilnīgus un detalizētus paskaidrojumus, kā arī darīt šos paziņojumus publiski pieejamus; atzinīgi vērtē EFSA lomu šo atkāpju izskatīšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek pareizi piemēroti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteikumi, un tādējādi cita starpā garantēt minimālu paziņošanas standartu attiecībā uz pesticīdu ārkārtas atļaujām, ieskaitot dalībvalstu pienākumu sniegt pilnīgus un detalizētus paskaidrojumus, kā arī darīt šos paziņojumus publiski pieejamus; atzinīgi vērtē EFSA

| 13. | aicina MAL noteikšanā pilnībā ņemt vērā pesticīdu kumulatīvo un sinerģisko ietekmi, kā arī labāk ņemt vērā dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma kritērijus, izvērtējot pieteikumus par jauniem MAL saskaņā ar MAL regulas 14. pantu; prasa datus, kas savākti, veicot biomonitoringu pēc laišanas tirgū, izmantot, lai pārbaudītu prognozēto pesticīdu iedarbības līmeņu precizitāti, lai noteiktu MAL, kā arī lai noteiktu pieļaujamos iedarbības uz laukstrādniekiem, iedzīvotājiem, tuvumā esošajiem cilvēkiem, patērētājiem un arī lauksaimniecības dzīvniekiem līmeņus uzsver, ka plānotajās ES likumdošanas iniciatīvās, kas saistītas ar pesticīdu lietošanu, lielāka uzmanība arī turpmāk ir jāpievērš to pielietotāju veselības un drošības aizsardzībai; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt, lai visi pielietotāji saņemtu aizsarglīdzekļus un visaptverošu informāciju un apmācību par pesticīdu lietošanu un ar to saistītajiem riskiem; uzsver, ka ir jānodrošina, lai katram lauksaimniecībā strādājošajam ir piekļuve oficiālai dokumentācijai, kurā ir informācija par darba procesā izmantotā pesticīda veidu; uzsver — lai sasniegtu šos mērķrādītājus, ir būtiski svarīgi no jauna pārskatīt Direktīvu 2004/37/EK par kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (59), Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu īstenošanu un Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (60); |
| --- | --- |

13.

aicina MAL noteikšanā pilnībā ņemt vērā pesticīdu kumulatīvo un sinerģisko ietekmi, kā arī labāk ņemt vērā dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma kritērijus, izvērtējot pieteikumus par jauniem MAL saskaņā ar MAL regulas 14. pantu; prasa datus, kas savākti, veicot biomonitoringu pēc laišanas tirgū, izmantot, lai pārbaudītu prognozēto pesticīdu iedarbības līmeņu precizitāti, lai noteiktu MAL, kā arī lai noteiktu pieļaujamos iedarbības uz laukstrādniekiem, iedzīvotājiem, tuvumā esošajiem cilvēkiem, patērētājiem un arī lauksaimniecības dzīvniekiem līmeņus uzsver, ka plānotajās ES likumdošanas iniciatīvās, kas saistītas ar pesticīdu lietošanu, lielāka uzmanība arī turpmāk ir jāpievērš to pielietotāju veselības un drošības aizsardzībai; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt, lai visi pielietotāji saņemtu aizsarglīdzekļus un visaptverošu informāciju un apmācību par pesticīdu lietošanu un ar to saistītajiem riskiem; uzsver, ka ir jānodrošina, lai katram lauksaimniecībā strādājošajam ir piekļuve oficiālai dokumentācijai, kurā ir informācija par darba procesā izmantotā pesticīda veidu; uzsver — lai sasniegtu šos mērķrādītājus, ir būtiski svarīgi no jauna pārskatīt Direktīvu 2004/37/EK par kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (59

60

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos rīkoties, lai par vismaz 50 % mazinātu barības vielu zudumus, turklāt nodrošinot, ka nepasliktinās augsnes auglība; ir pārliecināts, ka to vislabāk varētu panākt, slēdzot barības vielu aprites ciklus, atgūstot barības vielas un atkārtoti izmantojot tās, kā arī iedrošinot lauksaimniekus audzēt pākšaugus un atalgot viņus par to; uzstāj, ka šajā nolūkā ir vajadzīgas juridiski saistošas likumdošanas iniciatīvas, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir dot lauksaimniekiem iespēju uzlabot barības vielu pārvaldību; uzsver, ka ir svarīgi censties sasniegt šos mērķrādītājus, izmantojot holistisku un aprites pieeju barības vielu pārvaldībai, piemēram, agroekoloģiskas prakses un viedu lauksaimniecību, kas var dot papildu labumu augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un palīdzēt lauksaimniekiem izbeigt atkarību no minerālajiem mēslošanas līdzekļiem un samazināt fosfora un slāpekļa plūsmas; norāda, ka, samazinot neefektīvu mēslošanu un pakāpeniski pārtraucot pārmērīgu mēslošanu, būtu jāņem vērā dažādu mēslošanas līdzekļu, tostarp smago metālu, klātbūtnes ietekme uz klimatu un vidi; mudina dalībvalstis savos stratēģiskajos plānos ierosināt pasākumus barības vielu efektīvas pārvaldības un aprites veicināšanai, kā arī stingri atbalstīt lauku saimniecību konsultantu un lauksaimnieku izglītošanu un izmantot KLP reformu kā iespēju ierobežot lauksaimniecības nozares amonjaka (NH3) emisijas; uzsver, ka labāka barības vielu pārvaldība ir izdevīga gan ekonomikai, gan videi; uzsver, cik svarīgi ir piemērot modernas un inovatīvas tehnoloģijas un risinājumus, piemēram, precīzo lauksaimniecību, mērķtiecīgu mēslošanu, kas pielāgota augu vajadzībām, un konsultāciju pakalpojumus par augu barošanu un pārvaldības atbalstu, kā arī to, ka šajā nolūkā lauku apvidiem ir jānodrošina platjoslas internets; uzskata, ka būtu jāatbalsta ilgtspējīgi lauku saimniecību uzņēmējdarbības modeļi, kas nodrošina barības vielu atgūšanu un reciklēšanu, kā arī nepiesārņotu atkritumu atkalizmantošanu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos rīkoties, lai par vismaz 50 % mazinātu barības vielu zudumus, turklāt nodrošinot, ka nepasliktinās augsnes auglība; ir pārliecināts, ka to vislabāk varētu panākt, slēdzot barības vielu aprites ciklus, atgūstot barības vielas un atkārtoti izmantojot tās, kā arī iedrošinot lauksaimniekus audzēt pākšaugus un atalgot viņus par to; uzstāj, ka šajā nolūkā ir vajadzīgas juridiski saistošas likumdošanas iniciatīvas, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir dot lauksaimniekiem iespēju uzlabot barības vielu pārvaldību; uzsver, ka ir svarīgi censties sasniegt šos mērķrādītājus, izmantojot holistisku un aprites pieeju barības vielu pārvaldībai, piemēram, agroekoloģiskas prakses un viedu lauksaimniecību, kas var dot papildu labumu augsnes kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un palīdzēt lauksaimniekiem izbeigt atkarību no minerālajiem mēslošanas līdzekļiem un samazināt fosfora un slāpekļa plūsmas; norāda, ka, samazinot neefektīvu mēslošanu un pakāpeniski pārtraucot pārmērīgu mēslošanu, būtu jāņem vērā dažādu mēslošanas līdzekļu, tostarp smago metālu, klātbūtnes ietekme uz klimatu un vidi; mudina dalībvalstis savos stratēģiskajos plānos ierosināt pasākumus barības vielu efektīvas pārvaldības un aprites veicināšanai, kā arī stingri atbalstīt lauku saimniecību konsultantu un lauksaimnieku izglītošanu un izmantot KLP reformu kā iespēju ierobežot lauksaimniecības nozares amonjaka (NH3) emisijas; uzsver, ka labāka barības vielu pārvaldība ir izdevīga gan ekonomikai, gan videi; uzsver, cik svarīgi ir piemērot modernas un inovatīvas tehnoloģijas un risinājumus, piemēram, precīzo lauksaimniecību, mērķtiecīgu mēslošanu, kas pielāgota augu vajadzībām, un konsultāciju pakalpojumus par augu barošanu un pārvaldības atbalstu, kā arī to, ka šajā nolūkā lauku apvidiem ir jānodrošina platjoslas internets; uzskata, ka būtu jāatbalsta ilgtspējīgi lauku saimniecību uzņēmējdarbības modeļi, kas nodrošina barības vielu atgūšanu un reciklēšanu, kā arī nepiesārņotu atkritumu atkalizmantošanu;

| 15. | uzsver, ka, lai sasniegtu ķīmisko pesticīdu lietošanas un ar tiem saistīto risku samazināšanas mērķrādītājus un samazinātu barības vielu zudumus, ir jābūt pieejamām drošākām alternatīvām, lai nodrošinātu funkcionējoša augu aizsardzības instrumentu kopuma pieejamību; tomēr uzsver, cik svarīga nozīme preventīvo pasākumu pienācīgas piemērošanas nodrošināšanā ir izglītībai; aicina palielināt pētniecību un izstrādi attiecībā uz alternatīviem augu aizsardzības līdzekļiem, mēslošanas līdzekļiem, izturīgākām šķirnēm, kurām nepieciešams mazāk resursu, lai nodrošinātu stabilu ražu, un digitālajiem rīkiem, kā arī stimulus lietot tādas metodes un tehnoloģijas kā precīzā lauksaimniecība; aicina Komisiju paātrināt un vienkāršot jaunu augu veselības risinājumu pieņemšanu, tostarp tādu augu aizsardzības līdzekļu pieņemšanu, kuriem ir mazāka ietekme, piemēram, zema riska vielas vai biošķīdumi, un horizontālajos tiesību aktos ieviest definīciju un atsevišķu kategoriju dabīgām vielām, kā arī iesaistīties iniciatīvās, kuru mērķis ir rast alternatīvus novērtēšanas ceļus šīm zema riska dabā sastopamām pamatvielām; turklāt uzsver, ka līdz ar pesticīdu lietošanas samazināšanu tirgū ir plašāk jāpiedāvā alternatīvas, kuru efektivitāte augu veselības aizsardzībā, novēršot augu kaitēkļu izplatīšanos, ir līdzvērtīga ķīmiskajiem pesticīdiem; turklāt prasa ieviest pasākumus, kas atvieglotu pārtikas un barības ķīmiskā riska novērtējumā iekļaut jaunas pieeju metodiku (NAM), tādējādi samazinot nepieciešamību veikt izmēģinājumus ar dzīvniekiem un galu galā palīdzot pakāpeniski izbeigt šādus izmēģinājumus; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka, lai sasniegtu ķīmisko pesticīdu lietošanas un ar tiem saistīto risku samazināšanas mērķrādītājus un samazinātu barības vielu zudumus, ir jābūt pieejamām drošākām alternatīvām, lai nodrošinātu funkcionējoša augu aizsardzības instrumentu kopuma pieejamību; tomēr uzsver, cik svarīga nozīme preventīvo pasākumu pienācīgas piemērošanas nodrošināšanā ir izglītībai; aicina palielināt pētniecību un izstrādi attiecībā uz alternatīviem augu aizsardzības līdzekļiem, mēslošanas līdzekļiem, izturīgākām šķirnēm, kurām nepieciešams mazāk resursu, lai nodrošinātu stabilu ražu, un digitālajiem rīkiem, kā arī stimulus lietot tādas metodes un tehnoloģijas kā precīzā lauksaimniecība; aicina Komisiju paātrināt un vienkāršot jaunu augu veselības risinājumu pieņemšanu, tostarp tādu augu aizsardzības līdzekļu pieņemšanu, kuriem ir mazāka ietekme, piemēram, zema riska vielas vai biošķīdumi, un horizontālajos tiesību aktos ieviest definīciju un atsevišķu kategoriju dabīgām vielām, kā arī iesaistīties iniciatīvās, kuru mērķis ir rast alternatīvus novērtēšanas ceļus šīm zema riska dabā sastopamām pamatvielām; turklāt uzsver, ka līdz ar pesticīdu lietošanas samazināšanu tirgū ir plašāk jāpiedāvā alternatīvas, kuru efektivitāte augu veselības aizsardzībā, novēršot augu kaitēkļu izplatīšanos, ir līdzvērtīga ķīmiskajiem pesticīdiem; turklāt prasa ieviest pasākumus, kas atvieglotu pārtikas un barības ķīmiskā riska novērtējumā iekļaut jaunas pieeju metodiku (NAM

| 16. | atkārtoti uzsver, ka ir būtiski svarīgi aizsargāt bites un citus apputeksnētājus pret pesticīdu kaitīgo ietekmi un slimībām; atkārto 2019. gada 23. oktobrī pausto iebildumu (61) un atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt, ka, pārskatot vadlīnijas par bitēm un pieņemot turpmākos īstenošanas aktus, neveidojas tāds bišu aizsardzības līmenis, kas ir zemāks par EFSA 2013. gada vadlīnijās noteikto līmeni, un ka šie procesi balstās uz jaunākajām zinātnes un tehnikas atziņām, tādēļ ierosina grozīt vienotos principus ne tikai attiecībā uz akūtu toksiskumu medus bitēm, bet galu galā arī attiecībā uz hronisku toksiskumu un kūniņu toksiskumu medus bitēm, kā arī akūtu toksiskumu kamenēm; norāda, ka EFSA pašlaik izstrādā savu modelēšanas sistēmu ApisRAM, kas, šķiet, vairāk atbilst medus bišu bioloģijai nekā BeeHAVE un izraisa mazāk interešu konfliktu; mudina Komisiju steidzami no jauna izvērtēt vielas, kurām ir tāds pats iedarbības veids kā neonikotinoīdiem; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti uzsver, ka ir būtiski svarīgi aizsargāt bites un citus apputeksnētājus pret pesticīdu kaitīgo ietekmi un slimībām; atkārto 2019. gada 23. oktobrī pausto iebildumu (61

EFSA

EFSA

ApisRAM

BeeHAVE

| 17. | atkārtoti aicina noteikt apputeksnētāju rādītāju (62) un atjaunošanas mērķrādītāju; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt jaunu ES mēroga apputeksnētāju monitoringa satvaru ar dalībvalstu līmenī ieviestām stingrām shēmām, starpposma mērķrādītājiem, skaidriem noteiktā termiņā sasniedzamiem mērķiem, rādītājiem un mērķrādītājiem; uzsver, ka šīs monitoringa darbības ir jāietver jaunajā KLP monitoringa un izvērtēšanas satvarā; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti aicina noteikt apputeksnētāju rādītāju (62

| 18. | aicina dalībvalstis veikt sistemātisku un standartizētu bioloģiskās daudzveidības, tostarp apputeksnētāju, lokālo uzraudzību lauksaimniecības zemēs, iesaistot gan speciālistus, gan lauksaimniekus, gan vietējos zinātniekus, un izmantot šos datus, lai palīdzētu novērtēt ES politikas nostādnes un tās īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis veikt sistemātisku un standartizētu bioloģiskās daudzveidības, tostarp apputeksnētāju, lokālo uzraudzību lauksaimniecības zemēs, iesaistot gan speciālistus, gan lauksaimniekus, gan vietējos zinātniekus, un izmantot šos datus, lai palīdzētu novērtēt ES politikas nostādnes un tās īstenošanu;

| 19. | atgādina pieejas “Viena veselība” nozīmi; uzsver, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem kļūst par arvien lielāku transnacionālu un pārrobežu veselības apdraudējumu, kuru varētu novērst ar saskaņotu rīcību ES līmenī; atzīst ievērojamos centienus samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu dzīvniekiem, tādējādi veicinot globālos centienus samazināt rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem; tomēr uzsver nepieciešamību vēl vairāk samazināt antibiotiku lietošanu, tostarp pārtikas ražošanā; atzinīgi vērtē Komisijas plānu līdz 2030. gadam par 50 % samazināt kopējo pārdoto antimikrobiālo līdzekļu apjomu lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrai; uzsver, ka ir jāņem vērā jau dalībvalstu līmenī panāktais progress; norāda — lai sasniegtu šo mērķi būs vajadzīgi starpposma mērķrādītāji un skaidras darbības un pasākumi, tostarp arī ES tiesību aktos paredzēto sankciju piemērošana; turklāt atgādina, ka šā mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir labākām dzīvnieku audzēšanas metodēm, jo labāka dzīvnieku labturība uzlabo dzīvnieku veselību, tādējādi samazinot ārstēšanas nepieciešamību; uzskata, ka Veterināro zāļu regulas (63) un Regulas (ES) 2019/4 par ārstniecisko barību (64) pienācīga īstenošana vēl vairāk samazinās antibiotiku lietošanu, un aicina Komisiju rūpīgi pārbaudīt, kā dalībvalstis īsteno un izpilda to noteikumus; uzsver, ka antimikrobiālajiem līdzekļiem, kas nav cilvēkiem paredzētas rezerves antibiotikas, arī turpmāk jābūt pieejamiem būtiskam lietojumam, lai vienmēr nodrošinātu dzīvnieku veselību un aizsargātu dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

19.

atgādina pieejas “Viena veselība” nozīmi; uzsver, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem kļūst par arvien lielāku transnacionālu un pārrobežu veselības apdraudējumu, kuru varētu novērst ar saskaņotu rīcību ES līmenī; atzīst ievērojamos centienus samazināt antimikrobiālo līdzekļu lietošanu dzīvniekiem, tādējādi veicinot globālos centienus samazināt rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem; tomēr uzsver nepieciešamību vēl vairāk samazināt antibiotiku lietošanu, tostarp pārtikas ražošanā; atzinīgi vērtē Komisijas plānu līdz 2030. gadam par 50 % samazināt kopējo pārdoto antimikrobiālo līdzekļu apjomu lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrai; uzsver, ka ir jāņem vērā jau dalībvalstu līmenī panāktais progress; norāda — lai sasniegtu šo mērķi būs vajadzīgi starpposma mērķrādītāji un skaidras darbības un pasākumi, tostarp arī ES tiesību aktos paredzēto sankciju piemērošana; turklāt atgādina, ka šā mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir labākām dzīvnieku audzēšanas metodēm, jo labāka dzīvnieku labturība uzlabo dzīvnieku veselību, tādējādi samazinot ārstēšanas nepieciešamību; uzskata, ka Veterināro zāļu regulas (63

64

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta nepieciešamībai arī turpmāk samazināt ES pārdoto lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrai paredzēto antibiotiku kopapjomu un uzsver, ka ES iniciatīvas šajā jomā tiek pieņemtas un tiks pieņemtas saskaņā ar “Viena veselība” pieeju, kas atzīst cilvēku, dzīvnieku un planētas veselības un labbūtības savstarpējo atkarību; aicina Komisiju un dalībvalstis koncentrēties uz jauniem pasākumiem, kas veicinātu un stimulētu ilgtspējīgus inovatīvus risinājumus, jo īpaši attiecībā uz profilakses līdzekļiem, alternatīvām ārstēšanas metodēm; aicina attiecībā uz ES importētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem palielināt centienus nodrošināt vienlīdzīgus standartus tiem, kādi ir noteikti saskaņā ar Veterināro zāļu regulu; norāda, ka, pārskatot Regulu par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (65), ir jāpievēršas tādu vielu izmantošanai, kuras patlaban nav klasificētas kā antibiotikas, bet kurām ir antibiotiku īpašības saskaņā ar Veterināro zāļu regulas 4. panta 14. punktu un kuras var izmantot lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanā un akvakultūrā profilaktiskai lietošanai; vērš uzmanību uz to, ka darba ņēmēji pārtikas ķēdē ir pakļauti riskam saslimt ar rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) patogēniem, piemēram, ja, ievadot veterinārās zāles, lauksaimnieks manuāli uzsmidzina tās uz barības; uzsver, ka ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai samazinātu šo nopietno arodveselības risku; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta nepieciešamībai arī turpmāk samazināt ES pārdoto lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrai paredzēto antibiotiku kopapjomu un uzsver, ka ES iniciatīvas šajā jomā tiek pieņemtas un tiks pieņemtas saskaņā ar “Viena veselība” pieeju, kas atzīst cilvēku, dzīvnieku un planētas veselības un labbūtības savstarpējo atkarību; aicina Komisiju un dalībvalstis koncentrēties uz jauniem pasākumiem, kas veicinātu un stimulētu ilgtspējīgus inovatīvus risinājumus, jo īpaši attiecībā uz profilakses līdzekļiem, alternatīvām ārstēšanas metodēm; aicina attiecībā uz ES importētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem palielināt centienus nodrošināt vienlīdzīgus standartus tiem, kādi ir noteikti saskaņā ar Veterināro zāļu regulu; norāda, ka, pārskatot Regulu par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (65

AMR

| 21. | atgādina, ka lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir liela nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā un klimatadaptācijā; uzsver, ka ir svarīgi atzīt un uzraudzīt lauksaimniecības un dzīvnieku audzēšanas ietekmi uz SEG emisijām un zemes izmantošanu; uzsver, ka ir jāsamazina šīs emisijas, lai palīdzētu izpildīt ES apņemšanos ievērot Parīzes nolīgumu; uzsver nepieciešamību un iespējas uzturēt, atjaunot un veicināt dabīgus oglekļa piesaistītājus un samazināt oglekļa dioksīda, metāna un dislāpekļa oksīda emisijas lauksaimniecībā, jo īpaši lopbarības un lauksaimniecības dzīvnieku sektorā, kā arī organisko un minerālo mēslošanas līdzekļu sektorā, nepazeminot dzīvnieku labturības līmeni un vienlaikus nepasliktinot augsnes auglību; atzīst, ka veselīgiem dzīvniekiem ir vajadzīgs mazāk dabas resursu un ka efektīva lauksaimniecības dzīvnieku pārvaldības prakse var samazināt SEG emisijas; aicina paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros noteikt atbilstīgus un īpaši pielāgotus regulatīvus pasākumus un mērķrādītājus attiecībā uz lauksaimniecības un ar to saistītās zemes izmantošanas radītajām emisijām, lai nodrošinātu visu SEG emisiju vērienīgu samazināšanu minētajos sektoros, tostarp lai risinātu lauksaimniecības dzīvnieku blīvuma problēmu un novērstu iegultās zemes izmantošanas emisijas, kas rodas no importētas barības un pārtikas; aicina izstrādāt saskaņotu politikas nostādņu kopumu, lai būtu iespējama pārkārtošanās uz ilgtspējīgām praksēm, piemēram, uz ekstensīvu, uz zālaugu izmantošanu balstītu lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanu jauktas lauksaimniecības sistēmas ietvaros, kura ņem vērā vietējās vides ekoloģisko kapacitāti un atbalsta bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir liela nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā un klimatadaptācijā; uzsver, ka ir svarīgi atzīt un uzraudzīt lauksaimniecības un dzīvnieku audzēšanas ietekmi uz SEG emisijām un zemes izmantošanu; uzsver, ka ir jāsamazina šīs emisijas, lai palīdzētu izpildīt ES apņemšanos ievērot Parīzes nolīgumu; uzsver nepieciešamību un iespējas uzturēt, atjaunot un veicināt dabīgus oglekļa piesaistītājus un samazināt oglekļa dioksīda, metāna un dislāpekļa oksīda emisijas lauksaimniecībā, jo īpaši lopbarības un lauksaimniecības dzīvnieku sektorā, kā arī organisko un minerālo mēslošanas līdzekļu sektorā, nepazeminot dzīvnieku labturības līmeni un vienlaikus nepasliktinot augsnes auglību; atzīst, ka veselīgiem dzīvniekiem ir vajadzīgs mazāk dabas resursu un ka efektīva lauksaimniecības dzīvnieku pārvaldības prakse var samazināt SEG emisijas; aicina paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros noteikt atbilstīgus un īpaši pielāgotus regulatīvus pasākumus un mērķrādītājus attiecībā uz lauksaimniecības un ar to saistītās zemes izmantošanas radītajām emisijām, lai nodrošinātu visu SEG emisiju vērienīgu samazināšanu minētajos sektoros, tostarp lai risinātu lauksaimniecības dzīvnieku blīvuma problēmu un novērstu iegultās zemes izmantošanas emisijas, kas rodas no importētas barības un pārtikas; aicina izstrādāt saskaņotu politikas nostādņu kopumu, lai būtu iespējama pārkārtošanās uz ilgtspējīgām praksēm, piemēram, uz ekstensīvu, uz zālaugu izmantošanu balstītu lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanu jauktas lauksaimniecības sistēmas ietvaros, kura ņem vērā vietējās vides ekoloģisko kapacitāti un atbalsta bioloģisko daudzveidību;

| 22. | norāda uz daudzsološo progresu tādu lopbarības piedevu jomā, kas palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un dzīvnieku audzēšanas procesā radītos ūdens un gaisa piesārņotājus; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas plānus sekmēt ilgtspējīgu un inovatīvu lopbarības piedevu laišanu tirgū un aicina uzsākt attiecīgas pētnieciskās programmas, lai atbalstītu to turpmāku izstrādi; |
| --- | --- |

22.

norāda uz daudzsološo progresu tādu lopbarības piedevu jomā, kas palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un dzīvnieku audzēšanas procesā radītos ūdens un gaisa piesārņotājus; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas plānus sekmēt ilgtspējīgu un inovatīvu lopbarības piedevu laišanu tirgū un aicina uzsākt attiecīgas pētnieciskās programmas, lai atbalstītu to turpmāku izstrādi;

| 23. | norāda, ka ekstensīva ilggadīgos zālājos un meža ganībās veikta dzīvnieku audzēšana vai ekstensīva bioloģiskā dzīvnieku audzēšana, kas bieži vien notiek ekoloģiski augstvērtīgās ganības, ir Eiropas pārtikas sistēmas galvenās iezīmes un ka tās kvalitātes shēmas ir daudzu tradicionālu lauku kopienu noteicošs elements, kas tām ļauj produktīvi izmantot zemi, kura citādi būtu pamesta; uzsver, ka šāda zemes platībās īstenota un zema blīvuma lauksaimnieciskā ražošana var radīt daudzējādu pozitīvu ietekmi uz vidi un kultūras ainavu saglabāšanu, palīdz aizsargāt lauku apvidus no iedzīvotāju skaita samazināšanās un to pilnīgas pamešanas, palīdz mazināt klimata pārmaiņas un veicina aprites ekonomiku un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu, un tāpēc tā ir jāatbalsta un jāveicina; uzsver, ka būtu jāatbalsta lauku saimniecības, kas pārkārtojas uz ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem un atsakās no tādām lauksaimniecības praksēm kā liela blīvuma lopkopība un kultūraugu monokultūras; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās politikas nostādnes un finansēšanas programmas atbalsta tradicionālo Eiropas kultūras ainavu, piemēram, nogāzēs un uz terasēm veidotus vīna dārzus un ekstensīvu ilggadīgos zālājos veiktu liellopu audzēšanu, kas atbalsta bioloģisko daudzveidību; norāda, ka dalībvalstu ziņojumos saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas (66) 17. pantu ir uzsvērts, ka daudzi pusdabīgi zālāji ir nelabvēlīgā, neatbilstīgā vai sliktā saglabāšanās stāvoklī un ka ir apdraudēti no tiem atkarīgie apputeksnētāji, kas savukārt apdraud apputeksnēšanu; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka ekstensīva ilggadīgos zālājos un meža ganībās veikta dzīvnieku audzēšana vai ekstensīva bioloģiskā dzīvnieku audzēšana, kas bieži vien notiek ekoloģiski augstvērtīgās ganības, ir Eiropas pārtikas sistēmas galvenās iezīmes un ka tās kvalitātes shēmas ir daudzu tradicionālu lauku kopienu noteicošs elements, kas tām ļauj produktīvi izmantot zemi, kura citādi būtu pamesta; uzsver, ka šāda zemes platībās īstenota un zema blīvuma lauksaimnieciskā ražošana var radīt daudzējādu pozitīvu ietekmi uz vidi un kultūras ainavu saglabāšanu, palīdz aizsargāt lauku apvidus no iedzīvotāju skaita samazināšanās un to pilnīgas pamešanas, palīdz mazināt klimata pārmaiņas un veicina aprites ekonomiku un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu, un tāpēc tā ir jāatbalsta un jāveicina; uzsver, ka būtu jāatbalsta lauku saimniecības, kas pārkārtojas uz ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem un atsakās no tādām lauksaimniecības praksēm kā liela blīvuma lopkopība un kultūraugu monokultūras; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās politikas nostādnes un finansēšanas programmas atbalsta tradicionālo Eiropas kultūras ainavu, piemēram, nogāzēs un uz terasēm veidotus vīna dārzus un ekstensīvu ilggadīgos zālājos veiktu liellopu audzēšanu, kas atbalsta bioloģisko daudzveidību; norāda, ka dalībvalstu ziņojumos saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas (66

| 24. | prasa stingrāk saskaņot ES tiesisko regulējumu attiecībā uz dzīvnieku audzēšanu, izmantojot kopējus, zinātniski pamatotus dzīvnieku labturības rādītājus, un atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vajadzības gadījumā izvērtēt un pārskatīt spēkā esošo dzīvnieku labturības tiesību aktu kopumu; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā jaunākos atklājumus dzīvnieku labturības zinātnē un reaģēt uz sabiedrības, politikas un tirgus prasībām attiecībā uz augstākiem dzīvnieku labturības standartiem; aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai ES pakāpeniski izbeigtu būru izmantošanu dzīvnieku audzēšanā, izvērtējot iespēju to pakāpeniski izdarīt līdz 2027. gadam; uzsver, ka šāda pakāpeniska izbeigšana ir jāpamato ar zinātniski pamatotu ietekmes novērtējumu un jānodrošina pienācīgs pārkārtošanās laikposms; aicina Komisiju pieņemt katrai sugai īpaši izstrādātu pieeju, kurā būtu ņemtas vērā un novērtētas katra atsevišķā dzīvnieka īpatnības un kurā būtu paredzētas to īpašajām vajadzībām pielāgotas mājokļu sistēmas, vienlaikus aizsargājot dzīvnieku un cilvēku veselību, nodrošinot darba ņēmēju aizsardzību un nodrošinot pietiekamu atbalstu un pārejas periodu, lai saglabātu lauksaimnieku un selekcionāru konkurētspēju; |
| --- | --- |

24.

prasa stingrāk saskaņot ES tiesisko regulējumu attiecībā uz dzīvnieku audzēšanu, izmantojot kopējus, zinātniski pamatotus dzīvnieku labturības rādītājus, un atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vajadzības gadījumā izvērtēt un pārskatīt spēkā esošo dzīvnieku labturības tiesību aktu kopumu; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā jaunākos atklājumus dzīvnieku labturības zinātnē un reaģēt uz sabiedrības, politikas un tirgus prasībām attiecībā uz augstākiem dzīvnieku labturības standartiem; aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai ES pakāpeniski izbeigtu būru izmantošanu dzīvnieku audzēšanā, izvērtējot iespēju to pakāpeniski izdarīt līdz 2027. gadam; uzsver, ka šāda pakāpeniska izbeigšana ir jāpamato ar zinātniski pamatotu ietekmes novērtējumu un jānodrošina pienācīgs pārkārtošanās laikposms; aicina Komisiju pieņemt katrai sugai īpaši izstrādātu pieeju, kurā būtu ņemtas vērā un novērtētas katra atsevišķā dzīvnieka īpatnības un kurā būtu paredzētas to īpašajām vajadzībām pielāgotas mājokļu sistēmas, vienlaikus aizsargājot dzīvnieku un cilvēku veselību, nodrošinot darba ņēmēju aizsardzību un nodrošinot pietiekamu atbalstu un pārejas periodu, lai saglabātu lauksaimnieku un selekcionāru konkurētspēju;

| 25. | atgādina, cik svarīga ir kvalitatīva dzīvnieku labturības sistēma, tostarp to pārvadāšanas un kaušanas laikā; uzsver, ka augsts dzīvnieku labturības līmenis ir neatņemama daļa no ilgtspējīgas attīstības un būtisks tādas visaugstākās kvalitātes pārtikas nodrošināšanai, kas sekmē veselīgāku uzturu, atbilstot aizvien lielāka patērētāju skaita prasībām, un atbalsta arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu; uzsver, ka, atsaucoties uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, ir vajadzīga vienota un saskaņota pieeja, holistiskā un kopīgā veidā ņemot vērā cilvēku veselību, vidi, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību, kā arī klimatu; |
| --- | --- |

25.

atgādina, cik svarīga ir kvalitatīva dzīvnieku labturības sistēma, tostarp to pārvadāšanas un kaušanas laikā; uzsver, ka augsts dzīvnieku labturības līmenis ir neatņemama daļa no ilgtspējīgas attīstības un būtisks tādas visaugstākās kvalitātes pārtikas nodrošināšanai, kas sekmē veselīgāku uzturu, atbilstot aizvien lielāka patērētāju skaita prasībām, un atbalsta arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu; uzsver, ka, atsaucoties uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu, ir vajadzīga vienota un saskaņota pieeja, holistiskā un kopīgā veidā ņemot vērā cilvēku veselību, vidi, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību, kā arī klimatu;

| 26. | uzskata, ka ir svarīgi sākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kas, sistemātiski kavējas pilnībā īstenot un izpildīt spēkā esošos tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā, un vajadzības gadījumā novērst tiesību aktu nepilnības un dzīvnieku labturības tiesību aktos noteikt augstākus standartus; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES ņemtu vērā trešo valstu atbilstību dzīvnieku labturības standartiem, jo īpaši attiecībā uz importētiem produktiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ir svarīgi sākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kas, sistemātiski kavējas pilnībā īstenot un izpildīt spēkā esošos tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā, un vajadzības gadījumā novērst tiesību aktu nepilnības un dzīvnieku labturības tiesību aktos noteikt augstākus standartus; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES ņemtu vērā trešo valstu atbilstību dzīvnieku labturības standartiem, jo īpaši attiecībā uz importētiem produktiem;

| 27. | uzsver, ka dzīvnieki pārvadāšanas un kaušanas laikā būtu jāpakļauj pēc iespējas mazākam stresam, tādēļ atzinīgi vērtē spēkā apņemšanos pārskatīt spēkā esošos dzīvnieku labturības tiesību aktus saistībā ar dzīvnieku pārvadāšanu un kaušanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vietējos kaušanas risinājumus, tostarp mobilās kautuves, ar mazākām iekārtām un labāku personāla apmācību par to, kā novērst dzīvnieku ciešanas; aicina Komisiju, kad vien iespējams, veicināt alternatīvus risinājumus dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka dzīvnieki pārvadāšanas un kaušanas laikā būtu jāpakļauj pēc iespējas mazākam stresam, tādēļ atzinīgi vērtē spēkā apņemšanos pārskatīt spēkā esošos dzīvnieku labturības tiesību aktus saistībā ar dzīvnieku pārvadāšanu un kaušanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vietējos kaušanas risinājumus, tostarp mobilās kautuves, ar mazākām iekārtām un labāku personāla apmācību par to, kā novērst dzīvnieku ciešanas; aicina Komisiju, kad vien iespējams, veicināt alternatīvus risinājumus dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot un izpildīt attiecīgos ES tiesību aktus, jo īpaši Padomes Direktīvu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (67); pauž nožēlu par to, ka pašlaik netiek ievērots Eiropas Savienības Tiesas nolēmums par to, ka dzīvnieku labturības aizsardzība neizbeidzas pie ES ārējām robežām un ka tādēļ dzīvnieku pārvadātājiem, kas izbrauc no Eiropas Savienības, ir jāievēro arī Eiropas dzīvnieku labturības noteikumi, vienlaikus norādot uz grūtībām šīs prasības piemērošanā, jo trešo valstu teritorijā Tiesai nav jurisdikcijas: |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot un izpildīt attiecīgos ES tiesību aktus, jo īpaši Padomes Direktīvu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (67

| 29. | atgādina, ka saskaņā ar IPBES datiem 70 % no jaunām slimībām un pandēmijām ir dzīvnieku izcelsme; pauž nopietnas bažas par to, ka arvien biežāk izplatās zoonozes slimības, kas tiek pārnestas no dzīvniekiem un cilvēkiem (antropozoonozes), piemēram, Kū drudzis, putnu gripa un jaunais gripas vīrusa A (H1N1) paveids, ko vēl vairāk pastiprina klimata pārmaiņas, vides degradācija, zemes izmantojuma maiņas, mežu izciršana, bioloģiskās daudzveidības un dabisko dzīvotņu iznīcināšana un spiediens uz tām, savvaļas dzīvnieku nelikumīga tirdzniecība un mūsu pašreizējās pārtikas ražošanas un patēriņa sistēmas; uzsver, ka dzīvnieku audzēšanas sistēmas, kas ir saistītas ar līdzīga genotipa dzīvnieku turēšanu sprostos ciešā tuvumā citam pie cita, var palielināt dzīvnieku uzņēmību pret infekciju slimībām, radot apstākļus, kuri sekmē zoonozes slimību rašanos un izplatību (68); aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt atteikšanos no šīs lauksaimniecības prakses un no savvaļas dzīvnieku un savvaļas augu un dzīvnieku neilgtspējīgas izmantošanas, tostarp nelikumīgas tirdzniecības, un panākt labāku veterinārās profilakses pārvaldību un veicināt augstu dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības standartu ieviešanu, tostarp sadarbībā ar ES tirdzniecības partneriem, lai novērstu zoonotisku slimību un invazīvu sugu izplatīšanos un popularizētu ES augstos biodrošības standartus kā labāko praksi pasaules līmenī; atzīst, ka viens no galvenajiem veidiem, kā ierobežot jaunus draudus cilvēku un dzīvnieku veselībai, ir slimību novēršana un gatavība tām, t. i., diagnosticēšana, profilakse un ārstēšanas metodes; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka saskaņā ar IPBES

68

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst bioloģisko lauksaimniecību par vienu no spēcīgajiem elementiem ES ceļā uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām, un atzinīgi vērtē apņemšanos līdz 2030. gadam panākt, ka arvien lielākas ES lauksaimniecības zemes platības tiek izmantotas bioloģiskajai lauksaimniecībai; uzsver, ka lielākā daļa dalībvalstu jau ir pieņēmusi mērķrādītājus, lai palielinātu lauksaimniecības zemes platības, ko izmanto bioloģiskajai ražošanai; ar nepacietību gaida bioloģiskās lauksaimniecības nozares analīzi, kas tiks veikta stratēģijas vispārējā ietekmes novērtējumā, un uzsver, cik svarīgs ir Eiropas rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā, lai palielinātu tās izmantošanu; uzsver, ka bioloģiskā sektora attīstība un izaugsme ir jāpapildina ar tirgus un piegādes ķēdes virzītiem pasākumiem, kas veicina turpmāku pieprasījumu pēc bioloģiskās pārtikas un nodrošina patērētāju uzticēšanos, kā arī publisko iepirkumu, fiskāliem stimuliem un plašu veicināšanas pasākumu klāstu, pētniecību, inovāciju, apmācību un zinātnisko zināšanu nodošanu, kas viss veicinātu bioloģisko produktu tirgus stabilitāti un taisnīgu atalgojumu lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst bioloģisko lauksaimniecību par vienu no spēcīgajiem elementiem ES ceļā uz ilgtspējīgākām pārtikas sistēmām, un atzinīgi vērtē apņemšanos līdz 2030. gadam panākt, ka arvien lielākas ES lauksaimniecības zemes platības tiek izmantotas bioloģiskajai lauksaimniecībai; uzsver, ka lielākā daļa dalībvalstu jau ir pieņēmusi mērķrādītājus, lai palielinātu lauksaimniecības zemes platības, ko izmanto bioloģiskajai ražošanai; ar nepacietību gaida bioloģiskās lauksaimniecības nozares analīzi, kas tiks veikta stratēģijas vispārējā ietekmes novērtējumā, un uzsver, cik svarīgs ir Eiropas rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā, lai palielinātu tās izmantošanu; uzsver, ka bioloģiskā sektora attīstība un izaugsme ir jāpapildina ar tirgus un piegādes ķēdes virzītiem pasākumiem, kas veicina turpmāku pieprasījumu pēc bioloģiskās pārtikas un nodrošina patērētāju uzticēšanos, kā arī publisko iepirkumu, fiskāliem stimuliem un plašu veicināšanas pasākumu klāstu, pētniecību, inovāciju, apmācību un zinātnisko zināšanu nodošanu, kas viss veicinātu bioloģisko produktu tirgus stabilitāti un taisnīgu atalgojumu lauksaimniekiem;

| 31. | atzinīgi vērtē ieceri uzlabot, stimulēt un atalgot dabisku oglekļa piesaisti augsnē, kas jau ir panākta dažās saimniecībās, nodrošinot papildu atlīdzību lauksaimniekiem par labas lauksaimniecības prakses izstrādi un uzturēšanu oglekļa sekvestrēšanas jomā, kam vajadzētu veicināt oglekļa piesaistītāju veidošanu visā ES; uzsver, ka lauksaimniecības un pārtikas politikai būtu jāveicina pārkārtošanās uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, atalgojot lauksaimniekus par to sniegtajiem ieguvumiem vides un klimata jomā; uzsver, cik svarīgi ir dabā rodami risinājumi, piemēram, plaša augseka, starpkultūras, permakultūra, agroekoloģija un ekosistēmu atjaunošana, un jo īpaši kūdrāju teritoriju atjaunošana un uzturēšana, lai paplašinātu dabiskos oglekļa piesaistītājus un sekvestrēšanu; tomēr uzsver, ka lauksaimniecības un lauksaimniecības prakses, kam ir būtiska negatīva ietekme uz klimatu, bioloģisko daudzveidību, augsni, ūdeni, gaisu un dzīvnieku labturību, nebūtu ne jāstimulē, ne jāatalgo, un tām nebūtu jāpiešķir ar klimatu saistītais finansējums; aicina Komisiju izpētīt stabilas oglekļa kvantitatīvās noteikšanas un sertifikācijas sistēmu, kurā nebūtu iespējams nepareizs atspoguļojums, ko pazīst ar nosaukumu “zaļmaldināšana”; aicina Komisiju nākt klajā ar vairākām oglekļsaistīgas lauksaimniecības iespējām un uzsver, ka oglekļa dioksīda emisiju tirgi ir daļa no daudz plašāka regulatīvo un nereglamentējošo pasākumu kopuma SEG emisiju samazināšanai, un uzsver, ka oglekļsaistīgas lauksaimniecības shēmām vajadzētu būt daļai no stimulējošu instrumentu kopuma klimata mērķu sasniegšanai; aicina nodrošināt priekšlikumu atbilstību dzīvnieku labturības un vides mērķiem un Zaļā kursa principam “nekaitēt”; atbalsta reģeneratīvas lauksaimniecības prakses uzsākšanas sekmēšanu, tehnoloģiju, datu, apmācības un informācijas pieejamības uzlabošanu un lauksaimnieku ienākumu papildināšanu ar oglekļa sekvestrēšanu un maksājumiem par ekosistēmas pakalpojumiem, tādējādi palielinot viņu izturētspēju; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē ieceri uzlabot, stimulēt un atalgot dabisku oglekļa piesaisti augsnē, kas jau ir panākta dažās saimniecībās, nodrošinot papildu atlīdzību lauksaimniekiem par labas lauksaimniecības prakses izstrādi un uzturēšanu oglekļa sekvestrēšanas jomā, kam vajadzētu veicināt oglekļa piesaistītāju veidošanu visā ES; uzsver, ka lauksaimniecības un pārtikas politikai būtu jāveicina pārkārtošanās uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, atalgojot lauksaimniekus par to sniegtajiem ieguvumiem vides un klimata jomā; uzsver, cik svarīgi ir dabā rodami risinājumi, piemēram, plaša augseka, starpkultūras, permakultūra, agroekoloģija un ekosistēmu atjaunošana, un jo īpaši kūdrāju teritoriju atjaunošana un uzturēšana, lai paplašinātu dabiskos oglekļa piesaistītājus un sekvestrēšanu; tomēr uzsver, ka lauksaimniecības un lauksaimniecības prakses, kam ir būtiska negatīva ietekme uz klimatu, bioloģisko daudzveidību, augsni, ūdeni, gaisu un dzīvnieku labturību, nebūtu ne jāstimulē, ne jāatalgo, un tām nebūtu jāpiešķir ar klimatu saistītais finansējums; aicina Komisiju izpētīt stabilas oglekļa kvantitatīvās noteikšanas un sertifikācijas sistēmu, kurā nebūtu iespējams nepareizs atspoguļojums, ko pazīst ar nosaukumu “zaļmaldināšana”; aicina Komisiju nākt klajā ar vairākām oglekļsaistīgas lauksaimniecības iespējām un uzsver, ka oglekļa dioksīda emisiju tirgi ir daļa no daudz plašāka regulatīvo un nereglamentējošo pasākumu kopuma SEG emisiju samazināšanai, un uzsver, ka oglekļsaistīgas lauksaimniecības shēmām vajadzētu būt daļai no stimulējošu instrumentu kopuma klimata mērķu sasniegšanai; aicina nodrošināt priekšlikumu atbilstību dzīvnieku labturības un vides mērķiem un Zaļā kursa principam “nekaitēt”; atbalsta reģeneratīvas lauksaimniecības prakses uzsākšanas sekmēšanu, tehnoloģiju, datu, apmācības un informācijas pieejamības uzlabošanu un lauksaimnieku ienākumu papildināšanu ar oglekļa sekvestrēšanu un maksājumiem par ekosistēmas pakalpojumiem, tādējādi palielinot viņu izturētspēju;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sēklu un augu pavairošanas materiāla drošību un daudzveidību, lai nodrošinātu stabilas ražas un augu šķirnes, kas pielāgotas klimata pārmaiņu radītajam spiedienam, tostarp tradicionālās un vietējiem apstākļiem pielāgotas šķirnes un bioloģiskajai ražošanai piemērotas šķirnes, un lauksaimniecības sistēmas ar mazu resursu patēriņu, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un izvēles brīvību lauksaimniekiem un piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un inovatīvām augu selekcijas metodēm, lai veicinātu veselīgu sēklu ražošanu un aizsargātu augus pret kaitīgiem kaitēkļiem un slimībām un palīdzētu lauksaimniekiem pārvarēt klimata pārmaiņu radītos augošos riskus, vienlaikus nodrošinot stimulus atklātai inovācijai, izmantojot augu mutācijas; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sēklu un augu pavairošanas materiāla drošību un daudzveidību, lai nodrošinātu stabilas ražas un augu šķirnes, kas pielāgotas klimata pārmaiņu radītajam spiedienam, tostarp tradicionālās un vietējiem apstākļiem pielāgotas šķirnes un bioloģiskajai ražošanai piemērotas šķirnes, un lauksaimniecības sistēmas ar mazu resursu patēriņu, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un izvēles brīvību lauksaimniekiem un piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un inovatīvām augu selekcijas metodēm, lai veicinātu veselīgu sēklu ražošanu un aizsargātu augus pret kaitīgiem kaitēkļiem un slimībām un palīdzētu lauksaimniekiem pārvarēt klimata pārmaiņu radītos augošos riskus, vienlaikus nodrošinot stimulus atklātai inovācijai, izmantojot augu mutācijas;

| 33. | vērš uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, ko var radīt koncentrācija un monopolizācija sēklu sektorā, un aicina Komisiju veikt to apkarošanai nepieciešamos pasākumus; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir atklāta inovācija, izmantojot augu selekcionāru tiesības, un ar bažām norāda uz plaša tvēruma patentu kaitīgo ietekmi sēklu nozarē; uzskata, ka tradicionālu un vietēji pielāgotu šķirņu sēklu nekomerciālai ražošanai un izmantošanai privātpersonu vajadzībām un mazās lauku saimniecībās nevajadzētu piemērot nesamērīgu ES un valsts regulējumu; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt spēcīgu iekšējo tirgu ES sēklu sektorā; |
| --- | --- |

33.

vērš uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, ko var radīt koncentrācija un monopolizācija sēklu sektorā, un aicina Komisiju veikt to apkarošanai nepieciešamos pasākumus; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir atklāta inovācija, izmantojot augu selekcionāru tiesības, un ar bažām norāda uz plaša tvēruma patentu kaitīgo ietekmi sēklu nozarē; uzskata, ka tradicionālu un vietēji pielāgotu šķirņu sēklu nekomerciālai ražošanai un izmantošanai privātpersonu vajadzībām un mazās lauku saimniecībās nevajadzētu piemērot nesamērīgu ES un valsts regulējumu; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt spēcīgu iekšējo tirgu ES sēklu sektorā;

| 34. | aicina pastiprināt koordināciju ES līmenī, lai stimulētu ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu tās izmantošanu, un izveidot kopēju ES platformu informācijas apmaiņai par saglabātajiem ģenētiskajiem resursiem; |
| --- | --- |

34.

aicina pastiprināt koordināciju ES līmenī, lai stimulētu ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu tās izmantošanu, un izveidot kopēju ES platformu informācijas apmaiņai par saglabātajiem ģenētiskajiem resursiem;

| 35. | atzinīgi vērtē paziņojumu par tradicionālo un vietējiem apstākļiem pielāgotu kultūraugu šķirņu tirdzniecības noteikumu pārskatīšanu, lai veicinātu to saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu; uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi, lai atvieglinātu šķirņu sēklu, arī bioloģiskajai lauksaimniecībai paredzētu šķirņu sēklu, reģistrāciju un tradicionālām un vietējiem apstākļiem pielāgotām šķirnēm nodrošinātu vieglāku piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē paziņojumu par tradicionālo un vietējiem apstākļiem pielāgotu kultūraugu šķirņu tirdzniecības noteikumu pārskatīšanu, lai veicinātu to saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu; uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi, lai atvieglinātu šķirņu sēklu, arī bioloģiskajai lauksaimniecībai paredzētu šķirņu sēklu, reģistrāciju un tradicionālām un vietējiem apstākļiem pielāgotām šķirnēm nodrošinātu vieglāku piekļuvi tirgum;

| 36. | ņem vērā pētījumu par jaunu genomikas metožu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-528/16 (SWD(2021)0092) un Komisijas paziņojumu par to, ka tā plāno uzsākt regulatīvu politikas darbību, tostarp ietekmes novērtējumu, un sabiedrisko apspriešanu par augiem, kas iegūti ar konkrētām jaunām genomikas metodēm, lai uzturētu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, vienlaikus izmantojot zinātnes un inovācijas radītos potenciālos ieguvumus, jo īpaši nolūkā veicināt ilgtspēju un Eiropas zaļā kursa un stratēģijas “No lauka līdz galdam” ilgtspējas mērķus; uzsver piesardzības principu un nepieciešamību nodrošināt pārredzamību un izvēles brīvību lauksaimniekiem, pārstrādātājiem un patērētājiem un uzsver, ka šajā politikas rīcībā būtu jāiekļauj riska novērtējumi un izsekojamības un marķēšanas iespēju visaptverošs pārskats un novērtējums, lai panāktu pienācīgu regulatīvo uzraudzību un sniegtu patērētājiem attiecīgu informāciju, tostarp par produktiem no trešām valstīm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

36.

ņem vērā pētījumu par jaunu genomikas metožu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-528/16 (SWD(2021)0092) un Komisijas paziņojumu par to, ka tā plāno uzsākt regulatīvu politikas darbību, tostarp ietekmes novērtējumu, un sabiedrisko apspriešanu par augiem, kas iegūti ar konkrētām jaunām genomikas metodēm, lai uzturētu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, vienlaikus izmantojot zinātnes un inovācijas radītos potenciālos ieguvumus, jo īpaši nolūkā veicināt ilgtspēju un Eiropas zaļā kursa un stratēģijas “No lauka līdz galdam” ilgtspējas mērķus; uzsver piesardzības principu un nepieciešamību nodrošināt pārredzamību un izvēles brīvību lauksaimniekiem, pārstrādātājiem un patērētājiem un uzsver, ka šajā politikas rīcībā būtu jāiekļauj riska novērtējumi un izsekojamības un marķēšanas iespēju visaptverošs pārskats un novērtējums, lai panāktu pienācīgu regulatīvo uzraudzību un sniegtu patērētājiem attiecīgu informāciju, tostarp par produktiem no trešām valstīm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 37. | atkārtoti aicina Komisiju steidzami iesniegt jaunu tiesību akta priekšlikumu par klonēšanu un par pārtiku, kas iegūta no klonētiem dzīvniekiem; uzstāj, ka šajā priekšlikumā būtu jāiekļauj klonēšanas aizliegums, aizliegums laist tirgū un ievest klonētu dzīvnieku, to reproduktīvo materiālu un pēctečus, kā arī aizliegums laist tirgū un ievest no klonētiem dzīvniekiem un to pēctečiem iegūtus produktus; pauž dziļu nožēlu par bezdarbību attiecībā uz ar kloniem un to pēctečiem saistītu darbību reglamentēšanu, un atkārtoti norāda, ka nedrīkst praktizēt tādu dabisku vai mākslīgu selekciju vai selekcijas paņēmienus, kas izraisa vai var izraisīt ciešanas un savainojumus jebkuram no attiecīgajiem dzīvniekiem, un ka ir jānodrošina, lai pārtikas apritē nenonāktu klonētu dzīvnieku un to pēcteču izcelsmes pārtika; |
| --- | --- |

37.

atkārtoti aicina Komisiju steidzami iesniegt jaunu tiesību akta priekšlikumu par klonēšanu un par pārtiku, kas iegūta no klonētiem dzīvniekiem; uzstāj, ka šajā priekšlikumā būtu jāiekļauj klonēšanas aizliegums, aizliegums laist tirgū un ievest klonētu dzīvnieku, to reproduktīvo materiālu un pēctečus, kā arī aizliegums laist tirgū un ievest no klonētiem dzīvniekiem un to pēctečiem iegūtus produktus; pauž dziļu nožēlu par bezdarbību attiecībā uz ar kloniem un to pēctečiem saistītu darbību reglamentēšanu, un atkārtoti norāda, ka nedrīkst praktizēt tādu dabisku vai mākslīgu selekciju vai selekcijas paņēmienus, kas izraisa vai var izraisīt ciešanas un savainojumus jebkuram no attiecīgajiem dzīvniekiem, un ka ir jānodrošina, lai pārtikas apritē nenonāktu klonētu dzīvnieku un to pēcteču izcelsmes pārtika;

| 38. | uzsver Eiropas lauksaimnieku svarīgo lomu pārejā uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un uzsver, ka šā mērķa sasniegšanai ir jāpiešķir pietiekami finanšu resursi; uzsver, ka ir jāizmanto, jāveicina un jāatbalsta visas dažādās ilgtspējīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā, integrētā ražošana un agroekoloģija, jo tās var nodrošināt vides ilgtspēju, palielināt kopējās apstrādātās zemes platības saskaņā ar videi draudzīgām sistēmām un nodrošināt stabilas kvalitātes, drošības, daudzuma un cenas garantijas; |
| --- | --- |

38.

uzsver Eiropas lauksaimnieku svarīgo lomu pārejā uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un uzsver, ka šā mērķa sasniegšanai ir jāpiešķir pietiekami finanšu resursi; uzsver, ka ir jāizmanto, jāveicina un jāatbalsta visas dažādās ilgtspējīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā, integrētā ražošana un agroekoloģija, jo tās var nodrošināt vides ilgtspēju, palielināt kopējās apstrādātās zemes platības saskaņā ar videi draudzīgām sistēmām un nodrošināt stabilas kvalitātes, drošības, daudzuma un cenas garantijas;

| 39. | uzstāj, ka valstu stratēģiskajos plānos, kas jāizstrādā dalībvalstīm un jāapstiprina Komisijai saskaņā ar jauno KLP, ir jāparedz pienācīgs finansiālais atbalsts visiem ES lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, lai stiprinātu viņu konkurētspēju un ienākumus, lai viņi un viņu ģimenes varētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni, un finansējums ar mērķi apturēt lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos un saglabāt aktīvas lauku kopienas; |
| --- | --- |

39.

uzstāj, ka valstu stratēģiskajos plānos, kas jāizstrādā dalībvalstīm un jāapstiprina Komisijai saskaņā ar jauno KLP, ir jāparedz pienācīgs finansiālais atbalsts visiem ES lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, lai stiprinātu viņu konkurētspēju un ienākumus, lai viņi un viņu ģimenes varētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni, un finansējums ar mērķi apturēt lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos un saglabāt aktīvas lauku kopienas;

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā KLP nodrošinās stimulus, lai veicinātu inovatīvus, digitālus, ekoloģiskus, reģionālus un ilgtspējīgus uzņēmējdarbības modeļus lauksaimniecībai un mājražotāju pārtikas ražošanai, jo īpaši veicinot īsas piegādes ķēdes, piemēram, produktiem ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai cilmes vietas nosaukumiem, ievērojot vienotā tirgus noteikumus un izmantojot pieejas, tostarp inovatīvu vietējo loģistiku, piemēram, “zaļos centrus”, un lauku apvidos mājražotāju pārtikas ražošanu integrētu citos pakalpojumos, piemēram, tūrismā vai gastronomijā; uzsver, ka lauksaimniecības produktu reģionālajai tirgvedībai un partnerībām ir būtiska nozīme ilgtspējīgu piegādes ķēžu veicināšanā; atzīst, ka gadījumos, kad nav pieejama vietējā ražošana, preces ir jāieved; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā KLP nodrošinās stimulus, lai veicinātu inovatīvus, digitālus, ekoloģiskus, reģionālus un ilgtspējīgus uzņēmējdarbības modeļus lauksaimniecībai un mājražotāju pārtikas ražošanai, jo īpaši veicinot īsas piegādes ķēdes, piemēram, produktiem ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai cilmes vietas nosaukumiem, ievērojot vienotā tirgus noteikumus un izmantojot pieejas, tostarp inovatīvu vietējo loģistiku, piemēram, “zaļos centrus”, un lauku apvidos mājražotāju pārtikas ražošanu integrētu citos pakalpojumos, piemēram, tūrismā vai gastronomijā; uzsver, ka lauksaimniecības produktu reģionālajai tirgvedībai un partnerībām ir būtiska nozīme ilgtspējīgu piegādes ķēžu veicināšanā; atzīst, ka gadījumos, kad nav pieejama vietējā ražošana, preces ir jāieved;

| 41. | aicina Komisiju apstiprināt tikai tādus valsts KLP stratēģiskos plānus, kas skaidri apliecina apņemšanos nodrošināt ilgtspēju no ekonomiskās, vides un sociālās perspektīvas un atbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem, attiecīgajiem ES mēroga mērķrādītājiem un Parīzes nolīgumam; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju apstiprināt tikai tādus valsts KLP stratēģiskos plānus, kas skaidri apliecina apņemšanos nodrošināt ilgtspēju no ekonomiskās, vides un sociālās perspektīvas un atbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem, attiecīgajiem ES mēroga mērķrādītājiem un Parīzes nolīgumam;

| 42. | aicina šajos plānos pienācīgi ņemt vērā īpašās problēmas, ar kurām saskaras ES attālākie reģioni bioloģiskās daudzveidības, lauksaimnieciskās ražošanas un pārtikas un izejvielu piegādes jomā; uzsver, ka pienācīgs, KLP ietvaros sniegts finansiālais atbalsts ir izšķiroši svarīgs, lai ES lauksaimniecība varētu veicināt pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un uzlabot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu; norāda, ka pastiprināti atbalsta pasākumi, tostarp apmācības programmas un konsultāciju pakalpojumi, ir būtiski, lai lauksaimnieki varētu pildīt savu lomu stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanā; prasa saskaņā ar Parlamenta nostāju valstu stratēģiskajos plānos ieviest “pastiprinātas ekoshēmas”, kas novērstu nosacījumu izpildes kontroles nevajadzīgu dublēšanos; |
| --- | --- |

42.

aicina šajos plānos pienācīgi ņemt vērā īpašās problēmas, ar kurām saskaras ES attālākie reģioni bioloģiskās daudzveidības, lauksaimnieciskās ražošanas un pārtikas un izejvielu piegādes jomā; uzsver, ka pienācīgs, KLP ietvaros sniegts finansiālais atbalsts ir izšķiroši svarīgs, lai ES lauksaimniecība varētu veicināt pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un uzlabot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu; norāda, ka pastiprināti atbalsta pasākumi, tostarp apmācības programmas un konsultāciju pakalpojumi, ir būtiski, lai lauksaimnieki varētu pildīt savu lomu stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanā; prasa saskaņā ar Parlamenta nostāju valstu stratēģiskajos plānos ieviest “pastiprinātas ekoshēmas”, kas novērstu nosacījumu izpildes kontroles nevajadzīgu dublēšanos;

| 43. | uzsver, ka veselīga augsne ir priekšnoteikums tam, lai garantētu pārtikas nodrošinājumu, lopbarību un šķiedru ražošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ES līmenī apturēt augsnes turpmāku degradāciju; uzsver, ka lauksaimniecības augsne ir dabas pamatresurss un ka tai ir jābūt labā stāvoklī, kas ir svarīgi, lai varētu īstenot stratēģiju “No lauka līdz galdam”; šai sakarā uzsver jaunās augsnes stratēģijas nozīmi un aicina Komisiju uz tās pamata veikt atbilstīgus pasākumus, lai rastu nepieciešamos risinājumus; atzīst, cik būtiskas ir augsnes organiskās vielas un bioloģiskā daudzveidība, kā arī to nodrošinātie pakalpojumi un preces; pauž nožēlu par to, ka augsne saskaras ar aizvien lielāku spiedienu; uzskata, ka ir jāievieš un visās dalībvalstīs pastāvīgi jāīsteno stingrs ES mēroga augsnes organismu un tendenču monitorings, kas novērtē to diapazonu un apjomu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka veselīga augsne ir priekšnoteikums tam, lai garantētu pārtikas nodrošinājumu, lopbarību un šķiedru ražošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ES līmenī apturēt augsnes turpmāku degradāciju; uzsver, ka lauksaimniecības augsne ir dabas pamatresurss un ka tai ir jābūt labā stāvoklī, kas ir svarīgi, lai varētu īstenot stratēģiju “No lauka līdz galdam”; šai sakarā uzsver jaunās augsnes stratēģijas nozīmi un aicina Komisiju uz tās pamata veikt atbilstīgus pasākumus, lai rastu nepieciešamos risinājumus; atzīst, cik būtiskas ir augsnes organiskās vielas un bioloģiskā daudzveidība, kā arī to nodrošinātie pakalpojumi un preces; pauž nožēlu par to, ka augsne saskaras ar aizvien lielāku spiedienu; uzskata, ka ir jāievieš un visās dalībvalstīs pastāvīgi jāīsteno stingrs ES mēroga augsnes organismu un tendenču monitorings, kas novērtē to diapazonu un apjomu;

| 44. | atzīst ļoti daudzveidīgu ainavas elementu nozīmi, jo tie ir būtiski, lai uzturētu ekosistēmu pamatpakalpojumus, piemēram, apputeksnēšanu vai dabīgu kaitēkļu apkarošanu, un nodrošinātu lauksaimniecības ražošanu, un arī ilgtermiņā palielina tās ražību; atzinīgi vērtē ES mērķrādītāju, kas šim mērķim paredz veltīt vismaz 10 % lauksaimniecības platības; atgādina par 2011. gada 20. oktobra ietekmes novērtējuma “kopējā lauksaimniecības politika 2020. gada perspektīvā” (SEC(2011)1153) konstatējumiem, kuros norādīts, ka saimniecību līmenī netiktu būtiski ietekmēta ražošana vai ienākumi; |
| --- | --- |

44.

atzīst ļoti daudzveidīgu ainavas elementu nozīmi, jo tie ir būtiski, lai uzturētu ekosistēmu pamatpakalpojumus, piemēram, apputeksnēšanu vai dabīgu kaitēkļu apkarošanu, un nodrošinātu lauksaimniecības ražošanu, un arī ilgtermiņā palielina tās ražību; atzinīgi vērtē ES mērķrādītāju, kas šim mērķim paredz veltīt vismaz 10 % lauksaimniecības platības; atgādina par 2011. gada 20. oktobra ietekmes novērtējuma “kopējā lauksaimniecības politika 2020. gada perspektīvā” (SEC(2011)1153) konstatējumiem, kuros norādīts, ka saimniecību līmenī netiktu būtiski ietekmēta ražošana vai ienākumi;

| 45. | uzsver, ka lauksaimniecības zemes platība ir ierobežota, tādēļ tā ir jāizmanto efektīvi; uzsver, ka stratēģijā ir jāietver inovatīvi lauksaimniecības modeļi ar mazu ietekmi zemes izmantošanas ziņā, piemēram, dārzkopība un lauksaimniecības kukaiņu audzēšana; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka lauksaimniecības zemes platība ir ierobežota, tādēļ tā ir jāizmanto efektīvi; uzsver, ka stratēģijā ir jāietver inovatīvi lauksaimniecības modeļi ar mazu ietekmi zemes izmantošanas ziņā, piemēram, dārzkopība un lauksaimniecības kukaiņu audzēšana;

| 46. | norāda, ka augļu un dārzeņu segta audzēšana mūsdienīgās siltumnīcās ir lielā mērā ilgtspējīga pārtikas ražošanas sistēma, kas tiek izmantota arvien biežāk un nodrošina vairākas priekšrocības; aicina Komisiju atzīt notiekošās pārmaiņas Eiropas dārzeņu audzēšanas nozarē, kas nodrošina ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu un veicina pārtikas nodrošinājumu, pārtikas drošumu, augstāku resursefektivitāti un pārtikas atkritumu samazināšanu visā pārtikas ražošanas ķēdē; uzsver, ka papildus mazai ietekmei zemes izmatošanas ziņā modernā dārzkopība sekmē dažādus stratēģijas mērķus, piemēram, mazas resursu vajadzības, resursu efektīva izmantošana un augļu un dārzeņu ražošana netālu no patēriņa vietas, tādējādi veicinot īsākas piegādes ķēdes un piegādes drošību; aicina Komisiju apsvērt finansējuma piešķiršanu ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā saistībā ar segtām audzēšanas sistēmām mūsdienīgās siltumnīcās, kurām nepieciešami mazāki resursi, lai iegūtu līdzvērtīgu ražu; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka augļu un dārzeņu segta audzēšana mūsdienīgās siltumnīcās ir lielā mērā ilgtspējīga pārtikas ražošanas sistēma, kas tiek izmantota arvien biežāk un nodrošina vairākas priekšrocības; aicina Komisiju atzīt notiekošās pārmaiņas Eiropas dārzeņu audzēšanas nozarē, kas nodrošina ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu un veicina pārtikas nodrošinājumu, pārtikas drošumu, augstāku resursefektivitāti un pārtikas atkritumu samazināšanu visā pārtikas ražošanas ķēdē; uzsver, ka papildus mazai ietekmei zemes izmatošanas ziņā modernā dārzkopība sekmē dažādus stratēģijas mērķus, piemēram, mazas resursu vajadzības, resursu efektīva izmantošana un augļu un dārzeņu ražošana netālu no patēriņa vietas, tādējādi veicinot īsākas piegādes ķēdes un piegādes drošību; aicina Komisiju apsvērt finansējuma piešķiršanu ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā saistībā ar segtām audzēšanas sistēmām mūsdienīgās siltumnīcās, kurām nepieciešami mazāki resursi, lai iegūtu līdzvērtīgu ražu;

| 47. | aicina Komisiju un mudina dalībvalstu valdības paplašināt vai izveidot sistēmas, kas ļauj sabiedrības pārstāvjiem nomāt un izmantot pamestu un neizmantotu valsts īpašumā esošu zemi pārtikas ražošanai; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un mudina dalībvalstu valdības paplašināt vai izveidot sistēmas, kas ļauj sabiedrības pārstāvjiem nomāt un izmantot pamestu un neizmantotu valsts īpašumā esošu zemi pārtikas ražošanai;

| 48. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot agromežsaimniecības sistēmu un mežu audzes, lai mazinātu spiedienu uz dabiskajiem mežiem, palīdzētu cīnīties ar klimata pārmaiņām un palielinātu ražību, kā arī sniegtu mēslošanas līdzekļu izmantošanas alternatīvas lauksaimnieciskajā ražošanā; mudina Komisiju un dalībvalstis turpmākos valsts stratēģiskajos plānos izstrādāt rīkus, kas stimulētu apmežošanu un mežu atjaunošanu un veicinātu ilgtspējīgu agromežsaimniecības sistēmu, tostarp meža ganības, ja tas ir iespējams; aicina Komisiju veicināt ES mēroga specializētas apmācības programmas, lai informētu lauksaimniekus par labumu, ko sniedz koku veģetācijas ieviešana lauksaimniecībā; uzsver, ka esošo agromežsaimniecības sistēmu atjaunošana un atdzīvināšana un jaunu sistēmu izveidošana palīdzētu sasniegt trīs miljardu koku mērķrādītāju un tādējādi atbalstītu gan bioloģiskās daudzveidības, gan klimata mērķus, kā arī diversifikācijas un aprites mērķus; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka ir svarīgi izmantot agromežsaimniecības sistēmu un mežu audzes, lai mazinātu spiedienu uz dabiskajiem mežiem, palīdzētu cīnīties ar klimata pārmaiņām un palielinātu ražību, kā arī sniegtu mēslošanas līdzekļu izmantošanas alternatīvas lauksaimnieciskajā ražošanā; mudina Komisiju un dalībvalstis turpmākos valsts stratēģiskajos plānos izstrādāt rīkus, kas stimulētu apmežošanu un mežu atjaunošanu un veicinātu ilgtspējīgu agromežsaimniecības sistēmu, tostarp meža ganības, ja tas ir iespējams; aicina Komisiju veicināt ES mēroga specializētas apmācības programmas, lai informētu lauksaimniekus par labumu, ko sniedz koku veģetācijas ieviešana lauksaimniecībā; uzsver, ka esošo agromežsaimniecības sistēmu atjaunošana un atdzīvināšana un jaunu sistēmu izveidošana palīdzētu sasniegt trīs miljardu koku mērķrādītāju un tādējādi atbalstītu gan bioloģiskās daudzveidības, gan klimata mērķus, kā arī diversifikācijas un aprites mērķus;

| 49. | uzsver stabilu un stingru kritēriju nozīmi attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu no biomasas un aicina Komisiju Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšanas ietvaros ierosināt zinātniski pamatotus kritērijus; |
| --- | --- |

49.

uzsver stabilu un stingru kritēriju nozīmi attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu no biomasas un aicina Komisiju Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšanas ietvaros ierosināt zinātniski pamatotus kritērijus;

| 50. | atgādina, ka Eiropas agropārtikas un zivsaimniecības sistēmai vienmēr būtu jānodrošina iedzīvotājiem pietiekama un daudzveidīga drošas, uzturvielām bagātas, veselīgas, cenas ziņā pieņemamas un ilgtspējīgi ražotas pārtikas apgāde, un uzsver, ka pārtikas ražošanas ekonomiskās, vides un sociālās ilgtspējas palielināšana galu galā palielinās tās vidēji ilgā termiņa un ilgtermiņa noturību, kā arī radīs jaunas ekonomiskās iespējas un veicinās Eiropas izcelsmes izejvielu izmantošanu; uzsver, ka ar vairāk vietēji ražotu pārtiku var sekmēt visus minētos mērķus, tostarp pārtikas nodrošinājumu; atgādina, ka ES 33 miljoni cilvēku (69) nevar atļauties kvalitatīvu maltīti katru otro dienu; uzsver, ka pārtikas pieņemamības cenas ziņā un pieejamības nodrošināšanai ir vajadzīgi atbilstīgi politikas risinājumi un tam jāpievērš būtiska vērība, izvērtējot ražošanas izmaksu pieaugumu, tostarp to, kas izriet no lauksaimniecības prakses izmaiņām; uzsver, ka lauku apgabalos ir jāatbalsta to MVU attīstība, kas ražo ilgtspējīgu pārtiku; |
| --- | --- |

50.

atgādina, ka Eiropas agropārtikas un zivsaimniecības sistēmai vienmēr būtu jānodrošina iedzīvotājiem pietiekama un daudzveidīga drošas, uzturvielām bagātas, veselīgas, cenas ziņā pieņemamas un ilgtspējīgi ražotas pārtikas apgāde, un uzsver, ka pārtikas ražošanas ekonomiskās, vides un sociālās ilgtspējas palielināšana galu galā palielinās tās vidēji ilgā termiņa un ilgtermiņa noturību, kā arī radīs jaunas ekonomiskās iespējas un veicinās Eiropas izcelsmes izejvielu izmantošanu; uzsver, ka ar vairāk vietēji ražotu pārtiku var sekmēt visus minētos mērķus, tostarp pārtikas nodrošinājumu; atgādina, ka ES 33 miljoni cilvēku (69

| 51. | mudina Komisiju stratēģijā “No lauka līdz galdam” iekļaut pārtikas palīdzības jautājumus, jo daudziem Eiropas iedzīvotājiem trūkst pārtikas, jo īpaši viena vecāka ģimenēm un studentiem, turklāt pandēmijas sociālās un ekonomiskās sekas šo skaitli vēl palielinās; atzīst Eiropas Savienības pārtikas palīdzības apvienību īpašo nozīmi un to, ka tās būtu labāk jāatbalsta, jo aizvien palielinās to cilvēku skaits, kuriem vajadzīga šāda palīdzība; uzskata, ka, lai palielinātu mūsu pārtikas sistēmas noturību, visos līmeņos, no vietējā līdz Eiropas līmenim, ir jāstiprina pārtikas un lauksaimniecības politikas saikne; |
| --- | --- |

51.

mudina Komisiju stratēģijā “No lauka līdz galdam” iekļaut pārtikas palīdzības jautājumus, jo daudziem Eiropas iedzīvotājiem trūkst pārtikas, jo īpaši viena vecāka ģimenēm un studentiem, turklāt pandēmijas sociālās un ekonomiskās sekas šo skaitli vēl palielinās; atzīst Eiropas Savienības pārtikas palīdzības apvienību īpašo nozīmi un to, ka tās būtu labāk jāatbalsta, jo aizvien palielinās to cilvēku skaits, kuriem vajadzīga šāda palīdzība; uzskata, ka, lai palielinātu mūsu pārtikas sistēmas noturību, visos līmeņos, no vietējā līdz Eiropas līmenim, ir jāstiprina pārtikas un lauksaimniecības politikas saikne;

| 52. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas zaļais kurss paredz nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus personām, kas strādā lauksaimniecības un zvejniecības nozarē, un viņu ģimenēm; atgādina, ka visās šīs stratēģijas turpmākajās iniciatīvās ir pilnībā jāintegrē sociālā dimensija kopā ar ekonomikas un vides dimensijām; uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir atklājusi sarežģītos darba un dzīves apstākļus, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt lauksaimniecības strādnieku un darba ņēmēju, tostarp ES pārtikas piegādes ķēdē nodarbināto sezonālo un mobilo darba ņēmēju, individuālās un kolektīvās darba un sociālās tiesības; aicina nodrošināt visiem šīs nozares darba ņēmējiem pienācīgus darba un dzīves apstākļus, darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas zaļais kurss paredz nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus personām, kas strādā lauksaimniecības un zvejniecības nozarē, un viņu ģimenēm; atgādina, ka visās šīs stratēģijas turpmākajās iniciatīvās ir pilnībā jāintegrē sociālā dimensija kopā ar ekonomikas un vides dimensijām; uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir atklājusi sarežģītos darba un dzīves apstākļus, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt lauksaimniecības strādnieku un darba ņēmēju, tostarp ES pārtikas piegādes ķēdē nodarbināto sezonālo un mobilo darba ņēmēju, individuālās un kolektīvās darba un sociālās tiesības; aicina nodrošināt visiem šīs nozares darba ņēmējiem pienācīgus darba un dzīves apstākļus, darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālo aizsardzību;

| 53. | mudina Komisiju un dalībvalstis uzskatīt lauksaimniecības zemi, lauksaimniecības zinātību, pārtikas piegādes ķēdi un tajā strādājošos par stratēģisku aktīvu visu Eiropas iedzīvotāju drošībai un labjutībai un nodrošināt, lai visā agropārtikas piegādes ķēdē darba un sociālās aizsardzības nosacījumi visiem darba ņēmējiem atbilstu valstu un ES standartiem; |
| --- | --- |

53.

mudina Komisiju un dalībvalstis uzskatīt lauksaimniecības zemi, lauksaimniecības zinātību, pārtikas piegādes ķēdi un tajā strādājošos par stratēģisku aktīvu visu Eiropas iedzīvotāju drošībai un labjutībai un nodrošināt, lai visā agropārtikas piegādes ķēdē darba un sociālās aizsardzības nosacījumi visiem darba ņēmējiem atbilstu valstu un ES standartiem;

| 54. | uzsver — lai piegādes ķēde labi darbotos, liela nozīme ir sezonas darba ņēmējiem, un aicina viņiem nodrošināt pienācīgus darba un dzīves apstākļus; mudina mazumtirgotājus uzņemties atbildību un savā iepirkumu praksē ievērot sociālās, vides un ekonomikas ilgtspējas kritērijus; |
| --- | --- |

54.

uzsver — lai piegādes ķēde labi darbotos, liela nozīme ir sezonas darba ņēmējiem, un aicina viņiem nodrošināt pienācīgus darba un dzīves apstākļus; mudina mazumtirgotājus uzņemties atbildību un savā iepirkumu praksē ievērot sociālās, vides un ekonomikas ilgtspējas kritērijus;

| 55. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ierosināt ārkārtas plānu pārtikas krīžu risināšanai, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un iekļaujot saskaņotus pasākumus, lai garantētu iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzskata, ka, šīs krīzes var palīdzēt mazināt, veicinot teritoriālus pārtikas projektus, kas sekmē īsu pārtikas piegādes ķēžu attīstību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ierosināt ārkārtas plānu pārtikas krīžu risināšanai, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un iekļaujot saskaņotus pasākumus, lai garantētu iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzskata, ka, šīs krīzes var palīdzēt mazināt, veicinot teritoriālus pārtikas projektus, kas sekmē īsu pārtikas piegādes ķēžu attīstību dalībvalstīs;

| 56. | piekrīt viedoklim, ka Covid-19 pandēmija ir parādījusi, cik svarīgi ir nodrošināt stabilu, ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu, kas darbojas jebkuros apstākļos un spēj nodrošināt Eiropas patērētājiem vietējo pārtiku pietiekamā daudzumā un par pieņemamām cenām; šajā sakarā uzsver nepieciešamību saglabāt vienotā tirgus netraucētu darbību un jo īpaši pārtikas produktu apriti, tostarp veselības krīzes laikā; turklāt uzsver, ka pandēmija būtu jāuzskata arī par iespēju izveidot ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu, nevis par attaisnojumu ambīciju pazemināšanai, jo ilgtspēja un veselība ir savstarpēji saistīti jautājumi; |
| --- | --- |

56.

piekrīt viedoklim, ka Covid-19 pandēmija ir parādījusi, cik svarīgi ir nodrošināt stabilu, ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu, kas darbojas jebkuros apstākļos un spēj nodrošināt Eiropas patērētājiem vietējo pārtiku pietiekamā daudzumā un par pieņemamām cenām; šajā sakarā uzsver nepieciešamību saglabāt vienotā tirgus netraucētu darbību un jo īpaši pārtikas produktu apriti, tostarp veselības krīzes laikā; turklāt uzsver, ka pandēmija būtu jāuzskata arī par iespēju izveidot ilgtspējīgu un noturīgu pārtikas sistēmu, nevis par attaisnojumu ambīciju pazemināšanai, jo ilgtspēja un veselība ir savstarpēji saistīti jautājumi;

| 57. | uzsver — daļēji tādēļ, ka Covid-19 pandēmijas iespaidā ir pārrautas globālās ražošanas ķēdes un palielinājusies cenu nestabilitāte, ES ir jāattīsta atvērta stratēģiskā autonomija, lai nodrošinātu piekļuvi galvenajiem tirgiem un samazinātu atkarību no tādu kritiski svarīgu preču importa kā augu izcelsmes proteīniem; atkārtoti norāda, ka agropārtikas sistēmas ir jāatzīst par būtisku ES atvērtās stratēģiskās autonomijas aspektu, lai saskaņā ar Parīzes nolīguma 2. panta 1. punktu turpmāko krīžu laikā nodrošinātu pietiekamu drošas un kvalitatīvas pārtikas pieejamību un saglabātu funkcionējošas un noturīgas pārtikas piegādes ķēdes un tirdzniecības plūsmas; |
| --- | --- |

57.

uzsver — daļēji tādēļ, ka Covid-19 pandēmijas iespaidā ir pārrautas globālās ražošanas ķēdes un palielinājusies cenu nestabilitāte, ES ir jāattīsta atvērta stratēģiskā autonomija, lai nodrošinātu piekļuvi galvenajiem tirgiem un samazinātu atkarību no tādu kritiski svarīgu preču importa kā augu izcelsmes proteīniem; atkārtoti norāda, ka agropārtikas sistēmas ir jāatzīst par būtisku ES atvērtās stratēģiskās autonomijas aspektu, lai saskaņā ar Parīzes nolīguma 2. panta 1. punktu turpmāko krīžu laikā nodrošinātu pietiekamu drošas un kvalitatīvas pārtikas pieejamību un saglabātu funkcionējošas un noturīgas pārtikas piegādes ķēdes un tirdzniecības plūsmas;

| 58. | uzsver, ka agropārtikas nozare atbalsta ne tikai lauksaimniekus, bet arī augšupējus un lejupējus uzņēmumus, nodrošina un rada darbvietas un ir visas pārtikas nozares mugurkauls; šajā saistībā uzsver, ka kultūras ainavas saglabāšana veicina aktīvus lauku apgabalus; uzsver tradicionālas lietpratības nozīmi reģionālajā un vietējā pārtikas ražošanā un no tās izrietošajā bagātīgajā kultūras daudzveidībā; atgādina, ka būtu jāatbalsta arī pārtikas ražošanas lietpratības zināšanu uzturēšana un nodošana kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” horizontāla daļa, piemēram, šādu lietpratību labāk iekļaujot līdzdalīgos pētījumos un attīstības programmās; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka agropārtikas nozare atbalsta ne tikai lauksaimniekus, bet arī augšupējus un lejupējus uzņēmumus, nodrošina un rada darbvietas un ir visas pārtikas nozares mugurkauls; šajā saistībā uzsver, ka kultūras ainavas saglabāšana veicina aktīvus lauku apgabalus; uzsver tradicionālas lietpratības nozīmi reģionālajā un vietējā pārtikas ražošanā un no tās izrietošajā bagātīgajā kultūras daudzveidībā; atgādina, ka būtu jāatbalsta arī pārtikas ražošanas lietpratības zināšanu uzturēšana un nodošana kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” horizontāla daļa, piemēram, šādu lietpratību labāk iekļaujot līdzdalīgos pētījumos un attīstības programmās;

| 59. | pauž vilšanos par to, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” nav pietiekami un vērienīgi atzīts zvejniecības un akvakultūras nozares devums un potenciāls; aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos, stratēģijās vai pamatnostādnēs pievērst pienācīgu vērību zvejniecības un akvakultūras nozares īpatnībām; uzsver, ka ir nepieciešama uz ekosistēmu balstīta pieeja, lai panāktu zivju krājumu ilgtspējīgu līmeni un atjaunotu jūras un piekrastes ekosistēmas, turklāt šai pieejai ir jābūt vērstai arī uz zvejniecības un akvakultūras nozares sniegto labumu un sociālo, ekonomisko un vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

59.

pauž vilšanos par to, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” nav pietiekami un vērienīgi atzīts zvejniecības un akvakultūras nozares devums un potenciāls; aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos, stratēģijās vai pamatnostādnēs pievērst pienācīgu vērību zvejniecības un akvakultūras nozares īpatnībām; uzsver, ka ir nepieciešama uz ekosistēmu balstīta pieeja, lai panāktu zivju krājumu ilgtspējīgu līmeni un atjaunotu jūras un piekrastes ekosistēmas, turklāt šai pieejai ir jābūt vērstai arī uz zvejniecības un akvakultūras nozares sniegto labumu un sociālo, ekonomisko un vides ilgtspēju;

| 60. | uzsver, ka stabili un uzticami tiesiskie regulējumi zvejniecības un akvakultūras nozarē, kuros konsekventi piemēro piesardzības principu un ņem vērā atjauninātās stratēģiskās pamatnostādnes ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai, būtu jāizmanto par pamatu, lai ilgtspējīgi izmantotu nozares potenciālu, kā arī nodrošinātu labākus aizsardzības un dzīvnieku veselības pasākumus, tostarp ierobežotu veterināro zāļu un antibiotiku lietošanu, kas attiecīgi veicinātu zivju populācijas pieaugumu un radītu lielāku skaidrību par telpas un licenču izmantošanu, tostarp akvakultūrā, tā sniedzot labāku prognozējamību ieguldījumiem, bet neapdraudot vides tiesību aktus; uzsver, cik svarīgs ir pārredzams un līdzdalību veicinošs mehānisms — kas atbilst Direktīvai 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru —, lai taisnīgi paredzētu vietu visām ieinteresētajām personām; uzsver, ka ir pilnībā jāievēro aizsargājamās jūras teritorijas; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka stabili un uzticami tiesiskie regulējumi zvejniecības un akvakultūras nozarē, kuros konsekventi piemēro piesardzības principu un ņem vērā atjauninātās stratēģiskās pamatnostādnes ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai, būtu jāizmanto par pamatu, lai ilgtspējīgi izmantotu nozares potenciālu, kā arī nodrošinātu labākus aizsardzības un dzīvnieku veselības pasākumus, tostarp ierobežotu veterināro zāļu un antibiotiku lietošanu, kas attiecīgi veicinātu zivju populācijas pieaugumu un radītu lielāku skaidrību par telpas un licenču izmantošanu, tostarp akvakultūrā, tā sniedzot labāku prognozējamību ieguldījumiem, bet neapdraudot vides tiesību aktus; uzsver, cik svarīgs ir pārredzams un līdzdalību veicinošs mehānisms — kas atbilst Direktīvai 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru —, lai taisnīgi paredzētu vietu visām ieinteresētajām personām; uzsver, ka ir pilnībā jāievēro aizsargājamās jūras teritorijas;

| 61. | uzsver, ka, lai nodrošinātu pārtikas drošību, pārredzamību patērētājiem, nozarei un dažādām pārvaldes iestādēm, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un sasniegtu Eiropas zaļā kursa un IAM mērķrādītājus, ir ļoti svarīgi labi izsekojamības mehānismi, kas sniedz patērētāju prasīto informāciju par to, kur, kad, kā ir nozvejotas un audzētas attiecīgās zivis un kāda ir to suga, tostarp par izcelsmes un ražošanas metožu marķējumu un augstiem ilgtspējas un dzīvnieku labturības standartiem, kādi ir visiem ES tirgos laistajiem produktiem, tostarp tiem, kas ievesti no trešām valstīm, šajā saistībā uzsver, ka precīzu digitālu decentralizētu izsekojamības sistēmu izveidē ir svarīgi, lai tehnoloģijas būtu kiberdrošas; aicina piemērot koordinētu pieeju, lai nodrošinātu dažādu šīs jomas iniciatīvu saskaņotību, iesaistot visus vērtību ķēdes dalībniekus; aicina paredzēt kontroles pasākumus, lai panāktu, ka visi importētie zivsaimniecības produkti, kas nonāk ES tirgū, atbilst starptautiski saskaņotajiem minimālajiem standartiem, kurus paredz Starptautiskās Darba organizācijas Konvencija Nr. 188 par darbu zvejniecībā un kurus ES īsteno, piemērojot Padomes Direktīvu (ES) 2017/159 (70), un lai novērstu to, ka ES tirgū nonāk zivsaimniecības produkti, kas nozvejoti ar kuģiem, uz kuriem netiek ievēroti minimālie sociālie standarti; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka, lai nodrošinātu pārtikas drošību, pārredzamību patērētājiem, nozarei un dažādām pārvaldes iestādēm, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un sasniegtu Eiropas zaļā kursa un IAM mērķrādītājus, ir ļoti svarīgi labi izsekojamības mehānismi, kas sniedz patērētāju prasīto informāciju par to, kur, kad, kā ir nozvejotas un audzētas attiecīgās zivis un kāda ir to suga, tostarp par izcelsmes un ražošanas metožu marķējumu un augstiem ilgtspējas un dzīvnieku labturības standartiem, kādi ir visiem ES tirgos laistajiem produktiem, tostarp tiem, kas ievesti no trešām valstīm, šajā saistībā uzsver, ka precīzu digitālu decentralizētu izsekojamības sistēmu izveidē ir svarīgi, lai tehnoloģijas būtu kiberdrošas; aicina piemērot koordinētu pieeju, lai nodrošinātu dažādu šīs jomas iniciatīvu saskaņotību, iesaistot visus vērtību ķēdes dalībniekus; aicina paredzēt kontroles pasākumus, lai panāktu, ka visi importētie zivsaimniecības produkti, kas nonāk ES tirgū, atbilst starptautiski saskaņotajiem minimālajiem standartiem, kurus paredz Starptautiskās Darba organizācijas Konvencija Nr. 188 par darbu zvejniecībā un kurus ES īsteno, piemērojot Padomes Direktīvu (ES) 2017/159 (70

| 62. | atgādina par KZP mērķiem, proti, nodrošināt dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu, atjaunot un saglabāt zivju krājumus līmenī, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kā arī garantēt zvejas darbību rentabilitāti, veicināt ES tirgus apgādi ar augstas uzturvērtības pārtiku un mazināt ES tirgus atkarību no pārtikas importa, un uzsver, ka ir jāuzlabo KZP uzraudzība, kontrole un izpildes nodrošināšana, tostarp nozvejas izkraušanas pienākuma pilnīga īstenošana un elektroniskās uzraudzības ieviešana konkrētiem kuģiem; |
| --- | --- |

62.

atgādina par KZP mērķiem, proti, nodrošināt dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu, atjaunot un saglabāt zivju krājumus līmenī, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kā arī garantēt zvejas darbību rentabilitāti, veicināt ES tirgus apgādi ar augstas uzturvērtības pārtiku un mazināt ES tirgus atkarību no pārtikas importa, un uzsver, ka ir jāuzlabo KZP uzraudzība, kontrole un izpildes nodrošināšana, tostarp nozvejas izkraušanas pienākuma pilnīga īstenošana un elektroniskās uzraudzības ieviešana konkrētiem kuģiem;

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis balstīties uz jau esošo ilgtspējīgo praksi un sekmēt, iedrošināt un pienācīgi atbalstīt pāreju uz mazietekmes zvejniecību un akvakultūru un šo nozaru, tostarp mazapjoma piekrastes zvejniecības, ilgtspējīgu attīstību, ko panāktu, piemēram, izmantojot selektīvus zvejas rīkus, videi draudzīgu akvakultūru, tostarp bioloģisko akvakultūru, un energoefektīvus risinājumus un palielinot mazapjoma piekrastes zvejniecībām piešķirto valsts kvotu procentuālo daļu; uzsver, ka steidzami jāatbalsta zvejnieku un zivju produktu piegādes ķēdes dalībnieku, tostarp tālākajos reģionos, pārkārtošanās uz digitalizētāku praksi, veicot ievērojamus ieguldījumus apmācībā un finansējot digitalizāciju un pāriešanu uz zaļo praksi un rīkiem; uzsver, ka šajā saistībā Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (EJZAF) ir liela nozīme ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības veicināšanā un zivsaimniecības nozares modernizēšanā atbilstīgi KZP mērķiem; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju un dalībvalstis balstīties uz jau esošo ilgtspējīgo praksi un sekmēt, iedrošināt un pienācīgi atbalstīt pāreju uz mazietekmes zvejniecību un akvakultūru un šo nozaru, tostarp mazapjoma piekrastes zvejniecības, ilgtspējīgu attīstību, ko panāktu, piemēram, izmantojot selektīvus zvejas rīkus, videi draudzīgu akvakultūru, tostarp bioloģisko akvakultūru, un energoefektīvus risinājumus un palielinot mazapjoma piekrastes zvejniecībām piešķirto valsts kvotu procentuālo daļu; uzsver, ka steidzami jāatbalsta zvejnieku un zivju produktu piegādes ķēdes dalībnieku, tostarp tālākajos reģionos, pārkārtošanās uz digitalizētāku praksi, veicot ievērojamus ieguldījumus apmācībā un finansējot digitalizāciju un pāriešanu uz zaļo praksi un rīkiem; uzsver, ka šajā saistībā Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (EJZAF) ir liela nozīme ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības veicināšanā un zivsaimniecības nozares modernizēšanā atbilstīgi KZP mērķiem;

| 64. | prasa Eiropas Savienības Padomei proaktīvi publiskot visus dokumentus par kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikumu pieņemšanu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 640/2019/FP; |
| --- | --- |

64.

prasa Eiropas Savienības Padomei proaktīvi publiskot visus dokumentus par kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikumu pieņemšanu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 640/2019/FP;

| 65. | uzsver, ka ir jāuzrauga un jāveicina zvejniecības resursu atbildīga izmantošana, īstenojot pilnīgas neiecietības politiku cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un šajā nolūkā pilnībā izmantojot saskaņā ar NNN zvejas regulu (71) ES rīcībā esošos instrumentus, tostarp “sarkano kartīti”, ja valsts neievēro ES prasības, kā arī stiprinot ar trešām valstīm noslēgto ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu politiku; uzsver, ka šiem nolīgumiem jābūt patiesi ilgtspējīgiem un atbilstīgiem labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ka tie nedrīkst apdraudēt mazapjoma zvejniecības nozari trešās valstīs un vietējo pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka ir jāuzrauga un jāveicina zvejniecības resursu atbildīga izmantošana, īstenojot pilnīgas neiecietības politiku cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un šajā nolūkā pilnībā izmantojot saskaņā ar NNN zvejas regulu (71

| 66. | mudina Komisiju un dalībvalstis paredzēt juridiski saistošus pasākumus, ko tās apņēmās izdarīt saistībā ar Natura 2000 jūras teritorijām, piemērot visaptverošu pieeju jūras videi un vērsties pret galvenajiem avotiem, kas rada jūras piesārņojumu, tostarp jūras piedrazojumu un komunālos un rūpnieciskos notekūdeņus, aizliedzot jūras videi un cilvēka veselībai kaitīgu praksi un stimulējot zvejniekus ilgtspējīgi savākt jūras atkritumus, vienlaikus nepalielinot degvielas patēriņu un emisijas, jūras dzīvnieku un zivju piezveju un nelabvēlīgu ietekmi uz ekosistēmām, un īstenot pasākumus ar mērķi uzlabot ūdens kvalitāti un slimību kontroli, kā arī ierobežot dzīvnieku blīvumu akvakultūras ražošanā, kas ir cilvēka veselības un dzīvnieku labturības interesēs; |
| --- | --- |

66.

mudina Komisiju un dalībvalstis paredzēt juridiski saistošus pasākumus, ko tās apņēmās izdarīt saistībā ar Natura 2000

| 67. | uzsver zvejniecības un akvakultūras nozarē strādājošo sieviešu un vīriešu darba vērtību un sieviešu nozīmīgo lomu nozvejoto zivju apstrādē, reklamēšanā un tirdzniecībā; atgādina, ka ilgtspējīga akvakultūra un zvejniecība var radīt zaļās darbvietas, un uzskata, ka pārtikas sistēmu, tostarp zivsaimniecības, ekoloģiskajam pārkārtošanās procesam būtu jānotiek tā, lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus un spēcīgu pozīciju vērtības ķēdē, un šajā sakarībā uzsver, cik liela nozīme zvejniecības un akvakultūras nozarē ir aktīvai ražotāju organizāciju dalībai; |
| --- | --- |

67.

uzsver zvejniecības un akvakultūras nozarē strādājošo sieviešu un vīriešu darba vērtību un sieviešu nozīmīgo lomu nozvejoto zivju apstrādē, reklamēšanā un tirdzniecībā; atgādina, ka ilgtspējīga akvakultūra un zvejniecība var radīt zaļās darbvietas, un uzskata, ka pārtikas sistēmu, tostarp zivsaimniecības, ekoloģiskajam pārkārtošanās procesam būtu jānotiek tā, lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus un spēcīgu pozīciju vērtības ķēdē, un šajā sakarībā uzsver, cik liela nozīme zvejniecības un akvakultūras nozarē ir aktīvai ražotāju organizāciju dalībai;

| 68. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un sekmēt ilgtspējīgāku zvejas paņēmienu un rīku izstrādi un humānākas zivju un jūras bezmugurkaulnieku nozvejas, izkraušanas, transporta un kaušanas metodes, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kā arī labākus dzīvnieku labturības standartus saimniecībās audzētām zivīm ar mērķi mazināt stresu un uzlabot zivju kvalitāti; uzsver, ka Savienībai būtu jāatbalsta un jāsekmē ieguldījumi šādos rīkos, metodēs un uzlabojumos; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un sekmēt ilgtspējīgāku zvejas paņēmienu un rīku izstrādi un humānākas zivju un jūras bezmugurkaulnieku nozvejas, izkraušanas, transporta un kaušanas metodes, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kā arī labākus dzīvnieku labturības standartus saimniecībās audzētām zivīm ar mērķi mazināt stresu un uzlabot zivju kvalitāti; uzsver, ka Savienībai būtu jāatbalsta un jāsekmē ieguldījumi šādos rīkos, metodēs un uzlabojumos;

| 69. | uzsver zivju dīķu un to tradicionālās apsaimniekošanas prakses ieguldījumu stratēģijas “No lauka līdz galdam” un saistītās Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanā; uzsver, ka kultivētu dīķu teritorijas nodrošina dzīvotnes retām sugām, labvēlīgi ietekmē klimatu un ūdens rezerves, ir barības vielu piesaistītāji un nogulu aizturētāji, kā arī sekmē ilgtspējīgu reģionālās pārtikas ražošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju attiecīgajos pasākumos un programmās iekļaut zivju dīķus; |
| --- | --- |

69.

uzsver zivju dīķu un to tradicionālās apsaimniekošanas prakses ieguldījumu stratēģijas “No lauka līdz galdam” un saistītās Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanā; uzsver, ka kultivētu dīķu teritorijas nodrošina dzīvotnes retām sugām, labvēlīgi ietekmē klimatu un ūdens rezerves, ir barības vielu piesaistītāji un nogulu aizturētāji, kā arī sekmē ilgtspējīgu reģionālās pārtikas ražošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju attiecīgajos pasākumos un programmās iekļaut zivju dīķus;

| 70. | atgādina, ka primārie ražotāji ienākumu ziņā ir daudz nelabvēlīgākā situācijā par citiem dalībniekiem gan pārtikas piegādes ķēdē, gan pārējā ekonomikā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nostiprināt primāro ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, pozīciju pārtikas piegādes ķēdē, lai viņi varētu iegūt taisnīgu daļu no ilgtspējīgi ražotās pārtikas pievienotās vērtības, un šajā nolūkā sekmēt sadarbību un kolektīvas darbības, izmantot iespējas, ko sniedz lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, tostarp pielāgot konkurences noteikumus; |
| --- | --- |

70.

atgādina, ka primārie ražotāji ienākumu ziņā ir daudz nelabvēlīgākā situācijā par citiem dalībniekiem gan pārtikas piegādes ķēdē, gan pārējā ekonomikā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nostiprināt primāro ražotāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, pozīciju pārtikas piegādes ķēdē, lai viņi varētu iegūt taisnīgu daļu no ilgtspējīgi ražotās pārtikas pievienotās vērtības, un šajā nolūkā sekmēt sadarbību un kolektīvas darbības, izmantot iespējas, ko sniedz lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, tostarp pielāgot konkurences noteikumus;

| 71. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt primārajiem ražotājiem stabilus un taisnīgus ienākumus, lai pārtikas sistēma varētu kļūt ilgtspējīgāka un vairāk pārkārtoties uz aprites lauksaimniecību, apkarojot negodīgu tirdzniecības praksi un pārvaldot riskus un krīzes; aicina visā ES atbalstīt primāro ražotāju pārkārtošanos, kas cita starpā notiek, ieviešot jaunas tehnoloģijas un palielinot lauksaimniecības sistēmu, atkritumu apsaimniekošanas, resursu piegādes un iepakojuma efektivitāti; uzsver, ka ražotāju cenām būtu jāsedz ražošanas izmaksas, jāatspoguļo sociālā, ekonomiskā un vides ilgtspēja un tādējādi jāatbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt primārajiem ražotājiem stabilus un taisnīgus ienākumus, lai pārtikas sistēma varētu kļūt ilgtspējīgāka un vairāk pārkārtoties uz aprites lauksaimniecību, apkarojot negodīgu tirdzniecības praksi un pārvaldot riskus un krīzes; aicina visā ES atbalstīt primāro ražotāju pārkārtošanos, kas cita starpā notiek, ieviešot jaunas tehnoloģijas un palielinot lauksaimniecības sistēmu, atkritumu apsaimniekošanas, resursu piegādes un iepakojuma efektivitāti; uzsver, ka ražotāju cenām būtu jāsedz ražošanas izmaksas, jāatspoguļo sociālā, ekonomiskā un vides ilgtspēja un tādējādi jāatbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem;

| 72. | uzskata, ka būtu jāsekmē piegādes ķēdes nolīgumi, lai nodrošinātu taisnīgu vērtības sadalījumu lauksaimniekiem un tajā pašā laikā garantētu lielāku piegādes ķēdes pārredzamību un izsekojamību kopumā, veicinot jauniešu nodarbinātības pieaugumu šajā nozarē; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka būtu jāsekmē piegādes ķēdes nolīgumi, lai nodrošinātu taisnīgu vērtības sadalījumu lauksaimniekiem un tajā pašā laikā garantētu lielāku piegādes ķēdes pārredzamību un izsekojamību kopumā, veicinot jauniešu nodarbinātības pieaugumu šajā nozarē;

| 73. | atzinīgi vērtē mērķi saīsināt piegādes ķēdes; tomēr uzsver salu dalībvalstu un salu teritoriju realitāti — tās nav savienotas ar Eiropas kontinentālo daļu un saskaras ar izolētības problēmām un atkarību no vajadzīgo produktu, piemēram, lopbarības graudaugu, importa, un tas ir jāņem vērā, īstenojot pasākumus, lai samazinātu atkarību no tālsatiksmes pārvadājumiem, un citus pasākumus, kas saīsinās piegādes ķēdes; uzsver, ka bez konkrētu pārtikas produktu tālsatiksmes pārvadājumiem tiktu apdraudēts šo nesavienoto apgabalu pārtikas nodrošinājums; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē mērķi saīsināt piegādes ķēdes; tomēr uzsver salu dalībvalstu un salu teritoriju realitāti — tās nav savienotas ar Eiropas kontinentālo daļu un saskaras ar izolētības problēmām un atkarību no vajadzīgo produktu, piemēram, lopbarības graudaugu, importa, un tas ir jāņem vērā, īstenojot pasākumus, lai samazinātu atkarību no tālsatiksmes pārvadājumiem, un citus pasākumus, kas saīsinās piegādes ķēdes; uzsver, ka bez konkrētu pārtikas produktu tālsatiksmes pārvadājumiem tiktu apdraudēts šo nesavienoto apgabalu pārtikas nodrošinājums;

| 74. | norāda, ka mainās tas, ko iedzīvotāji sagaida no pārtikas tirgus, attiecīgi motivējot būtiskas izmaiņas šajā tirgū, un ka līdz ar to pieaug pieprasījums pēc vietējā ražojuma pārtikas; uzsver vietējā ražojuma pārtikas nozīmi, tās piedāvātās iespējas mūsu lauksaimniekiem un ievērojamo pozitīvo ieguldījumu, ko tā var sniegt mūsu videi; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt vietēju pārtikas stratēģiju izstrādi kopā ar īsu piegādes ķēžu iniciatīvām; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka mainās tas, ko iedzīvotāji sagaida no pārtikas tirgus, attiecīgi motivējot būtiskas izmaiņas šajā tirgū, un ka līdz ar to pieaug pieprasījums pēc vietējā ražojuma pārtikas; uzsver vietējā ražojuma pārtikas nozīmi, tās piedāvātās iespējas mūsu lauksaimniekiem un ievērojamo pozitīvo ieguldījumu, ko tā var sniegt mūsu videi; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt vietēju pārtikas stratēģiju izstrādi kopā ar īsu piegādes ķēžu iniciatīvām;

| 75. | atzīst, cik svarīga ir svaiga un vietēji patērēta bioloģiskā pārtika, kas sniedz ieguvumus patērētāju veselībai un videi; uzsver lielās iespējas, ko sniedz sadarbības veicināšana starp vietējiem primārajiem ražotājiem un tūrisma pakalpojumu sniedzējiem, kura varētu uzlabot svaigas vietēja ražojuma pārtikas patēriņu; aicina pieņemt atbalsta pasākumus, kas sekmētu šādu sadarbību; |
| --- | --- |

75.

atzīst, cik svarīga ir svaiga un vietēji patērēta bioloģiskā pārtika, kas sniedz ieguvumus patērētāju veselībai un videi; uzsver lielās iespējas, ko sniedz sadarbības veicināšana starp vietējiem primārajiem ražotājiem un tūrisma pakalpojumu sniedzējiem, kura varētu uzlabot svaigas vietēja ražojuma pārtikas patēriņu; aicina pieņemt atbalsta pasākumus, kas sekmētu šādu sadarbību;

| 76. | aicina veicināt pasākumus, kas ļauj izejvielas pārstrādāt pēc iespējas tuvāk to izcelsmes vietai, jo tas ievērojami samazina oglekļa pēdu un nodrošina pārtikas produktu labāku izsekojamību; |
| --- | --- |

76.

aicina veicināt pasākumus, kas ļauj izejvielas pārstrādāt pēc iespējas tuvāk to izcelsmes vietai, jo tas ievērojami samazina oglekļa pēdu un nodrošina pārtikas produktu labāku izsekojamību;

| 77. | uzsver, ka, lai gan jauni ilgtspējīgi uzņēmējdarbības modeļi rada lielas iespējas MVU, vairākas stratēģijā paredzētās iniciatīvas var būtiski palielināt birokrātiju; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izmantot labāka regulējuma rīkus, novērtēt to ietekmi uz MVU, kā arī rīkoties, lai veicinātu tieši MVU paredzētus ilgtspējīgus un aprites uzņēmējdarbības modeļus, izmantot InvestEU fondu, lai atvieglotu MVU piekļuvi finansējumam, kā arī piedāvāt pielāgotus risinājumus, lai palīdzētu MVU attīstīt jaunas prasmes un uzņēmējdarbības modeļus; mudina Komisiju un dalībvalstis samazināt administratīvo slogu mazajiem un vidējiem pārtikas ķēdes dalībniekiem, paredzot tādus pasākumus kā reģistrācijas procesu racionalizēšana un efektīvāka atļauju un licenču apstiprināšana, kā arī atbilstīgu cilvēkresursu nodrošināšana attiecīgajām regulatīvajām struktūrām, lai mazie pārtikas ražotāji pēc iespējas ātrāk un vieglāk spētu laist savus produktus tirgū; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka, lai gan jauni ilgtspējīgi uzņēmējdarbības modeļi rada lielas iespējas MVU, vairākas stratēģijā paredzētās iniciatīvas var būtiski palielināt birokrātiju; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izmantot labāka regulējuma rīkus, novērtēt to ietekmi uz MVU, kā arī rīkoties, lai veicinātu tieši MVU paredzētus ilgtspējīgus un aprites uzņēmējdarbības modeļus, izmantot InvestEU

| 78. | uzskata, ka budžets, kas piešķirts ES zaļā kursa un Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma mērķu sasniegšanai, nav pietiekams, lai sociāli ilgtspējīgi risinātu gaidāmās pārveides sekas; aicina Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu piemērot arī tiem lauksaimniecības reģioniem, kuros var rasties nelabvēlīga ietekme, un uzsver, ka turpmāko stratēģijas iniciatīvu noteikšanā un īstenošanā būtu pienācīgi jāiesaista sociālie partneri; atgādina, ka pārkārtošanās uz šo sistēmu prasīs lielus ieguldījumus un to nevar panākt bez Eiropas lauksaimnieku līdzdalības un atbalsta; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka budžets, kas piešķirts ES zaļā kursa un Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma mērķu sasniegšanai, nav pietiekams, lai sociāli ilgtspējīgi risinātu gaidāmās pārveides sekas; aicina Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu piemērot arī tiem lauksaimniecības reģioniem, kuros var rasties nelabvēlīga ietekme, un uzsver, ka turpmāko stratēģijas iniciatīvu noteikšanā un īstenošanā būtu pienācīgi jāiesaista sociālie partneri; atgādina, ka pārkārtošanās uz šo sistēmu prasīs lielus ieguldījumus un to nevar panākt bez Eiropas lauksaimnieku līdzdalības un atbalsta;

| 79. | mudina Komisiju rūpīgi piemērot Direktīvu (ES) 2019/633 par negodīgu tirdzniecības praksi un uzmanīgi uzraudzīt tās transponēšanu valstu tiesību aktos; aicina Komisiju vairāk centienu veltīt lauksaimnieku pozīcijas nostiprināšanai pārtikas piegādes ķēdē un iesniegt konkrētus šai stratēģijai atbilstīgus priekšlikumus; |
| --- | --- |

79.

mudina Komisiju rūpīgi piemērot Direktīvu (ES) 2019/633 par negodīgu tirdzniecības praksi un uzmanīgi uzraudzīt tās transponēšanu valstu tiesību aktos; aicina Komisiju vairāk centienu veltīt lauksaimnieku pozīcijas nostiprināšanai pārtikas piegādes ķēdē un iesniegt konkrētus šai stratēģijai atbilstīgus priekšlikumus;

| 80. | atkārtoti uzsver, ka pārtikas produktu divējāda kvalitāte nav pieņemama un ka pret to ir jāvēršas visiem spēkiem, lai izvairītos no Eiropas patērētāju diskriminācijas un maldināšanas; tāpēc uzskata, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir jāiekļauj noteikumi, lai novērstu pārtikas kvalitātes dubultstandartus, un šajā nolūkā aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju tirgū un vajadzības gadījumā ierosināt mērķtiecīgus tiesību aktus; turklāt uzsver patērētāju organizāciju lomu šīs maldinošās prakses atklāšanā; |
| --- | --- |

80.

atkārtoti uzsver, ka pārtikas produktu divējāda kvalitāte nav pieņemama un ka pret to ir jāvēršas visiem spēkiem, lai izvairītos no Eiropas patērētāju diskriminācijas un maldināšanas; tāpēc uzskata, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir jāiekļauj noteikumi, lai novērstu pārtikas kvalitātes dubultstandartus, un šajā nolūkā aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju tirgū un vajadzības gadījumā ierosināt mērķtiecīgus tiesību aktus; turklāt uzsver patērētāju organizāciju lomu šīs maldinošās prakses atklāšanā;

| 81. | atgādina Komisijai, ka tai ir jāveic turpmākas darbības attiecībā uz ES rīcības kodeksu par atbildīgu uzņēmējdarbības un tirgvedības praksi, izveidojot uzraudzības satvaru pārtikas un mazumtirdzniecības nozarēm un paredzot likumdošanas pasākumus, ja progress ekonomikas, vides un sociālās ilgtspējas integrēšanā uzņēmumu stratēģijās nebūs pietiekams, tādējādi veicinot un atalgojot ilgtspējīgu lauksaimniecības produktu ražotāju darbu un vienlaikus palielinot veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamību un pieņemamību cenas ziņā, kā arī samazinot pārtikas sistēmas kopējo ietekmi uz vidi un neveselīga uztura radītās izmaksas sabiedrībai; |
| --- | --- |

81.

atgādina Komisijai, ka tai ir jāveic turpmākas darbības attiecībā uz ES rīcības kodeksu par atbildīgu uzņēmējdarbības un tirgvedības praksi, izveidojot uzraudzības satvaru pārtikas un mazumtirdzniecības nozarēm un paredzot likumdošanas pasākumus, ja progress ekonomikas, vides un sociālās ilgtspējas integrēšanā uzņēmumu stratēģijās nebūs pietiekams, tādējādi veicinot un atalgojot ilgtspējīgu lauksaimniecības produktu ražotāju darbu un vienlaikus palielinot veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas pieejamību un pieņemamību cenas ziņā, kā arī samazinot pārtikas sistēmas kopējo ietekmi uz vidi un neveselīga uztura radītās izmaksas sabiedrībai;

| 82. | uzstāj, ka ir jānosaka ES rīcības kodekss pārtikas un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, lai koncentrētos uz saistībām, kas ir būtiskas veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas vides izveidei, ir konkrētas, izmērāmas un ar noteiktu termiņu, var izskaust dubultstandartus agropārtikas ražošanas praksē un ir vērstas uz iesaistīto struktūru galvenajām darbībām; |
| --- | --- |

82.

uzstāj, ka ir jānosaka ES rīcības kodekss pārtikas un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, lai koncentrētos uz saistībām, kas ir būtiskas veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas vides izveidei, ir konkrētas, izmērāmas un ar noteiktu termiņu, var izskaust dubultstandartus agropārtikas ražošanas praksē un ir vērstas uz iesaistīto struktūru galvenajām darbībām;

| 83. | uzsver, ka ir svarīgi apturēt un novērst konsolidāciju un koncentrāciju pārtikas mazumtirdzniecības nozarē, lai nodrošinātu taisnīgas cenas lauksaimniekiem un pienācīgus darba apstākļus darba ņēmējiem; stingri prasa augšupējiem dalībniekiem ņemt vērā lauksaimniecības ražošanas izmaksas un stingri prasa visos piegādes ķēdes posmos noteikt taisnīgu cenu; atgādina, ka ir svarīgi panākt, lai lauksaimnieki tirgū kļūtu noturīgāki, gūstot lielāku vērtību no pārtikas ķēdes, un to var panākt, mudinot viņus iesaistīties, piemēram, ražotāju organizācijās vai kooperatīvos; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka ir svarīgi apturēt un novērst konsolidāciju un koncentrāciju pārtikas mazumtirdzniecības nozarē, lai nodrošinātu taisnīgas cenas lauksaimniekiem un pienācīgus darba apstākļus darba ņēmējiem; stingri prasa augšupējiem dalībniekiem ņemt vērā lauksaimniecības ražošanas izmaksas un stingri prasa visos piegādes ķēdes posmos noteikt taisnīgu cenu; atgādina, ka ir svarīgi panākt, lai lauksaimnieki tirgū kļūtu noturīgāki, gūstot lielāku vērtību no pārtikas ķēdes, un to var panākt, mudinot viņus iesaistīties, piemēram, ražotāju organizācijās vai kooperatīvos;

| 84. | aicina nediskriminējoši uzlabot ES lauksaimniecības un pārtikas produktu popularizēšanas programmu, ES skolu apgādes programmu un Eiropas iniciatīvu “Veselīgas skolas pusdienas”; uzskata, ka ar šiem uzlabojumiem būtu jāstiprina kvalitatīva Eiropas lauksaimnieciskā ražošana un jāveicina ilgtspējīga ražošana un patēriņš atbilstīgi šai stratēģijai, Eiropas zaļajam kursam un IAM; uzskata, ka šiem uzlabojumiem būtu jākoncentrējas uz izglītojošiem vēstījumiem, kas balstās uz pieejamajiem zinātniskajiem datiem, tādu ES kvalitātes marķējumu kā ES bioloģiskās lauksaimniecības marķējums un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, īsām, vietējām un reģionālām piegādes ķēdēm, veselīgu uzturu un dzīvesveidu un aicinājumiem vairāk patērēt augļus un dārzeņus, kas ir daļa no daudzveidīga un sabalansēta uztura, un mazāk patērēt cukuru, sāli un taukus, lai samazinātu aptaukošanās rādītājus; |
| --- | --- |

84.

aicina nediskriminējoši uzlabot ES lauksaimniecības un pārtikas produktu popularizēšanas programmu, ES skolu apgādes programmu un Eiropas iniciatīvu “Veselīgas skolas pusdienas”; uzskata, ka ar šiem uzlabojumiem būtu jāstiprina kvalitatīva Eiropas lauksaimnieciskā ražošana un jāveicina ilgtspējīga ražošana un patēriņš atbilstīgi šai stratēģijai, Eiropas zaļajam kursam un IAM; uzskata, ka šiem uzlabojumiem būtu jākoncentrējas uz izglītojošiem vēstījumiem, kas balstās uz pieejamajiem zinātniskajiem datiem, tādu ES kvalitātes marķējumu kā ES bioloģiskās lauksaimniecības marķējums un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, īsām, vietējām un reģionālām piegādes ķēdēm, veselīgu uzturu un dzīvesveidu un aicinājumiem vairāk patērēt augļus un dārzeņus, kas ir daļa no daudzveidīga un sabalansēta uztura, un mazāk patērēt cukuru, sāli un taukus, lai samazinātu aptaukošanās rādītājus;

| 85. | tāpat ES popularizēšanas programmas kontekstā uzsver vides zaļināšanas nozīmīgumu gan telpās, gan ārpus tām, kas ir dabīgs risinājums klimata pārmaiņu ietekmes un gaisa piesārņojuma mazināšanai, kā arī rada veselīgu dzīves vidi un cilvēku labjutību; |
| --- | --- |

85.

tāpat ES popularizēšanas programmas kontekstā uzsver vides zaļināšanas nozīmīgumu gan telpās, gan ārpus tām, kas ir dabīgs risinājums klimata pārmaiņu ietekmes un gaisa piesārņojuma mazināšanai, kā arī rada veselīgu dzīves vidi un cilvēku labjutību;

| 86. | uzsver, ka ir jāveicina Eiropas informācijas kampaņas par vīna mērenu lietošanu, vienlaikus turpinot kvalitatīvu produktu popularizēšanu; uzskata, ka tikai plašas informācijas un izglītojošas kampaņas spētu efektīvi novērst pārmērīgu patēriņu, un atgādina, ka vīna mērena lietošana ietilpst Vidusjūras reģiona uzturā; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka ir jāveicina Eiropas informācijas kampaņas par vīna mērenu lietošanu, vienlaikus turpinot kvalitatīvu produktu popularizēšanu; uzskata, ka tikai plašas informācijas un izglītojošas kampaņas spētu efektīvi novērst pārmērīgu patēriņu, un atgādina, ka vīna mērena lietošana ietilpst Vidusjūras reģiona uzturā;

| 87. | atzīst ES kvalitātes shēmu lielo nozīmi attiecībā uz ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, piemēram, attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN), stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (ĢIN) un garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ), kas ir lieliski piemēri par to, kā ES nosaka kvalitātes standartus lauksaimniecībā; atzinīgi vērtē ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu politikas pārskatīšanu, lai ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai cilmes vietas nosaukumiem varētu vēl vairāk sekmēt Eiropas reģionu ekonomikas, sociālo un vides ilgtspēju, sniedzot ieguvumus ražotājiem, patērētājiem un sabiedrībai kopumā no kvalitatīvu produktu ražošanas, kas rada stipru saikni ar attiecīgajiem reģioniem; uzsver, ka ir jāuzlabo to autentiskuma atpazīšana patērētāju vidū, jo patērētāji ne vienmēr atšķir Eiropas ĢIN no citiem no nekvalitatīviem produktiem; uzskata, ka ir arī jāsamazina administratīvais slogs mazajiem ražotājiem, kas vēlas pievienoties šīm kvalitātes shēmām, un jānostiprina ĢIN aizsardzība pret ļaunprātīgu izmantošanu vai viltojumiem starptautiskā līmenī; atkārtoti uzsver to lielo nozīmi tirdzniecībā starp ES un partnervalstīm; |
| --- | --- |

87.

atzīst ES kvalitātes shēmu lielo nozīmi attiecībā uz ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, piemēram, attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN), stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (ĢIN) un garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ), kas ir lieliski piemēri par to, kā ES nosaka kvalitātes standartus lauksaimniecībā; atzinīgi vērtē ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu politikas pārskatīšanu, lai ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai cilmes vietas nosaukumiem varētu vēl vairāk sekmēt Eiropas reģionu ekonomikas, sociālo un vides ilgtspēju, sniedzot ieguvumus ražotājiem, patērētājiem un sabiedrībai kopumā no kvalitatīvu produktu ražošanas, kas rada stipru saikni ar attiecīgajiem reģioniem; uzsver, ka ir jāuzlabo to autentiskuma atpazīšana patērētāju vidū, jo patērētāji ne vienmēr atšķir Eiropas ĢIN no citiem no nekvalitatīviem produktiem; uzskata, ka ir arī jāsamazina administratīvais slogs mazajiem ražotājiem, kas vēlas pievienoties šīm kvalitātes shēmām, un jānostiprina ĢIN aizsardzība pret ļaunprātīgu izmantošanu vai viltojumiem starptautiskā līmenī; atkārtoti uzsver to lielo nozīmi tirdzniecībā starp ES un partnervalstīm;

| 88. | uzsver stratēģijā atzīto, ka lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju neēd atbilstoši veselīga uztura ieteikumiem un ka ir vajadzīga visu iedzīvotāju patēriņa modeļu pārvirze uz veselīgāku pārtiku, uzturu un dzīvesveidu, tostarp ilgtspējīgi un reģionāli ražotu augu un augu izcelsmes pārtikas, proti, svaigu augļu un dārzeņu, pilngraudu un pākšaugu, lielāku patēriņu, kā arī ir jāsamazina pārmērīgais gaļas, ultrapārstrādātu produktu un produktu ar augstu cukura, sāls un tauku saturu patēriņš, un šīs darbības palīdzēs videi un dzīvnieku labturībai un nodrošinās noturīgāku ekonomiku; uzsver, ka ES mēroga uz zinātni balstīti ieteikumi, tostarp skaidri mērķi, par ilgtspējīgu, veselīgu un sabalansētāku uzturu, kas ņem vērā Eiropas pārtikas produktu un uztura kulturālo un reģionālo daudzveidību un patērētāju vajadzības, atbalstītu un iedrošinātu patērētājus, kā arī palīdzētu dalībvalstīm savos uztura ieteikumos integrēt ilgtspējas elementus; aicina Komisiju izstrādāt šādus ieteikumus un konkrētas darbības, lai efektīvi veicinātu veselīgu, ilgtspējīgu un sabalansētāku uzturu; |
| --- | --- |

88.

uzsver stratēģijā atzīto, ka lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju neēd atbilstoši veselīga uztura ieteikumiem un ka ir vajadzīga visu iedzīvotāju patēriņa modeļu pārvirze uz veselīgāku pārtiku, uzturu un dzīvesveidu, tostarp ilgtspējīgi un reģionāli ražotu augu un augu izcelsmes pārtikas, proti, svaigu augļu un dārzeņu, pilngraudu un pākšaugu, lielāku patēriņu, kā arī ir jāsamazina pārmērīgais gaļas, ultrapārstrādātu produktu un produktu ar augstu cukura, sāls un tauku saturu patēriņš, un šīs darbības palīdzēs videi un dzīvnieku labturībai un nodrošinās noturīgāku ekonomiku; uzsver, ka ES mēroga uz zinātni balstīti ieteikumi, tostarp skaidri mērķi, par ilgtspējīgu, veselīgu un sabalansētāku uzturu, kas ņem vērā Eiropas pārtikas produktu un uztura kulturālo un reģionālo daudzveidību un patērētāju vajadzības, atbalstītu un iedrošinātu patērētājus, kā arī palīdzētu dalībvalstīm savos uztura ieteikumos integrēt ilgtspējas elementus; aicina Komisiju izstrādāt šādus ieteikumus un konkrētas darbības, lai efektīvi veicinātu veselīgu, ilgtspējīgu un sabalansētāku uzturu;

| 89. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā pamatoti ir atzīta pārtikas vides loma un ietekme patēriņa modeļu veidošanā un vajadzība padarīt veselīga un ilgtspējīga uztura izvēli vienkāršāku patērētājiem; mudina Komisiju un dalībvalstis izmantot sistemātiskāku un uz pierādījumiem balstītu pieeju, lai sekmētu veselīgas, ilgtspējīgas un godīgas pārtikas vides izveidi, nevis tikai rīcības kodeksa ievērošanu; atkārto, ka ir svarīgi veicināt veselīgu, sabalansētāku un ilgtspējīgu uzturu, uzlabojot pārtikas vidi, vairojot patērētāju izpratni par patēriņa modeļu ietekmi, tostarp izmantojot digitālos kanālus, un sniedzot informāciju par uzturu, kas ir labāks cilvēka veselībai un kam ir mazāks oglekļa un vidiskās pēdas nospiedums, piemēram, produktiem no īsām vietējām un reģionālām piegādes ķēdēm, un līdztekus būtu jāparedz pasākumi, kas padarītu pārtikas ražošanu ilgtspējīgāku pēc noklusējuma; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā pamatoti ir atzīta pārtikas vides loma un ietekme patēriņa modeļu veidošanā un vajadzība padarīt veselīga un ilgtspējīga uztura izvēli vienkāršāku patērētājiem; mudina Komisiju un dalībvalstis izmantot sistemātiskāku un uz pierādījumiem balstītu pieeju, lai sekmētu veselīgas, ilgtspējīgas un godīgas pārtikas vides izveidi, nevis tikai rīcības kodeksa ievērošanu; atkārto, ka ir svarīgi veicināt veselīgu, sabalansētāku un ilgtspējīgu uzturu, uzlabojot pārtikas vidi, vairojot patērētāju izpratni par patēriņa modeļu ietekmi, tostarp izmantojot digitālos kanālus, un sniedzot informāciju par uzturu, kas ir labāks cilvēka veselībai un kam ir mazāks oglekļa un vidiskās pēdas nospiedums, piemēram, produktiem no īsām vietējām un reģionālām piegādes ķēdēm, un līdztekus būtu jāparedz pasākumi, kas padarītu pārtikas ražošanu ilgtspējīgāku pēc noklusējuma;

| 90. | aicina veikt visaptverošus un papildinošus pasākumus, tostarp reglamentējošus pasākumus un patērētāju izpratnes veicināšanas kampaņas, lai samazinātu slogu, ko sabiedrības veselībai rada ultrapārstrādāti pārtikas produkti, kā arī citi produkti ar augstu sāls, cukura un tauku saturu; aicina lielākos pārtikas ražotājus un mazumtirgotājus ātri un ievērojami pārveidot šo ES kvalitātes shēmās neiekļauto pārstrādāto pārtikas produktu sastāvu, ja to ir iespējams padarīt veselīgāku, un atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sākt iniciatīvas, kas veicinātu šādu sastāva pārveidi, tostarp konkrētiem pārstrādātiem pārtikas produktiem nosakot maksimālo cukura, tauku un sāls līmeni, kā arī mudina Komisiju cieši uzraudzīt sastāva pārveides progresu; uzsver, ka ar šādu sastāva pārveidi būtu arī jācenšas mazināt risku, ko veselībai rada pārtikas uzlabotāji, pesticīdu atliekas un kaitīgas ķīmikālijas; aicina pievērst īpašu uzmanību bērniem paredzētajai pārtikai un citiem īpašiem nolūkiem paredzētiem pārtikas produktiem, kā arī pieņemt efektīvu ES mēroga pieeju, kā novērst pārstrādātu pārtikas produktu ar augstu tauku, cukura un sāls saturu reklamēšanu un mārketingu apraides un digitālajos medijos bērnu un pusaudžu auditorijai; |
| --- | --- |

90.

aicina veikt visaptverošus un papildinošus pasākumus, tostarp reglamentējošus pasākumus un patērētāju izpratnes veicināšanas kampaņas, lai samazinātu slogu, ko sabiedrības veselībai rada ultrapārstrādāti pārtikas produkti, kā arī citi produkti ar augstu sāls, cukura un tauku saturu; aicina lielākos pārtikas ražotājus un mazumtirgotājus ātri un ievērojami pārveidot šo ES kvalitātes shēmās neiekļauto pārstrādāto pārtikas produktu sastāvu, ja to ir iespējams padarīt veselīgāku, un atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sākt iniciatīvas, kas veicinātu šādu sastāva pārveidi, tostarp konkrētiem pārstrādātiem pārtikas produktiem nosakot maksimālo cukura, tauku un sāls līmeni, kā arī mudina Komisiju cieši uzraudzīt sastāva pārveides progresu; uzsver, ka ar šādu sastāva pārveidi būtu arī jācenšas mazināt risku, ko veselībai rada pārtikas uzlabotāji, pesticīdu atliekas un kaitīgas ķīmikālijas; aicina pievērst īpašu uzmanību bērniem paredzētajai pārtikai un citiem īpašiem nolūkiem paredzētiem pārtikas produktiem, kā arī pieņemt efektīvu ES mēroga pieeju, kā novērst pārstrādātu pārtikas produktu ar augstu tauku, cukura un sāls saturu reklamēšanu un mārketingu apraides un digitālajos medijos bērnu un pusaudžu auditorijai;

| 91. | uzskata, ka turpmāka attīstība un ilgtspējīga inovācija augu izcelsmes proteīnu un alternatīvu proteīna avotu, piemēram, kukaiņu vai aļģu, ražošanā ES ir veids, kā efektīvi risināt daudzus uzdevumus vides un klimata jomā, ar kuriem saskaras ES lauksaimniecība, kā arī novērst atmežošanu, bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu degradāciju trešās valstīs un samazināt pašreizējo Eiropas atkarību no augu olbaltumvielu piegādes; aicina Komisiju balstīties uz savu ziņojumu par augu izcelsmes proteīnu ražošanas attīstību Eiropas Savienībā (COM(2018)0757) un iesniegt ES proteīnu pārejas stratēģiju, kas aptvertu pieprasījumu un piedāvājumu un paredzētu atbalstīt un sekmēt proteīnaugu ilgtspējīgu audzēšanu, tostarp lopbarības un pārtikas vietēju piegādi, uzlabojot ES pašpietiekamību un samazinot vispārējo ietekmi uz vidi un klimatu; uzsver, ka ir svarīgi mazināt atkarību no proteīnaugu importa no aizjūras valstīm; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ka turpmāka attīstība un ilgtspējīga inovācija augu izcelsmes proteīnu un alternatīvu proteīna avotu, piemēram, kukaiņu vai aļģu, ražošanā ES ir veids, kā efektīvi risināt daudzus uzdevumus vides un klimata jomā, ar kuriem saskaras ES lauksaimniecība, kā arī novērst atmežošanu, bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu degradāciju trešās valstīs un samazināt pašreizējo Eiropas atkarību no augu olbaltumvielu piegādes; aicina Komisiju balstīties uz savu ziņojumu par augu izcelsmes proteīnu ražošanas attīstību Eiropas Savienībā (COM(2018)0757) un iesniegt ES proteīnu pārejas stratēģiju, kas aptvertu pieprasījumu un piedāvājumu un paredzētu atbalstīt un sekmēt proteīnaugu ilgtspējīgu audzēšanu, tostarp lopbarības un pārtikas vietēju piegādi, uzlabojot ES pašpietiekamību un samazinot vispārējo ietekmi uz vidi un klimatu; uzsver, ka ir svarīgi mazināt atkarību no proteīnaugu importa no aizjūras valstīm;

| 92. | atgādina par aicinājumu uz visiem tiesību aktiem attiecināt prasību par ES ģenēriskā riska novērtēšanu, lai novērstu pārtikā sastopamu bīstamu vielu iedarbību uz patērētājiem; |
| --- | --- |

92.

atgādina par aicinājumu uz visiem tiesību aktiem attiecināt prasību par ES ģenēriskā riska novērtēšanu, lai novērstu pārtikā sastopamu bīstamu vielu iedarbību uz patērētājiem;

| 93. | atgādina, ka uzturvielu profili, kuru ieviešana būtiski kavējas, joprojām ir aktuāli un nepieciešami, lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm (72) izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē tiesību akta priekšlikuma izsludināšanu par uzturvielu profilu izveidi; norāda, ka daudzi pārtikas produkti, tostarp daži, kas tiek tirgoti kā bērniem paredzēti produkti, joprojām tiek apzīmēti ar veselīguma un uzturvērtības norādēm, neraugoties uz to, ka tiem ir augsts bažas raisošu uzturvielu līmenis; uzsver, ka ir jāizstrādā spēcīgs uzturvielu profilu kopums, lai aizliegtu uzturvērtības un veselīguma norādes pārtikai ar augstu tauku, cukuru un/vai sāls saturu; aicina pievērst īpašu uzmanību pārtikas produktiem, kas paredzēti bērniem, un citiem īpašiem nolūkiem paredzētiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

93.

atgādina, ka uzturvielu profili, kuru ieviešana būtiski kavējas, joprojām ir aktuāli un nepieciešami, lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm (72

| 94. | atzīst, ka starptautiskās sabiedrības veselības organizācijas, piemēram, Pasaules Veselības organizācija, uzturvērtības marķējumu iepakojuma priekšpusē ir identificējušas kā galveno līdzekli, kas palīdz patērētājiem informētāk izvēlēties sabalansētāku un veselīgāku pārtiku; uzsver, ka ar sistēmu uzturvielu marķēšanai iepakojuma priekšpusē, kas atbilst uztura pamatnostādnēm un tās papildina, būtu jāpalīdz patērētājiem izvēlēties veselīgāku pārtiku, sniedzot viņiem saprotamu informāciju par patērētajiem pārtikas produktiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek izstrādāts obligāts un saskaņots ES uzturvērtības marķējums iepakojuma priekšpusē, kurš pamatojas uz stabiliem un neatkarīgiem zinātniskajiem pierādījumiem, par kuru ir atzīts, ka tas ir saprotams patērētājiem, un kuru var ieviest visi tirgus dalībnieki, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, un šajā sakarībā ņemt vērā pārtikas ražotājiem un arodbiedrībām uzlikto papildu slogu; turklāt uzsver, ka, lai atvieglotu produktu salīdzināšanu, marķējumā būtu jāiekļauj skaidrojošs elements, kurš sniegtu pārredzamu, salīdzināmu un saskaņotu produkta informāciju un balstītos uz vienotiem atsauces apjomiem; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā vienas sastāvdaļas produktu un Eiropas kvalitātes shēmu (ACVN, AĢIN, ĢIN u. c.) produktu īpašās iezīmes, jo īpaši to nemainīgo sastāvu, vienlaikus uzsverot, ka jebkādi iespējami izņēmumi būtu jāapsver, balstoties uz zinātniskiem argumentiem; aicina izveidot digitālu sistēmu papildu informācijas brīvprātīgai sniegšanai par lauksaimniecības pārtikas produktiem (“Eu4healthyfood”) un ierosina, ka šo informāciju varētu sniegt digitālā veidā, izmantojot QR kodu, un patērētājs to varētu viegli iegūt; |
| --- | --- |

94.

atzīst, ka starptautiskās sabiedrības veselības organizācijas, piemēram, Pasaules Veselības organizācija, uzturvērtības marķējumu iepakojuma priekšpusē ir identificējušas kā galveno līdzekli, kas palīdz patērētājiem informētāk izvēlēties sabalansētāku un veselīgāku pārtiku; uzsver, ka ar sistēmu uzturvielu marķēšanai iepakojuma priekšpusē, kas atbilst uztura pamatnostādnēm un tās papildina, būtu jāpalīdz patērētājiem izvēlēties veselīgāku pārtiku, sniedzot viņiem saprotamu informāciju par patērētajiem pārtikas produktiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek izstrādāts obligāts un saskaņots ES uzturvērtības marķējums iepakojuma priekšpusē, kurš pamatojas uz stabiliem un neatkarīgiem zinātniskajiem pierādījumiem, par kuru ir atzīts, ka tas ir saprotams patērētājiem, un kuru var ieviest visi tirgus dalībnieki, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, un šajā sakarībā ņemt vērā pārtikas ražotājiem un arodbiedrībām uzlikto papildu slogu; turklāt uzsver, ka, lai atvieglotu produktu salīdzināšanu, marķējumā būtu jāiekļauj skaidrojošs elements, kurš sniegtu pārredzamu, salīdzināmu un saskaņotu produkta informāciju un balstītos uz vienotiem atsauces apjomiem; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā vienas sastāvdaļas produktu un Eiropas kvalitātes shēmu (ACVN, AĢIN, ĢIN u. c.) produktu īpašās iezīmes, jo īpaši to nemainīgo sastāvu, vienlaikus uzsverot, ka jebkādi iespējami izņēmumi būtu jāapsver, balstoties uz zinātniskiem argumentiem; aicina izveidot digitālu sistēmu papildu informācijas brīvprātīgai sniegšanai par lauksaimniecības pārtikas produktiem (“Eu4healthyfood”) un ierosina, ka šo informāciju varētu sniegt digitālā veidā, izmantojot QR kodu, un patērētājs to varētu viegli iegūt;

| 95. | norāda, ka veselīgie produkti, tostarp pārtika, var saturēt dabiskas vai sintētiskas sastāvdaļas, kurām ir atšķirīga ietekme uz vidi un patērētāju veselību; aicina ieviest obligātas marķēšanas shēmas veselīgiem produktiem, kur norāda, vai sastāvdaļai ir sintētiska izcelsme, ja to iegūst ķīmiskās sintēzes ceļā, it īpaši gadījumos, kad ir arī dabiskie ekvivalenti; |
| --- | --- |

95.

norāda, ka veselīgie produkti, tostarp pārtika, var saturēt dabiskas vai sintētiskas sastāvdaļas, kurām ir atšķirīga ietekme uz vidi un patērētāju veselību; aicina ieviest obligātas marķēšanas shēmas veselīgiem produktiem, kur norāda, vai sastāvdaļai ir sintētiska izcelsme, ja to iegūst ķīmiskās sintēzes ceļā, it īpaši gadījumos, kad ir arī dabiskie ekvivalenti;

| 96. | aicina Komisiju novērtēt tādas patērētāju uzvedības izmaiņas kā pārtikas produktu iegāde tiešsaistē; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju novērtēt tādas patērētāju uzvedības izmaiņas kā pārtikas produktu iegāde tiešsaistē;

| 97. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ar mērķi ir uzlabot izcelsmes marķēšanu un plānus attiecināt to uz plašāku produktu klāstu; atkārtoti aicina izstrādāt obligātu izcelsmes marķējumu; uzsver, ka tam vajadzētu būt visaptverošam un saskaņotam un attiecināmam uz visiem pārtikas produktiem, tas būtu jāizmanto ēdināšanas iestādēm, restorāniem un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, tam vajadzētu būt pilnībā pārbaudāmam un izsekojamam un nevajadzētu traucēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzsver, ka ir jāpārskata Pārtikas informācijas regula (73), koncentrējot uzmanību uz pienu un gaļu kā sastāvdaļām; aicina Komisiju labot pašreizējo praksi, saskaņā ar kuru produkti, kuru galveno sastāvdaļu izcelsme nav vietēja vai reģionāla, drīkst tirgot kā vietējus vai reģionālus produktus, ja attiecīgās nevietējas izcelsmes galvenās sastāvdaļas tiek norādītas sīkā drukā, un galveno sastāvdaļu izcelsmi padarīt redzamāku patērētājam; aicina Komisiju ierosināt tādas izmaiņas tiesību aktos par medus marķēšanas noteikumiem, kas palīdzēs labāk informēt patērētājus un atbalstīt ES biškopības nozari, pastiprinot importa pārbaudes, lai novērstu viltota medus importu, un uzsver, ka, lai apkarotu krāpšanu pārtikas jomā, ir efektīvi jāīsteno visi izcelsmes valsts marķējuma noteikumi; |
| --- | --- |

97.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ar mērķi ir uzlabot izcelsmes marķēšanu un plānus attiecināt to uz plašāku produktu klāstu; atkārtoti aicina izstrādāt obligātu izcelsmes marķējumu; uzsver, ka tam vajadzētu būt visaptverošam un saskaņotam un attiecināmam uz visiem pārtikas produktiem, tas būtu jāizmanto ēdināšanas iestādēm, restorāniem un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, tam vajadzētu būt pilnībā pārbaudāmam un izsekojamam un nevajadzētu traucēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzsver, ka ir jāpārskata Pārtikas informācijas regula (73

| 98. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot ilgtspējīgas pārtikas marķējuma sistēmu un aicina Komisiju noteikt metodiku un precizēt aptveramos ilgtspējības aspektus, vienlaikus nodrošinot, lai jaunā sistēma nebūtu pretrunā ar esošo vides regulējumu, piemēram, ES ekomarķējumu vai bioloģiskās ražošanas logotipu; uzsver, ka pārtikā tiek izmantots pārāk daudz nepamatotu un pat maldinošu norāžu un reklāmu attiecībā uz vidi, un aicina Komisiju ieviest tiesisko regulējumu, ar kuru izveido skaidru, ātru un efektīvu pirmsapstiprināšanas procedūru visām norādēm un marķējumiem par ilgtspēju; uzsver, ka šāda sistēma aizsargātu patērētājus no nepatiesām norādēm par ilgtspēju, vienlaikus nodrošinot, ka tie uzņēmumi, kuri patiešām cenšas panākt videi nekaitīgākas darbības, par šiem centieniem tiek pienācīgi atalgoti; uzsver, ka publiskā sektora kontroles iestādēm ir jāveic visu pārtikas produktiem atļauto marķējumu inspekcija; |
| --- | --- |

98.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot ilgtspējīgas pārtikas marķējuma sistēmu un aicina Komisiju noteikt metodiku un precizēt aptveramos ilgtspējības aspektus, vienlaikus nodrošinot, lai jaunā sistēma nebūtu pretrunā ar esošo vides regulējumu, piemēram, ES ekomarķējumu vai bioloģiskās ražošanas logotipu; uzsver, ka pārtikā tiek izmantots pārāk daudz nepamatotu un pat maldinošu norāžu un reklāmu attiecībā uz vidi, un aicina Komisiju ieviest tiesisko regulējumu, ar kuru izveido skaidru, ātru un efektīvu pirmsapstiprināšanas procedūru visām norādēm un marķējumiem par ilgtspēju; uzsver, ka šāda sistēma aizsargātu patērētājus no nepatiesām norādēm par ilgtspēju, vienlaikus nodrošinot, ka tie uzņēmumi, kuri patiešām cenšas panākt videi nekaitīgākas darbības, par šiem centieniem tiek pienācīgi atalgoti; uzsver, ka publiskā sektora kontroles iestādēm ir jāveic visu pārtikas produktiem atļauto marķējumu inspekcija;

| 99. | uzsver, ka ir jāizveido marķējums dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuram būtu jāpamatojas uz ražošanas metodes un dzīvnieku labturības rādītāju noteikšanu un kurā būtu jānorāda attiecīgā dzīvnieka dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vieta, un uzsver, ka šīs prasības būtu jāpiemēro arī pārstrādātiem produktiem, lai palielinātu pārredzamību, palīdzētu patērētājiem izdarīt labāku izvēli un veicinātu dzīvnieku labturību; uzsver, ka būtu labāk jāatbalsta augu izcelsmes proteīnu ražošana un ieviešana tirgū, un turklāt aicina nekavējoties ierosināt saskaņot prasības par veģetāro un vegāno pārtikas produktu marķējumu, kas bija jāizdara jau sen; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka ir jāizveido marķējums dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuram būtu jāpamatojas uz ražošanas metodes un dzīvnieku labturības rādītāju noteikšanu un kurā būtu jānorāda attiecīgā dzīvnieka dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vieta, un uzsver, ka šīs prasības būtu jāpiemēro arī pārstrādātiem produktiem, lai palielinātu pārredzamību, palīdzētu patērētājiem izdarīt labāku izvēli un veicinātu dzīvnieku labturību; uzsver, ka būtu labāk jāatbalsta augu izcelsmes proteīnu ražošana un ieviešana tirgū, un turklāt aicina nekavējoties ierosināt saskaņot prasības par veģetāro un vegāno pārtikas produktu marķējumu, kas bija jāizdara jau sen;

| 100. | atkārtoti pauž pārliecību, ka politikas pasākumiem pārtikas sistēmas ilgtspējas palielināšanai nevajadzētu tikai pārvirzīt atbildību par ilgtspējīgu produktu iegādi uz patērētājiem, jo tas nav pietiekami efektīvi, tomēr norāda, ka patērētāju izvēle ir būtisks faktors ilgtspējīgi ražota un veselīgāka uztura ieviešanā; uzsver, cik svarīga ir laba uztura un vides izglītība, kā arī viegli saprotamas attiecīgās informācijas pieejamība šajā jomā; uzsver, ka ilgtspējas marķējumam vajadzētu balstīties uz saskaņotiem ilgtspējas kritērijiem, pēc iespējas paredzēt publiskā sektora kontroles iestāžu inspekcijas un vajadzības gadījumā — jaunus leģislatīvos pasākumus; tomēr norāda, ka trešo pušu veikta sertifikācija un marķēšana pati par sevi nav efektīva, bet var būt papildinošs pasākums, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; atzīst, ka pārredzamības palielināšana ar tādām metodēm kā marķēšana ir svarīgs elements, kas var patērētājiem palīdzēt pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus par pirkumu, un tas ir svarīgi, lai panāktu pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku, reģionālāku un veselīgāku pārtikas sistēmu; |
| --- | --- |

100.

atkārtoti pauž pārliecību, ka politikas pasākumiem pārtikas sistēmas ilgtspējas palielināšanai nevajadzētu tikai pārvirzīt atbildību par ilgtspējīgu produktu iegādi uz patērētājiem, jo tas nav pietiekami efektīvi, tomēr norāda, ka patērētāju izvēle ir būtisks faktors ilgtspējīgi ražota un veselīgāka uztura ieviešanā; uzsver, cik svarīga ir laba uztura un vides izglītība, kā arī viegli saprotamas attiecīgās informācijas pieejamība šajā jomā; uzsver, ka ilgtspējas marķējumam vajadzētu balstīties uz saskaņotiem ilgtspējas kritērijiem, pēc iespējas paredzēt publiskā sektora kontroles iestāžu inspekcijas un vajadzības gadījumā — jaunus leģislatīvos pasākumus; tomēr norāda, ka trešo pušu veikta sertifikācija un marķēšana pati par sevi nav efektīva, bet var būt papildinošs pasākums, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; atzīst, ka pārredzamības palielināšana ar tādām metodēm kā marķēšana ir svarīgs elements, kas var patērētājiem palīdzēt pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus par pirkumu, un tas ir svarīgi, lai panāktu pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku, reģionālāku un veselīgāku pārtikas sistēmu;

| 101. | uzsver, ka pārtikas cenām ir jāraida pareizie signāli patērētājiem; uzskata, ka efektīvākais veids, kā ilgtermiņā izveidot ilgtspējīgas un taisnīgas pārtikas sistēmas, ir noteikt tādas pārtikas cenas, kuras atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas lauksaimniekiem, videi un sabiedrībai; tāpēc atzinīgi vērtē stratēģijas mērķi virzīt pārtikas ražošanas nozari uz praksi, kas veselīgu un ilgtspējīgu produktu izvēli patērētājiem padara vieglu, pieejamu un pieņemamu cenas ziņā; atbalsta lielāku elastību dalībvalstīm noteikt atšķirīgas PVN likmes pārtikas produktiem ar dažādu ietekmi uz veselību un vidi un iespēju tām izvēlēties nulles PVN likmi tādiem pārtikas produktiem kā augļiem un dārzeņiem, kas jau tiek īstenots dažās dalībvalstīs, tomēr pašlaik nav iespējams visās (74), un augstāku PVN likmi neveselīgiem pārtikas produktiem un pārtikas produktiem ar lielu vidisko pēdu; atgādina, ka mājsaimniecību izdevumi par pārtikas produktiem dažādās ES dalībvalstīs ievērojami atšķiras un ir jānodrošina to cenas pieņemamība visu dalībvalstu patērētājiem, vienlaikus nodrošinot taisnīgus ienākumus ilgtspējīgu un veselīgu produktu primārajiem ražotājiem un palielinot pārredzamību un patērētāju izpratni par izmaksām un peļņu katrā pārtikas piegādes ķēdes posmā; aicina Komisiju sākt pētījumu, lai ekonomiskā aspektā kvantitatīvi aprēķinātu izmaksas videi un sabiedrībai, tostarp veselības jomā, saistībā ar ES tirgū visvairāk patērēto pārtikas produktu ražošanu un patēriņu; |
| --- | --- |

101.

uzsver, ka pārtikas cenām ir jāraida pareizie signāli patērētājiem; uzskata, ka efektīvākais veids, kā ilgtermiņā izveidot ilgtspējīgas un taisnīgas pārtikas sistēmas, ir noteikt tādas pārtikas cenas, kuras atspoguļo faktiskās ražošanas izmaksas lauksaimniekiem, videi un sabiedrībai; tāpēc atzinīgi vērtē stratēģijas mērķi virzīt pārtikas ražošanas nozari uz praksi, kas veselīgu un ilgtspējīgu produktu izvēli patērētājiem padara vieglu, pieejamu un pieņemamu cenas ziņā; atbalsta lielāku elastību dalībvalstīm noteikt atšķirīgas PVN likmes pārtikas produktiem ar dažādu ietekmi uz veselību un vidi un iespēju tām izvēlēties nulles PVN likmi tādiem pārtikas produktiem kā augļiem un dārzeņiem, kas jau tiek īstenots dažās dalībvalstīs, tomēr pašlaik nav iespējams visās (74

| 102. | aicina pārskatīt publiskā iepirkuma tiesību aktus, lai ieviestu vai pastiprinātu minimālos obligātos kritērijus bērnudārzos, skolās un citās publiskā vai privātā sektora iestādēs, kas sniedz sabiedriskus pakalpojumus, lai sekmētu: ilgtspējīgu pārtikas produktu, tostarp tradicionālu un tipisku pārtikas produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ražošanu; vietēju un pēc iespējas sezonas produktu patēriņu; īsas piegādes ķēdes, tostarp tiešu pārdošanu; augstākus dzīvnieku labturības standartus; kā arī pārtikas izšķērdēšanas un iepakojuma mazināšanu, kas ir saskaņā ar aprites ekonomikas principiem; aicina popularizēt veselīgāku un sabalansētāku uzturu un uztura paradumus, radot tādu pārtikas vidi, kurā patērētājiem visvieglāk ir izdarīt veselīgu, informētu un ilgtspējīgu izvēli; turklāt aicina Komisiju izstrādāt uzraudzības un ziņošanas rīkus ilgtspējīgas pārtikas produktu publiskajiem iepirkumiem; |
| --- | --- |

102.

aicina pārskatīt publiskā iepirkuma tiesību aktus, lai ieviestu vai pastiprinātu minimālos obligātos kritērijus bērnudārzos, skolās un citās publiskā vai privātā sektora iestādēs, kas sniedz sabiedriskus pakalpojumus, lai sekmētu: ilgtspējīgu pārtikas produktu, tostarp tradicionālu un tipisku pārtikas produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ražošanu; vietēju un pēc iespējas sezonas produktu patēriņu; īsas piegādes ķēdes, tostarp tiešu pārdošanu; augstākus dzīvnieku labturības standartus; kā arī pārtikas izšķērdēšanas un iepakojuma mazināšanu, kas ir saskaņā ar aprites ekonomikas principiem; aicina popularizēt veselīgāku un sabalansētāku uzturu un uztura paradumus, radot tādu pārtikas vidi, kurā patērētājiem visvieglāk ir izdarīt veselīgu, informētu un ilgtspējīgu izvēli; turklāt aicina Komisiju izstrādāt uzraudzības un ziņošanas rīkus ilgtspējīgas pārtikas produktu publiskajiem iepirkumiem;

| 103. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt ES tiesību aktus par pārtikas kontaktmateriāliem (FCM), tomēr pauž nožēlu par to, ka līdz šim saskaņotas darbības nav bijis, un ierosina Komisijai nākt klajā ar minēto priekšlikumu ātrāk par paredzēto datumu; uzstāj, ka ir vajadzīgs visaptverošs un saskaņots regulējums par visiem FCM, tostarp materiāliem un piesārņotājiem, kas ES līmenī vēl netiek regulēti, un stingri prasa balstīties uz piesardzības principu, principu “nav datu, nav tirgus” un visaptverošiem nekaitīguma novērtējumiem, kas pamatojas uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem un Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) un EFSA zinātnisko darbu, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi efektīvi ieviest minētos noteikumus un patērētājiem sniegt atjauninātu informāciju; atkārtoti pauž aicinājumu pārskatīt tiesību aktus par FCM atbilstīgi regulai par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), kā arī klasifikācijas, marķēšanas un iepakojuma regulām, un bez turpmākas kavēšanās iekļaut īpašus noteikumus, kas paredz visos FCM aizstāt ķimikālijas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un citas bīstamas ķimikālijas, vienlaikus neietekmējot iepakojuma funkcijas pārtikas nekaitīguma vai kvalitātes saglabāšanā; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt noteikumus par PET nesaturošu plastmasas materiālu drošu reciklēšanu par pārtikas kontaktmateriāliem; vienlaikus uzsver, ka jaunmateriāliem un reciklētiem materiāliem būtu jāpiemēro vienādas nekaitīguma prasības un ka atbildīgajiem piegādes ķēžu dalībniekiem un galapatērētājiem ir jābūt iespējai viegli piekļūt informācijai par pārtikas kontaktmateriālos esošo ķimikāliju identitāti un nekaitīgumu; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt ES tiesību aktus par pārtikas kontaktmateriāliem (FCM

FCM

ECHA

EFSA

FCM

REACH

FCM

PET

| 104. | uzsver, ka pārtikas izšķērdēšana un zudums rada ļoti lielu ietekmi uz vidi, saasina klimata pārmaiņas un izšķērdē ierobežotos resursus, piemēram, zemi, enerģiju un ūdeni, kā arī mazina lauksaimnieku ieņēmumus; atkārtoti aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības mērķi samazināt pārtikas atkritumus par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada atsauces scenāriju; uzsver, ka šajā nolūkā ir jānosaka saistoši mērķrādītāji katrā piegādes ķēdes posmā, tostarp primārās ražošanas, pirmsmazumtirdzniecības un mazumtirdzniecības posmos; aicina visas dalībvalstis izveidot un īstenot pārtikas izšķērdēšanas novēršanas programmas, kurās ir pilnībā iestrādāti aprites ekonomikas principi un kuras paredz veicināt īsas pārtikas piegādes ķēdes, kas mazina pārtikas izšķērdēšanas risku; uzsver, ka viens no KLP mērķiem ir arī novērst pārtikas izšķērdēšanu un ka būtu jāveicina darbības, kas ierobežo pārtikas izšķērdēšanu primārās ražošanas līmenī un piegādes ķēdes sākumposmos, tostarp attiecībā uz nenovāktu pārtiku; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt dzīvnieku veselību, cita starpā, lai izvairītos no pārtikas izšķērdēšanas un zuduma tās izcelsmes vietā, un uzsver, ka augu izcelsmes pārtikas atkritumu atgūšana dzīvnieku barībai ir pieņemams risinājums gadījumos, ja attiecīgās pārtikas izšķērdēšana nav novēršama; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sabiedrības izpratni un sniegt norādījumus par to, kā izvairīties no pārtikas izšķērdēšanas, lai veicinātu patērētāju uzvedības izmaiņas ilgtermiņā; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt visus iespējamos šķēršļus, kas liedz paātrināt atkritumu daudzuma samazināšanas tempu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu pētniecībai, inovācijai, ieinteresēto personu iesaistei un informācijas un izglītošanas kampaņām, izveidojot valsts pārtikas izšķērdēšanas fondus ar mērķi izskaust pārtikas izšķērdēšanu; |
| --- | --- |

104.

uzsver, ka pārtikas izšķērdēšana un zudums rada ļoti lielu ietekmi uz vidi, saasina klimata pārmaiņas un izšķērdē ierobežotos resursus, piemēram, zemi, enerģiju un ūdeni, kā arī mazina lauksaimnieku ieņēmumus; atkārtoti aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības mērķi samazināt pārtikas atkritumus par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada atsauces scenāriju; uzsver, ka šajā nolūkā ir jānosaka saistoši mērķrādītāji katrā piegādes ķēdes posmā, tostarp primārās ražošanas, pirmsmazumtirdzniecības un mazumtirdzniecības posmos; aicina visas dalībvalstis izveidot un īstenot pārtikas izšķērdēšanas novēršanas programmas, kurās ir pilnībā iestrādāti aprites ekonomikas principi un kuras paredz veicināt īsas pārtikas piegādes ķēdes, kas mazina pārtikas izšķērdēšanas risku; uzsver, ka viens no KLP mērķiem ir arī novērst pārtikas izšķērdēšanu un ka būtu jāveicina darbības, kas ierobežo pārtikas izšķērdēšanu primārās ražošanas līmenī un piegādes ķēdes sākumposmos, tostarp attiecībā uz nenovāktu pārtiku; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt dzīvnieku veselību, cita starpā, lai izvairītos no pārtikas izšķērdēšanas un zuduma tās izcelsmes vietā, un uzsver, ka augu izcelsmes pārtikas atkritumu atgūšana dzīvnieku barībai ir pieņemams risinājums gadījumos, ja attiecīgās pārtikas izšķērdēšana nav novēršama; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sabiedrības izpratni un sniegt norādījumus par to, kā izvairīties no pārtikas izšķērdēšanas, lai veicinātu patērētāju uzvedības izmaiņas ilgtermiņā; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt visus iespējamos šķēršļus, kas liedz paātrināt atkritumu daudzuma samazināšanas tempu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu pētniecībai, inovācijai, ieinteresēto personu iesaistei un informācijas un izglītošanas kampaņām, izveidojot valsts pārtikas izšķērdēšanas fondus ar mērķi izskaust pārtikas izšķērdēšanu;

| 105. | uzsver, ka saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju galvenā uzmanība būtu jāpievērš pārtikas izšķērdēšanas novēršanai; atzinīgi vērtē ierosināto pārskatīšanu, kas paredz precizēt pašreizējos ES noteikumus par datuma norādi, lai novērstu un samazinātu pārtikas izšķērdēšanu un pārtikas zudumu; uzsver, ka jebkādām izmaiņām noteikumos par datuma norādi jābūt zinātniski pamatotām un ka būtu jāuzlabo tas, kā datuma norādi izmanto, izsaka un noformē visi pārtikas ķēdes dalībnieki, tostarp viesmīlības nozare, un kā to saprot patērētāji, jo īpaši attiecībā uz marķējumu “izlietot līdz” un “ieteicams līdz”, vienlaikus nemazinot pārtikas nekaitīgumu vai kvalitāti; uzsver, ka saskaņotas datuma norādes palīdzētu apkarot pārtikas izšķērdēšanu; aicina līdztekus pārskatīt pārtikas produktu izplatīšanas noteikumus, lai apzinātu un novērstu iespējamos šķēršļus atkritumu daudzuma samazināšanai, palielinot efektivitāti un sekmējot konkurenci un inovāciju; |
| --- | --- |

105.

uzsver, ka saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju galvenā uzmanība būtu jāpievērš pārtikas izšķērdēšanas novēršanai; atzinīgi vērtē ierosināto pārskatīšanu, kas paredz precizēt pašreizējos ES noteikumus par datuma norādi, lai novērstu un samazinātu pārtikas izšķērdēšanu un pārtikas zudumu; uzsver, ka jebkādām izmaiņām noteikumos par datuma norādi jābūt zinātniski pamatotām un ka būtu jāuzlabo tas, kā datuma norādi izmanto, izsaka un noformē visi pārtikas ķēdes dalībnieki, tostarp viesmīlības nozare, un kā to saprot patērētāji, jo īpaši attiecībā uz marķējumu “izlietot līdz” un “ieteicams līdz”, vienlaikus nemazinot pārtikas nekaitīgumu vai kvalitāti; uzsver, ka saskaņotas datuma norādes palīdzētu apkarot pārtikas izšķērdēšanu; aicina līdztekus pārskatīt pārtikas produktu izplatīšanas noteikumus, lai apzinātu un novērstu iespējamos šķēršļus atkritumu daudzuma samazināšanai, palielinot efektivitāti un sekmējot konkurenci un inovāciju;

| 106. | uzsver, ka ir svarīgi pārtikas jomā apkarot krāpšanu un viltošanu, kas maldina patērētājus un kropļo konkurenci iekšējā tirgū, un ka ir steidzami jārisina sarežģītais jautājums par krāpšanu pārtikas jomā, konkrētāk, nepareizu marķējumu, sastāvdaļu aizvietošanu, atšķaidīšanu, pievienošanu, izņemšanu vai aizstāšanu ar lētākām vai zemākas kvalitātes sastāvdaļām, neatļautu ķīmisko apstrādi vai procesiem un viltotiem dokumentiem, un īpaša uzmanība jāpievērš ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu viltošanai un nelikumīgai tirdzniecībai; uzsver, ka ir svarīgi uzlikt efektīvu sodu, kam ir jāatbilst noziegumam, un aicina dalībvalstis pienācīgi atspoguļot šo principu valsts tiesību aktos saskaņā ar Oficiālo kontroļu regulu (75); aicina Komisiju strādāt pie Eiropas spēkiem cīņā pret krāpšanu pārtikas jomā, lai uzlabotu koordināciju starp dažādām attiecīgajām valstu aģentūrām un nodrošinātu ES pārtikas standartu ievērošanu gan ES vienotajā tirgū, gan attiecībā uz ES importu; |
| --- | --- |

106.

uzsver, ka ir svarīgi pārtikas jomā apkarot krāpšanu un viltošanu, kas maldina patērētājus un kropļo konkurenci iekšējā tirgū, un ka ir steidzami jārisina sarežģītais jautājums par krāpšanu pārtikas jomā, konkrētāk, nepareizu marķējumu, sastāvdaļu aizvietošanu, atšķaidīšanu, pievienošanu, izņemšanu vai aizstāšanu ar lētākām vai zemākas kvalitātes sastāvdaļām, neatļautu ķīmisko apstrādi vai procesiem un viltotiem dokumentiem, un īpaša uzmanība jāpievērš ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu viltošanai un nelikumīgai tirdzniecībai; uzsver, ka ir svarīgi uzlikt efektīvu sodu, kam ir jāatbilst noziegumam, un aicina dalībvalstis pienācīgi atspoguļot šo principu valsts tiesību aktos saskaņā ar Oficiālo kontroļu regulu (75

| 107. | mudina Komisiju uzraudzīt un panākt pienācīgu resursu pastāvīgu piešķiršanu oficiālām pārtikas kontrolēm, lai nodrošinātu, ka tiek veikts pietiekams skaits kontroļu, kas pārbauda atbilstību pārtikas un lopbarības prasībām, un mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt muitas pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību ES ražošanas standartiem, cita starpā par pārtikas nekaitīgumu, mikrobu rezistenci, dzīvnieku labturību un augu aizsardzības līdzekļiem, kā arī lai izvairītos no augu un dzīvnieku kaitīgo organismu ievešanas Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis visā pārtikas ķēdē stingri un konsekventi nodrošināt Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu (VPATA) regulā (76) paredzēto produktu izsekojamības noteikumu izpildi; uzsver, ka saskaņā ar VPATA regulas attiecīgajiem noteikumiem negadījumos, kas apdraud sabiedrības veselību un drošību, valsts iestādēm pilnībā, pienācīgi un nekavējoties jāinformē sabiedrība par iespējamo risku, ko rada attiecīgie pārtikas produkti; |
| --- | --- |

107.

mudina Komisiju uzraudzīt un panākt pienācīgu resursu pastāvīgu piešķiršanu oficiālām pārtikas kontrolēm, lai nodrošinātu, ka tiek veikts pietiekams skaits kontroļu, kas pārbauda atbilstību pārtikas un lopbarības prasībām, un mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt muitas pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību ES ražošanas standartiem, cita starpā par pārtikas nekaitīgumu, mikrobu rezistenci, dzīvnieku labturību un augu aizsardzības līdzekļiem, kā arī lai izvairītos no augu un dzīvnieku kaitīgo organismu ievešanas Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis visā pārtikas ķēdē stingri un konsekventi nodrošināt Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu (VPATA) regulā (76

Pārkārtošanās nodrošināšana

Pārkārtošanās nodrošināšana

| 108. | uzsver, cik svarīgs ir ES finansējums, kas paredzēts pētniecībai un inovācijai, jo īpaši MVU un mazajiem lauksaimniekiem, kas ir galvenie virzītājspēki pārkārtošanās procesā uz ilgtspējīgāku, produktīvāku, daudzveidīgāku, vietējāku, veselīgāku un iekļaujošāku Eiropas pārtikas sistēmu; tādēļ mudina agropārtikas nozari aktīvi izmantot tai paredzēto finansējumu programmā “Apvārsnis Eiropa”; tāpat uzsver, ka ir jāveicina investīcijas, kas vajadzīgas, lai sekmētu ilgtspējīgu praksi, aprites ekonomiku un bioekonomiku; |
| --- | --- |

108.

uzsver, cik svarīgs ir ES finansējums, kas paredzēts pētniecībai un inovācijai, jo īpaši MVU un mazajiem lauksaimniekiem, kas ir galvenie virzītājspēki pārkārtošanās procesā uz ilgtspējīgāku, produktīvāku, daudzveidīgāku, vietējāku, veselīgāku un iekļaujošāku Eiropas pārtikas sistēmu; tādēļ mudina agropārtikas nozari aktīvi izmantot tai paredzēto finansējumu programmā “Apvārsnis Eiropa”; tāpat uzsver, ka ir jāveicina investīcijas, kas vajadzīgas, lai sekmētu ilgtspējīgu praksi, aprites ekonomiku un bioekonomiku;

| 109. | norāda, ka jaunu viedās lauksaimniecības tehnoloģiju un paņēmienu, tostarp digitalizācijas un segtas augkopības sistēmu, ieviešana var uzlabot efektivitāti, resursu izmantošanu un vides ilgtspēju un var nodrošināt to, ka lauksaimnieciskā ražošana sniedz pozitīvu saimniecisko labumu; atzīst, ka inovācijai arī turpmāk jābūt saderīgai ar tradicionālās prakses un zināšanu atjaunošanu un veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz tādu praksi un zināšanām, kas ir pielāgotas katras teritorijas agroklimatiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

109.

norāda, ka jaunu viedās lauksaimniecības tehnoloģiju un paņēmienu, tostarp digitalizācijas un segtas augkopības sistēmu, ieviešana var uzlabot efektivitāti, resursu izmantošanu un vides ilgtspēju un var nodrošināt to, ka lauksaimnieciskā ražošana sniedz pozitīvu saimniecisko labumu; atzīst, ka inovācijai arī turpmāk jābūt saderīgai ar tradicionālās prakses un zināšanu atjaunošanu un veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz tādu praksi un zināšanām, kas ir pielāgotas katras teritorijas agroklimatiskajām īpašībām;

| 110. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot dažādu integrētās augu aizsardzības praksi un sniegt neatkarīgus lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumus, lai nodrošinātu plašāku un iekļaujošāku zināšanu pārnesi lauksaimniecības nozarē; uzskata, ka to varētu sekmēt, izveidojot sistēmu ilgtspējīgas prakses apkopošanai un izplatīšanai un izmantojot dalībvalstīs esošās lauksaimniekiem paredzētās specializētās apmācības sistēmas, tādējādi neradot papildu administratīvo slogu dalībvalstu lauksaimniekiem; aicina dalībvalstis pietiekamu daļu no lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumiem paredzētā finansējuma piešķirt pakalpojumiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ilgtspējīgu praksi, kas palīdz sasniegt stratēģijas mērķus; uzskata, ka, lai sasniegtu reālus rezultātus atsevišķu lauku saimniecību līmenī, nozīmīgs būtu arī mazo primāro ražotāju ieguldījums, jo tiem ir attiecīgas zināšanas un zinātība; |
| --- | --- |

110.

uzsver, ka ir svarīgi īstenot dažādu integrētās augu aizsardzības praksi un sniegt neatkarīgus lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumus, lai nodrošinātu plašāku un iekļaujošāku zināšanu pārnesi lauksaimniecības nozarē; uzskata, ka to varētu sekmēt, izveidojot sistēmu ilgtspējīgas prakses apkopošanai un izplatīšanai un izmantojot dalībvalstīs esošās lauksaimniekiem paredzētās specializētās apmācības sistēmas, tādējādi neradot papildu administratīvo slogu dalībvalstu lauksaimniekiem; aicina dalībvalstis pietiekamu daļu no lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumiem paredzētā finansējuma piešķirt pakalpojumiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ilgtspējīgu praksi, kas palīdz sasniegt stratēģijas mērķus; uzskata, ka, lai sasniegtu reālus rezultātus atsevišķu lauku saimniecību līmenī, nozīmīgs būtu arī mazo primāro ražotāju ieguldījums, jo tiem ir attiecīgas zināšanas un zinātība;

| 111. | uzsver augstāko izglītības iestāžu nozīmi pētniecības un inovācijas veicināšanā un ilgtspējīgas paraugprakses konsultāciju sniegšanā; atzīst universitāšu lomu agropārtikas nozaru attīstībā un pārkārtošanās procesā reģionos ar īpašām iezīmēm, piemēram, tālākos reģionos; atzinīgi vērtē stratēģijas ieceri palīdzēt lauksaimniecības pārtikas nozares MVU, mazajiem mazumtirgotājiem un pārtikas pakalpojumu sniedzējiem apgūt jaunas prasmes, turklāt neradot tiem papildu birokrātiju; uzsver, cik stratēģiski svarīgas ir kolektīvās pieejas, lai ar ražotāju organizāciju un kooperatīvu starpniecību apvienotu lauksaimniekus kopīgo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

111.

uzsver augstāko izglītības iestāžu nozīmi pētniecības un inovācijas veicināšanā un ilgtspējīgas paraugprakses konsultāciju sniegšanā; atzīst universitāšu lomu agropārtikas nozaru attīstībā un pārkārtošanās procesā reģionos ar īpašām iezīmēm, piemēram, tālākos reģionos; atzinīgi vērtē stratēģijas ieceri palīdzēt lauksaimniecības pārtikas nozares MVU, mazajiem mazumtirgotājiem un pārtikas pakalpojumu sniedzējiem apgūt jaunas prasmes, turklāt neradot tiem papildu birokrātiju; uzsver, cik stratēģiski svarīgas ir kolektīvās pieejas, lai ar ražotāju organizāciju un kooperatīvu starpniecību apvienotu lauksaimniekus kopīgo mērķu sasniegšanai;

| 112. | uzsver, ka ir iespējams veidot daudzveidīgu sinerģiju starp lauksaimniecību un Eiropas kosmosa politiku, lai pienācīgu izprastu augšņu un pārtikas kvalitāti un risinātu vides, klimata un demogrāfisko pārmaiņu problēmas; mudina visas dalībvalstis piedalīties zinātnes un pētniecības programmās un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu līdzsvarotāku progresu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

112.

uzsver, ka ir iespējams veidot daudzveidīgu sinerģiju starp lauksaimniecību un Eiropas kosmosa politiku, lai pienācīgu izprastu augšņu un pārtikas kvalitāti un risinātu vides, klimata un demogrāfisko pārmaiņu problēmas; mudina visas dalībvalstis piedalīties zinātnes un pētniecības programmās un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu līdzsvarotāku progresu visās dalībvalstīs;

| 113. | atgādina, ka ir jāveicina efektīvas lauksaimniecisko zināšanu un inovācijas sistēmas (LZIS), kas ļautu lauksaimniecības nozarei kļūt ilgtspējīgākai, paātrinot inovāciju un veicinot ciešu sadarbību starp visām ieinteresētajām personām, proti, lauksaimniekiem, pētniekiem, konsultantiem, ekspertiem un NVO, šajā nolūkā nodrošinot kvalitatīvu un iekļaujošu apmācību un mūžizglītību un paātrinot zināšanu pārnesi, tostarp par tādu integrētās lauksaimniecības paņēmienu īstenošanu kā integrētā augu aizsardzība visiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

113.

atgādina, ka ir jāveicina efektīvas lauksaimniecisko zināšanu un inovācijas sistēmas (LZIS), kas ļautu lauksaimniecības nozarei kļūt ilgtspējīgākai, paātrinot inovāciju un veicinot ciešu sadarbību starp visām ieinteresētajām personām, proti, lauksaimniekiem, pētniekiem, konsultantiem, ekspertiem un NVO, šajā nolūkā nodrošinot kvalitatīvu un iekļaujošu apmācību un mūžizglītību un paātrinot zināšanu pārnesi, tostarp par tādu integrētās lauksaimniecības paņēmienu īstenošanu kā integrētā augu aizsardzība visiem kultūraugiem;

| 114. | aicina dalībvalstīm KLP valsts stratēģisko plānu izstrādē un īstenošanā pilnībā izmantot LZIS sniegtā iespējas; turklāt atgādina, ka ir vajadzīgs lauku saimniecību ilgtspējas datu tīkls, lai noteiktu kritērijus lauku saimniecību sniegumam, dokumentētu ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses ieviešanu un padarītu iespējamu jaunu ražošanas pieeju precīzu un īpaši pielāgotu izmantošanu lauku saimniecību līmenī, tostarp apstrādājot apkopotos datus un sniedzot lauksaimniekiem un ieinteresētajām personām vieglu piekļuvi attiecīgajai informācijai, jo īpaši informācijai par paraugpraksi; norāda, ka dati par lauksaimniecību un lauksaimniecības zemi ir sabiedrībai svarīga informācija, tomēr ir jāaizsargā lauksaimnieku piekļuve un kontrole attiecībā uz viņu pašu saimniecību datiem; |
| --- | --- |

114.

aicina dalībvalstīm KLP valsts stratēģisko plānu izstrādē un īstenošanā pilnībā izmantot LZIS sniegtā iespējas; turklāt atgādina, ka ir vajadzīgs lauku saimniecību ilgtspējas datu tīkls, lai noteiktu kritērijus lauku saimniecību sniegumam, dokumentētu ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses ieviešanu un padarītu iespējamu jaunu ražošanas pieeju precīzu un īpaši pielāgotu izmantošanu lauku saimniecību līmenī, tostarp apstrādājot apkopotos datus un sniedzot lauksaimniekiem un ieinteresētajām personām vieglu piekļuvi attiecīgajai informācijai, jo īpaši informācijai par paraugpraksi; norāda, ka dati par lauksaimniecību un lauksaimniecības zemi ir sabiedrībai svarīga informācija, tomēr ir jāaizsargā lauksaimnieku piekļuve un kontrole attiecībā uz viņu pašu saimniecību datiem;

| 115. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt visaptverošu piekļuvi platjoslas savienojumiem, lai veicinātu digitalizētās lauksaimniecības tehnoloģiju ieviešanu lauku saimniecību līmenī, un ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniekus, lai viņi varētu efektīvi izmantot šādus inovatīvus risinājumus, un vienlaikus saglabāt to ekonomisko dzīvotspēju; atzīst lauksaimnieku organizācijas par noderīgām kontaktpersonām informācijas un inovācijas starpniecības pakalpojumu izstrādē; uzsver “Apvārsnis Eiropa” nozīmi pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā augsnes un pārtikas veselības jomā, un norāda, ka šī programma varētu lauksaimniecības nozarei piesaistīt nākamo paaudzi; |
| --- | --- |

115.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt visaptverošu piekļuvi platjoslas savienojumiem, lai veicinātu digitalizētās lauksaimniecības tehnoloģiju ieviešanu lauku saimniecību līmenī, un ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniekus, lai viņi varētu efektīvi izmantot šādus inovatīvus risinājumus, un vienlaikus saglabāt to ekonomisko dzīvotspēju; atzīst lauksaimnieku organizācijas par noderīgām kontaktpersonām informācijas un inovācijas starpniecības pakalpojumu izstrādē; uzsver “Apvārsnis Eiropa” nozīmi pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā augsnes un pārtikas veselības jomā, un norāda, ka šī programma varētu lauksaimniecības nozarei piesaistīt nākamo paaudzi;

| 116. | uzsver neatkarīgu lauku saimniecību konsultāciju sistēmu būtisko nozīmi inovācijas un zināšanu izplatīšanā, pieredzes apmaiņas stimulēšanā un praktisku demonstrējumu veicināšanā, un jo īpaši aicina dalībvalstis sniegt lauksaimniekiem visaptverošas konsultācijas par ilgtspējīgāku ražošanas sistēmu ieviešanu; mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt augšupējas iniciatīvas, kas satuvina lauksaimniekus un iedzīvotājus, darbojoties vietējā līmenī un ietverot vietējās zināšanas, lai labāk pielāgotos konkrētajai situācijai uz vietas; uzsver, cik svarīgi ir veicināt jauno lauksaimnieku un uzņēmēju apmācību par ilgtspējīgu lauksaimniecību un pārtikas sistēmām; |
| --- | --- |

116.

uzsver neatkarīgu lauku saimniecību konsultāciju sistēmu būtisko nozīmi inovācijas un zināšanu izplatīšanā, pieredzes apmaiņas stimulēšanā un praktisku demonstrējumu veicināšanā, un jo īpaši aicina dalībvalstis sniegt lauksaimniekiem visaptverošas konsultācijas par ilgtspējīgāku ražošanas sistēmu ieviešanu; mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt augšupējas iniciatīvas, kas satuvina lauksaimniekus un iedzīvotājus, darbojoties vietējā līmenī un ietverot vietējās zināšanas, lai labāk pielāgotos konkrētajai situācijai uz vietas; uzsver, cik svarīgi ir veicināt jauno lauksaimnieku un uzņēmēju apmācību par ilgtspējīgu lauksaimniecību un pārtikas sistēmām;

| 117. | aicina līdztekus lauku saimniecību konsultāciju sistēmām izveidot un veicināt daudzpusējas ieinteresēto personu platformas, kas palielina sadarbību un nodrošina zināšanu un tehnoloģiju koplietošanu visā lauksaimniecības un pārtikas ķēdē, lai palīdzētu paplašināt inovāciju un attīstīt lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas; uzsver arī to, cik būtiski ir sniegt šo iespēju visiem piegādes ķēdes dalībniekiem, neradot papildu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

117.

aicina līdztekus lauku saimniecību konsultāciju sistēmām izveidot un veicināt daudzpusējas ieinteresēto personu platformas, kas palielina sadarbību un nodrošina zināšanu un tehnoloģiju koplietošanu visā lauksaimniecības un pārtikas ķēdē, lai palīdzētu paplašināt inovāciju un attīstīt lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas; uzsver arī to, cik būtiski ir sniegt šo iespēju visiem piegādes ķēdes dalībniekiem, neradot papildu administratīvo slogu;

| 118. | uzsver, ka jaunajiem lauksaimniekiem būs svarīga loma pārkārtošanās uz ilgtspējīgu lauksaimniecību panākšanā un stratēģijas mērķu sasniegšanā; uzsver, ka mūsu pārtikas sistēmas ekoloģiskā pārkārtošanās ir iespēja veicināt dinamisku lauku vidi; uzsver, ka KLP būtu gados jaunajiem lauksaimniekiem un jaunajiem lauksaimniekiem jāsniedz labāks atbalsts ienākumu, paaudžu nomaiņas, apmācības, jauniešu nodarbinātības, uzņēmējdarbības un digitalizācijas jomā, jo īpaši nomaļos un ļoti mazapdzīvotos apgabalos, lai lauksaimniecībā varētu iesaistīt un noturēt jauniešus, ņemot vērā to, ka viņi visdrīzāk būs tie, kas agri sāks izmantot jaunas un ilgtspējīgākas lauksaimniecības metodes; |
| --- | --- |

118.

uzsver, ka jaunajiem lauksaimniekiem būs svarīga loma pārkārtošanās uz ilgtspējīgu lauksaimniecību panākšanā un stratēģijas mērķu sasniegšanā; uzsver, ka mūsu pārtikas sistēmas ekoloģiskā pārkārtošanās ir iespēja veicināt dinamisku lauku vidi; uzsver, ka KLP būtu gados jaunajiem lauksaimniekiem un jaunajiem lauksaimniekiem jāsniedz labāks atbalsts ienākumu, paaudžu nomaiņas, apmācības, jauniešu nodarbinātības, uzņēmējdarbības un digitalizācijas jomā, jo īpaši nomaļos un ļoti mazapdzīvotos apgabalos, lai lauksaimniecībā varētu iesaistīt un noturēt jauniešus, ņemot vērā to, ka viņi visdrīzāk būs tie, kas agri sāks izmantot jaunas un ilgtspējīgākas lauksaimniecības metodes;

| 119. | uzsver, ka gados jaunajiem lauksaimniekiem un iespējamajiem jaunpienācējiem ir sarežģīti iegādāties vai nomāt zemi un ka ir jāatvieglo gados jauno lauksaimnieku ienākšana šajā nozarē; uzsver, ka ir jānodrošina, lai šī stratēģija nelabvēlīgi neietekmētu zemes pieejamību un cenu, kā rezultātā var pieaugt spekulācijas un vēl vairāk apgrūtināt jauniešu piekļuvi zemei; |
| --- | --- |

119.

uzsver, ka gados jaunajiem lauksaimniekiem un iespējamajiem jaunpienācējiem ir sarežģīti iegādāties vai nomāt zemi un ka ir jāatvieglo gados jauno lauksaimnieku ienākšana šajā nozarē; uzsver, ka ir jānodrošina, lai šī stratēģija nelabvēlīgi neietekmētu zemes pieejamību un cenu, kā rezultātā var pieaugt spekulācijas un vēl vairāk apgrūtināt jauniešu piekļuvi zemei;

| 120. | norāda, ka Eiropas Savienībā vērojamā lauksaimniecības zemes koncentrācija un zemes sagrābšana, ko dažos gadījumos veicina vietējā, reģionālā, valsts un ES politika, var radīt grūtības gados jaunajiem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem atrast zemi, uz kuras izveidot savu saimniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās pašvaldības izbeigt šādu praksi, lai atbalstītu gados jaunos lauksaimniekus un sekmētu viņu ienākšanu lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

120.

norāda, ka Eiropas Savienībā vērojamā lauksaimniecības zemes koncentrācija un zemes sagrābšana, ko dažos gadījumos veicina vietējā, reģionālā, valsts un ES politika, var radīt grūtības gados jaunajiem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem atrast zemi, uz kuras izveidot savu saimniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās pašvaldības izbeigt šādu praksi, lai atbalstītu gados jaunos lauksaimniekus un sekmētu viņu ienākšanu lauksaimniecības nozarē;

| 121. | turklāt uzskata, ka šī stratēģija ir iespēja uzlabot lauku sieviešu izredzes un vērst uzmanību uz viņu svarīgo lomu, nodrošinot sievietēm uzņēmējām labvēlīgu vidi, tostarp juridiskos un politiskos nosacījumus, kas ļautu labāk piekļūt informācijai, zināšanām un prasmēm, kā arī atvieglojot viņu piekļuvi finanšu resursiem, kas ļautu lauku apvidos radīt vairāk darbvietu; |
| --- | --- |

121.

turklāt uzskata, ka šī stratēģija ir iespēja uzlabot lauku sieviešu izredzes un vērst uzmanību uz viņu svarīgo lomu, nodrošinot sievietēm uzņēmējām labvēlīgu vidi, tostarp juridiskos un politiskos nosacījumus, kas ļautu labāk piekļūt informācijai, zināšanām un prasmēm, kā arī atvieglojot viņu piekļuvi finanšu resursiem, kas ļautu lauku apvidos radīt vairāk darbvietu;

Globālās pārkārtošanās veicināšana

Globālās pārkārtošanās veicināšana

| 122. | atgādina par Eiropas pārtikas sistēmu globālo atbildību un to svarīgo lomu vispārēju pārtikas nekaitīguma, vides aizsardzības, sociālās aizsardzības un dzīvnieku labturības standartu noteikšanā; atkārtoti apstiprina apņemšanos īstenot principus par politikas saskaņotību attīstībai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visi pārtikas un lopbarības produkti, kas tiek importēti ES, pilnībā atbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem un augstajiem standartiem, un sniegt attīstības palīdzību, lai palīdzētu primārajiem ražotājiem jaunattīstības valstīs šos standartus ievērot; atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ņemt vērā prasītās importa pielaides ietekmi uz vidi; uzskata, ka ir jārisina ar importēto lopbarību un pārtiku saistīto iegultās zemes izmantošanas emisiju un zemes izmantojuma maiņas emisiju problēma; |
| --- | --- |

122.

atgādina par Eiropas pārtikas sistēmu globālo atbildību un to svarīgo lomu vispārēju pārtikas nekaitīguma, vides aizsardzības, sociālās aizsardzības un dzīvnieku labturības standartu noteikšanā; atkārtoti apstiprina apņemšanos īstenot principus par politikas saskaņotību attīstībai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visi pārtikas un lopbarības produkti, kas tiek importēti ES, pilnībā atbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem un augstajiem standartiem, un sniegt attīstības palīdzību, lai palīdzētu primārajiem ražotājiem jaunattīstības valstīs šos standartus ievērot; atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ņemt vērā prasītās importa pielaides ietekmi uz vidi; uzskata, ka ir jārisina ar importēto lopbarību un pārtiku saistīto iegultās zemes izmantošanas emisiju un zemes izmantojuma maiņas emisiju problēma;

| 123. | aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt holistisku pieeju, jo dažu stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju īstenošana ES nedrīkst izraisīt lauksaimnieciskās ražošanas daļēju pārvietošanu uz reģioniem, kuros ir zemāki standarti nekā ES; |
| --- | --- |

123.

aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt holistisku pieeju, jo dažu stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju īstenošana ES nedrīkst izraisīt lauksaimnieciskās ražošanas daļēju pārvietošanu uz reģioniem, kuros ir zemāki standarti nekā ES;

| 124. | atgādina, ka piekļuve ES tirgum un tā 450 miljoniem patērētāju ir spēcīgs stimuls mūsu tirdzniecības partneriem uzlabot ilgtspēju, kā arī ražošanas un darba standartus; uzskata, ka zaļā kursa panākumi ir cieši saistīti ar mūsu tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

124.

atgādina, ka piekļuve ES tirgum un tā 450 miljoniem patērētāju ir spēcīgs stimuls mūsu tirdzniecības partneriem uzlabot ilgtspēju, kā arī ražošanas un darba standartus; uzskata, ka zaļā kursa panākumi ir cieši saistīti ar mūsu tirdzniecības politiku;

| 125. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos globālā mērogā sekmēt pakāpenisku atteikšanos no tādu pesticīdu izmantošanas, kas ES vairs netiek apstiprināti, un nodrošināt, ka bīstamie pesticīdi, kuru lietošana ES ir aizliegta ar attiecīgiem tiesību aktiem, netiek eksportēti ārpus Savienības, un mudina Komisiju pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar šādiem priekšlikumiem; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis, lai tām palīdzētu mazināt neapdomīgu pesticīdu lietošanu un popularizētu citas augu un zvejas resursu aizsardzības metodes; uzsver, ka šajā stratēģijā nedrīkst dot priekšroku importētai trešo valstu produkcijai, kura vairāk ietekmē vidi un klimatu; šajā saistībā atgādina, ka tādēļ trešo valstu izcelsmes agropārtikas produktiem ir jāpiemēro tādas pašas prasības, tostarp nulles tolerance pret vielu atlikumiem, kas atbilst pielaides kritērijiem; |
| --- | --- |

125.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos globālā mērogā sekmēt pakāpenisku atteikšanos no tādu pesticīdu izmantošanas, kas ES vairs netiek apstiprināti, un nodrošināt, ka bīstamie pesticīdi, kuru lietošana ES ir aizliegta ar attiecīgiem tiesību aktiem, netiek eksportēti ārpus Savienības, un mudina Komisiju pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar šādiem priekšlikumiem; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis, lai tām palīdzētu mazināt neapdomīgu pesticīdu lietošanu un popularizētu citas augu un zvejas resursu aizsardzības metodes; uzsver, ka šajā stratēģijā nedrīkst dot priekšroku importētai trešo valstu produkcijai, kura vairāk ietekmē vidi un klimatu; šajā saistībā atgādina, ka tādēļ trešo valstu izcelsmes agropārtikas produktiem ir jāpiemēro tādas pašas prasības, tostarp nulles tolerance pret vielu atlikumiem, kas atbilst pielaides kritērijiem;

| 126. | norāda uz nepieciešamību līdz 2050. gadam nodrošināt nekaitīgu un cenas ziņā pieņemamu pārtiku aptuveni 10 miljardiem pasaules iedzīvotāju, ņemot vērā straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu, klimata pārmaiņas, dabas resursu nepietiekamību un mainīgos patēriņa modeļus; aicina Komisiju stiprināt stratēģijas globālo dimensiju, lai nodrošinātu tiesības uz atbilstīgu pārtiku un īstenotu ANO Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, un uzsver, ka ES politikai attiecībā uz taisnīgām, ilgtspējīgām un noturīgām pārtikas sistēmām nepārprotami būtu jārisina arī dzimumu nelīdztiesības jautājums; mudina Komisiju sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, lai aizsargātu to jaunizveidotās nozares, sekmētu pārtikas nodrošinājumu, atbalstītu klimata pārmaiņu mazināšanu lauksaimniecības nozares labā un palīdzētu tām nodrošināt atbilstību ES un starptautiskajiem ilgtspējas standartiem, lai tās varētu eksportēt savus lauksaimniecības produktus; |
| --- | --- |

126.

norāda uz nepieciešamību līdz 2050. gadam nodrošināt nekaitīgu un cenas ziņā pieņemamu pārtiku aptuveni 10 miljardiem pasaules iedzīvotāju, ņemot vērā straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu, klimata pārmaiņas, dabas resursu nepietiekamību un mainīgos patēriņa modeļus; aicina Komisiju stiprināt stratēģijas globālo dimensiju, lai nodrošinātu tiesības uz atbilstīgu pārtiku un īstenotu ANO Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, un uzsver, ka ES politikai attiecībā uz taisnīgām, ilgtspējīgām un noturīgām pārtikas sistēmām nepārprotami būtu jārisina arī dzimumu nelīdztiesības jautājums; mudina Komisiju sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, lai aizsargātu to jaunizveidotās nozares, sekmētu pārtikas nodrošinājumu, atbalstītu klimata pārmaiņu mazināšanu lauksaimniecības nozares labā un palīdzētu tām nodrošināt atbilstību ES un starptautiskajiem ilgtspējas standartiem, lai tās varētu eksportēt savus lauksaimniecības produktus;

| 127. | uzsver, ka ES ir jāaizstāv cilvēktiesības un tiesības uz pārtiku kā pārtikas sistēmu galvenais princips un prioritāte un kā būtisks instruments, ar ko pārveido pārtikas sistēmas un nodrošina vismarginalizētāko iedzīvotāju grupu tiesības piekļūt uzturvielām bagātiem pārtikas produktiem, kā arī jāīsteno ANO Deklarācija par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām; |
| --- | --- |

127.

uzsver, ka ES ir jāaizstāv cilvēktiesības un tiesības uz pārtiku kā pārtikas sistēmu galvenais princips un prioritāte un kā būtisks instruments, ar ko pārveido pārtikas sistēmas un nodrošina vismarginalizētāko iedzīvotāju grupu tiesības piekļūt uzturvielām bagātiem pārtikas produktiem, kā arī jāīsteno ANO Deklarācija par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām;

| 128. | uzsver, ka būtu jāaizliedz dzīvnieku produktu imports no trešām valstīm, ja šo valstu piemērotie dzīvnieku audzēšanas standarti nav saskaņoti ar ES standartiem; |
| --- | --- |

128.

uzsver, ka būtu jāaizliedz dzīvnieku produktu imports no trešām valstīm, ja šo valstu piemērotie dzīvnieku audzēšanas standarti nav saskaņoti ar ES standartiem;

| 129. | ar bažām norāda, ka vairākās Veselības ģenerāldirektorāta veiktās revīzijās, kā arī detalizētās NVO izmeklēšanās ir konstatēts, ka netiek nodrošināta pilnīga izsekojamība dzīviem Argentīnas zirgiem, kas paredzēti Eiropas Savienības tirgum, tādējādi radot pārtikas nekaitīguma riskus, un ka tiek apdraudēta dzīvnieku labturība; aicina Komisiju apturēt zirgu gaļas importu no valstīm, kurās netiek ievērotas piemērojamās ES prasības attiecībā uz izsekojamību un dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

129.

ar bažām norāda, ka vairākās Veselības ģenerāldirektorāta veiktās revīzijās, kā arī detalizētās NVO izmeklēšanās ir konstatēts, ka netiek nodrošināta pilnīga izsekojamība dzīviem Argentīnas zirgiem, kas paredzēti Eiropas Savienības tirgum, tādējādi radot pārtikas nekaitīguma riskus, un ka tiek apdraudēta dzīvnieku labturība; aicina Komisiju apturēt zirgu gaļas importu no valstīm, kurās netiek ievērotas piemērojamās ES prasības attiecībā uz izsekojamību un dzīvnieku labturību;

| 130. | atgādina, ka pārtikas ķēdē nedrīkst veikt neobligātus strukturālus eksperimentus ar dzīvniekiem, jo Direktīvā 2010/63/ES ir paredzēts aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās; aicina Komisiju un dalībvalstis apturēt grūsnu ķēvju seruma gonadotropīna (PMSG) importēšanu un ražošanu vietējā līmenī, jo tas tiek iegūts no grūsnu ķēvju asinīm, tās sistemātiski aplecinot un no tām vācot asinis, tādējādi radot veselības un labturības problēmas; |
| --- | --- |

130.

atgādina, ka pārtikas ķēdē nedrīkst veikt neobligātus strukturālus eksperimentus ar dzīvniekiem, jo Direktīvā 2010/63/ES ir paredzēts aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās; aicina Komisiju un dalībvalstis apturēt grūsnu ķēvju seruma gonadotropīna (PMSG

| 131. | aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumu ES tiesiskajam regulējumam, kas pamatotos uz obligātu ES līmeņa horizontālu pienācīgas rūpības pārbaudi visā to ES un ārvalstu uzņēmumu piegādes ķēdē, kuri darbojas vienotajā tirgū, un kas nodrošinātu ilgtspējīgas piegādes ķēdes un investīcijas, kuri nerada nelabvēlīgu ietekmi uz vidi, tostarp atmežošanu, mežu degradāciju, ekosistēmu pārveidi un degradāciju, un nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām un pārvaldību, un šī regulējuma mērķis būtu veicināt labu pārvaldību un palielināt globālo piegādes ķēžu izsekojamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

131.

aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumu ES tiesiskajam regulējumam, kas pamatotos uz obligātu ES līmeņa horizontālu pienācīgas rūpības pārbaudi visā to ES un ārvalstu uzņēmumu piegādes ķēdē, kuri darbojas vienotajā tirgū, un kas nodrošinātu ilgtspējīgas piegādes ķēdes un investīcijas, kuri nerada nelabvēlīgu ietekmi uz vidi, tostarp atmežošanu, mežu degradāciju, ekosistēmu pārveidi un degradāciju, un nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām un pārvaldību, un šī regulējuma mērķis būtu veicināt labu pārvaldību un palielināt globālo piegādes ķēžu izsekojamību un pārskatatbildību;

| 132. | norāda, ka ES iekšējais tirgus ir pasaulē lielākais agropārtikas produktu importētājs un eksportētājs; ir pārliecināts, ka ES būtu jāizmanto šis ietekmīga globālā tirgus dalībnieka stāvoklis, lai noteiktu un virzītu starptautiskos ilgtspējīgu pārtikas sistēmu standartus, kas pamatojas uz cilvēka un darba tiesību ievērošanu, godīgu konkurenci, piesardzības principu, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem; uzskata, ka standartu aizsardzībai šajās jomās vajadzētu būt visu tirdzniecības nolīgumu sadaļu neatņemamai daļai un ka daudzpusēja un regulatīva sadarbība varētu vēl vairāk palīdzēt sasniegt stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķus; |
| --- | --- |

132.

norāda, ka ES iekšējais tirgus ir pasaulē lielākais agropārtikas produktu importētājs un eksportētājs; ir pārliecināts, ka ES būtu jāizmanto šis ietekmīga globālā tirgus dalībnieka stāvoklis, lai noteiktu un virzītu starptautiskos ilgtspējīgu pārtikas sistēmu standartus, kas pamatojas uz cilvēka un darba tiesību ievērošanu, godīgu konkurenci, piesardzības principu, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem; uzskata, ka standartu aizsardzībai šajās jomās vajadzētu būt visu tirdzniecības nolīgumu sadaļu neatņemamai daļai un ka daudzpusēja un regulatīva sadarbība varētu vēl vairāk palīdzēt sasniegt stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķus;

| 133. | aicina Komisiju stiprināt stratēģijas “No lauka līdz galdam” tirdzniecības aspektus, lai nodrošinātu saskaņotību starp kopējo tirdzniecības politiku, Muitas savienības rīcības plānu, kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un citām saistītām ES rīcībpolitikām, un aicina pakāpeniski sasniegt šos mērķus, izveidojot efektīvas zaļās alianses visos attiecīgajos divpusējos, reģionālos un daudzpusējos forumos, tostarp ANO 2021. gada samitā par pārtikas sistēmām, kā arī aicina vērienīgi pārskatīt savu tirdzniecības politiku, turpmākajos tirdzniecības nolīgumos un atbilstīgi PTO noteikumiem paredzot īpašu satvaru attiecībā uz ilgtspējīgām agropārtikas sistēmām un produktiem, ko jo īpaši panāktu ar noteikumu stingrības nemazināšanas klauzulām, drošības klauzulu darbības uzlabošanu un aizliegumu importēt produktus, kuros pārsniegts ES maksimāli pieļautais augu aizsardzības līdzekļu atlieku daudzums; aicina Komisiju šo mērķu sasniegšanas nolūkā veicināt ciešāku koordināciju starp visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām; uzskata, ka ES atkārtoti būtu jāapstiprina mandāts Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejai, kas ir starptautiska politikas platforma pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā; |
| --- | --- |

133.

aicina Komisiju stiprināt stratēģijas “No lauka līdz galdam” tirdzniecības aspektus, lai nodrošinātu saskaņotību starp kopējo tirdzniecības politiku, Muitas savienības rīcības plānu, kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un citām saistītām ES rīcībpolitikām, un aicina pakāpeniski sasniegt šos mērķus, izveidojot efektīvas zaļās alianses visos attiecīgajos divpusējos, reģionālos un daudzpusējos forumos, tostarp ANO 2021. gada samitā par pārtikas sistēmām, kā arī aicina vērienīgi pārskatīt savu tirdzniecības politiku, turpmākajos tirdzniecības nolīgumos un atbilstīgi PTO noteikumiem paredzot īpašu satvaru attiecībā uz ilgtspējīgām agropārtikas sistēmām un produktiem, ko jo īpaši panāktu ar noteikumu stingrības nemazināšanas klauzulām, drošības klauzulu darbības uzlabošanu un aizliegumu importēt produktus, kuros pārsniegts ES maksimāli pieļautais augu aizsardzības līdzekļu atlieku daudzums; aicina Komisiju šo mērķu sasniegšanas nolūkā veicināt ciešāku koordināciju starp visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām; uzskata, ka ES atkārtoti būtu jāapstiprina mandāts Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejai, kas ir starptautiska politikas platforma pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā;

| 134. | atzinīgi vērtē stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķi visos ES tirdzniecības nolīgumos iekļaut obligātas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas, lai garantētu, ka izvirzītie vērienīgie regulējuma mērķi atbilst ES tirdzniecības politikai un ka tos ievēro trešās valstis, kuras parakstījušas tirdzniecības nolīgumus ar ES; uzsver, cik būtiski ir stiprināt tirdzniecības nolīgumos iekļauto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu izpildes nodrošināšanu, tostarp kā galēju līdzekli paredzot iespēju piemērot uz sankcijām balstītus strīdu izšķiršanas mehānismus, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, sekmētu ilgtspējīgāku agropārtikas ražošanu, apturētu globālo atmežošanu un paaugstinātu darba standartus saskaņā ar astoņām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijām; ierosina, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās būtu jāņem vērā arī līdzvērtīgi ražošanas standarti, tādi kā dzīvnieku labturība, izsekojamība, mikrobu rezistence un augu aizsardzības līdzekļu izmantošana, kas sistemātiski būtu jāsertificē neatkarīgām revīzijas un sertifikācijas struktūrām visos ražošanas un izplatīšanas posmos, kā arī būtu jāparedz ceļveži ar starpposma mērķiem, par kuriem veic ex post novērtējumus; mudina Komisiju sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, lai veicinātu pārtikas nodrošinājumu un palīdzētu pielāgoties Eiropas ilgtspējīgu agropārtikas sistēmu standartiem; sagaida, ka Komisijas galvenais tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugs pilnībā pildīs savu uzdevumu un garantēs attiecīgo nolīgumu pareizu piemērošanu, novēršot tirgus izkropļojumus, stiprinot tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu izpildes nodrošināšanu un iesaistoties konstruktīvā dialogā ar valdībām un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

134.

atzinīgi vērtē stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķi visos ES tirdzniecības nolīgumos iekļaut obligātas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas, lai garantētu, ka izvirzītie vērienīgie regulējuma mērķi atbilst ES tirdzniecības politikai un ka tos ievēro trešās valstis, kuras parakstījušas tirdzniecības nolīgumus ar ES; uzsver, cik būtiski ir stiprināt tirdzniecības nolīgumos iekļauto tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu izpildes nodrošināšanu, tostarp kā galēju līdzekli paredzot iespēju piemērot uz sankcijām balstītus strīdu izšķiršanas mehānismus, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību, sekmētu ilgtspējīgāku agropārtikas ražošanu, apturētu globālo atmežošanu un paaugstinātu darba standartus saskaņā ar astoņām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijām; ierosina, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās būtu jāņem vērā arī līdzvērtīgi ražošanas standarti, tādi kā dzīvnieku labturība, izsekojamība, mikrobu rezistence un augu aizsardzības līdzekļu izmantošana, kas sistemātiski būtu jāsertificē neatkarīgām revīzijas un sertifikācijas struktūrām visos ražošanas un izplatīšanas posmos, kā arī būtu jāparedz ceļveži ar starpposma mērķiem, par kuriem veic ex post

| 135. | aicina ES palīdzēt jaunattīstības valstīm pieņemt pienācīgus valsts tiesību aktus nolūkā aizsargāt pārtikas ražošanai un lauksaimniecībai būtiskos apdraudētos ģenētiskos resursus, garantēt, ka vietējās kopienas, pamatiedzīvotāji, vīrieši un sievietes, pastāvīgi izmanto un pārvalda šos resursus, un nodrošināt no šo resursu izmantošanas gūto labumu taisnīgu un vienlīdzīgu sadali; |
| --- | --- |

135.

aicina ES palīdzēt jaunattīstības valstīm pieņemt pienācīgus valsts tiesību aktus nolūkā aizsargāt pārtikas ražošanai un lauksaimniecībai būtiskos apdraudētos ģenētiskos resursus, garantēt, ka vietējās kopienas, pamatiedzīvotāji, vīrieši un sievietes, pastāvīgi izmanto un pārvalda šos resursus, un nodrošināt no šo resursu izmantošanas gūto labumu taisnīgu un vienlīdzīgu sadali;

| 136. | norāda uz Komisijas pētījumu par ES tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ekonomisko ietekmi uz lauksaimniecību, kas liecina, ka gan konservatīva, gan vērienīga scenārija gadījumā sagaidāms, ka līdz 2030. gadam ES tirdzniecības nolīgumi kopumā veidos pozitīvu ES agropārtikas produktu tirdzniecības bilanci un lielāku vērību, kas līdz ar to pierāda, ka ES tirdzniecības nolīgumiem ir pozitīva ietekme uz ES lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

136.

norāda uz Komisijas pētījumu par ES tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ekonomisko ietekmi uz lauksaimniecību, kas liecina, ka gan konservatīva, gan vērienīga scenārija gadījumā sagaidāms, ka līdz 2030. gadam ES tirdzniecības nolīgumi kopumā veidos pozitīvu ES agropārtikas produktu tirdzniecības bilanci un lielāku vērību, kas līdz ar to pierāda, ka ES tirdzniecības nolīgumiem ir pozitīva ietekme uz ES lauksaimniecības nozari;

| 137. | uzsver, ka ES un Mercosur nolīgumu nevar ratificēt pašreizējā redakcijā, jo tas cita starpā nenodrošina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, jo īpaši Amazones baseinā, kā arī nesniedz garantijas par lauksaimniecības standartiem; |
| --- | --- |

137.

uzsver, ka ES un Mercosur

| 138. | norāda, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās nav aplūkota tirdzniecības nolīgumu iespējamā negatīvā ietekme uz zemes izmantošanas maiņu, atmežošanu vai klimata pārmaiņām; uzskata, ka Eiropas un starptautiskie vides, nekaitīguma, dzīvnieku labturības un sociālie standarti būtu visaptveroši jāpiemēro visās tirdzniecības nolīgumu nodaļās, lai nepieļautu, ka jebkādi citi tirdzniecības noteikumi apdraud šos standartus; |
| --- | --- |

138.

norāda, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās nav aplūkota tirdzniecības nolīgumu iespējamā negatīvā ietekme uz zemes izmantošanas maiņu, atmežošanu vai klimata pārmaiņām; uzskata, ka Eiropas un starptautiskie vides, nekaitīguma, dzīvnieku labturības un sociālie standarti būtu visaptveroši jāpiemēro visās tirdzniecības nolīgumu nodaļās, lai nepieļautu, ka jebkādi citi tirdzniecības noteikumi apdraud šos standartus;

| 139. | norāda, ka ar tirdzniecības nolīgumiem būtu jānodrošina iesaistīto pušu aktīva līdzdalība ilgtspējīgas attīstības principu veicināšanā un starptautisko standartu atbilstība ES vides un klimata mērķiem; turklāt uzskata, ka šajos nolīgumos būtu jāņem vērā Parīzes nolīguma ievērošanas saistošais raksturs, lai garantētu globālu pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām; |
| --- | --- |

139.

norāda, ka ar tirdzniecības nolīgumiem būtu jānodrošina iesaistīto pušu aktīva līdzdalība ilgtspējīgas attīstības principu veicināšanā un starptautisko standartu atbilstība ES vides un klimata mērķiem; turklāt uzskata, ka šajos nolīgumos būtu jāņem vērā Parīzes nolīguma ievērošanas saistošais raksturs, lai garantētu globālu pārkārtošanos uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām;

| 140. | norāda, ka lauksaimniecībai un zivsaimniecībai ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas saimnieciskās darbības attīstībā tālākajos reģionos, un uzsver šo nozaru ieguldījumu un pievienoto vērtību saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un reaģēšanu uz sabiedrības pieprasījumu pēc nekaitīgiem augstas kvalitātes produktiem pietiekamā daudzumā; prasa stratēģijas “No lauka līdz galdam” īstenošanā un turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos sistemātiski ņemt vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētos tālāko reģionu strukturālos agronomiskos un tirdzniecības ierobežojumus, lai ļautu šiem reģioniem konkurēt vienlīdzīgos konkurences apstākļos un nodrošinātu, ka agropārtikas nozarēm ir pieejami dzīvotspējīgi alternatīvi risinājumi, ja to ražošanas līdzekļi un tirdzniecības plūsmas ir ierobežotas; |
| --- | --- |

140.

norāda, ka lauksaimniecībai un zivsaimniecībai ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas saimnieciskās darbības attīstībā tālākajos reģionos, un uzsver šo nozaru ieguldījumu un pievienoto vērtību saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un reaģēšanu uz sabiedrības pieprasījumu pēc nekaitīgiem augstas kvalitātes produktiem pietiekamā daudzumā; prasa stratēģijas “No lauka līdz galdam” īstenošanā un turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos sistemātiski ņemt vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētos tālāko reģionu strukturālos agronomiskos un tirdzniecības ierobežojumus, lai ļautu šiem reģioniem konkurēt vienlīdzīgos konkurences apstākļos un nodrošinātu, ka agropārtikas nozarēm ir pieejami dzīvotspējīgi alternatīvi risinājumi, ja to ražošanas līdzekļi un tirdzniecības plūsmas ir ierobežotas;

| 141. | atzinīgi vērtē PTO paspārnē ierosināto jauno iniciatīvu par vidi un tirdzniecību; uzsver, cik būtiski ir izmantot šo satvaru, lai izstrādātu visaptverošu un ilgtspējīgu agropārtikas sistēmu, kuras pamatā ir vienoti un vērienīgi ražošanas standarti; mudina Komisiju proaktīvi iesaistīties PTO, lai veicinātu ekoloģisko pārkārtošanos, nodrošinātu, ka tirdzniecības politika atbilst IAM, turpinātu sarunas par pārredzamiem pārtikas nodrošinājuma krājumiem un jo īpaši nepieļautu, ka agropārtikas produkti kļūst par mainīgu vai netiešu tirdzniecības konfliktu faktoru, vienlaikus turpinot izstrādāt vērienīgu, ar PTO saderīgu ilgtspējīgas tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

141.

atzinīgi vērtē PTO paspārnē ierosināto jauno iniciatīvu par vidi un tirdzniecību; uzsver, cik būtiski ir izmantot šo satvaru, lai izstrādātu visaptverošu un ilgtspējīgu agropārtikas sistēmu, kuras pamatā ir vienoti un vērienīgi ražošanas standarti; mudina Komisiju proaktīvi iesaistīties PTO, lai veicinātu ekoloģisko pārkārtošanos, nodrošinātu, ka tirdzniecības politika atbilst IAM, turpinātu sarunas par pārredzamiem pārtikas nodrošinājuma krājumiem un jo īpaši nepieļautu, ka agropārtikas produkti kļūst par mainīgu vai netiešu tirdzniecības konfliktu faktoru, vienlaikus turpinot izstrādāt vērienīgu, ar PTO saderīgu ilgtspējīgas tirdzniecības politiku;

| 142. | atzinīgi vērtē stratēģijā “No lauka līdz galdam” iekļautās atsauces uz attiecīgajiem ANO procesiem; uzsver, ka ES ir jāatbalsta Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja un tās pilsoniskās sabiedrības mehānisms kā visdaudzpusīgākā politikas platforma pārtikas sistēmu jomā; aicina Komisiju visos attiecīgajos starptautiskajos forumos, tostarp ANO 2021. gada samitā par pārtikas sistēmām, veicināt globāla mēroga virzību uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

142.

atzinīgi vērtē stratēģijā “No lauka līdz galdam” iekļautās atsauces uz attiecīgajiem ANO procesiem; uzsver, ka ES ir jāatbalsta Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja un tās pilsoniskās sabiedrības mehānisms kā visdaudzpusīgākā politikas platforma pārtikas sistēmu jomā; aicina Komisiju visos attiecīgajos starptautiskajos forumos, tostarp ANO 2021. gada samitā par pārtikas sistēmām, veicināt globāla mēroga virzību uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un pārtikas nodrošinājumu;

| 143. | uzsver, cik svarīgi ir dalīties modernajās tehnoloģijās un zināšanās ar jaunattīstības valstīm un apmācīt vietējos un Eiropas lauksaimniekus, lai palīdzētu viņiem īstenot inovatīvu lauksaimniecības praksi, jo lauksaimniecības nozare ir būtiski svarīga pārtikas nodrošinājumam un nodarbinātībai attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

143.

uzsver, cik svarīgi ir dalīties modernajās tehnoloģijās un zināšanās ar jaunattīstības valstīm un apmācīt vietējos un Eiropas lauksaimniekus, lai palīdzētu viņiem īstenot inovatīvu lauksaimniecības praksi, jo lauksaimniecības nozare ir būtiski svarīga pārtikas nodrošinājumam un nodarbinātībai attiecīgajos reģionos;

o

o o

| 144. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

144.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 231, 6.9.2019., 1. lpp.

1

(2)  OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.

2

(3)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

4

(5)  OV L 324, 10.12.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

7

(8)  OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.

8

(9)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

9

(10)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

10

(11)  OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.

11

(12)  OV L 182, 12.7.2007., 19. lpp.

12

(13)  OV L 47, 18.2.2009., 5. lpp.

13

(14)  OV L 10, 15.1.2009., 7. lpp.

14

(15)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

15

(16)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

16

(17)  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

17

(18)  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

18

(19)  OV C 362, 8.9.2021., 82. lpp.

19

(20)  OV C 255, 29.6.2021., 29. lpp.

20

(21)  OV C 202, 28.5.2021., 49. lpp.

21

(22)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

22

(23)  OV C 23, 21.1.2021., 23. lpp.

23

(24)  OV C 433, 23.12.2019., 153. lpp.

24

(25)  OV C 390, 18.11.2019., 10. lpp.

25

(26)  OV C 307, 30.8.2018., 25. lpp.

26

(27)  OV C 298, 23.8.2018., 14. lpp.

27

(28)  OV C 458, 19.12.2018., 34. lpp.

28

(29)  OV C 86, 6.3.2018., 51. lpp.

29

(30)  OV C 316, 22.9.2017., 278. lpp.

30

(31)  OV C 310, 25.8.2016., 15. lpp.

31

(32)  OV C 76, 28.2.2018., 49. lpp.

32

(33)  IPBES, Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Globālais novērtējuma ziņojums par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem) 2019. gads.

33

IPBES

Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services

(34)  https://www.oecd.org/environment/resources/biodiversity/Executive-Summary-and-Synthesis-Biodiversity-Finance-and-the-Economic-and-Business-Case-for-Action.pdf

34

(35)  FAO 2016. State of the World’s Forests (Pasaules mežu stāvoklis), Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities (Meži un lauksaimniecība: Zemes izmantošanas problēmas un iespējas), Roma, 2016. gads, https://www.fao.org/3/i5588e/i5588e.pdf

35

FAO

State of the World’s Forests

Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities (Meži un lauksaimniecība:

(36)  Eiropas Komisija, ES patēriņa ietekme uz atmežošanu: Vispārēja analīze par ES patēriņa ietekmi uz atmežošanu. Galīgais ziņojums, pētījums, ko finansēja Eiropas Komisija un īstenoja VITO, Starptautiskais lietišķās sistēmanalīzes institūts, HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving un Starptautiskā dabas aizsardzības savienība, Nīderlande, 2013. gads.

36

Vispārēja analīze par ES patēriņa ietekmi uz atmežošanu.

VITO

HIVA-Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving

(37)  Lechenet M., Dessaint F., Py G. un citi, “Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms”, Nature Plants 3, 17008, 2017.

37

Lechenet M., Dessaint F., Py G

Reducing pesticide use while preserving crop productivity and profitability on arable farms

Nature Plants

(38)  https://www.publiceye.ch/en/topics/pesticides/banned-in-europe

38

(39)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, The 2019 European Union report on pesticide residues in food (Eiropas Savienības 2019. gada ziņojums par pesticīdu atliekām pārtikā), EFSA Journal, 2019. gads, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6491.

39

The 2019 European Union report on pesticide residues in food

EFSA Journal,

(40)  Eurostat, Overweight and obesity – BMI statistics (Liekais svars un aptaukošanās – BMI statistika).

40

Eurostat

Overweight and obesity – BMI statistics

BMI

(41)  Eurostat, The European Health Interview Survey, Wave 2 (Eiropas veselības aptauju apsekojums), 2013. gads.

41

Eurostat

The European Health Interview Survey

Wave

(42)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden-non-communicable-diseases-key-risk-factors_en

42

(43)  Muncke, J. et al., “Impacts of food contact chemicals on human health: a consensus statement”Environmental Health, 19.

43

Environmental Health, 19

(44)  Keesing, F. et al., “Impacts of biodiversity on the emergence and transmission of infectious diseases”, Nature 468, pp. 647-652, 2010.

44

Nature 468

(45)  EU-FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Aplēses par pārtikas atkritumu apjomiem Eiropā), galīgais ziņojums, 2016. gads.

45

EU-FUSIONS, Estimates of European food waste levels

(46)  FAO, Food wastetage footprint & climate change (Pārtikas izšķērdēšanas pēda un klimata pārmaiņas).

46

FAO, Food wastetage footprint & climate change

(47)  EU-FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Aplēses par pārtikas atkritumu apjomiem Eiropā), galīgais ziņojums, 2016. gads.

47

EU-FUSIONS, Estimates of European food waste levels

(48)  ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention (Tirgus pētījums par derīguma termiņa marķējumu un cita informācija, kas sniegta par pārtikas etiķetēm un pārtikas izšķērdēšanas novēršanu), galīgais ziņojums Eiropas Komisijai, 2018. gads.

48

ICF, Market study on date marking and other information provided on food labels and food waste prevention

(49)  EZA: Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016 (Veterināro antimikrobiālo līdzekļu pārdošana 30 Eiropas valstīs. Tendences no 2010. līdz 2016. gadam). Astotais ESVAC ziņojums (https://www.ema.europa.eu/en).

49

Sales of veterinary antimicrobial agents in 30 European countries. Trends from 2010 to 2016

ESVAC

(50)  ECDC/EFSA/EMA, second joint report on the integrated analysis of the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food-producing animals (Otrais kopīgais ziņojums, kurā integrēti analizēts pretmikrobu līdzekļu patēriņš un mikrobu rezistences veidošanās cilvēku un produktīvo dzīvnieku baktērijās), 2017. gads.

50

ECDC/EFSA/EMA, second joint report on the integrated analysis of the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food-producing animals

(51)  ECA, Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU (Rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršana: panākumi dzīvnieku veselības nozarē, bet šis veselības apdraudējums joprojām ir problēma Eiropas Savienībai) 2019. gads.

51

ECA

Addressing antimicrobial resistance: progress in the animal sector, but this health threat remains a challenge for the EU

(52)  EVA, Datu skatītājs par siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, ko valstis nosūtījušas UNFCCC un ES siltumnīcefekta gāzu monitoringa mehānismam, sk. arī IEEP 2019, Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

52

UNFCCC

IEEP

Net-Zero Agriculture in 2050: How to get there (https://ieep.eu/publications/net-zero-agriculture-in-2050-how-to-get-there).

(53)  EVA siltumnīcefekta gāzu datu skatītājs – Eiropas Vides aģentūra (europa.eu)

53

(54)  Eiropas Vides aģentūras ziņojums Nr. 1/2020:

54

(55)  Atbildes Kyriakides kundzei uz rakstisko jautājumu E-000689/2021.

55

Kyriakides

(56)  Eiropas Vides politikas institūts (IEEP) un Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, (Eiropas pārtika un lauksaimniecība jaunā paradigmā: Vai tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas var risināt, izmantojot pieeju “no lauka līdz galdam?”), 2021. gads, https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf

56

IEEP

cologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?,

(57)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (OV C 411, 27.11.2020., 48. lpp.).

57

(58)  Komisijas Direktīva (ES) 2019/782 (2019. gada 15. maijs), ar ko attiecībā uz saskaņotu riska indikatoru izveidi groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (OV L 127, 16.5.2019., 4. lpp.).

58

(59)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

59

(60)  Padomes Direktīva 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.).

60

(61)  OV C 202, 28.5.2021., 49. lpp.

61

(62)  Saskaņā ar apņemšanos, kas pausta ES Apputeksnētāju iniciatīvā (COM(2018)0395), 5.C darbība https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/pollinators/documents /EU_pollinators_initiative.pdf

62

(63)  Regula (ES) 2019/6 (OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).

63

(64)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/4 (2018. gada 11. decembris) par ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK (OV L 4, 7.1.2019., 1. lpp.).

64

(65)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

65

(66)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

66

(67)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

67

(68)  IPBES semināra ziņojums par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām; EPRS, The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI ziņojums, The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics; Dhingra SM, Artois J, Dellicour S, et al. 2018. “Geographical and historical patterns in the emergences of novel highly pathogenic avian influenza (HPAI) H5 and H7 viruses in poultry”, Frontiers in Veterinary Science 5:84. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5996087/; Jones BA, Grace D, Kock R, et al. 2013. “Zoonosis emergence linked to agricultural intensification and environmental change”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404. www.pnas.org/content/110/21/8399.

68

IPBES

EPRS

The link between biodiversity loss and the increasing spread of zoonotic diseases; HSI

The connection between animal agriculture, viral zoonoses, and global pandemics;

Frontiers in Veterinary Science 5:84

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 110(21):8399-404

(69)  Eurostat, 2018. gads.

69

Eurostat

(70)  Padomes Direktīva (ES) 2017/159 (2016. gada 19. decembris), ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (Cogeca), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (OV L 25, 31.1.2017., 12. lpp.).

70

Cogeca

Europêche

(71)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

71

(72)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

72

(73)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).

73

(74)  Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study. EPHORT konsorcijs: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en

74

Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study

EPHORT

Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en

(75)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

75

(76)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

76

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/33

---

P9_TA(2021)0426

Eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnes 2021. gadā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm 2021. gadā (2021/2062(INI))

(2022/C 184/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (COM(2021)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas Eiropas pusgada ietvaros sagatavoto 2021. gada pavasara paketi: kopējo ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu (COM(2021)0529), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Eiropas pusgada ietvaros sagatavoto 2021. gada pavasara paketi: kopējo ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu (COM(2021)0529),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maijā publicēto 2020. gada pavasara Eiropas ekonomikas prognozi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maijā publicēto 2020. gada pavasara Eiropas ekonomikas prognozi (1),

| — | ņemot vērā ESAO ekonomikas perspektīvas, 2021. gada sējums, 1. izdevums: provizoriskā redakcija (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO ekonomikas perspektīvas, 2021. gada sējums, 1. izdevums: provizoriskā redakcija (2),

| — | ņemot vērā Portu sociālās saistības, ko parakstījusi Padomes prezidentvalsts Portugāle, Parlamenta priekšsēdētājs un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Portu sociālās saistības, ko parakstījusi Padomes prezidentvalsts Portugāle, Parlamenta priekšsēdētājs un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji (3),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 8. maijā apstiprināto Portu deklarāciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 8. maijā apstiprināto Portu deklarāciju (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2020)0575),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, ko Padome pieņēma 2021. gada 9. martā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, ko Padome pieņēma 2021. gada 9. martā (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (7),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda — jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda — jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020)0456),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (8) (ANM regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (8) (ANM regula),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas pasūtīto ziņojumu “Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027” (“Partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principa piemērošana kohēzijas politikas plānošanā 2021.–2027. gadam”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas pasūtīto ziņojumu “Application of the principles of partnership and multi-level governance in Cohesion Policy programming 2021-2027” (“Partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principa piemērošana kohēzijas politikas plānošanā 2021.–2027. gadam”) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ikgadējo konferenci par Eiropas pusgadu, kas notika 2021. gada 31. maijā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ikgadējo konferenci par Eiropas pusgadu, kas notika 2021. gada 31. maijā (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada februāra rezolūciju “Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Kas darbojas un kas ne?” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada februāra rezolūciju “Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Kas darbojas un kas ne?” (11),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo partneru, Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts 2016. gada paziņojumu “Jauns sākums sociālajam dialogam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo partneru, Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts 2016. gada paziņojumu “Jauns sākums sociālajam dialogam”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2021. gada 23. marta pētījumu “COVID-19: Implications for employment and working life” (“Covid-19: ietekme uz nodarbinātību un darba dzīvi”) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2021. gada 23. marta pētījumu “COVID-19: Implications for employment and working life” (“Covid-19: ietekme uz nodarbinātību un darba dzīvi”) (12),

| — | ņemot vērā Eurofound 2021. gada aprīļa pētījumu “Dzīve, darbs un Covid-19: garīgā veselība un uzticības mazināšanās visā ES” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2021. gada aprīļa pētījumu “Dzīve, darbs un Covid-19: garīgā veselība un uzticības mazināšanās visā ES” (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos” (14),

| — | ņemot vērā Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas sagatavoto 2021. gada ilgtermiņa aprūpes ziņojumu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas sagatavoto 2021. gada ilgtermiņa aprūpes ziņojumu (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 09/2018 “Publiskā un privātā sektora partnerība Eiropas Savienībā: plaši izplatītas nepilnības un ierobežoti ieguvumi” (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 09/2018 “Publiskā un privātā sektora partnerība Eiropas Savienībā: plaši izplatītas nepilnības un ierobežoti ieguvumi” (16),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos Olivier De Schutter ziņojumu pēc ES iestāžu apmeklēšanas no 2020. gada 25. novembra līdz 2021. gada 29. janvārim (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos Olivier De Schutter ziņojumu pēc ES iestāžu apmeklēšanas no 2020. gada 25. novembra līdz 2021. gada 29. janvārim (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0274/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0274/2021),

| A. | tā kā Covid-19 krīzei ir bijusi un, visticamāk, arī turpmāk būs ievērojama, bet nesamērīga ietekme uz dažādām dalībvalstīm, sociālajām grupām, nozarēm un reģioniem un tā izraisa nabadzības līmeņa pieaugumu visā ES; tā kā visvairāk ir cietuši visneaizsargātākie iedzīvotāji; tā kā krīzei ir bijusi postoša ietekme uz dažādām neaizsargātām grupām un tā ir radījusi vēl nepieredzētas problēmas darbaspēkam, kas nodrošina vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi; tā kā salīdzinājumā ar vīriešiem nesamērīgu ietekmi ir izjutušas sievietes, kā arī jaunieši, mazkvalificēti darba ņēmēji, migranti, personas ar invaliditāti, personas no nelabvēlīgas vides, vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar pagaidu darba līgumiem vai citiem nestandarta nodarbinātības veidiem, kā arī pašnodarbinātas personas; tā kā daži uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un mikrouzņēmumi saskaras ar smagu ietekmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Covid-19 krīzei ir bijusi un, visticamāk, arī turpmāk būs ievērojama, bet nesamērīga ietekme uz dažādām dalībvalstīm, sociālajām grupām, nozarēm un reģioniem un tā izraisa nabadzības līmeņa pieaugumu visā ES; tā kā visvairāk ir cietuši visneaizsargātākie iedzīvotāji; tā kā krīzei ir bijusi postoša ietekme uz dažādām neaizsargātām grupām un tā ir radījusi vēl nepieredzētas problēmas darbaspēkam, kas nodrošina vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi; tā kā salīdzinājumā ar vīriešiem nesamērīgu ietekmi ir izjutušas sievietes, kā arī jaunieši, mazkvalificēti darba ņēmēji, migranti, personas ar invaliditāti, personas no nelabvēlīgas vides, vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar pagaidu darba līgumiem vai citiem nestandarta nodarbinātības veidiem, kā arī pašnodarbinātas personas; tā kā daži uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un mikrouzņēmumi saskaras ar smagu ietekmi;

| B. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara Eiropas ekonomikas prognozi (18) ES ekonomika 2021. gadā palielināsies par 4,2 % un 2022. gadā — par 4,4 %; tā kā tiek prognozēts, ka bezdarba līmenis ES 2021. gadā būs 7,6 % un 2022. gadā — 7 %; tā kā šie rādītāji joprojām ir augstāki nekā pirms krīzes; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara Eiropas ekonomikas prognozi (18) ES ekonomika 2021. gadā palielināsies par 4,2 % un 2022. gadā — par 4,4 %; tā kā tiek prognozēts, ka bezdarba līmenis ES 2021. gadā būs 7,6 % un 2022. gadā — 7 %; tā kā šie rādītāji joprojām ir augstāki nekā pirms krīzes;

| C. | tā kā koronavīrusa pandēmija radīja vēsturisku satricinājumu Eiropas ekonomikā un 2020. gadā ekonomika saruka par 6,1 %; tā kā uzņēmumi un patērētāji ir pielāgojušies, lai labāk tiktu galā ar izplatības ierobežošanas pasākumiem, tomēr dažas nozares, piemēram, tūrisms un klātienes pakalpojumi, turpina ciest; |
| --- | --- |

C.

tā kā koronavīrusa pandēmija radīja vēsturisku satricinājumu Eiropas ekonomikā un 2020. gadā ekonomika saruka par 6,1 %; tā kā uzņēmumi un patērētāji ir pielāgojušies, lai labāk tiktu galā ar izplatības ierobežošanas pasākumiem, tomēr dažas nozares, piemēram, tūrisms un klātienes pakalpojumi, turpina ciest;

| D. | tā kā cīņa pret diskrimināciju vecuma dēļ un šķēršļu likvidēšana vecāka gadagājuma iedzīvotājiem, kas vēlas strādāt brīvprātīgo darbu pēc standarta pensijas vecuma sasniegšanas, ir svarīga aktīvai novecošanai un lielākai paaudžu solidaritātei; |
| --- | --- |

D.

tā kā cīņa pret diskrimināciju vecuma dēļ un šķēršļu likvidēšana vecāka gadagājuma iedzīvotājiem, kas vēlas strādāt brīvprātīgo darbu pēc standarta pensijas vecuma sasniegšanas, ir svarīga aktīvai novecošanai un lielākai paaudžu solidaritātei;

| E. | tā kā nevienlīdzības palielināšanās Eiropas sabiedrībā Covid-19 krīzes laikā ir paātrinājusi bīstamas sociālās tendences, kas var radīt šķelšanās, stresa un vilšanās gaisotni, kā rezultātā visi sabiedrības locekļi, ne tikai trūcīgie, saskaras ar zemāku labbūtības līmeni; tā kā nevienlīdzības samazināšana ir būtisks priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspēju un visu iedzīvotāju labbūtību, jo tā negatīvi ietekmē sabiedrības vispārējo sniegumu attiecībā uz galvenajiem labbūtības rādītājiem, piemēram, garīgo un fizisko veselību un uzticēšanos demokrātiskām iestādēm, kā arī sociālo mieru un drošību; tā kā sociālās aizsardzības sistēmas izjūt lielu spiedienu mazināt krīzes sociālo ietekmi un nodrošināt visiem iedzīvotājiem pienācīgus dzīves apstākļus, kā arī piekļuvi būtiskajiem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei, izglītībai un mājokļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā nevienlīdzības palielināšanās Eiropas sabiedrībā Covid-19 krīzes laikā ir paātrinājusi bīstamas sociālās tendences, kas var radīt šķelšanās, stresa un vilšanās gaisotni, kā rezultātā visi sabiedrības locekļi, ne tikai trūcīgie, saskaras ar zemāku labbūtības līmeni; tā kā nevienlīdzības samazināšana ir būtisks priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspēju un visu iedzīvotāju labbūtību, jo tā negatīvi ietekmē sabiedrības vispārējo sniegumu attiecībā uz galvenajiem labbūtības rādītājiem, piemēram, garīgo un fizisko veselību un uzticēšanos demokrātiskām iestādēm, kā arī sociālo mieru un drošību; tā kā sociālās aizsardzības sistēmas izjūt lielu spiedienu mazināt krīzes sociālo ietekmi un nodrošināt visiem iedzīvotājiem pienācīgus dzīves apstākļus, kā arī piekļuvi būtiskajiem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei, izglītībai un mājokļiem;

| F. | tā kā Portu sociālajā samitā 2021. gada 7. un 8. maijā ES vadītāji atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP) par vienu no atveseļošanas pamatelementiem un Portu deklarācijā uzsvēra apņemšanos turpināt tā padziļinātu īstenošanu ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā Portu sociālajā samitā 2021. gada 7. un 8. maijā ES vadītāji atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP) par vienu no atveseļošanas pamatelementiem un Portu deklarācijā uzsvēra apņemšanos turpināt tā padziļinātu īstenošanu ES un valstu līmenī;

| G. | tā kā jaunieši ir piedzīvojuši straujāko nodarbinātības samazināšanos (19), kā arī iespēju zaudēšanu apmācības vai stažēšanās iespēju trūkuma dēļ; tā kā dažās dalībvalstīs nestabilās darba attiecībās esoši darba ņēmēji pandēmijas dēļ ir īpaši saskārušies ar darbvietu zaudēšanu un ir cietuši no sociālās aizsardzības trūkuma; tā kā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi cenas ziņā pieejamā, iekļaujošā un kvalitatīvā profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA), lai ikvienam būtu vajadzīgās kompetences un kvalifikācija, tostarp tās, kas vajadzīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai; tā kā viena no galvenajām prioritātēm ir izvairīties no vēl vienas “zudušās jauniešu paaudzes”; tā kā pieaugošā nevienlīdzība starp paaudzēm ietekmē mūsu sociālās drošības sistēmas, kā arī demokrātijas ilgtspēju; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunieši ir piedzīvojuši straujāko nodarbinātības samazināšanos (19), kā arī iespēju zaudēšanu apmācības vai stažēšanās iespēju trūkuma dēļ; tā kā dažās dalībvalstīs nestabilās darba attiecībās esoši darba ņēmēji pandēmijas dēļ ir īpaši saskārušies ar darbvietu zaudēšanu un ir cietuši no sociālās aizsardzības trūkuma; tā kā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi cenas ziņā pieejamā, iekļaujošā un kvalitatīvā profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA), lai ikvienam būtu vajadzīgās kompetences un kvalifikācija, tostarp tās, kas vajadzīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai; tā kā viena no galvenajām prioritātēm ir izvairīties no vēl vienas “zudušās jauniešu paaudzes”; tā kā pieaugošā nevienlīdzība starp paaudzēm ietekmē mūsu sociālās drošības sistēmas, kā arī demokrātijas ilgtspēju;

| H. | tā kā darba tirgus digitalizācija ir iespēja, kuras priekšrocības būtu jāizmanto, vienlaikus nodrošinot, ka tāldarbs un elastīgums attiecībā uz darba laiku nerada darba ņēmēju tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā darba tirgus digitalizācija ir iespēja, kuras priekšrocības būtu jāizmanto, vienlaikus nodrošinot, ka tāldarbs un elastīgums attiecībā uz darba laiku nerada darba ņēmēju tiesību pārkāpumus;

| I. | tā kā izšķiroša nozīme būs saīsināta darba laika shēmām, ko var iedarbināt krīzes apstākļos un kas ļauj strukturāli pielāgot ekonomiku un cilvēkresursus; tā kā sociālo partneru aktīva iesaistīšanās novērstu negaidītu izslēgšanu saistībā ar attiecināmību; tā kā šīs darba saglabāšanas shēmas ir turpinājušas mazināt norises darba tirgū, kas 2021. gada februārī aptverot aptuveni 5,6 % darbaspēka, salīdzinājumā ar aptuveni 5 % 2020. gada oktobrī, reaģējot uz jaunākajiem pārvietošanās ierobežošanas pasākumiem (20); |
| --- | --- |

I.

tā kā izšķiroša nozīme būs saīsināta darba laika shēmām, ko var iedarbināt krīzes apstākļos un kas ļauj strukturāli pielāgot ekonomiku un cilvēkresursus; tā kā sociālo partneru aktīva iesaistīšanās novērstu negaidītu izslēgšanu saistībā ar attiecināmību; tā kā šīs darba saglabāšanas shēmas ir turpinājušas mazināt norises darba tirgū, kas 2021. gada februārī aptverot aptuveni 5,6 % darbaspēka, salīdzinājumā ar aptuveni 5 % 2020. gada oktobrī, reaģējot uz jaunākajiem pārvietošanās ierobežošanas pasākumiem (20);

| J. | tā kā pandēmija ir skaidri parādījusi, cik svarīga ir integrēta aprūpe, galveno uzmanību pievēršot kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanai visa mūža garumā un īpašu uzmanību pievēršot bērnu, personu ar invaliditāti, neaizsargātu cilvēku un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpei; tā kā pārvietošanās ierobežojumu laikā sievietes veica lielāko daļu neapmaksātā darba, neraugoties uz to, ka vīrieši uzņēmās lielāku mājas darbu daļu nekā iepriekš (21) (sievietes ēdiena gatavošanai un mājas darbiem veltīja 18,4 stundas nedēļā salīdzinājumā ar vīriešiem, kuri veltīja tam 12,1 stundu nedēļā, bet pirms pandēmijas sievietes šiem uzdevumiem veltīja 15,8 stundas un vīrieši — 6,8 stundas); tā kā darbinieku trūkumu veselības un aprūpes nozarē, ar ko dažas dalībvalstis saskārās jau pirms pandēmijas (22) un ko izraisīja ieguldījumu trūkums un/vai demogrāfisko pārmaiņu neprognozējamība, iespējams, saasināja krīze, arī pandēmijas izraisītā milzīgā darba spiediena un garīgās spriedzes dēļ (23); tā kā sociālie partneri veselības un sociālo pakalpojumu jomā aicina veikt vairākus uzlabojumus veselības un sociālās aprūpes sniegšanā, lai nodrošinātu izturētspēju un sagatavotību (24); |
| --- | --- |

J.

tā kā pandēmija ir skaidri parādījusi, cik svarīga ir integrēta aprūpe, galveno uzmanību pievēršot kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanai visa mūža garumā un īpašu uzmanību pievēršot bērnu, personu ar invaliditāti, neaizsargātu cilvēku un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpei; tā kā pārvietošanās ierobežojumu laikā sievietes veica lielāko daļu neapmaksātā darba, neraugoties uz to, ka vīrieši uzņēmās lielāku mājas darbu daļu nekā iepriekš (21) (sievietes ēdiena gatavošanai un mājas darbiem veltīja 18,4 stundas nedēļā salīdzinājumā ar vīriešiem, kuri veltīja tam 12,1 stundu nedēļā, bet pirms pandēmijas sievietes šiem uzdevumiem veltīja 15,8 stundas un vīrieši — 6,8 stundas); tā kā darbinieku trūkumu veselības un aprūpes nozarē, ar ko dažas dalībvalstis saskārās jau pirms pandēmijas (22) un ko izraisīja ieguldījumu trūkums un/vai demogrāfisko pārmaiņu neprognozējamība, iespējams, saasināja krīze, arī pandēmijas izraisītā milzīgā darba spiediena un garīgās spriedzes dēļ (23); tā kā sociālie partneri veselības un sociālo pakalpojumu jomā aicina veikt vairākus uzlabojumus veselības un sociālās aprūpes sniegšanā, lai nodrošinātu izturētspēju un sagatavotību (24);

| K. | tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir norādījusi, ka ES budžeta ciklā nav pienācīgi ņemta vērā dzimumu līdztiesība; tā kā Revīzijas palāta ir ieteikusi Komisijai novērtēt un ziņot par to, vai dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānos ir ņemta vērā dzimumu līdztiesība; tā kā Next Generation EU ir paredzēta zaļā un digitālā pārkārtošanās, galvenokārt ietekmējot nozares un profesijas, kurās dominē vīrieši; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir norādījusi, ka ES budžeta ciklā nav pienācīgi ņemta vērā dzimumu līdztiesība; tā kā Revīzijas palāta ir ieteikusi Komisijai novērtēt un ziņot par to, vai dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānos ir ņemta vērā dzimumu līdztiesība; tā kā Next Generation EU ir paredzēta zaļā un digitālā pārkārtošanās, galvenokārt ietekmējot nozares un profesijas, kurās dominē vīrieši;

| L. | tā kā attiecībā uz ANM sociālo dimensiju ANM regulā ir noteikts vispārējais mērķis veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, uzlabojot dalībvalstu noturību, gatavību krīzēm, pielāgošanās spēju un izaugsmes potenciālu, mazinot krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi, veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) īstenošanu un augšupēju sociālo konverģenci, atjaunojot un veicinot ilgtspējīgu izaugsmi un veicinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā attiecībā uz ANM sociālo dimensiju ANM regulā ir noteikts vispārējais mērķis veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, uzlabojot dalībvalstu noturību, gatavību krīzēm, pielāgošanās spēju un izaugsmes potenciālu, mazinot krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi, veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) īstenošanu un augšupēju sociālo konverģenci, atjaunojot un veicinot ilgtspējīgu izaugsmi un veicinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu;

| M. | tā kā tādas globālas problēmas kā digitalizācija un cīņa pret klimata pārmaiņām turpināsies neatkarīgi no Covid-19 krīzes un tām būs vajadzīga taisnīga pārkārtošanās, lai nevienu neatstātu novārtā; tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunāko ziņojumu strauji palielinās klimata pārmaiņas, globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā ES iedzīvotāji un darba ņēmēji intensīvāk un biežāk nekā iepriekš izjūt klimata pārmaiņu un ekstrēmu laikapstākļu notikumu sekas; tā kā dekarbonizācijas mērķi 2030. gadam ir palielināti, lai līdz 2050. gadam panāktu oglekļneitralitāti; tā kā seku mazināšanas un pielāgošanās centienu uzlabošanai būtu pamatīgi jāpārveido Eiropas un valstu ekonomika un darba tirgi; |
| --- | --- |

M.

tā kā tādas globālas problēmas kā digitalizācija un cīņa pret klimata pārmaiņām turpināsies neatkarīgi no Covid-19 krīzes un tām būs vajadzīga taisnīga pārkārtošanās, lai nevienu neatstātu novārtā; tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunāko ziņojumu strauji palielinās klimata pārmaiņas, globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā ES iedzīvotāji un darba ņēmēji intensīvāk un biežāk nekā iepriekš izjūt klimata pārmaiņu un ekstrēmu laikapstākļu notikumu sekas; tā kā dekarbonizācijas mērķi 2030. gadam ir palielināti, lai līdz 2050. gadam panāktu oglekļneitralitāti; tā kā seku mazināšanas un pielāgošanās centienu uzlabošanai būtu pamatīgi jāpārveido Eiropas un valstu ekonomika un darba tirgi;

| N. | tā kā ANM konkrētais mērķis ir sniegt dalībvalstīm finansiālu atbalstu, lai tās varētu sasniegt savos atveseļošanas un noturības plānos izvirzītos reformu un investīciju starpposma rādītājus un mērķrādītājus; tā kā tas nozīmē, ka visām plānos izklāstītajām darbībām (tostarp digitālajām un zaļajām investīcijām) un apstiprinātajām reformām ir jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu ievērošana, kvalitatīvu darbvietu radīšana un augšupēja sociālā konverģence; tā kā darbības, kas neveicina šo sociālo mērķu sasniegšanu, neatbilst ANM regulas prasībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANM konkrētais mērķis ir sniegt dalībvalstīm finansiālu atbalstu, lai tās varētu sasniegt savos atveseļošanas un noturības plānos izvirzītos reformu un investīciju starpposma rādītājus un mērķrādītājus; tā kā tas nozīmē, ka visām plānos izklāstītajām darbībām (tostarp digitālajām un zaļajām investīcijām) un apstiprinātajām reformām ir jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu ievērošana, kvalitatīvu darbvietu radīšana un augšupēja sociālā konverģence; tā kā darbības, kas neveicina šo sociālo mērķu sasniegšanu, neatbilst ANM regulas prasībām;

| O. | tā kā saskaņā ar ANM regulas 17. panta 3. punktu valstu plāni ir saderīgi ar attiecīgajām, konkrētai valstij raksturīgajām problēmām un prioritātēm, kas apzinātas Eiropas pusgada kontekstā, kā arī ar problēmām un prioritātēm, kas identificētas jaunākajā Padomes ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku dalībvalstīm, kuru valūta ir euro; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar ANM regulas 17. panta 3. punktu valstu plāni ir saderīgi ar attiecīgajām, konkrētai valstij raksturīgajām problēmām un prioritātēm, kas apzinātas Eiropas pusgada kontekstā, kā arī ar problēmām un prioritātēm, kas identificētas jaunākajā Padomes ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku dalībvalstīm, kuru valūta ir euro;

| P. | tā kā sociāli ilgtspējīgas reformas ir balstītas uz solidaritāti, integrāciju, sociālo taisnīgumu, taisnīgu labklājības sadalījumu, dzimumu līdztiesību, augsti kvalitatīvu publiskās izglītības sistēmu visiem, kvalitatīvu nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi — modeli, kas nodrošina taisnīgumu un sociālo aizsardzību, sniedz iespējas neaizsargātām grupām, veicina līdzdalību un pilsoniskumu un uzlabo dzīves standartus visiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociāli ilgtspējīgas reformas ir balstītas uz solidaritāti, integrāciju, sociālo taisnīgumu, taisnīgu labklājības sadalījumu, dzimumu līdztiesību, augsti kvalitatīvu publiskās izglītības sistēmu visiem, kvalitatīvu nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi — modeli, kas nodrošina taisnīgumu un sociālo aizsardzību, sniedz iespējas neaizsargātām grupām, veicina līdzdalību un pilsoniskumu un uzlabo dzīves standartus visiem;

| Q. | tā kā Covid-19 krīze ir paātrinājusi Eiropas un valstu ekonomikas digitālo pārkārtošanos un jaunu darba metožu izstrādi; tā kā digitalizācijai, robotizācijai, automatizācijai un mākslīgajam intelektam ir jāsniedz labums darba ņēmējiem un sabiedrībai, uzlabojot darba apstākļus un dzīves kvalitāti, nodrošinot labu darba un privātās dzīves līdzsvaru, radot labākas nodarbinātības iespējas un veicinot sociālekonomisko konverģenci, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Covid-19 krīze ir paātrinājusi Eiropas un valstu ekonomikas digitālo pārkārtošanos un jaunu darba metožu izstrādi; tā kā digitalizācijai, robotizācijai, automatizācijai un mākslīgajam intelektam ir jāsniedz labums darba ņēmējiem un sabiedrībai, uzlabojot darba apstākļus un dzīves kvalitāti, nodrošinot labu darba un privātās dzīves līdzsvaru, radot labākas nodarbinātības iespējas un veicinot sociālekonomisko konverģenci,

| 1. | atgādina, ka saskaņā ar Līgumiem Savienība cenšas panākt tādas Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kas ir balstīta uz līdzsvarotu ekonomisko izaugsmi un cenu stabilitāti, augsti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kuras uzdevums ir nodrošināt pilnīgu nodarbinātību, veselīgu un drošu darba vidi un apstākļus un sociālo attīstību, vides aizsardzības augstu līmeni un kvalitātes uzlabošanu un zinātnes un tehnoloģiju progresa veicināšanu, apkarot nabadzību un nevienlīdzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju un sekmēt augšupēju sociālo konverģenci, sociālo taisnīgumu un sociālo aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērna un personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību; uzstāj, ka šiem mērķiem jābūt ES ilgtermiņa ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas vispārējām prioritātēm saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), ESTP un zaļo kursu un ka tie ir dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu pamatā; aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas pusgads ir saskaņots ar šiem mērķiem un stratēģijām, tādējādi padarot Eiropas pusgadu par patiesi visaptverošu instrumentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz vispārējā izņēmuma klauzula, jaunā daudzgadu finanšu shēma un Next Generation EU, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuriem trūkst likviditātes, jo īpaši uzlabojot MVU piekļuvi finansējumam, nodrošinot darbvietas un darba apstākļus ES strādājošajiem, kā arī palīdzot uzņēmumiem un darba ņēmējiem īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ekonomikas politiku nevar analizēt tikai no makroekonomiskā viedokļa, koncentrējoties uz tradicionālajiem izaugsmes, parāda, deficīta un nodarbinātības rādītājiem un ka tai jāpievēršas ilgtermiņa ekonomiskās un sociālās nelīdzsvarotības pamatcēloņiem; uzskata, ka Eiropas pusgadu jābalsta uz integrētu pieeju, piešķirot līdzvērtīgu nozīmi ekonomikas, sociālajai un vides politikai; uzskata, ka liela nozīme jāpiešķir arī klimata rīcībpolitikai; prasa, lai Eiropas pusgads nodrošinātu koordināciju starp dalībvalstīm, nodrošinot, ka tās virzītos uz klimatneitrālu un digitālāku ekonomiku, nevienu neatstājot novārtā, kā arī veicinātu strukturālas pārmaiņas attiecībā uz sociālo progresu, ilgtspējīgu attīstību un labbūtību; uzsver, ka ir svarīgi paturēt prātā ekonomikas politikas virzienu ietekmi, lai novērstu negatīvas sociālās sekas, kā arī negatīvu ietekmi uz sociālo kohēziju, tostarp uz daudzām neaizsargātām grupām, un tādējādi uz mūsu demokrātiju un Eiropas projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē ES vadītāju apņemšanos īstenot ESTP un līdz 2030. gadam sasniegt trīs jaunos ES pamatmērķus; aicina Komisiju nodrošināt savlaicīgu un stingru ESTP rīcības plāna īstenošanu, veicot konkrētus pasākumus un izpildot konkrētus kritērijus, un nodrošināt, ka katrs priekšlikums panāk un sasniedz savu mērķi; prasa rādītājos aptvert sociālos riskus, kas izriet no pandēmijas ietekmes uz ekonomiku, nodarbinātību un veselību un ko zaļā un digitālā pārkārtošanās varētu radīt cilvēkiem un darba ņēmējiem; norāda, ka IAM uzraudzība un jaunais sociālo rezultātu pārskats nodrošina šo risku visaptverošāku uzraudzību, taču nenorāda skaidrus mērķrādītājus ES rīcības ietekmes mērīšanai; atbalsta vērienīgu programmu spēcīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai ekonomikas un sociālajai atveseļošanai un modernizācijai, kas iet roku rokā ar Eiropas sociālā modeļa stiprināšanu, lai visi iedzīvotāji varētu gūt labumu no zaļās un digitālās pārkārtošanās un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; aicina dalībvalstis noteikt vērienīgus valsts mērķrādītājus, kas, pienācīgi ņemot vērā katras valsts sākotnējo stāvokli, ir atbilstošs ieguldījums Eiropas mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju mācīties no šīs krīzes un strādāt pie tā, lai īstenotu uzlabotu ilgtspējīgas pārvaldības struktūru ES, kuras pamatā būtu solidaritāte, sociālais taisnīgums un integrācija, taisnīga bagātības sadale, dzimumu līdztiesība, kvalitatīvi sabiedriskie pakalpojumi, tostarp valsts, universāla un kvalitatīva izglītības sistēma, kvalitatīva nodarbinātība un ilgtspējīga izaugsme; aicina Komisiju pirms lēmuma pieņemšanas par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivizāciju apsvērt ne tikai vispārēju ekonomikas stāvokļa novērtējumu, pamatojoties uz kvantitatīviem kritērijiem, bet arī tādu novērtējumu, kurā pienācīgi apskatīti pastāvošās nevienlīdzības veidi, kā arī skarto dalībvalstu nodarbinātības, sociālā un veselības situācija; uzskata, ka būtu vēlams pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības sistēmu, pirms tiek atcelta vispārējā izņēmuma klauzula; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka daži politiskie lēmumi un fiskālā politika, kas tika pieņemta pēc 2008. gada finanšu un ekonomikas krīzes, iespējams, ir radījusi situāciju, kurā veselības un sociālās sistēmas dažās dalībvalstīs nav pienācīgi sagatavotas pandēmijas pārvarēšanai; uzsver, ka ir vajadzīgi papildu kritēriji, jo īpaši tādi, kuros tiek ņemta vērā vajadzība pēc ilgtspējīgām investīcijām publiskajā, sociālajā un vides jomā un publiskā un privātā sektora saimnieciskās darbības, un sociālais progress virzībā uz ESTP īstenošanu dalībvalstīs; uzskata, ka pirmskrīzes ekonomiskās aktivitātes līmeņa sasniegšana vien varētu nebūt pietiekama, lai konsolidētu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos; uzsver, ka pašreizējie instrumenti var nebūt pietiekami, lai pārvarētu ekonomiskās stagnācijas, pieaugošās nevienlīdzības un sociālo un teritoriālo atšķirību riskus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi visu ES iedzīvotāju un jo īpaši neaizsargāto iedzīvotāju grupu labbūtību; atgādina, ka Komisijas priekšsēdētāja ir apņēmusies ES ekonomikas stratēģijas centrā izvirzīt ilgtspēju, sociālo iekļaušanu un iedzīvotāju labbūtību (25); uzskata, ka tas ir būtiski, lai nodrošinātu, ka Eiropa joprojām ir pasaules visprogresīvāko sociālās drošības sistēmu mājvieta, kļūst par pirmo klimatneitrālo kontinentu un ir dinamisks inovācijas un konkurētspējīgas uzņēmējdarbības centrs; atgādina, ka pēdējā desmitgadē ir padziļinājusies sociālā, ekonomiskā un teritoriālā nevienlīdzība starp dalībvalstīm un to iekšienē; aicina Komisiju integrēt sociālo un vides nelīdzsvarotību savā Eiropas pusgada analīzē; aicina dalībvalstis piedalīties ES fiskālo noteikumu pārskatīšanā, lai veicinātu ilgtspējīgus sociālos un izaugsmi veicinošus ieguldījumus, vienlaikus saglabājot ilgtspējīgas publiskās finanses un stabilas sociālās drošības sistēmas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmu atbilstība un ilgtspēja; pieņem zināšanai G20 valstu 2021. gada 9. un 10. jūlija paziņojumu un G20 valstu apņemšanos ieviest efektīvu globālo minimālo nodokli, kā izklāstīts ESAO/G20 Iekļaujošā satvara par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS) 2021. gada 1. jūlijā publiskotajā paziņojumā par divu pīlāru risinājumu attiecībā uz tādu nodokļu problēmu novēršanu, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas; gaida Komisijas priekšlikumu par to, kā starptautisko vienošanos transponēt ES tiesību aktos, lai izvairītos no agresīvas nodokļu plānošanas un nodrošinātu taisnīgumu vidusšķirai un strādājošajiem ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka piekļuve pamatpakalpojumiem, piemēram, ūdenim un enerģijai, ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu sociālo iekļaušanu un sanitāros pamatstandartus; aicina īstenot atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu iekļaujošu un cenas ziņā pieejamu piekļuvi pamatpakalpojumiem saistībā ar ESTP rīcības plāna īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem pienācīgai enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanai, ņemot vērā mūsu zaļā kursa mērķus, un novērtēt enerģijas tirgus, lai izvairītos no enerģijas cenu pieauguma negatīvās ietekmes uz MVU konkurētspēju un mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka labi izstrādātas darbaspēka nodokļu sistēmas ir būtiskas, lai nodrošinātu augstus standartus darba ņēmēju aizsardzībai pret riskiem un slimībām un vecuma pensiju nodrošināšanai; uzskata, ka nodokļu sistēmas būtu jāizstrādā tā, lai mazinātu nevienlīdzību, veicinātu taisnīgumu un aizsargātu mājsaimniecības, un tām vajadzētu būt līdzsvarotām, ar mērķi palielināt sistēmu taisnīgumu un efektivitāti; uzsver, ka šos publiskos ieņēmumus varētu izmantot, lai finansētu galvenās prioritātes un palīdzētu risināt dalībvalstu fiskālās problēmas, un veicinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti, tostarp stiprinot visiem paredzēto veselības un sociālās aizsardzības sistēmu segumu un atbilstību un nodrošinot to ilgtermiņa finansējumu; aicina Komisiju un dalībvalstis apkarot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ar reāliem pasākumiem, kuri būtu nozīmīgi rīki ekonomiskās nevienlīdzības mazināšanai un nodokļu ieņēmumu palielināšanai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi labāk integrēt sociālos mērķus, sociālo progresu, labbūtību un ilgtspēju visās ES politikas jomās, jo īpaši ES budžeta plānošanā, tādējādi nodrošinot publisko izdevumu un ieguldījumu saskaņotību ar sociālajiem un vides mērķiem un nosakot budžeta izvēles iespējamo sociālo ietekmi; aicina Komisiju iekļaut ilgtspēju un labbūtību gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos (KVAI) un tās ietekmes novērtējumā svarīgu vietu ierādīt ES politikas pasākumu sociālajai ietekmei; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt visaptverošu un integrētu sistēmu Eiropas pusgada procesā, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām un atstumtākajām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Covid-19 krīze ir atklājusi nepilnības sociālās aizsardzības pieejamībā, uzsverot, cik svarīgi ir veicināt lielāku izturētspēju, piemēram, uzlabojot minimālo ienākumu shēmu un pensiju pietiekamību un tvērumu un atvieglojot atbilstības nosacījumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par pandēmijas radītajām pārmērīgām parādsaistībām un tās ekonomiskajām un sociālajām sekām un uzsver, ka cilvēki un MVU ir jāaizsargā pret nonākšanu pārmērīgās parādsaistībās; prasa vēl vairāk uzlabot konsultāciju pakalpojumus parādsaistību jomā un aizsardzības pakalpojumus parādu jomā, kā arī palielināt informētību par finanšu jautājumiem; uzskata, ka attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas minēti Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumā, būtu jāatbalsta tieši Eiropas MVU, darba ņēmēji un mājsaimniecības; norāda, ka ANM sniedz iespēju atbalstīt atveseļošanos, šajā sakarībā veicot papildu investīcijas un reformas; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt politikas instrumentus, kas pievērstos veidiem, kā mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, kurām ir grūtības samaksāt savus rēķinus un nodrošināt sev iztiku, var pārdzīvot pandēmijas ietekmi un izvairīties no iekļūšanas nabadzības slazdos; |
| --- | --- |

13.

Eiropas 2022. gada pārvaldības satvars ilgtspējai, sociālajai iekļaušanai un cilvēku labbūtībai

| 14. | uzskata, ka saistībā ar atveseļošanas un noturības plāniem, strauji pieaugušo valsts parāda līmeni un gaidāmo Stabilitātes un izaugsmes pakta un Eiropas pusgada procesa reformu Parlamenta priekšlikums par ilgtspējīgas labbūtības un sociālā progresa pakta pieņemšanu, padarot sociālos un ilgtspējas mērķus par obligātiem, lai sasniegtu ANO IAM, ir kļuvis aktuālāks nekā jebkad agrāk; šajā sakarībā norāda, ka 8. IAM par ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu ir izrādījies dzinējspēks visai ANO Programmai 2030. gadam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ilgtspējīgai, gudrai un iekļaujošai izaugsmei ir jānodrošina ilgtspējīga fiskālā politika vidējā termiņā un ka ES ekonomikas un sociālā politika tiecas panākt ilgtermiņa atveseļošanos, padarot mūsu ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, iekļaujošāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās norisei; šajā sakarībā uzsver, ka ESTP rīcības plāna īstenošana palīdzēs stiprināt visu Savienības politikas jomu sociālo dimensiju un nodrošinās iekļaujošu atveseļošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka spēcīgāka ekonomiskā un sociālā pārvaldība starp dalībvalstīm, jo īpaši virzoties uz lielāku nodokļu noteikumu konverģenci, būtu atveseļošanas virzītājspēks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | piekrīt Eiropas līderiem attiecībā uz ES ekonomikas un sociālo pārvaldību, ka augstākajā politiskajā līmenī ir regulāri jāizvērtē progress virzībā uz 2030. gada pamatmērķiem un augšupēju konverģenci (26); uzskata, ka pārvaldības pārskatīšanas procesā būtu vienlīdzīgi jāiesaista darba un sociālās politikas ministri, kā arī ekonomikas un finanšu ministri, lai saskaņā ar Eiropas pusgada mehānismu piešķirtu vienlīdzīgu vērtību ekonomikas, sociālajiem un nodarbinātības jautājumiem; piekrīt Padomei, ka ESTP īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas un ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšanās vienmēr ir bijusi ļoti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā; uzskata, ka sociālo rezultātu pārskats ir jāatjaunina kā daļa no Eiropas pusgada politikas koordinēšanas sistēmas, lai sekotu līdzi progresam šajos jautājumos un lai rezultātu pārskats tiktu pielāgots situācijai pēc pandēmijas, kā arī lai tas būtu saskaņots ar ANM procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka Eiropas Savienības nākotnei ir ļoti svarīga politikas ievirze un pārvaldības pieeja, kuras mērķis ir politikas un lēmumu pieņemšanas centrā izvirzīt cilvēkus un viņu labbūtību; prasa, lai Komisija šajā nolūkā iesniegtu visaptverošu priekšlikumu, sīki izklāstot vairākus konkrētus sociālos, ekoloģiskos un ekonomiskos mērķus, kuriem būtu jāatspoguļo attiecīgās ES starptautiskās un iekšējās saistības, tostarp tās, kas izriet no Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcijas par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (27), ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes nolīguma, Eiropas Klimata akta mērķa līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un saistītajiem starpposma mērķiem, Eiropas Pamattiesību hartas, ESTP un apņemšanās līdz 2050. gadam izskaust nabadzību Eiropā ar ES nabadzības apkarošana likumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka ir jāveic turpmāki pasākumi saistībā ar 2016. gada paziņojumu par jaunu sākumu sociālajam dialogam un jāpārskata veidi, kā nodrošināt sociālo partneru iesaistīšanu Eiropas pusgada pārvaldībā, kas līdz šim nav bijusi pietiekama, daloties līdz ar to ar informāciju par reformu mērķiem ar darba ņēmējiem un uzņēmumiem un tādā veidā atvieglojot to īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Eiropas sociālo partneru kopīgo priekšlikumu par alternatīviem rādītājiem, lai novērtētu progresu ekonomikas, sociālajā, vides un klimata rīcībpolitikas jomā, papildinot IKP rādītāju kā labklājības mērījumu iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei; uzskata, ka sociālo rezultātu pārskatā ir jāiekļauj papildu rādītāji, kas pilnībā atspoguļo nevienlīdzības tendences un cēloņus; uzsver, ka šajā procesā ir svarīgi ņemt vērā mūsu sabiedrības visneaizsargātāko un atstumtāko locekļu intereses; uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procesā ir jāiesaista sociālie partneri, lai uzsāktu stratēģiskus pasākumus, kas vērsti uz ekonomikas atveseļošanu; uzskata, ka nekādas šajā saistībā veiktās darbības nedrīkst ietekmēt sociālo partneru autonomiju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver nepieciešamību izmērīt vides degradācijas un klimata pārmaiņu sociālo ietekmi; aicina ES līmenī aizsargāt tiesības uz veselību un veselīgu vidi, jo šīs tiesības ir būtiskas, lai nodrošinātu, ka var īstenot lielāko daļu pārējo pamattiesību, piemēram, tiesības uz pārtiku, pajumti un darbu, un lai panāktu iekļaujošu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

21.

No aizsardzības līdz zaļu, digitālu un kvalitatīvu darbvietu radīšanai — vērienīgas Eiropas sociālās programmas nepieciešamība

| 22. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka arodbiedrībām ir piekļuve darbavietai un pašiem darbiniekiem, tostarp gadījumos, kad darbs tiek veikts digitāli; uzsver nepieciešamību garantēt, ka visiem darbiniekiem, arī digitālajā ekonomikā, ir tiesības uz darba koplīguma slēgšanas sarunām un kolektīvu protestu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | piekrīt Eiropas līderiem, ka, pandēmijas dēļ pieaugot bezdarbam un nevienlīdzībai, ir svarīgi novirzīt resursus tur, kur tie ir visvairāk vajadzīgi, lai stiprinātu mūsu ekonomiku, un vērst mūsu politikas centienus uz vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, lai uzlabotu vienlīdzīgas iespējas, kvalitatīvu darbvietu uzlabošanu un radīšanu, uzņēmējdarbību, kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un samazinātu nabadzību un atstumtību; uzsver, ka nedrīkst neizmantot iespēju, ko sniedz Eiropas atveseļošanas atbalstam pieejamie ārkārtas resursi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver Covid-19 krīzes negatīvo ietekmi uz Eiropas darba tirgu un no tās izrietošo nepieredzēto darbvietu zudumu, jo īpaši stratēģiskās nozarēs, kā arī ar to saistīto nabadzības pieaugumu un dzīves līmeņa atšķirības, kas jo īpaši skar jauniešus, sievietes un darba ņēmējus, kuri strādā mazkvalificētā darbā un nestabilos nodarbinātības apstākļos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīst, ka ES dalībvalstis līdz 2022. gada beigām sasniegs savu pirmskrīzes ceturkšņa izlaides līmeni; uzsver, ka, lai atveseļošana būtu ilgtspējīga, ir svarīgi radīt kvalitatīvas darbvietas arī vidējas un zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem un jo īpaši sievietēm un jauniešiem, vienlaikus nodrošinot to vienmērīgu sadalījumu visā Eiropā, jo ir pierādīts, ka tās ir būtiskas mūsu sabiedrības un ekonomikas noturībai; uzskata, ka sociālajiem partneriem ir izšķiroša nozīme darba tirgu attīstības prognozēšanā un raitas pārejas nodrošināšanā darba ņēmējiem, kurus skar strukturālas pārmaiņas; uzskata, ka darba koplīguma slēgšanas sarunu struktūru stiprināšana visos līmeņos ir būtiska, lai radītu kvalitatīvu un ilgtspējīgu nodarbinātību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka kvalitatīva izglītība un labi izglītots darbaspēks kopā ar apņemšanos īstenot pētniecību un inovāciju ir ilgtspējīgas atveseļošanās un sociālās kohēzijas priekšnoteikums; norāda, ka vidēji kvalificētiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem ir jādod iespēja pārkvalificēties un celt savu kvalifikāciju; uzskata, ka jāpiešķir prioritāte ilgtspējīgām investīcijām kvalitatīvā māceklībā, pieaugušo dalībai mūžizglītībā un darbinieku apmācībā; norāda, ka iekļaujošai ekonomikas atveseļošanai būs vajadzīgi ilgtspējīgi publiskie un privātie ieguldījumi, lai nodrošinātu tādas apmācības pieejamību bezdarbniekiem un mazkvalificētiem cilvēkiem, kuras rezultātā viņi iegūtu sertificētas pamatprasmes, profesionālās prasmes un pamatkompetences, kas ļauj iegūt kvalifikāciju un mainīt karjeru; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir stiprināt ES izglītības programmas, saskaņot apmācību un izglītību ar sabiedrības un ekonomikas vajadzībām un atbalstīt darba ņēmējus un skolotājus, kā arī to, cik svarīgi ir ieguldījumi digitālajā, zaļajā un sociālajā infrastruktūrā; uzsver, ka ES prasmju programmas īstenošana visiem ir izšķiroši svarīga, lai risinātu prasmju trūkuma problēmu; aicina Komisiju un dalībvalstis daudzkāršot centienus, ieguldot izmaksu ziņā pieņemamā, piekļūstamā, iekļaujošā un kvalitatīvā PIA, stiprināt kvalifikācijas celšanas un profesionālās pārkvalifikācijas pasākumus, ietverot digitālās un nododamās prasmes, un veicināt mūžizglītību, lai darba ņēmējus sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās skartā darba tirgus vajadzībām; uzsver, ka kvalifikāciju savstarpēja atzīšana palīdzēs pārvarēt prasmju trūkumu un prasmju neatbilstību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu; atzinīgi vērtē to, ka ar šo priekšlikumu tiek ieviesti saistoši darba samaksas pārredzamības pasākumi; mudina ātri pieņemt šos pasākumus, lai izvairītos no turpmākas ar dzimumu saistītas nevienlīdzības; aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību un atvieglot viņu piekļuvi finansējumam; aicina dalībvalstis steidzami atbloķēt sarunas Padomē attiecībā uz direktīvu par sieviešu pārstāvību uzņēmumu vadībā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai darba ņēmēji ES tiktu aizsargāti, nosakot pienācīgu minimālo darba algu, kas definēta tiesību aktos vai koplīgumos saskaņā ar valstu tradīcijām un praksi, nodrošinot viņiem pienācīgu dzīves līmeni neatkarīgi no tā, kur viņi strādā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par pienācīgu minimālo algu ES, kuras mērķis ir palielināt darba koplīguma slēgšanas sarunu tvērumu, cīnīties pret nodarbinātu personu nabadzību un palielināt augšupējo sociālo konverģenci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka ir jāpalielina valsts nodarbinātības dienestu finanšu resursi un cilvēkresursi; aicina dalībvalstis ieviest efektīvus valsts nodarbinātības dienestu darbības rezultātu pārvaldības mehānismus, lai novērtētu to darba tirgus programmu ietekmi un izpētītu iespējas veikt uzlabojumus; aicina dalībvalstis nodrošināt savus valsts nodarbinātības dienestus ar tehnoloģiskiem risinājumiem, lai tie varētu efektīvāk racionalizēt darba meklētāju pieņemšanu darbā un labāk novērtēt un salāgot viņu prasmes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina dalībvalstīm, ka neatkarīga dzīve, kvalitatīvi sociālie un nodarbinātības pakalpojumi, pienācīga sociālā aizsardzība un spēcīgāka sociālā ekonomika ir būtiski, lai nodrošinātu pienācīgu dzīvi visām personām ar invaliditāti, kā uzsvērts ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot īpašu sistēmu, lai uzraudzību kvalitatīvu darbvietu radīšanu visās nozarēs, tostarp tādu, kas radītas ar publiskām investīcijām, iekļaujot arī īpašu sadaļu par zaļām darbvietām, digitālajām darbvietām un ņemot vērā dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas perspektīvu, un vienoties par kvalitatīvu un zaļu darbvietu radīšanas nosacījumu sistēmu uzņēmumiem, kuri vēlas piekļūt ES publiskajiem līdzekļiem; aicina cieši uzraudzīt aktīvus informēšanas pasākumus, lai nodrošinātu to personu vienlīdzīgu līdzdalību darba tirgū, kuras atrodas vistālāk no kvalitatīvām darbvietām; uzsver, ka ES publisko līdzekļu pieejamības priekšnoteikumam ir jābūt darba ņēmēju tiesību un koplīgumu ievērošanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu sociālās aizsardzības sistēmu nepieejamību, jo īpaši ievērojot Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (28); vēlreiz atzinīgi vērtē šā ieteikuma pieņemšanu kā pirmo soli un Komisijas apņemšanos stiprināt sociālās aizsardzības sistēmas Eiropā, bet uzsver nepieciešamību padarīt vispārēju piekļuvi sociālajai aizsardzībai par realitāti, jo īpaši pašreizējos grūtajos apstākļos; aicina Komisiju nākt klajā ar ES tiesisko regulējumu, kura mērķis ir stiprināt un nodrošināt pienācīgus darba apstākļus, tiesības un piekļuvi sociālajai aizsardzībai platformu darbiniekiem un nestandarta darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju atjaunināt tās sistēmu kooperatīvu un sociālās ekonomikas uzņēmumu izveidei un attīstībai, kuri pēc savas būtības liek lielāku uzsvaru uz taisnīgiem darba apstākļiem un darba ņēmēju iespēju nodrošināšanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver — ja ES vēlas kļūt par ilgtspējīgas un iekļaujošas globālas atveseļošanās līderi, šā procesa laikā modernizējot mūsu tautsaimniecības un nodrošinot kvalitatīvas darbvietas, ir jārada miljoniem labi apmaksātu darbvietu, tostarp vidējas un zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem, vienlaikus nodrošinot augšupējo, sociālo un ekonomisko konverģenci, lai ikvienam būtu iespēja sniegt ieguldījumu kopīgajā Eiropas projektā; uzsver, ka ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi zaļajā, digitālajā un sociālajā infrastruktūrā, sabiedriskajos pakalpojumos, izglītībā un sociālajos pakalpojumos, kā arī pētniecībā, inovācijā un bezoglekļa tehnoloģijās, ņemot vērā specifiku, kas piemīt mikrouzņēmumiem un MVU, kas ir Eiropas ekonomikas struktūras galvenie dalībnieki, lai maksimāli izmantotu to inovatīvo potenciālu, vienlaikus uzlabojot MVU piekļuvi publiskajam un privātajam finansējumam un nodrošinot ilgtspējīgus, izaugsmi veicinošus ieguldījumus; aicina stiprināt rūpniecības stratēģijas sociālos un ilgtspējas aspektus, īpašu uzmanību pievēršot kvalitatīvai nodarbinātībai un stratēģiskām vērtības ķēdēm ES; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž bažas par Covid-19 krīzes nopietno sociālo ietekmi un tās ietekmi uz nodarbinātību, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ikvienam jaunietim ir pieejama izglītība, apmācība un darba tirgus; aicina dalībvalstis un Komisiju noteikt par prioritāti cīņu pret jauniešu bezdarbu, tostarp saistībā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU, pilnībā izmantojot tādus finanšu instrumentus kā Garantija jauniešiem un tādas Eiropas programmas kā “Erasmus+”, un veikt atbilstošus pasākumus, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu un uzlabotu jauniešu nodarbināmību; turklāt uzsver, ka jauno Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem varētu izmantot, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību; tāpēc aicina dalībvalstis strauji iesniegt Komisijai pieteikumus finansējumam, lai atbalstītu Eiropas darba ņēmējus, kuri ir zaudējuši darbvietas Covid-19 krīzes dēļ, to izmantojot viņu pārkvalifikācijai un reintegrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, cik svarīga ir darbaspēka mobilitāte ES iekšienē, un uzsver, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība veicina ekonomikas izaugsmi un kohēziju Savienībā un rada nodarbinātības iespējas; turklāt uzsver, ka darbaspēka mobilitātei ir jāiet roku rokā ar taisnīgiem un kopējiem noteikumiem, kuru pamatā ir vienlīdzīgas attieksmes princips; šajā sakarībā aicina Komisiju uzraudzīt, kā tiek īstenoti un izpildīti noteikumi par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību; aicina Komisiju analizēt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no dažiem reģioniem un nozarēm un atbalstīt mobilos darba ņēmējus, nodrošinot taisnīgu mobilitāti un stiprinot tiesību pārnesamību; aicina dalībvalstis pilnībā apņemties digitalizēt sabiedriskos pakalpojumus, lai veicinātu taisnīgu darbaspēka mobilitāti, jo īpaši attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar vērienīgu priekšlikumu par digitālo ES sociālā nodrošinājuma apliecību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir jāizstrādā vienota ES pieeja veselības jomā, tostarp attiecībā uz darbu; aicina izveidot Eiropas veselības savienību, kuras pamatā būtu solidaritātes, stratēģiskās autonomijas un sadarbības principi un kura nodrošinātu, ka sabiedrības veselības apsvērumi ir visu Līgumos noteikto ES politikas virzienu un darbību izveides un īstenošanas pamatā, ietverot sistemātiskus novērtējumus par ietekmi uz veselību visās attiecīgajās politikas jomās; atzinīgi vērtē jaunajā ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā izvirzīto vērienīgo mērķi pilnībā novērst ar darbu saistītu nāves gadījumu skaitu; atkārtoti uzsver nepieciešamību Kancerogēnu un mutagēnu direktīvas (29) darbības jomā iekļaut reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas un iekļaut tās 1. pielikumā bīstamas zāles, lai labāk aizsargātu veselības aprūpes darbiniekus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka ESTP 15. princips nosaka, ka darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kas pensionējas, ir tiesības uz pensiju, kas nodrošina pienācīgus ienākumus, un ka ikvienam vecumam ir tiesības uz līdzekļiem, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

38.

Sinerģija starp Eiropas pusgadu un NANP

| 39. | uzsver, ka nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (NANP) var ņemt vērā tikai tos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI), kas veicina ANM regulā noteikto sociālo mērķu sasniegšanu, un ka attiecībā uz NANP KVAI ir jāinterpretē tā, lai tiktu veicināta regulas sociālo mērķu sasniegšana, tostarp ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija; uzskata, ka saskaņā ar ANM regulu NANP ir jāveicina ANO IAM sasniegšana, ES ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas īstenošana, kā noteikts zaļajā kursā, un ESTP principu ievērošana; atgādina, ka Eiropas pusgada cikls 2021. gadam uz laiku tika pielāgots, lai varētu sākt ANM; prasa, lai Komisija uzņemtos vērienīgākus mērķus sociālajā dimensijā un nodrošinātu saskaņotību starp KVAI un ANM regulas vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka saskaņā ar ANM regulu reformām un investīcijām “būtu jārada kvalitatīvas un stabilas darbvietas, jāiekļauj un jāintegrē nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka viens no ANM regulas mērķiem ir veicināt kvalitatīvu darbvietu radīšanu; uzsver, ka NANP iekļautajām darba reformām ir jāveicina nodarbinātības kvalitātes uzlabošana; aicina Komisiju analizēt NANP darba tirgus reformas šajā konkrētajā jautājumā; atgādina, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pants nosaka, ka Savienība atzīst un savā līmenī veicina sociālo partneru lomu un ievēro to autonomiju; brīdina, ka Komisijai nekādā ziņā nevajadzētu iejaukties valsts sociālā dialoga procesos, kas uzsākti NANP reformu ietvaros; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju iekļaut Eiropas pusgada sociālo rezultātu pārskata sociālos rādītājus — jo īpaši tos, kas saistīti ar pienācīgu darbu, sociālo taisnīgumu, vienlīdzīgām iespējām, stabilām sociālās labklājības sistēmām un taisnīgu mobilitāti, — kopējos rādītājos, kuri jāizmanto atveseļošanas un noturības mehānismā ziņošanai par progresu un NANP uzraudzībai un vērtēšanai, kā arī sociālās izsekošanas metodikā, tostarp attiecībā uz Garantiju bērniem un Garantiju jauniešiem; uzsver, ka Parlaments rūpīgi analizēs deleģētos aktus, ko Komisija iesniegs šajā jomā, lai noteiktu, vai sociālie rādītāji, rezultātu pārskats un sociālā metodika atbilst izvirzītajiem mērķiem, un pārbaudītu, vai nav izsakāmi iebildumi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzstāj, ka sociālajam dialogam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu efektīvas reformas un investīcijas, jo īpaši nozarēs, kuras būtiski mainīs pārkārtošanās; uzsver, ka pienācīgai ieinteresēto personu, piemēram, valstu parlamentu, vietējo un reģionālo iestāžu, sociālo partneru, NVO un pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšanai NANP sagatavošanā un īstenošanā būs izšķiroša nozīme šo plānu sekmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka saskaņā ar ANM regulu dzimumu līdztiesība ir jāintegrē NANP sagatavošanā un īstenošanā un ka ziņošanu par dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju nevar apvienot ar sociālo izsekošanu un sociālajām investīcijām; uzskata, ka dzimumu līdztiesība ir pelnījusi pati savu integrēšanas metodiku ANM satvarā, un atgādina, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts ir izstrādājis šādu piemērotu metodiku; uzsver, ka saskaņā ar ANM regulu ir arī būtiski investēt stabilā aprūpes infrastruktūrā, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcināšanu, veidotu noturīgu sabiedrību, cīnītos pret nestabiliem apstākļiem nozarē, kurā galvenokārt strādā sievietes, veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, novērstu nabadzību un sociālo atstumtību un sekmētu IKP, jo tas ļauj lielākam skaitam sieviešu strādāt apmaksātu darbu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina izveidot Eiropas aprūpes stratēģiju, iekļaujot spēcīgu dzimumu dimensiju, kurā būtu jāizmanto holistiska un mūžilga pieeja aprūpei, vienlaikus paredzot īpašus pasākumus un darbības gan formāliem, gan neoficiāliem aprūpētājiem, kā arī neapmaksātam aprūpes darbam; aicina dalībvalstis izpētīt un apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz to, kā atbalstīt sabiedrības grupas ar īpašām aprūpes vajadzībām un kā aprūpes pienākumu periodus iekļaut pensiju shēmās, lai novērstu sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības; norāda, ka saskaņā ar Eurofound datiem pēdējo desmit gadu laikā ilgtermiņa aprūpes darbinieku īpatsvars ir palielinājies par trešdaļu, kas ir krasā pretstatā pastāvīgi zemajam atalgojumam, ko viņi saņem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka aprūpes darbinieki saņem pienācīgu atalgojumu, jo algas ilgtermiņa aprūpē un citos sociālajos pakalpojumos pašlaik ir par 21 % zemākas nekā vidējais rādītājs (30); aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā 2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi, īstenot reformas, ar kurām “būtu jātiecas pēc kopīgiem mērķiem, proti, nodrošināt kvalitatīvu ilgtermiņa aprūpi, kas visiem ir pieejama un par pieņemamu cenu un kas tiek sniegta finansiāli ilgtspējīgā veidā”; aicina īstenot efektīvu aktīva darba tirgus un darba un privātās dzīves līdzsvara politiku, lai vēl vairāk aizsargātu cilvēku privāto un ģimenes dzīvi, tostarp transponējot un īstenojot darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu (31), kā arī priekšlikumu Padomes ieteikumam par aprūpes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka lielāki ieguldījumi veselības un sociālajā aprūpē, tostarp darba samaksā, darba apstākļos un apmācībā, ir būtiski, lai uzlabotu pieņemšanu darbā un darbvietu saglabāšanu, kā arī lai nodrošinātu pienācīgu darbinieku skaitu un uz vajadzībām orientētus pakalpojumus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ievērojams ieguldījumu apjoms NANP tiek veltīts veselības aprūpes uzlabošanai, ietverot darba apstākļus un darbinieku skaitu, apmācības vajadzībām un pamatpakalpojumu palielināšanai, pamata aprūpes sniegšanas konsolidācijai un ilgtermiņa aprūpes un citu valsts sociālo pakalpojumu atbalstam; uzskata, ka veselības un sociālo nozaru noturības testos konstatētās nepilnības ir jānovērš, izmantojot NANP, nākamo ES programmu veselības jomā (programmu “ES veselība”) un konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par šīm nozarēm; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka investīciju trūkums cenas ziņā pieņemamos mājokļos sasniedz 57 miljardus EUR gadā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ir pietiekami daudz piemērotu un cenas ziņā pieejamu sociālo mājokļu, lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības pēc mājokļiem un samazinātu pārmērīgu mājokļa izmaksu īpatsvaru; aicina Komisiju šo mērķi iekļaut KVAI; šajā saistībā aicina īstenot pārvaldības regulējuma reformu, kas ļautu dalībvalstīm veikt vajadzīgās zaļās un sociālās publiskās investīcijas, arī saistībā ar energoefektīvu sociālo un valsts mājokļu par pieņemamu cenu attīstīšanu un uzlabošanu; uzsver, ka bezpajumtniecība ir viens no ekstrēmākajiem sociālās atstumtības veidiem; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas platforma bezpajumtniecības apkarošanai, un tās galīgo mērķi — līdz 2030. gadam izskaust bezpajumtniecību; aicina dalībvalstis pieņemt vērienīgas valsts stratēģijas ar atbilstošu valsts un ES finansējumu, pamatojoties uz principu “Mājoklis vispirms”, lai veicinātu bezpajumtniecības novēršanu un nodrošinātu piekļuvi atbilstošiem, drošiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem; mudina Komisiju ierosināt visaptverošu nabadzības apkarošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka ANM regulā ir paredzēts, ka, sagatavojot un īstenojot NANP, ir jāsaglabā vienlīdzīgu iespēju visiem integrēšana, sniedzot pienācīgu paskaidrojumu par pieaugošo nevienlīdzību vairākās ES dalībvalstīs; aicina Komisiju šajā nolūkā īpašu uzmanību pievērst NANP īstenošanas uzraudzībai, izmantojot dalībvalstu attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas un līdztiesības iestādes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka vajadzētu izvērtēt digitālo un zaļo pārkārtošanos un investīcijas arī no sociālā viedokļa, lai novērstu darbvietu zudumu, darba tirgus traucējumus un nodarbinātības polarizāciju vidējas kvalifikācijas darbvietu iznīcināšanas dēļ un nodrošinātu, ka uzņēmumu digitalizācijas un zaļās pārkārtošanās procesi netiek izmantoti kā attaisnojums izmaksu samazināšanas stratēģijām uz darbaspēka ietaupīšanas rēķina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas ir galvenie instrumenti darba devējiem un arodbiedrībām taisnīga atalgojuma un darba apstākļu noteikšanai un ka stingri iedibinātas darba koplīguma slēgšanas sistēmas palielina dalībvalstu noturību ekonomikas krīzes laikā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prasa, lai pusgada pārraudzībā tiktu uzraudzīta darba ņēmēju mobilitāte un tiktu ievērotas darba ņēmēju, jo īpaši sezonas darbinieku, tiesības; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_lv

(2)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/edfbca02-en/index.html?itemId=/content/publication/edfbca02-en

(3)  https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment

(4)  https://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0288.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId =9834

(7)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(8)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Partnership_2021.pdf

(10)  https://www.eesc.europa.eu/lv/agenda/our-events/events/european-semester-annual-conference-2021

(11)  https://www.eesc.europa.eu/lv/civil-society-and-recovery-and-resilience-plans

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/lv/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(13)  https://www.eurofound.europa.eu/lv/publications/report/2021/living-working-and-covid-19-update-april-2021-mental-health-and-trust-decline-across-eu-as-pandemic

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_LV.pdf

(15)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lv&pubId=8396

(16)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_09/SR_PPP_LV.pdf

(17)  https://undocs.org/A/HRC/47/36/Add.1

(18)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2021_lv

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/lv/publications/report/2021/covid-19-implications-for-employment-and-working-life

(20)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/html/eb202103.lv.html

(21)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(22)  https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/22189434-395d-11eb-b27b-01aa75ed71a1

(23)  https://www.fes.de/en/politik-fuer-europa/on-the-corona-frontline

(24)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Position%20of%20EPSU%20on% 20lessons%20learnt_final.pdf

(25)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/ip_19_6770?utm_campaign=58ca6a2173a6a3222e01b7f2&utm_content=5df9bbf40f09e4000147a897&utm_medium=smarpshare&utm_source=generic

(26)  https://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/.

(27)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0371.

(28)  OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.

(29)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

(30)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(31)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/45

---

P9_TA(2021)0427

Darba ņēmēju aizsardzība pret azbestu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 152. un 154. pantu par sociālo partneru lomu un apspriešanos ar tiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 152. un 154. pantu par sociālo partneru lomu un apspriešanos ar tiem,

| — | ņemot vērā LESD 153. panta 1. un 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 153. panta 1. un 2. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 192. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 192. panta 1., 3., 4. un 5. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 194. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 194. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 114. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 114. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 168. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 169. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 169. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija) (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi pasludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi pasludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par azbesta radītu arodveselības apdraudējumu un izredzēm pilnībā izņemt visu atlikušo azbestu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par azbesta radītu arodveselības apdraudējumu un izredzēm pilnībā izņemt visu atlikušo azbestu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas praktiskās pamatnostādnes par tādu darba ņēmēju informēšanu un apmācību, kuri iesaistīti azbesta aizvākšanas vai apkopes darbos (2012. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas praktiskās pamatnostādnes par tādu darba ņēmēju informēšanu un apmācību, kuri iesaistīti azbesta aizvākšanas vai apkopes darbos (2012. gads),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 6. jūnija paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 6. jūnija paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2014)0332),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada novembra ziņojumu par ES darba drošības un veselības aizsardzības direktīvu praktisko īstenošanu ES dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada novembra ziņojumu par ES darba drošības un veselības aizsardzības direktīvu praktisko īstenošanu ES dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 15. maija atzinumu “Darbs ar azbestu energorenovācijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 15. maija atzinumu “Darbs ar azbestu energorenovācijā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumu “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumu “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta”,

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Regulas (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, (Būvizstrādājumu regulas) īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Regulas (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, (Būvizstrādājumu regulas) īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020)0667),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta secinājumus “Savienības ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta secinājumus “Savienības ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumu “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns” (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumu “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns” (COM(2021)0044),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

| — | ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2021. gada 1. februāra zinātnisko ziņojumu par azbesta robežvērtību novērtēšanu darbavietā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2021. gada 1. februāra zinātnisko ziņojumu par azbesta robežvērtību novērtēšanu darbavietā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada septembra ziņojumu “Conquering cancer: mission possible” (“Vēža apkarošana: iespējamā misija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada septembra ziņojumu “Conquering cancer: mission possible” (“Vēža apkarošana: iespējamā misija”),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumus, kas izklāstīti 2014. gada marta faktu lapā “Azbesta izraisīto slimību izskaušana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumus, kas izklāstīti 2014. gada marta faktu lapā “Azbesta izraisīto slimību izskaušana”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi nodrošināt veselīgu dzīvesveidu un un labbūtību visos vecuma posms, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi nodrošināt veselīgu dzīvesveidu un un labbūtību visos vecuma posms,

| — | ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0275/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0275/2021),

| A. | tā kā, nosakot un īstenojot visu Eiropas Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

A.

tā kā, nosakot un īstenojot visu Eiropas Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis;

| B. | tā kā azbests Savienībā gadā izraisa no 30 000 līdz 90 000 nāves gadījumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā azbests Savienībā gadā izraisa no 30 000 līdz 90 000 nāves gadījumu;

| C. | tā kā visbiežāk sastopamais arodekspozīcijas izraisītais vēzis ir plaušu vēzis, kas veido 54 % –75 % no šādām arodekspozīcijas izraisītām vēža saslimšanām, un tā kā azbests ir plaušu vēža galvenais cēlonis (45 %) (8); tā kā pakļaušana azbesta iedarbībai kopā ar tabakas lietošanu ievērojami palielina plaušu vēža attīstības risku (9); |
| --- | --- |

C.

tā kā visbiežāk sastopamais arodekspozīcijas izraisītais vēzis ir plaušu vēzis, kas veido 54 % –75 % no šādām arodekspozīcijas izraisītām vēža saslimšanām, un tā kā azbests ir plaušu vēža galvenais cēlonis (45 %) (8); tā kā pakļaušana azbesta iedarbībai kopā ar tabakas lietošanu ievērojami palielina plaušu vēža attīstības risku (9);

| D. | tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) azbestu ir atzinusi par pierādītu kancerogēnu (1. grupa), kas var izraisīt azbestozi, plaušu vēzi un mezoteliomu, kā arī balsenes un olnīcu vēzi; tā kā būtu jāveicina citu azbesta izraisītu vēža veidu izpēte, kā arī citu ar vēzi nesaistītu veselības apstākļu izpēte (10); tā kā ir novērots paaugstināts risks saslimt ar vēzi pat tādiem cilvēkiem, kas pakļauti ļoti zema līmeņa azbesta šķiedru iedarbībai, tostarp krizotila šķiedru iedarbībai; tā kā azbests var izraisīt citas neļaundabīgas plaušu un pleiras saslimšanas, tostarp pleiras plakus, pleiras sabiezējumus un labdabīgus izsvīdumus pleirā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) azbestu ir atzinusi par pierādītu kancerogēnu (1. grupa), kas var izraisīt azbestozi, plaušu vēzi un mezoteliomu, kā arī balsenes un olnīcu vēzi; tā kā būtu jāveicina citu azbesta izraisītu vēža veidu izpēte, kā arī citu ar vēzi nesaistītu veselības apstākļu izpēte (10); tā kā ir novērots paaugstināts risks saslimt ar vēzi pat tādiem cilvēkiem, kas pakļauti ļoti zema līmeņa azbesta šķiedru iedarbībai, tostarp krizotila šķiedru iedarbībai; tā kā azbests var izraisīt citas neļaundabīgas plaušu un pleiras saslimšanas, tostarp pleiras plakus, pleiras sabiezējumus un labdabīgus izsvīdumus pleirā;

| E. | tā kā azbests Savienībā ir aizliegts kopš 2005. gada; tā kā dažas dalībvalstis azbestu aizliedza jau 20. gadsimta astoņdesmitajos gados; tā kā dalībvalstīm jānodrošina, ka azbesta šķiedras pēc iespējas drīzāk tiek pilnībā likvidētas; tā kā azbesta izmantošanas veids un apjoms dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs; |
| --- | --- |

E.

tā kā azbests Savienībā ir aizliegts kopš 2005. gada; tā kā dažas dalībvalstis azbestu aizliedza jau 20. gadsimta astoņdesmitajos gados; tā kā dalībvalstīm jānodrošina, ka azbesta šķiedras pēc iespējas drīzāk tiek pilnībā likvidētas; tā kā azbesta izmantošanas veids un apjoms dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs;

| F. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (11) (REACH regula) ir precizēts, ka azbesta šķiedru un tādu izstrādājumu, kuros šādas šķiedras ir pievienotas ar nolūku, ražošana, pārdošana un izmantošana ir aizliegta, un tā kā Komisijas Regulas (ES) 2016/1005 (12), ar ko groza REACH regulas XVII pielikumu, mērķis ir līdz 2025. gada 1. jūlijam pilnībā izbeigt azbesta izstrādājumu izmantošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (11) (REACH regula) ir precizēts, ka azbesta šķiedru un tādu izstrādājumu, kuros šādas šķiedras ir pievienotas ar nolūku, ražošana, pārdošana un izmantošana ir aizliegta, un tā kā Komisijas Regulas (ES) 2016/1005 (12), ar ko groza REACH regulas XVII pielikumu, mērķis ir līdz 2025. gada 1. jūlijam pilnībā izbeigt azbesta izstrādājumu izmantošanu dalībvalstīs;

| G. | tā kā azbests ir ļoti bīstama kancerogēna viela, ko visā pasaulē izmanto būvniecībā un citos materiālos daudzās mūsu ikdienas dzīves jomās; tā kā azbesta iedarbībai ir pakļautas daudzas dažādas grupas, tostarp darba ņēmēji būvniecības un renovācijas nozarē, kalnrūpniecībā, atkritumu apsaimniekošanā, ugunsdzēsēji, kā arī māju īpašnieki un īrnieki; tā kā ieelpoto azbesta šķiedru un ar azbestu saistīto slimību viskaitīgākā ietekme uz veselību var parādīties pat līdz 40 gadu ilgā laikposmā; tā kā paredzams, ka šādu gadījumu skaits Savienībā sasniegs maksimumu aptuveni 2025. gadā (13); |
| --- | --- |

G.

tā kā azbests ir ļoti bīstama kancerogēna viela, ko visā pasaulē izmanto būvniecībā un citos materiālos daudzās mūsu ikdienas dzīves jomās; tā kā azbesta iedarbībai ir pakļautas daudzas dažādas grupas, tostarp darba ņēmēji būvniecības un renovācijas nozarē, kalnrūpniecībā, atkritumu apsaimniekošanā, ugunsdzēsēji, kā arī māju īpašnieki un īrnieki; tā kā ieelpoto azbesta šķiedru un ar azbestu saistīto slimību viskaitīgākā ietekme uz veselību var parādīties pat līdz 40 gadu ilgā laikposmā; tā kā paredzams, ka šādu gadījumu skaits Savienībā sasniegs maksimumu aptuveni 2025. gadā (13);

| H. | tā kā, neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem Savienības un valstu līmenī, daudzi ar azbestu saistīti slimības gadījumi pārāk bieži netiek atzīti par arodslimībām, tādēļ cietušajiem nav tiesību saņemt ar darbu saistītu kompensāciju, kas pastiprina slimības izraisītās fiziskās ciešanas; tā kā arodbiedrībām un apvienībām, kas pārstāv cietušos, ir nozīmīga loma, palīdzot arodslimību upuriem atzīšanas procedūrās un kompensācijas prasībās; |
| --- | --- |

H.

tā kā, neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem Savienības un valstu līmenī, daudzi ar azbestu saistīti slimības gadījumi pārāk bieži netiek atzīti par arodslimībām, tādēļ cietušajiem nav tiesību saņemt ar darbu saistītu kompensāciju, kas pastiprina slimības izraisītās fiziskās ciešanas; tā kā arodbiedrībām un apvienībām, kas pārstāv cietušos, ir nozīmīga loma, palīdzot arodslimību upuriem atzīšanas procedūrās un kompensācijas prasībās;

| I. | tā kā, lai veiktu azbesta pārvaldību ēkās, tostarp pamestās ēkās, un tā drošu aizvākšanu, ir pilnībā jāņem vērā drošības un veselības aizsardzība darbā saistībā ar Savienības plānu uzlabot savu ēku un infrastruktūras siltumizolāciju, lai panāktu energoietaupījumus un līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; tā kā ēku renovācija, lai palielinātu energoefektivitāti, bieži ir saistīta ar jumtos, sienās un elektroiekārtās esošu materiālu, kuri var saturēt azbestu, pārvietošanu, ja ēkas ir būvētas pirms Savienības un valsts tiesību aktiem par azbesta izmantošanas regulēšanu vai aizliegumu; tā kā ievērojama daļa no Savienības apbūves vides ir vairāk nekā 50 gadus veca; tā kā Savienības ēku fonda pasliktināšanās palielina vides ekspozīcijas risku, kas apdraud daudzas dažādas iedzīvotāju grupas un kas jo īpaši varētu izraisīt vairāk mezoteliomas gadījumu; tā kā ar azbestu saistītas slimības ir novērotas iedzīvotājiem, kuri dzīvo rūpniecības objektu tuvumā; tā kā ietekme uz veselību, ko rada vides ekspozīcija, ir lielākoties nepietiekami novērtēta (14); tā kā azbesta vides ekspozīcijas robežvērtība var sasniegt arodekspozīcijas robežvērtību; tā kā ir vajadzīga plašāka izpēte par riskiem, kas saistīti ar azbestu, izmantojot šādus vides ceļus; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai veiktu azbesta pārvaldību ēkās, tostarp pamestās ēkās, un tā drošu aizvākšanu, ir pilnībā jāņem vērā drošības un veselības aizsardzība darbā saistībā ar Savienības plānu uzlabot savu ēku un infrastruktūras siltumizolāciju, lai panāktu energoietaupījumus un līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; tā kā ēku renovācija, lai palielinātu energoefektivitāti, bieži ir saistīta ar jumtos, sienās un elektroiekārtās esošu materiālu, kuri var saturēt azbestu, pārvietošanu, ja ēkas ir būvētas pirms Savienības un valsts tiesību aktiem par azbesta izmantošanas regulēšanu vai aizliegumu; tā kā ievērojama daļa no Savienības apbūves vides ir vairāk nekā 50 gadus veca; tā kā Savienības ēku fonda pasliktināšanās palielina vides ekspozīcijas risku, kas apdraud daudzas dažādas iedzīvotāju grupas un kas jo īpaši varētu izraisīt vairāk mezoteliomas gadījumu; tā kā ar azbestu saistītas slimības ir novērotas iedzīvotājiem, kuri dzīvo rūpniecības objektu tuvumā; tā kā ietekme uz veselību, ko rada vides ekspozīcija, ir lielākoties nepietiekami novērtēta (14); tā kā azbesta vides ekspozīcijas robežvērtība var sasniegt arodekspozīcijas robežvērtību; tā kā ir vajadzīga plašāka izpēte par riskiem, kas saistīti ar azbestu, izmantojot šādus vides ceļus;

| J. | tā kā azbesta atkritumu apglabāšana poligonos nav dzīvotspējīgs ilgtermiņa risinājums, jo ar šiem atkritumiem būs jārīkojas nākamajām paaudzēm, taču azbesta šķiedras ir laika gaitā faktiski neiznīcināmas; tā kā būtu jānovērš azbesta šķiedru nokļūšana vidē; tā kā ir jāizstrādā izmaksu ziņā efektīvas metodes azbestu saturošu atkritumu inertizācijai, lai deaktivētu aktīvās azbesta šķiedras un pārvērstu tās materiālos, kas nerada draudus sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā azbesta atkritumu apglabāšana poligonos nav dzīvotspējīgs ilgtermiņa risinājums, jo ar šiem atkritumiem būs jārīkojas nākamajām paaudzēm, taču azbesta šķiedras ir laika gaitā faktiski neiznīcināmas; tā kā būtu jānovērš azbesta šķiedru nokļūšana vidē; tā kā ir jāizstrādā izmaksu ziņā efektīvas metodes azbestu saturošu atkritumu inertizācijai, lai deaktivētu aktīvās azbesta šķiedras un pārvērstu tās materiālos, kas nerada draudus sabiedrības veselībai;

| K. | tā kā plašākā kontekstā būtu jāveicina pētniecība un inovācijas, lai uzlabotu azbesta skrīningu, ar azbestu saistītu vēža veidu, kas nav plaušu vēzis un mezotelioma, noteikšanu, drošas aizvākšanas metodes, atkritumu apsaimniekošanu un ēku iemītnieku un iedarbībai pakļauto darba ņēmēju drošību, tostarp azbesta reāllaika brīdināšanas un noteikšanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā plašākā kontekstā būtu jāveicina pētniecība un inovācijas, lai uzlabotu azbesta skrīningu, ar azbestu saistītu vēža veidu, kas nav plaušu vēzis un mezotelioma, noteikšanu, drošas aizvākšanas metodes, atkritumu apsaimniekošanu un ēku iemītnieku un iedarbībai pakļauto darba ņēmēju drošību, tostarp azbesta reāllaika brīdināšanas un noteikšanas tehnoloģijas;

| L. | tā kā, ievērojot LESD 191. panta 1. punktu, Savienības politikai vides jomā jāpalīdz sasniegt vairākus mērķus, piemēram, aizsargāt tās iedzīvotāju veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, veicināt apdomīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu un starptautiskā līmenī sekmēt pasākumus, ar kuriem risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas; |
| --- | --- |

L.

tā kā, ievērojot LESD 191. panta 1. punktu, Savienības politikai vides jomā jāpalīdz sasniegt vairākus mērķus, piemēram, aizsargāt tās iedzīvotāju veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, veicināt apdomīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu un starptautiskā līmenī sekmēt pasākumus, ar kuriem risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas;

| M. | tā kā, ievērojot Līguma 191. panta 2. punktu, Savienības vides politikai ir jābalstās uz piesardzības principu un principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, vispirms novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs; |
| --- | --- |

M.

tā kā, ievērojot Līguma 191. panta 2. punktu, Savienības vides politikai ir jābalstās uz piesardzības principu un principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, vispirms novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs;

| N. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā ir noteikts, ka augstam vides aizsardzības līmenim un vides kvalitātei jābūt integrētai Savienības politikā un jābūt nodrošinātai saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā ir noteikts, ka augstam vides aizsardzības līmenim un vides kvalitātei jābūt integrētai Savienības politikā un jābūt nodrošinātai saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu;

| O. | tā kā tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi kļūst par vispāratzītām, jo to valstu skaits, kuras atzīst šīs tiesības, dažu pēdējo gadu laikā ir palielinājies — vairāk nekā 155 valstis atzīst šīs tiesības vai šo tiesību elementus savās tiesību sistēmās; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi kļūst par vispāratzītām, jo to valstu skaits, kuras atzīst šīs tiesības, dažu pēdējo gadu laikā ir palielinājies — vairāk nekā 155 valstis atzīst šīs tiesības vai šo tiesību elementus savās tiesību sistēmās;

| P. | tā kā saskaņā ar Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) datiem azbests ir kancerogēns, kam nav robežvērtības; tā kā spēkā esošā saistošā arodekspozīcijas robežvērtība azbestam ir 0,1 šķiedra/cm3 kā 8 stundu vidējā svērtā vērtība; tā kā ECHA Riska vērtēšanas komiteja ir sagatavojusi atzinumu par saistošās arodekspozīcijas robežvērtības samazināšanu azbestam; tā kā iedarbība vienmēr būtu jāsamazina, ciktāl tas ir tehniski iespējams, jo īpaši tad, ja nav nekaitīguma robežvērtības; tā kā tādēļ arodekspozīcijas robežvērtība būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus, un attiecīgi jāatjaunina; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) datiem azbests ir kancerogēns, kam nav robežvērtības; tā kā spēkā esošā saistošā arodekspozīcijas robežvērtība azbestam ir 0,1 šķiedra/cm3 kā 8 stundu vidējā svērtā vērtība; tā kā ECHA Riska vērtēšanas komiteja ir sagatavojusi atzinumu par saistošās arodekspozīcijas robežvērtības samazināšanu azbestam; tā kā iedarbība vienmēr būtu jāsamazina, ciktāl tas ir tehniski iespējams, jo īpaši tad, ja nav nekaitīguma robežvērtības; tā kā tādēļ arodekspozīcijas robežvērtība būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus, un attiecīgi jāatjaunina;

| Q. | tā kā 80 % arodekspozīcijas izraisītu vēža gadījumu dalībvalstīs ir atzīti par saistītiem ar azbestu; tā kā 98 % no cilvēkresursu izmaksām, ieskaitot ietekmi uz dzīves kvalitāti un darba ņēmēju ģimenēm, sedz darba ņēmēji; tā kā aplēses liecina, ka arodekspozīcijas izraisīta vēža izmaksas Savienībā ir no 270 miljardiem EUR līdz 610 miljardiem EUR gadā jeb 1,8 % - 4,1 % no IKP (15); tā kā pasākumi, lai stiprinātu politiku sliktas veselības novēršanai, ir būtiski, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji un viņu ģimenes var dzīvot veselīgāk; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 80 % arodekspozīcijas izraisītu vēža gadījumu dalībvalstīs ir atzīti par saistītiem ar azbestu; tā kā 98 % no cilvēkresursu izmaksām, ieskaitot ietekmi uz dzīves kvalitāti un darba ņēmēju ģimenēm, sedz darba ņēmēji; tā kā aplēses liecina, ka arodekspozīcijas izraisīta vēža izmaksas Savienībā ir no 270 miljardiem EUR līdz 610 miljardiem EUR gadā jeb 1,8 % - 4,1 % no IKP (15); tā kā pasākumi, lai stiprinātu politiku sliktas veselības novēršanai, ir būtiski, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji un viņu ģimenes var dzīvot veselīgāk;

| R. | tā kā azbestu plaši izmanto mājokļos un tas apdraud veselību; tā kā starptautiskās organizācijas un dalībvalstis ir atzinušas tiesības uz pienācīgu mājokli, kuru definīcija ietver aizsardzību pret veselības apdraudējumu, un tās ir galvenās tiesības, lai cīnītos pret nevienlīdzību veselības jomā; tā kā droša azbesta aizvākšana palīdzēs nodrošināt kvalitatīvus mājokļus visiem, jo īpaši īpašniekiem ar zemiem ienākumiem un īrniekiem, kuru dzīves apstākļi pēdējās desmitgadēs ir pasliktinājušies; |
| --- | --- |

R.

tā kā azbestu plaši izmanto mājokļos un tas apdraud veselību; tā kā starptautiskās organizācijas un dalībvalstis ir atzinušas tiesības uz pienācīgu mājokli, kuru definīcija ietver aizsardzību pret veselības apdraudējumu, un tās ir galvenās tiesības, lai cīnītos pret nevienlīdzību veselības jomā; tā kā droša azbesta aizvākšana palīdzēs nodrošināt kvalitatīvus mājokļus visiem, jo īpaši īpašniekiem ar zemiem ienākumiem un īrniekiem, kuru dzīves apstākļi pēdējās desmitgadēs ir pasliktinājušies;

| S. | tā kā drošu azbesta aizvākšanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu tādai praksei kā īrnieku izlikšana, pamatojoties uz to, ka viņu mājokļi ir jārenovē; |
| --- | --- |

S.

tā kā drošu azbesta aizvākšanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu tādai praksei kā īrnieku izlikšana, pamatojoties uz to, ka viņu mājokļi ir jārenovē;

| T. | tā kā prasības azbesta drošai aizvākšanai ir jāievieš sociāli taisnīgi un jāpapildina ar atbilstošiem pasākumiem, ar kuriem atbalsta ēku īpašniekus vajadzīgo renovācijas darbu finansēšanā, un ar papildu pasākumiem to mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) spēju veidošanai, kuri veic darbus; tā kā vienlaikus būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļus Eiropas renovācijas viļņa ietvaros, kā izklāstīts Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumā (“renovācijas vilnis”), saņemtu tie saņēmēji, kas atbilst Savienības un valstu noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret azbesta iedarbību; |
| --- | --- |

T.

tā kā prasības azbesta drošai aizvākšanai ir jāievieš sociāli taisnīgi un jāpapildina ar atbilstošiem pasākumiem, ar kuriem atbalsta ēku īpašniekus vajadzīgo renovācijas darbu finansēšanā, un ar papildu pasākumiem to mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) spēju veidošanai, kuri veic darbus; tā kā vienlaikus būtu jānodrošina, ka Savienības līdzekļus Eiropas renovācijas viļņa ietvaros, kā izklāstīts Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumā (“renovācijas vilnis”), saņemtu tie saņēmēji, kas atbilst Savienības un valstu noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret azbesta iedarbību;

| U. | tā kā azbests joprojām ir sastopams daudzās administratīvajās ēkās, skolās, mājokļos, infrastruktūrā, sabiedriskā transporta objektos un ūdensapgādes tīklos; tā kā laika gaitā zināšanas par šīs vielas izmantošanu un sastopamību mazinās; tā kā azbesta sastopamība un zināšanu trūkums par to apdraud visus ēku iemītniekus un lietotājus; |
| --- | --- |

U.

tā kā azbests joprojām ir sastopams daudzās administratīvajās ēkās, skolās, mājokļos, infrastruktūrā, sabiedriskā transporta objektos un ūdensapgādes tīklos; tā kā laika gaitā zināšanas par šīs vielas izmantošanu un sastopamību mazinās; tā kā azbesta sastopamība un zināšanu trūkums par to apdraud visus ēku iemītniekus un lietotājus;

| V. | tā kā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (16) dalībvalstis tika aicinātas izskaust ar darbu saistītus nāves gadījumus un samazināt ar darbu saistītu saslimšanu skaitu līdz 2030. gadam un Komisija tika aicināta pārskatīt Direktīvu 2004/37/EK; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (16) dalībvalstis tika aicinātas izskaust ar darbu saistītus nāves gadījumus un samazināt ar darbu saistītu saslimšanu skaitu līdz 2030. gadam un Komisija tika aicināta pārskatīt Direktīvu 2004/37/EK;

| W. | tā kā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumā ir norādīts, ka 52 % no ikgadējiem ar darbu saistītiem nāves gadījumiem Savienībā var būt izraisījušas ar arodu saistītas vēža saslimšanas; tā kā agrīnas diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas uzlabošana ir ES Vēža uzveikšanas plāna prioritātes un tā kā tam būtu jāsniedz labums pacientiem, kuri cieš no slimībām, kas saistītas ar azbestu; tā kā Komisija plāno 2022. gadā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai vēl vairāk samazinātu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Komisijas 2021. gada 3. februāra paziņojumā ir norādīts, ka 52 % no ikgadējiem ar darbu saistītiem nāves gadījumiem Savienībā var būt izraisījušas ar arodu saistītas vēža saslimšanas; tā kā agrīnas diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas uzlabošana ir ES Vēža uzveikšanas plāna prioritātes un tā kā tam būtu jāsniedz labums pacientiem, kuri cieš no slimībām, kas saistītas ar azbestu; tā kā Komisija plāno 2022. gadā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai vēl vairāk samazinātu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem;

| X. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārs (“Pīlārs”) tika pieņemts, reaģējot uz sociālajām problēmām Savienībā; tā kā Pīlārs ietver 20 principus, kas sadalīti 3 kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana; tā kā 10. princips paredz darba ņēmēju veselības un drošības augsta līmeņa aizsardzību darbā, kam būtu jāietver darba ņēmēju aizsardzība pret kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbavietā; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārs (“Pīlārs”) tika pieņemts, reaģējot uz sociālajām problēmām Savienībā; tā kā Pīlārs ietver 20 principus, kas sadalīti 3 kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba apstākļi un sociālā aizsardzība un iekļaušana; tā kā 10. princips paredz darba ņēmēju veselības un drošības augsta līmeņa aizsardzību darbā, kam būtu jāietver darba ņēmēju aizsardzība pret kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbavietā;

| Y. | tā kā krīze ir pierādījusi, cik svarīgi ir novērst ar darbu saistītas slimības un ieguldīt līdzekļus izmaksu ziņā pieejamā sabiedrības veselībā; tā kā darba inspekcijām, arodbiedrībām un darba aizsardzības pārstāvjiem ir galvenā loma ar azbestu saistīto noteikumu un normatīvo aktu efektīvā pārbaudīšanā un izpildē; tā kā efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas ir būtiskas, lai atturētu darba devējus no darba aizsardzības noteikumu pārkāpšanas un nodrošinātu godīgu konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

Y.

tā kā krīze ir pierādījusi, cik svarīgi ir novērst ar darbu saistītas slimības un ieguldīt līdzekļus izmaksu ziņā pieejamā sabiedrības veselībā; tā kā darba inspekcijām, arodbiedrībām un darba aizsardzības pārstāvjiem ir galvenā loma ar azbestu saistīto noteikumu un normatīvo aktu efektīvā pārbaudīšanā un izpildē; tā kā efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas ir būtiskas, lai atturētu darba devējus no darba aizsardzības noteikumu pārkāpšanas un nodrošinātu godīgu konkurenci iekšējā tirgū;

| Z. | tā kā būvētai videi ir būtiska ietekme uz daudzām ekonomikas nozarēm, uz vietējām darbvietām un dzīves kvalitāti; tā kā Komisijas jaunās ilgtspējīgas būvētās vides stratēģijas mērķis cita starpā ir veicināt aprites principu ievērošanu visā ēku aprites ciklā; tā kā Komisijas jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns, kas izklāstīts 2020. gada 11. marta paziņojumā, ietver mērķtiecīgas iniciatīvas, lai pievērstos galvenajām izstrādājumu vērtības ķēdēm, piemēram, būvniecībai un ēkām; tā kā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā ir atzīts, ka būvniecības nozarei būs jāiegulda darbaspēka prasmju uzlabošanā, lai nodrošinātu zaļās pārkārtošanās vajadzības attiecībā uz videi nekaitīgu konstrukciju un materiāliem, energoefektivitāti, apritīgumu un renovāciju; tā kā kvalificētu būvstrādnieku pieejamība ir renovācijas viļņa sekmju priekšnoteikums; |
| --- | --- |

Z.

tā kā būvētai videi ir būtiska ietekme uz daudzām ekonomikas nozarēm, uz vietējām darbvietām un dzīves kvalitāti; tā kā Komisijas jaunās ilgtspējīgas būvētās vides stratēģijas mērķis cita starpā ir veicināt aprites principu ievērošanu visā ēku aprites ciklā; tā kā Komisijas jaunais aprites ekonomikas rīcības plāns, kas izklāstīts 2020. gada 11. marta paziņojumā, ietver mērķtiecīgas iniciatīvas, lai pievērstos galvenajām izstrādājumu vērtības ķēdēm, piemēram, būvniecībai un ēkām; tā kā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā ir atzīts, ka būvniecības nozarei būs jāiegulda darbaspēka prasmju uzlabošanā, lai nodrošinātu zaļās pārkārtošanās vajadzības attiecībā uz videi nekaitīgu konstrukciju un materiāliem, energoefektivitāti, apritīgumu un renovāciju; tā kā kvalificētu būvstrādnieku pieejamība ir renovācijas viļņa sekmju priekšnoteikums;

| AA. | tā kā vairāk nekā 100 valstīs visā pasaulē, tostarp Savienības kaimiņu reģionu valstīs, joprojām ir iespējams likumīgi ražot, apstrādāt, importēt un eksportēt azbestu un azbestu saturošus materiālus un izstrādājumus; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (17) nosaka, ka jāīsteno Roterdamas Konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem (ar 2019. gadā pieņemtajiem grozījumiem) (Roterdamas Konvencija), ar ko saskaņā ir vajadzīga valsts konkrēta vienošanās pirms tāda izstrādājuma eksportēšanas, kas satur toksiskas ķīmiskās vielas; tā kā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumā par prioritāti tika noteikta centienu stiprināšana, lai nepieļautu neatbilstīgu izstrādājumu laišanu Savienības tirgū; tā kā, neraugoties uz Savienības un valstu aizliegumiem un spēkā esošajiem noteikumiem, azbests joprojām nonāk iekšējā tirgū (18); tā kā, kamēr vien azbests tiks likumīgi ražots un tirgots globālā mērogā, vienmēr pastāvēs risks, ka tas nonāks iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

AA.

tā kā vairāk nekā 100 valstīs visā pasaulē, tostarp Savienības kaimiņu reģionu valstīs, joprojām ir iespējams likumīgi ražot, apstrādāt, importēt un eksportēt azbestu un azbestu saturošus materiālus un izstrādājumus; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (17) nosaka, ka jāīsteno Roterdamas Konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem (ar 2019. gadā pieņemtajiem grozījumiem) (Roterdamas Konvencija), ar ko saskaņā ir vajadzīga valsts konkrēta vienošanās pirms tāda izstrādājuma eksportēšanas, kas satur toksiskas ķīmiskās vielas; tā kā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumā par prioritāti tika noteikta centienu stiprināšana, lai nepieļautu neatbilstīgu izstrādājumu laišanu Savienības tirgū; tā kā, neraugoties uz Savienības un valstu aizliegumiem un spēkā esošajiem noteikumiem, azbests joprojām nonāk iekšējā tirgū (18); tā kā, kamēr vien azbests tiks likumīgi ražots un tirgots globālā mērogā, vienmēr pastāvēs risks, ka tas nonāks iekšējā tirgū;

| AB. | tā kā, lai nodrošinātu medicīnisko uzraudzību un atvieglotu arodslimību atpazīšanu, ir svarīgi izveidot stabilus reģistrus par cilvēkiem, kuri iepriekš vai pašreiz ir bijuši pakļauti azbesta iedarbībai, vienlaikus ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (19); tā kā dalībvalstīs ir dažādi veidi, kā organizēt valstu sociālās apdrošināšanas sistēmas attiecībā uz darba traumām vai slimībām, ietverot koplīgumu papildinošo nozīmi; tā kā ir jāievēro principi, kas ir šādu shēmu pamatā, un sociālo partneru autonomija; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, lai nodrošinātu medicīnisko uzraudzību un atvieglotu arodslimību atpazīšanu, ir svarīgi izveidot stabilus reģistrus par cilvēkiem, kuri iepriekš vai pašreiz ir bijuši pakļauti azbesta iedarbībai, vienlaikus ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (19); tā kā dalībvalstīs ir dažādi veidi, kā organizēt valstu sociālās apdrošināšanas sistēmas attiecībā uz darba traumām vai slimībām, ietverot koplīgumu papildinošo nozīmi; tā kā ir jāievēro principi, kas ir šādu shēmu pamatā, un sociālo partneru autonomija;

| AC. | tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumā “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta” ir norādīts, ka būtu jāpanāk, lai dalībvalstu līmenī visi azbestozes, mezoteliomas un citi ar azbestu saistīto slimību gadījumi tiktu reģistrēti, sistemātiski apkopojot datus par azbesta izraisītām slimībām, kas iegūtas darbā un ārpus tā, pleiras plaki tiktu klasificēti un oficiāli reģistrēti kā azbesta izraisīta slimība un kopā ar specializētiem novērošanas centriem tiktu veikta azbesta atrašanās vietu precīza kartēšana, un ka medicīnas darbiniekiem ir nepieciešama speciāla sagatavošana, lai viņi spētu veikt pareizu diagnostiku; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumā “Eiropas Savienības atbrīvošana no azbesta” ir norādīts, ka būtu jāpanāk, lai dalībvalstu līmenī visi azbestozes, mezoteliomas un citi ar azbestu saistīto slimību gadījumi tiktu reģistrēti, sistemātiski apkopojot datus par azbesta izraisītām slimībām, kas iegūtas darbā un ārpus tā, pleiras plaki tiktu klasificēti un oficiāli reģistrēti kā azbesta izraisīta slimība un kopā ar specializētiem novērošanas centriem tiktu veikta azbesta atrašanās vietu precīza kartēšana, un ka medicīnas darbiniekiem ir nepieciešama speciāla sagatavošana, lai viņi spētu veikt pareizu diagnostiku;

| AD. | tā kā dažās dalībvalstīs spēkā esošie tiesību akti uzliek konkrētus pienākumus azbestu saturošu ēku īpašniekiem, administratoriem vai pārvaldniekiem tikai tad, kad viņi sāk izmantot ēku vai plāno sākt tās nojaukšanu, nevis tad, kad pārdod ēku, kas aprīkota ar azbestu saturošiem materiāliem, |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažās dalībvalstīs spēkā esošie tiesību akti uzliek konkrētus pienākumus azbestu saturošu ēku īpašniekiem, administratoriem vai pārvaldniekiem tikai tad, kad viņi sāk izmantot ēku vai plāno sākt tās nojaukšanu, nevis tad, kad pārdod ēku, kas aprīkota ar azbestu saturošiem materiāliem,

Eiropas stratēģija visa azbesta aizvākšanai: ESVAA

| 1. | norāda, ka droša azbesta aizvākšana liecina par nepieciešamību piemērot veselības aizsardzības principu visās LESD 168. panta 1. punktā minētajās politikas jomās, jo tā ir tieši saistīta ar šādām nesenām un turpmākām Savienības politikas iniciatīvām: jauno Savienības veselības un drošības satvaru, zaļo kursu ar renovācijas vilni, Eiropas Atveseļošanas instrumentu un daudzgadu finanšu shēmu, Eiropas Vēža uzveikšanas plānu, ES atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju un aprites ekonomikas paketi; uzsver, ka azbesta atkritumu pārstrādē būtu pilnībā jāpiemēro piesardzības princips; aicina Komisiju ierosināt konkrēto Savienības tiesību aktu atkritumu jomā attiecīgu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka azbesta droša aizvākšana ir sarežģīts un steidzams uzdevums, un atkārtoti aicina īstenot vispusīgu un integrētu pieeju, kas savieno vairākas politikas jomas; norāda, ka drošiem darba apstākļiem ir jābūt galvenajai prioritātei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju iesniegt Eiropas stratēģiju visa azbesta aizvākšanai: ESVAA, kas ietver šādus elementus:






  a) | Eiropas satvaru valstu stratēģijām par visa azbesta drošu aizvākšanu dalībvalstīs, kam būtu jāietver tiesību akta priekšlikums, lai ieviestu minimālos standartus publiski pieejamiem valstu azbesta reģistriem; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Eiropas satvaru valstu stratēģijām par visa azbesta drošu aizvākšanu dalībvalstīs, kam būtu jāietver tiesību akta priekšlikums, lai ieviestu minimālos standartus publiski pieejamiem valstu azbesta reģistriem;

| b) | priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2009/148/EK, lai stiprinātu Savienības pasākumus darba ņēmēju aizsardzībai pret azbestu un lai novērstu jaunu azbesta upuru vilni renovācijas viļņa gaitā; |
| --- | --- |

b)

priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2009/148/EK, lai stiprinātu Savienības pasākumus darba ņēmēju aizsardzībai pret azbestu un lai novērstu jaunu azbesta upuru vilni renovācijas viļņa gaitā;

| c) | tiesību akta priekšlikumu:






  i) | par arodslimību atzīšanu, tostarp par visu zināmo ar azbestu saistīto slimību atzīšanu, iekļaujot atzīšanas procedūru minimālos standartus, un |
| --- | --- | --- |

c)

tiesību akta priekšlikumu:

i)

par arodslimību atzīšanu, tostarp par visu zināmo ar azbestu saistīto slimību atzīšanu, iekļaujot atzīšanas procedūru minimālos standartus, un

| ii) | par minimālajiem standartiem kompensāciju izmaksāšanai ar azbestu saistītu arodslimību upuriem; |
| --- | --- |

ii)

par minimālajiem standartiem kompensāciju izmaksāšanai ar azbestu saistītu arodslimību upuriem;

| d) | priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2010/31/ES, lai ieviestu prasību veikt azbesta un citu bīstamu vielu obligātu pārbaudi un turpmāku aizvākšanu pirms var uzsākt renovācijas darbus, lai aizsargātu būvniecībā strādājošo veselību; |
| --- | --- |

d)

priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2010/31/ES, lai ieviestu prasību veikt azbesta un citu bīstamu vielu obligātu pārbaudi un turpmāku aizvākšanu pirms var uzsākt renovācijas darbus, lai aizsargātu būvniecībā strādājošo veselību;

| e) | tiesību akta priekšlikumu, kurā ņemti vērā spēkā esošie valstu noteikumi, kā arī ietekmes novērtējums par visefektīvākajiem ēku obligātās pārbaudes modeļiem, kas ietver azbesta sastopamības virsmā diagnostiku, ko veic profesionāla struktūra ar atbilstošu kvalifikāciju un atļaujām, pirms pārdošanas vai nomas un azbesta sertifikātu izdošanu ēkām, kas būvētas pirms 2005. gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko; |
| --- | --- |

e)

tiesību akta priekšlikumu, kurā ņemti vērā spēkā esošie valstu noteikumi, kā arī ietekmes novērtējums par visefektīvākajiem ēku obligātās pārbaudes modeļiem, kas ietver azbesta sastopamības virsmā diagnostiku, ko veic profesionāla struktūra ar atbilstošu kvalifikāciju un atļaujām, pirms pārdošanas vai nomas un azbesta sertifikātu izdošanu ēkām, kas būvētas pirms 2005. gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko;

| 4. | norāda, ka vispusīgas aizvākšanas stratēģijas radīs finansiālas un administratīvas sekas ēku īpašniekiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, kā arī ievērojamu darba slodzi sertifikācijas iestādēm; tādēļ uzsver, ka būtu jānodrošina piemēroti pārejas periodi un pienācīgs regulatīvais un finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir jāmobilizē visi pašreizējie finanšu mehānismi, kas ir pieejami Savienības un dalībvalstu līmenī, un uzsver to, ka Komisija jau ir skaidri norādījusi, ka dalībvalstis var piešķirt Eiropas strukturālos un investīciju (ESI) fondu līdzekļus azbesta apstrādei un aizvākšanai (20); šajā saistībā aicina mobilizēt ESI fondus, lai uzlabotu azbesta skrīninga un mērījumu, aizvākšanas un drošas atkritumu apsaimniekošanas uzticamību un tempu saskaņā ar attiecīgo valsts vai reģionālo programmu mērķiem; uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi atbalstīt pētniecību un izstrādi, jo īpaši attiecībā uz darba aizsardzības tehnoloģiju izstrādi un nonākšanas tirgū veicināšanu, tostarp reāllaika mērīšanas un brīdināšanas sistēmas attiecībā uz azbestu, kā arī izmaksu ziņā efektīvas azbesta inertizācijas metodes un tehnoloģijas; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus instrumentus, lai atbalstītu ieguldījumus ilgtspējīgās pārstrādes tehnoloģijās, tostarp izmantojot īpašus svarīgus projektus visas Eiropas interesēs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Savienības līdzekļi Eiropas renovācijas viļņa ietvaros būtu jāparedz saņēmējiem, kas ievēro Savienības un valstu noteikumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret azbestu; aicina ieviest sistēmu, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļi tiek atgūti no saņēmējiem, kas neatbilst Savienības vai valstu noteikumiem par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina stiprināt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA), lai nodrošinātu efektīvus instrumentus, piemēram, tehnisku un zinātnisku atbalstu profilakses pasākumu uzlabošanai, lai labāk uzraudzītu azbestu saturošu darbvietu reģistrāciju un to darba ņēmēju izsekošanu, kuri ir vai varētu būt bijuši saskarē ar azbestu, un lai uzlabotu darba ņēmējiem nodrošināto apmācību un aizsardzības līdzekļus; aicina izveidot EU-OSHA kompetencē esošu Eiropas platformu, lai norādītu uz vairākās dalībvalstīs jau ieviesto labo praksi azbesta aizvākšanas un azbesta drošas apglabāšanas jomā un lai nodrošinātu šādas labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka darba inspekcijām ir būtiska nozīme azbesta iedarbības novēršanā un uzraudzībā, kā arī zināšanu un informācijas sniegšanas uzlabošanā uzņēmumu līmenī; aicina dalībvalstis papildināt darba inspektoru skaitu un uzlabot darba inspekciju un pārbaužu kvalitāti, kā arī pārbaužu biežumu; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu ievērojami jāpārsniedz Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikums nodrošināt uz katriem 10 000 darba ņēmējiem vismaz vienu inspektoru; mudina dalībvalstis piemērot efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas uzņēmumiem, kas nepilda savus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz darba aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka ir steidzami jānodrošina efektīva tiesu iestāžu pieejamība un tiesiskās aizsardzības līdzekļi visiem no azbesta cietušajiem attiecībā uz visu kaitējumu veselībai, ne tikai to, kas saistīts ar trauksmes sajūtu; uzsver, ka visas medicīniskās izmaksas, kas saistītas ar pakļautību azbesta iedarbībai, būtu jāsedz darba devējiem, ja viņi nav veikuši visus atbilstīgos pasākumus un nav centušies ar saviem līdzekļiem novērst azbesta iedarbību; aicina Komisiju izvērtēt iespējamo vajadzību pēc tiesību aktiem, ar ko nosaka vispārēju atbildības režīmu attiecībā uz difūzo piesārņojumu, lai cietušajiem atlīdzinātu visus zaudējumus, ko rada difūzais piesārņojums, tostarp tas, ko izraisa azbests; |
| --- | --- |

9.

Eiropas pamatdirektīva par valstu azbesta aizvākšanas stratēģijām

| 10. | atzinīgi vērtē renovācijas vilni, kura mērķis ir līdz 2030. gadam renovēt 35 miljonus ēku; piekrīt paziņojumā paustajam viedoklim, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecu ēku renovācijā un ārkārtas operācijās iesaistīto darba ņēmēju aizsardzībai pret azbesta iedarbību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka, lai veiktu labākus profilakses pasākumus un pārvaldītu ar azbestu saistīto risku, ir vajadzīga piekļuve attiecīgai informācijai, kas pielāgota tieši iesaistīto personu vajadzībām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju atbalstīt informācijas izplatīšanu par dažādām sistēmām azbesta izstrādājumu drošai un pienācīgai aizvākšanai vai to apglabāšanai, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka trūkst informācijas arī par risku iedzīvotājiem, kuri ir pakļauti dabā sastopamu azbesta materiālu iedarbībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzstāj, ka jebkurai Savienības iniciatīvai, ar ko atbalsta energorenovāciju, vajadzētu būt sociāli taisnīgai un tajā būtu jāietver pasākumi iedzīvotāju un darba ņēmēju veselības aizsardzībai, tostarp nosakot ēkas, kurās ir azbests, lai nodrošinātu azbesta un citu bīstamu materiālu drošu aizvākšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgu, cenas ziņā pieejamu un veselīgu mājokļu piekļūstamība ir viens no Pīlāra rīcības plāna stūrakmeņiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis un reģioni, tostarp Nīderlande, Polija un Flandrija, pašreiz īsteno vērienīgus plānus, lai konkrētos termiņos aizvāktu azbestu no būvētās vides; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt tiesisko regulējumu, lai, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem, novērtētu visu pašreizējo azbestu ēkās un infrastruktūrā dalībvalstīs un lai aplēstu tā drošas aizvākšanas izmaksas katrā no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pamatdirektīvai, lai dalībvalstis izstrādātu valsts azbesta aizvākšanas plānus, kas ietver konkrētus un reālus termiņus, tostarp prioritātes un starpposma mērķrādītājus, azbesta atklāšanu un reģistrēšanu, finansējumu un atbalstu ēku īpašniekiem un MVU, aizsardzības pasākumus darba ņēmējiem pret azbesta iedarbības radīto risku saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK, kā arī azbesta drošu apglabāšanu, lai nepieļautu azbesta nonākšanu reciklēšanas procesos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzstāj, ka ir jāveic ilgtermiņa epidemioloģiskā uzraudzība, lai novērtētu veikto pasākumu efektivitāti; uzsver, ka azbests ir galvenais saslimšanas ar mezoteliomu riska faktors un ka diagnosticēto mezoteliomu skaits ir atbilstīgs epidemioloģiskās uzraudzības rādītājs; tādēļ prasa mezoteliomas paziņošanu kompetentajām iestādēm noteikt par obligātu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem ar arodekspozīciju nesaistīta azbesta iedarbība ir iemesls aptuveni 20 % mezoteliomas gadījumu rūpnieciski attīstītajās valstīs (21); |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par paredzamo tādu būvdarbu pieaugumu, kas būs saistīti ar renovācijas vilni un palielinās pakļautību azbesta šķiedru iedarbībai darbavietā un vidē; uzsver, ka renovācijas viļņa kontekstā azbests ir jāaizstāj ar energoefektīviem materiāliem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti aicina izveidot valstu publiskus azbesta reģistrus; aicina Komisiju pamatdirektīvas priekšlikuma ietvaros ieviest minimālos standartus publiski pieejamiem digitāliem valstu reģistriem par azbestu un citā bīstamām vielām valstij un privātpersonām piederošās ēkās; uzsver, ka azbesta reģistriem vajadzētu būt savietojamiem ar datubāzēm un reģistriem, piemēram, tādiem, kas saistīti ar energoefektivitāti, un tiem vajadzētu būt aizpildītiem ar bieži izmantotiem rīkiem, piemēram, ēku renovācijas pasēm saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Eiropas Vides aģentūru veikt turpmākus pētījumus par azbesta sastopamību upēs un to pietekās un tā ietekmi uz veģetāciju un savvaļas augiem un dzīvniekiem, kas līdzinātos ASV Vides aizsardzības aģentūras veiktajam pētījumam (22); |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka azbesta fona koncentrācijas līmeņi gaisā būtu jāuzrauga un jāmēra visās dalībvalstīs, ka būtu jānodrošina piekļuve informācijai un ka būtu jāievieš iedarbības robežvērtības dzīvojamām telpām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pieņem zināšanai Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2017. gada ieteikumus (23), kuros noteikts, ka azbesta šķiedras nav jāiekļauj Padomes Direktīvas 98/83/EK (24) I pielikumā, un secināts, ka azbesta šķiedras dzeramajā ūdenī nav iemesls, lai rastos bažas par veselību; atgādina, ka Itālijas zinātnieku pētījumā ir pētīts svarīgs jautājums par to, vai azbesta šķiedras saturoša ūdens dzeršana ievērojami palielina kuņģa un kolorektālā vēža risku (25); uzsver, ka varētu paiet vairākas desmitgades, līdz tiktu pamanītas iespējamās slimības, ko izraisa tāda azbesta šķiedras saturoša ūdens patēriņš, kurš plūdis caur azbesta caurulēm; uzsver, ka pat tad, ja tikai ar Itālijas veikto pētījumu nepietiek, lai šajā posmā izdarītu galīgu slēdzienu par to, ka azbesta uzņemšana ar dzeramo ūdeni var izraisīt saslimšanu ar kuņģa un zarnu trakta vēzi, tomēr būtu jāpiemēro piesardzības princips, ņemot vērā pašreizējās neskaidrības; uzskata, ka šajā svarīgajā jautājumā būtu jāveic vairāk pētījumu; tādēļ aicina dalībvalstis regulāri uzraudzīt dzeramā ūdens ieguvei izmantotā ūdens kvalitāti un veikt nepieciešamos profilakses un ietekmes mazināšanas pasākumus gadījumos, kad pastāv risks cilvēku veselībai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par dzeramā ūdens apgādes tīkla stāvokli Savienībā un tādu azbesta cementa cauruļu izmantošanu, kuru nolietojuma gaitā azbesta šķiedras nonāk ūdenī; turklāt atgādina, ka saskaņā ar PVO ieteikumiem azbesta cementa caurules vairs nevajadzētu izmantot vai apstiprināt izmantošanai dzeramā ūdens apgādē (26); uzskata, ka ar Eiropas stratēģiju azbesta pilnīgai aizvākšanai un Eiropas un dalībvalstu atveseļošanas plāniem būtu jāizstrādā un jāīsteno visaptverošs Eiropas dzeramā ūdens tīkla atjaunošanas un tajā esošā azbesta aizvākšanas plāns; |
| --- | --- |

26.

Direktīvas 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, atjaunināšana

| 27. | atgādina, ka azbests joprojām veido vienu no būtiskākajiem arodveselības izaicinājumiem un ka 125 miljoni cilvēku visā pasaulē ir bijuši pakļauti azbesta iedarbībai darbvietā (27), neraugoties uz to, ka tā apdraudējumi veselībai ir zināmi jau vairākus gadu desmitus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka azbesta iedarbības dēļ katru gadu mirst aptuveni 250 000 cilvēku (28); norāda, ka pēdējos gados no ekspozīcijas azbesta šķiedrām izraisīto nāves gadījumu skaita pieaugums ir pat paātrinājies; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju atjaunināt Direktīvu 2009/148/EK, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas un tehnikas attīstību, tostarp izvērtēt dažādus azbesta šķiedru veidus un to nelabvēlīgo ietekmi uz veselību, kā arī sākt apspriešanos, lai atjauninātu šķiedru silikātu sarakstu direktīvas darbības jomā, un šajā saistībā izvērtēt, vai iekļaut ribekīta vinhītu, rihterītu, fluor-edenītu un erionītu sarakstā, kas jau ietver aktinolītu, antofilītu, tremolītu un grunerītu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Direktīva 2009/148/EK attiecas uz visām darbībām, kuru laikā darba ņēmēji, pildot darbu, ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem; aicina izstrādāt stingrākus noteikumus, kas nodrošinātu visu azbesta aizvākšanas vietās strādājošo aizsardzību, tostarp to darba ņēmēju aizsardzību, kuri ierodas objektā pēc azbesta aizvākšanas; aicina vairāk uzsvērt nepieciešamību minētās direktīvas īstenošanā valsts mērogā iekļaut visas riskam pakļautās profesijas, tostarp renovācijas un nojaukšanas darbu veicējus, atkritumu apsaimniekotājus, kalnračus un ugunsdzēsējus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar jaunākajiem zinātniski medicīniskajiem pētījumiem un ieteikumiem nav robežvērtības, kuru nesasniedzot azbesta šķiedru koncentrācija gaisā būtu nekaitīga (29); šajā saistībā uzskata, ka nav pamatojami nekādi atbrīvojumi no Direktīvas 2009/148/EK aizsardzības pasākumiem, atsaucoties uz arodekspozīcijas robežvērtību; aicina Direktīvā 2009/148/EK pilnībā atspoguļot principu, ka darba laikā vienmēr jāveic atbilstoši individuālās aizsardzības pasākumi, ja darba ņēmēji ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem; uzskata, ka, novērtējot risku, ir jāņem vērā neirstošu azbestu saturošu materiālu bīstamība; aicina veikt individuālu riska novērtējumu saistībā ar plānoto darba procesu, lai noteiktu nepieciešamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzstāj, ka azbestu saturošu daļu un materiālu droša aizvākšana un apglabāšana ir prioritāte, jo remonts, tehniskā apkope, iekapsulēšana vai noslēgšana izraisa tikai aizvākšanas atlikšanu, kas iedzīvotājus un darba ņēmējus apdraud nākamo gadu gaitā; aicina aizliegt tādu azbestu saturošu materiālu iekapsulēšanu un noslēgšanu, kurus ir iespējams tehniski aizvākt; uzstāj, ka ar šo aizliegumu nedrīkstētu radīt situāciju, ka mājsaimniecības ar mazākiem ienākumiem nevar atļauties nepieciešamo renovāciju; tādēļ uzsver, ka ir vajadzīgi atbilstoši papildpasākumi; uzsver, ka ir svarīgi noteikt, reģistrēt un regulāri uzraudzīt azbestu saturošas daļas struktūrās, kuras nav iespējams aizvākt īsā laikā, piemēram, betona sienas ēkās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina veidot sinerģiju ar ECHA izveidoto datubāzi, lai apkopotu informāciju un uzlabotu zināšanas par bažas radošām vielām produktos un to atkritumos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina par pamatprincipu saistībā ar veselību un darba aizsardzību, proti, ka vienmēr ir jāizmanto jaunākās tehnoloģijas, lai panāktu augstāko iespējamo aizsardzības līmeni; aicina stiprināt tehniskās minimālās prasības, lai samazinātu azbesta šķiedru koncentrāciju gaisā līdz zemākajam tehniski iespējamam līmenim, arī ar putekļu nosēdināšanu un putekļu nosūkšanu pie avota, nepārtrauktu nostādināšanu un sanācijas veidus; aicina noteikt minimālās prasības attiecībā uz spiediena atšķirību starp azbesta korpusiem un apkārtni, svaiga gaisa piegādi un HEPA filtriem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir jāatjaunina minimālās tehniskās prasības, lai ietvertu noteikumus, kas atbilst tehnoloģiju attīstībai; uzsver, ka vēl vairāk jāizpēta robotu un citu progresīvu tehnoloģiju vajadzīgā izmantošana, tostarp veicot pētījumus un sistemātiskāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai turpinātu izstrādāt jaunus standartus darba ņēmēju darba aizsardzībai; norāda, ka optiskā mikroskopija nav jaunākā pieejamā tehnoloģija azbesta šķiedru skaitīšanai gaisā, kuru ieelpo cilvēki, un ka analītiskā transmisijas elektronmikroskopija (ATEM) ir jutīgāka un ļauj atšķirt un saskaitīt azbesta šķiedras; aicina pēc iespējas izmantot ATEM vai līdzīgas progresīvas šķiedru skaitīšanas metodes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka paraugiem ir jābūt reprezentatīviem attiecībā uz iedarbību uz darba ņēmēju, kas nozīmē, ka paraugi jāņem reprezentatīvās un reālās situācijās, kad darba ņēmēji ir pakļauti azbesta putekļu iedarbībai, regulāri veicot atkārtotus mērījumus konkrētos darbības posmos; uzskata, ka gadījumā, ja paraugu ņemšana nevar būt reprezentatīva attiecībā uz iedarbību uz darba ņēmēju, būtu jāveic visi vajadzīgie aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka paziņojumā būtu jāiekļauj visi elementi, kas pievienoti šīs rezolūcijas II pielikumā, piemēram, jomas, kurās tiks veikts darbs, aprīkojums, ko izmanto darba ņēmēju aizsardzībai un sanācijai, un atkritumu apglabāšanas plāns; uzskata, ka valstu kompetentajām iestādēm minētā informācija būtu jāglabā vismaz 40 gadus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzstāj, ka ir jānodrošina pietiekams un mērķtiecīgs administratīvais atbalsts darba devējiem, transponējot aizsardzības pasākumus un paziņošanas prasības, jo īpaši MVU, tostarp mikrouzņēmumiem, lai novērstu neatbilstību; uzsver, ka standartizētu procesu nodrošināšana darbībām ar azbesta materiāliem palīdzētu samazināt azbesta šķiedru putekļu līmeni un šo darbību izmaksas, kā arī atvieglotu paziņošanas prasību izpildi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka pašreizējais Savienības minimālais standarts attiecībā uz azbesta arodekspozīcijas robežvērtību ir 100 000 šķiedras uz m3 (0,1 šķiedra/cm3) un ka lielākā daļa dalībvalstu piemēro spēkā esošo minimālo standartu; uzsver, ka dažas dalībvalstis piemēro daudz zemākas arodekspozīcijas robežvērtības, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību, piemēram, arodekspozīcijas robežvērtība 2000 šķiedru apmērā uz m3 (0,002) Nīderlandē; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka vadošie medicīniskie pētnieki no Starptautiskās arodveselības komisijas ir secinājuši, ka ekspozīcijas robežvērtības neaizsargā pret vēzi, un ierosina arodekspozīcijas robežvērtību 1000 šķiedru apmērā uz m3 (0,001 šķiedra/cm3); atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2022. gadā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai vēl vairāk samazinātu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem, un aicina Komisiju prioritārā kārtā atjaunināt šīs iedarbības robežvērtības, kas būtu jānosaka 0,001 šķiedras/cm3 (1000 šķiedras/m3) apmērā, ņemot vērā dažādu ieinteresēto personu ieteikumus un pēc apspriešanās ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju; uzsver, ka ir vajadzīgs atbilstīgs pārejas periods, lai īstenotu jauno metodiku un jaunās iedarbības vērtības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka darbiniekiem, bet arī galvenajiem darbuzņēmējiem, līgumslēdzējām iestādēm, kas pasūta darbus, būtu jāprasa veikt azbesta diagnosticēšanu pirms jebkādu darbu uzsākšanas ēkās, kuģos, gaisa kuģos vai pie aprīkojuma un produktiem; pieprasa, lai pirms darbu uzsākšanas telpās, kas uzbūvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī ir noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, kvalificēts un sertificēts operators veiktu visaptverošu skrīningu attiecībā uz azbestu saturošu materiālu klātbūtni; uzskata, ka skrīningā vienmēr jāiekļauj konkrētajai darbavietai pielāgota diagnoze un ziņojumā jānorāda vai nu azbesta klātbūtne, vai tā neesamība, kā arī tā šķiedras veids, ja tāds ir, sīki aprakstot piesārņojuma veidu, precīzu atrašanās vietu un aplēstos daudzumus; uzskata, ka papildus Direktīvas 2009/148/EK 14. pantā noteiktajām prasībām minētās direktīvas pielikumā būtu jāiekļauj prasības par minimālo apmācības ilgumu, kas apstiprināts ar eksāmenu attiecībā uz attiecīgo darba veidu; šajā saistībā uzsver, ka ir vajadzīga saskaņota riska novērtēšanas metodika, lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu iekšējā tirgus sadrumstalotību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž bažas par to, ka starp dalībvalstīm joprojām stipri atšķiras apmācības prasības un veiktās apmācības sertifikācija, un tas smagi apdraud veselību un drošību darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes kontekstā; aicina Direktīvai 2009/148/EK pievienot jaunu pielikumu ar obligātām minimālajām prasībām attiecībā uz apmācību darbā ar azbestu, ietverot konkrētas prasības darba ņēmējiem specializētos azbesta aizvākšanas uzņēmumos, kā arī darba ņēmējiem, kas sava darba izpildes gaitā varētu nonākt saskarsmē ar azbestu saturošiem materiāliem; papildus prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/148/EK 14. pantā, uzskata, ka minētās direktīvas pielikumā būtu jāiekļauj prasības par minimālo apmācības ilgumu attiecībā uz attiecīgo darba veidu, atbilstīgu šādas apmācības dokumentāciju un regulāriem intervāliem, kādos atsevišķam darba ņēmējam jāapmeklē apmācības; |
| --- | --- |

42.

Ar azbestu saistītu slimību atzīšana un kompensāciju izmaksāšana

| 43. | aicina Komisiju atjaunināt tās 2003. gada 19. septembra ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu (30), lai iekļautu jaunākās pieejamās zinātniski medicīniskās zināšanas par arodslimībām, jo īpaši attiecībā uz slimībām, kas saistītas ar azbestu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis atvieglot atzīšanas procedūras, apvēršot pierādīšanas pienākumu, jo īpaši ja valstu azbesta skarto darba ņēmēju reģistri ir izveidoti tikai nesen, un noteikt atbilstīgu kompensāciju darba ņēmējiem, kuri cieši no slimībām, kas saistītas ar azbestu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka ar azbestu saistītās slimības ir pārrobežu problēma, kas saistīta pārvietošanās brīvību un tāpēc šajā saistībā jo īpaši jāņem vērā mobilo darba ņēmēju loma; atgādina, ka arodslimības un ar darbavietu saistīti veselības riski vienmēr ir sasaistīti ar konkrētu profesiju, aroda darbību, darbavietu un laiku; aicina Komisiju pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem iesniegt priekšlikumu direktīvai, pamatojoties uz LESD 153. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un nosakot Savienības minimālos standartus arodslimību atzīšanai un kompensāciju izmaksāšanai, ietverot ar azbestu saistītas slimības; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai dalībvalstis izveidotu valsts struktūru vai ombudu, kas atzīšanas procedūrās palīdzētu arodslimību, jo īpaši ar azbestu saistītu slimību, kam ir ilgs latentais periods, upuriem; aicina dalībvalstis atbalstīt pacientu apvienību un arodbiedrību grupu izveidi attiecībā uz azbesta izraisīto slimību upuriem un viņu ģimenēm un uzstāj, ka ir jāapspriežas ar šīm apvienībām, lai atvieglotu un vienkāršotu atzīšanas procedūras; aicina palielināt valsts finansējumu, lai izmaksātu kompensācijas ar azbestu saistīto slimību upuriem, tādējādi nodrošinot, ka tiek segtas slimības tiešās, netiešās un cilvēkresursu izmaksas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka smēķēšanas un azbesta iedarbības kopējā ietekme ievērojami palielina plaušu vēža rašanās risku; aicina dalībvalstis ierosināt smēķēšanas atmešanas programmu visiem darba ņēmējiem, kas pakļauti azbesta iedarbībai; atkārtoti norāda, ka smēķēšana nekādā gadījumā nedrīkst būt par iemeslu tam, lai neatzītu azbesta izraisītas arodslimības darba ņēmējam vai lai nebūtu tiesības pieprasīt kompensāciju un medicīnisko aprūpi šādas slimības gadījumā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina labāk izvērtēt riskus, kas saistīti ar sekundāro iedarbību, kura nav saistīta ar profesionālo darbību, jo īpaši attiecībā uz ģimenes locekļiem, kas dzīvo kopā ar darba ņēmējiem, kuri strādā ar azbestu; aicina dalībvalstis atvieglot atzīšanu un kompensēšanu dokumentētiem sekundārās iedarbības upuriem, kas nonāk saskarē ar azbestu veidā, kas nav saistīts ar profesionālo darbību, un izmantot dalībvalstu, piemēram, Dānijas, paraugpraksi; atgādina par dzimumperspektīvu saistībā ar sekundāro iedarbību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ir dažādi ar profesionālo darbību nesaistīti azbesta iedarbības veidi, kam var būt būtiska ietekme uz cilvēka veselību un kas izcelsmes ziņā var būt paraprofesionāli (tostarp pakļautība azbesta putekļiem, ko darba ņēmēji nevilšus atnes mājās), mājsaimniecības (tostarp azbestu saturošu mājsaimniecības priekšmetu ietekmē) vai vides (tostarp ēkās un iekārtās sastopamais vai rūpnieciskas izcelsmes azbests); |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka sievietes, kuras ir pakļautas ar azbestu saistītiem riskiem, ir īpaši neaizsargātas pret konkrētu veidu azbesta iedarbību; aicina labāk atzīt dzimumperspektīvu visā darba aizsardzības jomā un integrēt dzimumu līdztiesību visos dalībvalstu tiesību un neleģislatīvajos instrumentos, lai nodrošinātu, ka dzimumneobjektivitāte neietekmē tādu slimību izsekošanu, noteikšanu, ārstēšanu vai apsvēršanu, kas saistītas ar azbestu, tādējādi ietekmējot kompensācijas apmēru cietušajiem; aicina, diagnosticējot slimības, kā riska faktorus vairāk ņemt vērā tīrīšanas darbības; aicina veikt labāku riska novērtējumu un noteikt azbesta iedarbību uz apkopējiem, jo īpaši apkopējām, kā arī uz cilvēkiem, kuri veic neapmaksātus mājsaimniecības darbus, piemēram, ar azbestu piesārņotu produktu tīrīšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka, attiecinot azbesta aizvākšanas izmaksas, pēc iespējas būtu jāņem vērā princips “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

51.

Azbesta pārbaude pirms energorenovācijas darbiem un pirms ēkas pārdošanas vai izīrēšanas

| 52. | atgādina, ka 14. apsvērumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/844 (31), ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt pašreizējo ēku energoefektivitātes uzlabojumus, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu grozījumiem Direktīvas 2010/31/ES 7. pantā saistībā ar Eiropas renovācijas vilni, ieviešot prasību par azbesta un citu bīstamu vielu obligātu pārbaudīšanu, reģistrēšanu un aizvākšanu pirms jebkādu renovācijas darbu uzsākšanas, vienlaikus ņemot vērā LESD 153. panta 1. punkta a) apakšpunktu tieši par darba vides uzlabošanu darba ņēmēju darba aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu ņemti vērā spēkā esošie valstu noteikumi, kā arī ietekmes novērtējums par visefektīvākajiem modeļiem, lai veiktu obligātu ēku pārbaudi, ietverot azbesta sastopamības virsmā diagnostiku, ko veic profesionāla struktūra ar atbilstošu kvalifikāciju un atļaujām, pirms pārdošanas vai nomas un lai izdotu azbesta sertifikātu ēkām, kas būvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina dalībvalstis veikt aizsardzības pasākumus attiecībā uz īrniekiem, kuri pirms enerģijas atjaunošanas darbu veikšanas ir atraduši azbestu; uzsver, ka īrniekiem nebūtu jāsedz skrīninga un aizvākšanas izdevumi; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka īrnieki saņem pilnīgu informāciju par ēkās konstatēto azbestu un ka tiem tiek izsniegts azbesta sertifikāts; |
| --- | --- |

55.

Eiropas Savienība kā pasaules līdere cīņā pret azbestu

| 56. | atzinīgi vērtē Padomes 2021. gada 12. marta secinājumus, kuros uzsvērta nepieciešamība stiprināt valstu tirgus uzraudzības spējas un muitas dienestu lomu; aicina dalībvalstis pastiprināt kontroli un tirgus uzraudzību, kā arī sadarboties ar citu dalībvalstu robežsardzes un muitas iestādēm, lai novērstu nelikumīgu azbestu saturošu produktu iekļūšanu iekšējā tirgū; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus kuģu demontāžai Savienībā saskaņā ar Jauno aprites ekonomikas rīcības plānu, lai novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz darba ņēmēju veselību, ko rada pakļaušana azbesta iedarbībai kuģu demontāžas laikā; aicina Komisiju nodrošināt augstus standartus darba ņēmēju aizsardzībai pret azbesta iedarbību Savienības apstiprinātās kuģu reciklēšanas iekārtās trešās valstīs; aicina Komisiju sākt pētījumu, kartējot azbestu saturošu izstrādājumu un materiālu nelikumīga importa apjomu Savienībā un izklāstot iespējamos pasākumus tirgus uzraudzības stiprināšanai, kas varētu ietvert iespēju ierobežot piekļuvi ostām, ostas iekārtām un pagaidu uzglabāšanai Savienībā kuģos, kuri pārvadā azbestu saturošus izstrādājumus vai materiālus kā kravu tranzītā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju par galvenajām prioritātēm noteikt krizotila azbesta iekļaušanu Roterdamas konvencijas III pielikumā un azbesta aizliegšanu pasaules mērogā; aicina Savienību sadarboties ar starptautiskām organizācijām, lai rastu veidu, kā piešķirt azbesta tirgum toksisku vielu tirdzniecības marķējumu; aicina Savienību integrēt cīņu pret azbestu un ar azbestu saistītām slimībām savā ārpolitikā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu, tostarp finansiālu, globālajiem dalībniekiem cīņā pret azbestu un ar azbestu saistītām slimībām, tostarp PVO; nosoda finansiālu ieguldījumu pasaules azbesta nozarē; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina, ka viena trešdaļa PVO Eiropas reģiona iedzīvotāju dzīvo valstīs, kuras vēl nav aizliegušas visu veidu azbesta izmantošanu (32); norāda, ka 16 Eiropas valstis joprojām izmanto azbestu, jo īpaši kā būvniecības materiālu, un turpina to ražot un eksportēt; |
| --- | --- |

58.

Finanšu aspekti

| 59. | aicina Komisiju novērtēt Parlamenta prasības finansiālo ietekmi saskaņā ar šīs Rezolūcijas 17. un 18. punktu un I pielikuma 3. punktu; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.

(2)  OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

(3)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(4)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

(5)  OV C 36, 29.1.2016., 102. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0074.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0201.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/ 2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10)  https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(12)  Komisijas Regula (ES) 2016/1005 (2016. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz azbesta šķiedrām (krizotilu) groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikumu (
  OV L 165, 23.6.2016., 4. lpp.
  ).

(13)  Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality (Izpratne par cilvēka izraisītu epidēmiju — saikne starp vēsturisko azbesta patēriņu un mezoteliomas izraisītu mirstību Beļģijā), Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017. gads.

(14)  Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma (Azbesta ietekme uz vidi: no ģeoloģijas līdz mezoteliomai), Bayram, Mehmeta; Bakan un Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014. gads.

(15)  https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0371.

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 649/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.);

(18)  http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(20)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21)  The health impact of nonoccupational exposure to asbestos:
  what do we know? (Ar arodekspozīciju nesaistīta azbesta iedarbības ietekme uz veselību — ko mēs zinām?) (nih.gov).

(22)  Vašingtonas Valsts Veselības departaments, 2009. gads, Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos, Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūra, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23)  PVO Eiropas reģionālā biroja sadarbības projekts par dzeramā ūdens parametriem “Ieteikums Padomes Direktīvas 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (Dzeramā ūdens direktīva) I pielikuma pārskatīšanai”, 2017. gads.

(24)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

(25)  Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608.

(26)  (https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf) 13.1. punkts.

(27)  PVO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases (Azbests — azbesta izraisītu slimību novēršana), 2018. gads.

(28)  Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. gads. Global Asbestos Disaster (Globālā azbesta katastrofa) Int. J. Environ.. Res. Public Health 15, Nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29)  ECHA, 2021. gada 1. februāra zinātniskais ziņojums par azbesta robežvērtību novērtēšanu darbavietā.

(30)  Komisijas Ieteikums C(2003) 3297 (2003. gada 19. septembris) par Eiropas arodslimību sarakstu (OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.).

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

(32)  https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment

---

REZOLŪCIJAS I PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Eiropas pamatdirektīva par valstu azbesta aizvākšanas stratēģijām

Eiropas Parlaments prasa Komisijai pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem, kā noteikts 154. pantā, pamatojoties uz LESD 152. panta 2. punktu un 192. pantu, iesniegt priekšlikumu pamatdirektīvai, nosakot minimālās prasības valstu azbesta aizvākšanas stratēģijām un ņemot vērā vismaz šādus elementus:

| 1) | novērtējumu, kurā aplēsti azbestu saturošu materiālu daudzumi un galvenie veidi, kas ir jāaizvāc no ēkām un infrastruktūras dalībvalstī vai reģionā; |
| --- | --- |

1)

novērtējumu, kurā aplēsti azbestu saturošu materiālu daudzumi un galvenie veidi, kas ir jāaizvāc no ēkām un infrastruktūras dalībvalstī vai reģionā;

| 2) | azbesta aizvākšanas grafiku, ietverot konkrētu ēku, piemēram, skolu, veselības aprūpes telpu, sporta zāļu vai sociālo namu, izvirzīšanu par prioritāti, starpposma mērķrādītājus un regulārus izvērtējumus par panākto progresu vismaz reizi piecos gados; |
| --- | --- |

2)

azbesta aizvākšanas grafiku, ietverot konkrētu ēku, piemēram, skolu, veselības aprūpes telpu, sporta zāļu vai sociālo namu, izvirzīšanu par prioritāti, starpposma mērķrādītājus un regulārus izvērtējumus par panākto progresu vismaz reizi piecos gados;

| 3) | finansējumu, balstoties uz ESI fondu izmantošanu, lai atbalstītu ēku īpašniekus un tādējādi azbesta aizvākšanu sasaistītu ar citiem publiskās politikas virzieniem un programmām (piemēram, energoefektivitāti, dzīves vides uzlabošanu, sociālajiem namiem, slimību profilaksi) nolūkā panākt efektivitāti un sinerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

3)

finansējumu, balstoties uz ESI fondu izmantošanu, lai atbalstītu ēku īpašniekus un tādējādi azbesta aizvākšanu sasaistītu ar citiem publiskās politikas virzieniem un programmām (piemēram, energoefektivitāti, dzīves vides uzlabošanu, sociālajiem namiem, slimību profilaksi) nolūkā panākt efektivitāti un sinerģijas izmantošanu;

| 4) | minimālos kritērijus valstu digitālajiem azbesta reģistriem, kuros būtu jākartē viss dalībvalsts vai reģiona azbests, ietverot vismaz šādas prasības:






  a) | publiska pieejamība bez maksas, tostarp darbiniekiem un uzņēmumiem, kas strādā ēkā vai infrastruktūrā, īpašniekiem, iedzīvotājiem, ugunsdzēsējiem un citiem neatliekamās palīdzības dienestiem un lietotājiem, saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, |
| --- | --- | --- |

4)

minimālos kritērijus valstu digitālajiem azbesta reģistriem, kuros būtu jākartē viss dalībvalsts vai reģiona azbests, ietverot vismaz šādas prasības:

a)

publiska pieejamība bez maksas, tostarp darbiniekiem un uzņēmumiem, kas strādā ēkā vai infrastruktūrā, īpašniekiem, iedzīvotājiem, ugunsdzēsējiem un citiem neatliekamās palīdzības dienestiem un lietotājiem, saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679,

| b) | attiecīgās ēkas vai infrastruktūras būvniecības gads (pirms vai pēc azbesta aizlieguma noteikšanas valstī), |
| --- | --- |

b)

attiecīgās ēkas vai infrastruktūras būvniecības gads (pirms vai pēc azbesta aizlieguma noteikšanas valstī),

| c) | informācija par tās ēkas vai infrastruktūras veidu, kurā ir azbests (privāta, valsts vai uzņēmuma telpas), |
| --- | --- |

c)

informācija par tās ēkas vai infrastruktūras veidu, kurā ir azbests (privāta, valsts vai uzņēmuma telpas),

| d) | kaitīgo vielu konkrētā atrašanās vieta un ēkas daļas, kam veikts azbesta skrīnings, |
| --- | --- |

d)

kaitīgo vielu konkrētā atrašanās vieta un ēkas daļas, kam veikts azbesta skrīnings,

| e) | norāde par to, kur tiks veikti vai ir veikti darbi (iekšpusē/ārpusē), kā arī par ēkas daļu (grīdām, sienām, griestiem, jumtiem) vai infrastruktūru, |
| --- | --- |

e)

norāde par to, kur tiks veikti vai ir veikti darbi (iekšpusē/ārpusē), kā arī par ēkas daļu (grīdām, sienām, griestiem, jumtiem) vai infrastruktūru,

| f) | materiāla veids (azbesta cements, izolācija, tepe utt.) un šo materiālu veidu aplēstais īpatsvars, |
| --- | --- |

f)

materiāla veids (azbesta cements, izolācija, tepe utt.) un šo materiālu veidu aplēstais īpatsvars,

| g) | darbu veids, kas ir jāveic, un norāde par darba metodēm, kuras varētu skart azbestu saturošus materiālus (urbšana, griešana utt.), kā arī paredzamais darbu ilgums, |
| --- | --- |

g)

darbu veids, kas ir jāveic, un norāde par darba metodēm, kuras varētu skart azbestu saturošus materiālus (urbšana, griešana utt.), kā arī paredzamais darbu ilgums,

| h) | aizvākšanas grafiks un pārvaldības plāns; |
| --- | --- |

h)

aizvākšanas grafiks un pārvaldības plāns;

| 5) | saikni ar visiem attiecīgajiem piemērojamiem valstu darba aizsardzības noteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK; |
| --- | --- |

5)

saikni ar visiem attiecīgajiem piemērojamiem valstu darba aizsardzības noteikumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK;

| 6) | plānu drošai, uzraudzītai un dokumentētai azbestu saturošu atkritumu apglabāšanai, nodrošinot piemērotu atkritumu apsaimniekošanas objektu pieejamību saskaņā ar valstu praksi; plānā būtu jāietver risinājums atkritumu ciklu pilnīgai nošķiršanai saskaņā ar bezazbesta piesārņojuma principu atkritumu ciklos, novēršot būvmateriālu atkārtotu izmantošanu un nodrošinot maksimālu darba ņēmēju aizsardzību aprites ekonomikas jomā un videi nekaitīgu azbesta atkritumu uzglabāšanu saskaņā ar labākajām pieejamām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

6)

plānu drošai, uzraudzītai un dokumentētai azbestu saturošu atkritumu apglabāšanai, nodrošinot piemērotu atkritumu apsaimniekošanas objektu pieejamību saskaņā ar valstu praksi; plānā būtu jāietver risinājums atkritumu ciklu pilnīgai nošķiršanai saskaņā ar bezazbesta piesārņojuma principu atkritumu ciklos, novēršot būvmateriālu atkārtotu izmantošanu un nodrošinot maksimālu darba ņēmēju aizsardzību aprites ekonomikas jomā un videi nekaitīgu azbesta atkritumu uzglabāšanu saskaņā ar labākajām pieejamām tehnoloģijām;

| 7) | pamatdirektīvā paredzēto pasākumu kontroles un izpildes stratēģiju, tostarp izpratnes veicināšanas kampaņas, papildu spēju veidošanas pasākumus MVU, pārbaudes un efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas noteikumu neievērošanas gadījumā; |
| --- | --- |

7)

pamatdirektīvā paredzēto pasākumu kontroles un izpildes stratēģiju, tostarp izpratnes veicināšanas kampaņas, papildu spēju veidošanas pasākumus MVU, pārbaudes un efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas noteikumu neievērošanas gadījumā;

| 8) | sociālo partneru un citu attiecīgo ieinteresēto personu, piemēram, no azbesta cietušo apvienību un valstu profilakses iestāžu darba aizsardzības jomā, ciešu iesaistīšanu Direktīvas 2009/148/EK transponēšanā, īstenošanā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

8)

sociālo partneru un citu attiecīgo ieinteresēto personu, piemēram, no azbesta cietušo apvienību un valstu profilakses iestāžu darba aizsardzības jomā, ciešu iesaistīšanu Direktīvas 2009/148/EK transponēšanā, īstenošanā un uzraudzībā.

---

REZOLŪCIJAS II PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Direktīvas 2009/148/EK atjaunināšana

Eiropas Parlaments prasa Komisijai pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem, kā noteikts 154. pantā, pamatojoties uz LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu, iesniegt priekšlikumu par grozījumiem Direktīvā 2009/148/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā, pamatojoties uz šādiem ieteikumiem:

| 1. | direktīvas 3. pantu groza šādi:








  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu (1):

  “1.   Šī direktīva attiecas uz
  visām
  darbībām, kuru laikā darba ņēmēji, pildot darbu, ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem.” |
| --- | --- | --- |

1.

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu (1):

“1.   Šī direktīva attiecas uz
  visām
  darbībām, kuru laikā darba ņēmēji, pildot darbu, ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem.”

| b) | panta 3. punktu svītro (2); |
| --- | --- |

b)

b)

panta 3. punktu svītro (2);

panta 3. punktu svītro

2

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu (3):

  “4.   Dalībvalstis pēc apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei paredz praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai noteiktu sporādisku un zemas intensitātes iedarbību.
  Tās arī izstrādā nozarei paredzētus risinājumus, lai aizsargātu darba ņēmējus pret azbesta putekļu iedarbību, ietverot darbības renovācijas un nojaukšanas, atkritumu apsaimniekošanas, kalnrūpniecības, tīrīšanas un ugunsdzēsības nozarēs
  .” |
| --- | --- |

c)

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu (3):

panta 4. punktu aizstāj ar šādu

3

“4.   Dalībvalstis pēc apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei paredz praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai noteiktu sporādisku un zemas intensitātes iedarbību.
  Tās arī izstrādā nozarei paredzētus risinājumus, lai aizsargātu darba ņēmējus pret azbesta putekļu iedarbību, ietverot darbības renovācijas un nojaukšanas, atkritumu apsaimniekošanas, kalnrūpniecības, tīrīšanas un ugunsdzēsības nozarēs
  .”

| 2. | direktīvas 4. pantu groza šādi:








  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu (4):

  “1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.” |
| --- | --- | --- |

2.

2.

direktīvas 4. pantu groza šādi:

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu (4):

panta 1. punktu aizstāj ar šādu

4

“1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.”

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu (5):

  “3.   Pirms darba uzsākšanas darba devējam jāiesniedz 2. punktā minētais paziņojums dalībvalsts atbildīgajai iestādei saskaņā ar valsts tiesību un administratīvajiem aktiem.
  Paziņojumā īsumā jāapraksta vismaz:






  a) | darbvietas atrašanās vieta
  un konkrētās teritorijas, kurās veiks darbus; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu (5):

panta 3. punktu aizstāj ar šādu

5

“3.   Pirms darba uzsākšanas darba devējam jāiesniedz 2. punktā minētais paziņojums dalībvalsts atbildīgajai iestādei saskaņā ar valsts tiesību un administratīvajiem aktiem.

Paziņojumā īsumā jāapraksta vismaz:

a)

darbvietas atrašanās vieta
  un konkrētās teritorijas, kurās veiks darbus;

| b) | tā azbesta veids un daudzums, ko izmanto vai ar ko rīkojas; |
| --- | --- |

b)

tā azbesta veids un daudzums, ko izmanto vai ar ko rīkojas;

| c) | veicamās darbības un procesi; |
| --- | --- |

c)

veicamās darbības un procesi;

| d) | iesaistīto darba ņēmēju skaits
  , saraksts ar darba ņēmējiem, kurus, visticamāk, nosūtīs uz objektu, individuālie sertifikāti, kas apliecina viņu kompetenci un apgūto apmācību, un obligāto medicīnisko apmeklējumu datumi; |
| --- | --- |

d)

iesaistīto darba ņēmēju skaits
  , saraksts ar darba ņēmējiem, kurus, visticamāk, nosūtīs uz objektu, individuālie sertifikāti, kas apliecina viņu kompetenci un apgūto apmācību, un obligāto medicīnisko apmeklējumu datumi;

| e) | darba sākuma laiks un ilgums
  , kā arī plānotās darba stundas
  ; |
| --- | --- |

e)

darba sākuma laiks un ilgums
  , kā arī plānotās darba stundas
  ;

| f) | pasākumi, kas veikti, lai ierobežotu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas veikti, lai ierobežotu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem;

| g) | darba ņēmēju aizsardzībai un sanācijai izmantotā aprīkojuma raksturlielumi; |
| --- | --- |

g)

darba ņēmēju aizsardzībai un sanācijai izmantotā aprīkojuma raksturlielumi;

| h) | atkritumu apglabāšanai izmantotā aprīkojuma raksturlielumi; |
| --- | --- |

h)

atkritumu apglabāšanai izmantotā aprīkojuma raksturlielumi;

| i) | darba ņēmēju aizsargtērpu un aprīkojuma sanācijas procedūra, ilgums un darba stundas; |
| --- | --- |

i)

darba ņēmēju aizsargtērpu un aprīkojuma sanācijas procedūra, ilgums un darba stundas;

| j) | norobežotā vidē veiktā darba provizoriska aerauliskā bilance; |
| --- | --- |

j)

norobežotā vidē veiktā darba provizoriska aerauliskā bilance;

| k) | plāns drošai un ilgtspējīgai atkritumu apglabāšanai, tostarp attiecībā uz azbestu saturošu atkritumu galamērķi.




  Dalībvalsts atbildīgā iestāde uzglabā paziņojumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi vismaz 40 gadus
  .” |
| --- | --- |

k)

plāns drošai un ilgtspējīgai atkritumu apglabāšanai, tostarp attiecībā uz azbestu saturošu atkritumu galamērķi.

Dalībvalsts atbildīgā iestāde uzglabā paziņojumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi vismaz 40 gadus
  .”

| 3. | direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu (6):

  “5. pants


  [...]


  Neskarot citu tādu Kopienas noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz azbesta realizāciju un lietošanu, darbības, kuru dēļ darba ņēmēji tiek pakļauti azbesta šķiedru iedarbībai azbesta ieguves laikā vai azbesta izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, vai tādu izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, kuru sastāvā ir tīši pievienots azbests, ir aizliegtas, izņemot tādu produktu apstrādi un nodošanu atkritumos, kas radušies nojaukšanas un azbesta aizvākšanas darbos.


  Drošā veidā aizvāc un likvidē izmantojamās un azbestu saturošas daļas un materiālus, kad tas ir tehniski iespējams, un tos neremontē, tehniski neapkopj, nenoslēdz un nepārklāj. Nosaka, reģistrē un regulāri uzrauga azbestu saturošus materiālus, kurus īsā laikā nav iespējams aizvākt.
  ” |
| --- | --- |

3.

3.

direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu (6):

direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu

6

“5. pants

[...]

Neskarot citu tādu Kopienas noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz azbesta realizāciju un lietošanu, darbības, kuru dēļ darba ņēmēji tiek pakļauti azbesta šķiedru iedarbībai azbesta ieguves laikā vai azbesta izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, vai tādu izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, kuru sastāvā ir tīši pievienots azbests, ir aizliegtas, izņemot tādu produktu apstrādi un nodošanu atkritumos, kas radušies nojaukšanas un azbesta aizvākšanas darbos.

Drošā veidā aizvāc un likvidē izmantojamās un azbestu saturošas daļas un materiālus, kad tas ir tehniski iespējams, un tos neremontē, tehniski neapkopj, nenoslēdz un nepārklāj. Nosaka, reģistrē un regulāri uzrauga azbestu saturošus materiālus, kurus īsā laikā nav iespējams aizvākt.
  ”

| 4. | direktīvas 6. panta b) punktu aizstāj ar šādu (7):






  “b) | darba procesi jāplāno tā, lai neradītu azbesta putekļus vai — ja tas nav iespējams — lai novērstu azbesta putekļu nokļūšanu gaisā
  , īstenojot vismaz šādus pasākumus:










  i) | putekļu nosēdināšanu; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.

direktīvas 6. panta b) punktu aizstāj ar šādu (7):

direktīvas 6. panta b) punktu aizstāj ar šādu

7

“b)

darba procesi jāplāno tā, lai neradītu azbesta putekļus vai — ja tas nav iespējams — lai novērstu azbesta putekļu nokļūšanu gaisā
  , īstenojot vismaz šādus pasākumus:

, īstenojot vismaz šādus pasākumus:

i)

i)

putekļu nosēdināšanu;

putekļu nosēdināšanu;

| ii) | putekļu nosūkšanu pie avota; |
| --- | --- |

ii)

ii)

putekļu nosūkšanu pie avota;

putekļu nosūkšanu pie avota;

| iii) | gaisā suspendēto šķiedru nepārtrauktu nostādināšanu; |
| --- | --- |

iii)

iii)

gaisā suspendēto šķiedru nepārtrauktu nostādināšanu;

gaisā suspendēto šķiedru nepārtrauktu nostādināšanu;

| iv) | atbilstīgu sanāciju; |
| --- | --- |

iv)

iv)

atbilstīgu sanāciju;

atbilstīgu sanāciju;

| v) | minimālās spiediena starpības noteikšanu mīnus 10 apmērā; |
| --- | --- |

v)

v)

minimālās spiediena starpības noteikšanu mīnus 10 apmērā;

minimālās spiediena starpības noteikšanu mīnus 10 apmērā;

| vi) | tīra āra gaisa nodrošināšanu no attālākas vietas; |
| --- | --- |

vi)

vi)

tīra āra gaisa nodrošināšanu no attālākas vietas;

tīra āra gaisa nodrošināšanu no attālākas vietas;

| vii) | vietējo izplūdes ventilācijas sistēmu negatīva spiediena vienību un pārvietojamu vakuumu veiktspējas pārbaudīšanu pēc HEPA filtra nomaiņas un pirms azbesta aizvākšanas uzsākšanas vai vismaz reizi gadā, izmērot filtru aizvākšanas efektivitāti ar tiešās nolasīšanas daļiņu skaitītāju
  ;” |
| --- | --- |

vii)

vii)

vietējo izplūdes ventilācijas sistēmu negatīva spiediena vienību un pārvietojamu vakuumu veiktspējas pārbaudīšanu pēc HEPA filtra nomaiņas un pirms azbesta aizvākšanas uzsākšanas vai vismaz reizi gadā, izmērot filtru aizvākšanas efektivitāti ar tiešās nolasīšanas daļiņu skaitītāju
  ;”

vietējo izplūdes ventilācijas sistēmu negatīva spiediena vienību un pārvietojamu vakuumu veiktspējas pārbaudīšanu pēc HEPA filtra nomaiņas un pirms azbesta aizvākšanas uzsākšanas vai vismaz reizi gadā, izmērot filtru aizvākšanas efektivitāti ar tiešās nolasīšanas daļiņu skaitītāju

| 5. | direktīvas 7. pantu groza šādi:








  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu (8):

  “1.   Atkarībā no sākotnējā riska novērtējuma rezultātiem un lai nodrošinātu atbilstību 8. pantā noteiktajai robežvērtībai, regulāri jāveic azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumi darba vietas gaisā
  , mērot konkrētu darbības posmu laikā un regulāros intervālos darba procesa gaitā
  .” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

direktīvas 7. pantu groza šādi:

direktīvas 7. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu (8):

panta 1. punktu aizstāj ar šādu

8

“1.   Atkarībā no sākotnējā riska novērtējuma rezultātiem un lai nodrošinātu atbilstību 8. pantā noteiktajai robežvērtībai, regulāri jāveic azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumi darba vietas gaisā
  , mērot konkrētu darbības posmu laikā un regulāros intervālos darba procesa gaitā
  .”

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu (9):

  “2.   Ievāktajiem paraugiem jābūt reprezentatīviem attiecībā uz konkrēta darbinieka
  reālo
  pakļautību tādu putekļu iedarbībai, ko rada azbests vai azbestu saturoši materiāli.” |
| --- | --- |

b)

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu (9):

panta 2. punktu aizstāj ar šādu

9

“2.   Ievāktajiem paraugiem jābūt reprezentatīviem attiecībā uz konkrēta darbinieka
  reālo
  pakļautību tādu putekļu iedarbībai, ko rada azbests vai azbestu saturoši materiāli.”

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu (10):

  “5.   Paraugu ņemšanas ilgumam jābūt tādam, lai varētu noteikt iedarbību, kas raksturīga
  visām operācijām visos to dažādajos posmos, ko veic darba procesa laikā
  .” |
| --- | --- |

c)

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu (10):

panta 5. punktu aizstāj ar šādu

10

“5.   Paraugu ņemšanas ilgumam jābūt tādam, lai varētu noteikt iedarbību, kas raksturīga
  visām operācijām visos to dažādajos posmos, ko veic darba procesa laikā
  .”

| d) | panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu (11):

  “6.   Ja vien iespējams, šķiedru skaitīšanu veic ar
  analītiskās transmisijas elektronmikroskopiju
  vai citu metodi, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.” |
| --- | --- |

d)

d)

panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu (11):

panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu

11

“6.   Ja vien iespējams, šķiedru skaitīšanu veic ar
  analītiskās transmisijas elektronmikroskopiju
  vai citu metodi, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.”

| 6. | direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu (12):

  “8. pants
  Darba devējs nodrošina to, lai neviens darba ņēmējs netiktu pakļauts tādai azbesta koncentrācijai gaisā, kas pārsniedz
  0,001
   šķiedru uz cm3

  (1 000 šķiedras uz m3) jebkurā darba procesa brīdī
  .” |
| --- | --- |

6.

6.

direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu (12):

direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu

12

“8. pants

Darba devējs nodrošina to, lai neviens darba ņēmējs netiktu pakļauts tādai azbesta koncentrācijai gaisā, kas pārsniedz
  0,001
   šķiedru uz cm3

  (1 000 šķiedras uz m3) jebkurā darba procesa brīdī
  .”

| 7. | direktīvas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (13):

  “1.   Ja ir pārsniegta 8. pantā noteiktā robežvērtība
  vai ja ir iemesls uzskatīt, ka ir skarti azbestu saturoši materiāli, kas netika noteikti pirms darba, un ka tie rada putekļus, darbs ir nekavējoties jāpārtrauc. Ir
  jānosaka tās pārsniegšanas iemesli un cik vien iespējams ātri jāveic attiecīgi pasākumi, lai stāvokli labotu.
  Apgabalā, kurā pārsniegtas minētās robežvērtības, darbu
  neturpina
  , līdz nav veikti atbilstoši pasākumi attiecīgo darbinieku aizsardzībai.” |
| --- | --- |

7.

7.

direktīvas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (13):

direktīvas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu

13

“1.   Ja ir pārsniegta 8. pantā noteiktā robežvērtība
  vai ja ir iemesls uzskatīt, ka ir skarti azbestu saturoši materiāli, kas netika noteikti pirms darba, un ka tie rada putekļus, darbs ir nekavējoties jāpārtrauc. Ir
  jānosaka tās pārsniegšanas iemesli un cik vien iespējams ātri jāveic attiecīgi pasākumi, lai stāvokli labotu.

Apgabalā, kurā pārsniegtas minētās robežvērtības, darbu
  neturpina
  , līdz nav veikti atbilstoši pasākumi attiecīgo darbinieku aizsardzībai.”

| 8. | direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu (14):

  “11. pants
  Pirms nojaukšanas vai apkopes
  , vai renovācijas
  darbiem
  telpās, kas izbūvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, telpas jārbauda, lai noteiktu visus azbestu saturošos materiālus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma sestās daļas prasībām un ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikumu
  .
  Skrīningu veic kvalificēts un sertificēts operators vai iestāde, ņemot vērā šīs direktīvas 14. un 15. pantu un valsts būvniecības tiesību aktu noteikumus.




  Dalībvalstis reglamentē azbestu saturošo materiālu atklāšanas nolūkā veiktās izpētes un izmeklēšanas nosacījumus saskaņā ar saviem valsts būvniecības noteikumiem. Ja nevar garantēt pilnīgu azbesta neesamību, darbus veic saskaņā ar procedūrām, kas jāievēro azbesta klātbūtnes gadījumā.
  ” |
| --- | --- |

8.

8.

direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu (14):

direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu

14

“11. pants

Pirms nojaukšanas vai apkopes
  , vai renovācijas
  darbiem
  telpās, kas izbūvētas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, telpas jārbauda, lai noteiktu visus azbestu saturošos materiālus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma sestās daļas prasībām un ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikumu
  .
  Skrīningu veic kvalificēts un sertificēts operators vai iestāde, ņemot vērā šīs direktīvas 14. un 15. pantu un valsts būvniecības tiesību aktu noteikumus.

Dalībvalstis reglamentē azbestu saturošo materiālu atklāšanas nolūkā veiktās izpētes un izmeklēšanas nosacījumus saskaņā ar saviem valsts būvniecības noteikumiem. Ja nevar garantēt pilnīgu azbesta neesamību, darbus veic saskaņā ar procedūrām, kas jāievēro azbesta klātbūtnes gadījumā.
  ”

| 9. | direktīvas 12. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu (15):
  “Dažu tādu darbību gadījumā kā nojaukšana
  vai
  aizvākšana [...], attiecībā uz kurām ir paredzams, ka 8. pantā noteiktā robežvērtība tiks pārsniegta, lai arī tiek veikti
  visi iespējamie
  tehniski aizsargpasākumi azbesta koncentrācijas ierobežošanai gaisā, darba devējs nosaka pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju aizsardzību laikā, kad viņi veic šādas darbības, un konkrēti:






  a) | darba ņēmējiem izsniedz piemērotus elpošanas aizsardzības līdzekļus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri jāvalkā; |
| --- | --- | --- |

9.

9.

direktīvas 12. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu (15):

direktīvas 12. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu

15

“Dažu tādu darbību gadījumā kā nojaukšana
  vai
  aizvākšana [...], attiecībā uz kurām ir paredzams, ka 8. pantā noteiktā robežvērtība tiks pārsniegta, lai arī tiek veikti
  visi iespējamie
  tehniski aizsargpasākumi azbesta koncentrācijas ierobežošanai gaisā, darba devējs nosaka pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju aizsardzību laikā, kad viņi veic šādas darbības, un konkrēti:

vai

visi iespējamie

a)

darba ņēmējiem izsniedz piemērotus elpošanas aizsardzības līdzekļus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri jāvalkā;

| b) | izvieto brīdinājuma zīmes, tajās norādot, ka paredzama 8. pantā noteiktās robežvērtības pārsniegšana; |
| --- | --- |

b)

izvieto brīdinājuma zīmes, tajās norādot, ka paredzama 8. pantā noteiktās robežvērtības pārsniegšana;

| c) | novērš azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu izplatīšanos ārpus telpām vai vietas, kurā notiek darbība
  , un nepieļauj gaisa ventilāciju no azbesta aizvākšanas vietām uz slēgtām telpām
  ;
  un |
| --- | --- |

c)

novērš azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu izplatīšanos ārpus telpām vai vietas, kurā notiek darbība
  , un nepieļauj gaisa ventilāciju no azbesta aizvākšanas vietām uz slēgtām telpām
  ;
  un

, un nepieļauj gaisa ventilāciju no azbesta aizvākšanas vietām uz slēgtām telpām

un

| ca) | azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumus gaisā veic pēc tam, kad ir pabeigtas šajā punktā minētās darbības, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji var droši atgriezties darba vietā.
  ” |
| --- | --- |

ca)

ca)

azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumus gaisā veic pēc tam, kad ir pabeigtas šajā punktā minētās darbības, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji var droši atgriezties darba vietā.
  ”

azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumus gaisā veic pēc tam, kad ir pabeigtas šajā punktā minētās darbības, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji var droši atgriezties darba vietā.

| 10. | direktīvas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (16):

  “1.   Pirms
  jebkāda darba saistībā ar azbestu
  ir jāizstrādā darba plāns.” |
| --- | --- |

10.

10.

direktīvas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (16):

direktīvas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu

16

“1.   Pirms
  jebkāda darba saistībā ar azbestu
  ir jāizstrādā darba plāns.”

| 11. | direktīvas 14. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem (17):

  “2.   Šai apmācībai jābūt darba ņēmējiem viegli saprotamai. Ar apmācības palīdzību jāsniedz viņiem iespēja iegūt vajadzīgās zināšanas un iemaņas profilakses un drošības jautājumos
  saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kas piemērojami dalībvalstīm, kurā notiek darbs
  .


  3.   
  Obligātās minimālās prasības par apmācības saturu, ilgumu, intervāliem un dokumentāciju ir noteiktas 1.a pielikumā.
  ” |
| --- | --- |

11.

11.

direktīvas 14. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem (17):

direktīvas 14. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem

17

“2.   Šai apmācībai jābūt darba ņēmējiem viegli saprotamai. Ar apmācības palīdzību jāsniedz viņiem iespēja iegūt vajadzīgās zināšanas un iemaņas profilakses un drošības jautājumos
  saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kas piemērojami dalībvalstīm, kurā notiek darbs
  .

3.   
  Obligātās minimālās prasības par apmācības saturu, ilgumu, intervāliem un dokumentāciju ir noteiktas 1.a pielikumā.
  ”

| 12. | direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu (18):

  “15. pants



  1.
     
  Uzņēmumiem, kas plāno veikt nojaukšanas vai azbesta aizvākšanas darbus, ir no kompetentās iestādes jāsaņem atjaunojama atļauja pirms darba uzsākšanas. Kompetentās iestādes var šādas atļaujas piešķirt, ja pieteikumu iesniegušais uzņēmums pierāda, ka tam ir atbilstīgs moderns tehniskais aprīkojums bezemisiju vai, ja tas vēl nav tehniski iespējams, mazemisiju darba procedūrām saskaņā ar 6. panta prasībām un apmācības sertifikāti katram darba ņēmējam saskaņā ar 14. pantu un 1.a pielikumu.






  2.
     
  Kompetentās iestādes piešķir atļaujas uzņēmumiem tikai tad, ja tām nav šaubu par uzņēmuma un tās vadības uzticamību. Atļaujas ir atjaunojamas reizi piecos gados atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei.






  3.
     
  Dalībvalstis izveido publiskus reģistrus ar uzņēmumiem, kas pilnvaroti aizvākt azbestu saskaņā ar 1. punktu.
  ” |
| --- | --- |

12.

12.

direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu (18):

direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu

18

“15. pants

1.
     
  Uzņēmumiem, kas plāno veikt nojaukšanas vai azbesta aizvākšanas darbus, ir no kompetentās iestādes jāsaņem atjaunojama atļauja pirms darba uzsākšanas. Kompetentās iestādes var šādas atļaujas piešķirt, ja pieteikumu iesniegušais uzņēmums pierāda, ka tam ir atbilstīgs moderns tehniskais aprīkojums bezemisiju vai, ja tas vēl nav tehniski iespējams, mazemisiju darba procedūrām saskaņā ar 6. panta prasībām un apmācības sertifikāti katram darba ņēmējam saskaņā ar 14. pantu un 1.a pielikumu.

2.
     
  Kompetentās iestādes piešķir atļaujas uzņēmumiem tikai tad, ja tām nav šaubu par uzņēmuma un tās vadības uzticamību. Atļaujas ir atjaunojamas reizi piecos gados atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei.

3.
     
  Dalībvalstis izveido publiskus reģistrus ar uzņēmumiem, kas pilnvaroti aizvākt azbestu saskaņā ar 1. punktu.
  ”

| 13. | direktīvas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (19):

  “1.   Visu 3. panta 1. punktā minēto darbību gadījumā [...] veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:






  a) | vietas, kurās notiek iepriekšminētās darbības:






  i) | ir skaidri norobežotas un norādītas brīdinājuma zīmēs; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

direktīvas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (19):

direktīvas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu

19

“1.   Visu 3. panta 1. punktā minēto darbību gadījumā [...] veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

a)

vietas, kurās notiek iepriekšminētās darbības:

i)

ir skaidri norobežotas un norādītas brīdinājuma zīmēs;

| ii) | nav pieejamas darbiniekiem, izņemot tos, kuriem tur jāatrodas savu darba pienākumu dēļ; |
| --- | --- |

ii)

nav pieejamas darbiniekiem, izņemot tos, kuriem tur jāatrodas savu darba pienākumu dēļ;

| iii) | ir tādas, kur aizliegts smēķēt; |
| --- | --- |

iii)

ir tādas, kur aizliegts smēķēt;

| b) | ir ierīkotas īpašas zonas, kur strādājošie var ēst un dzert, neriskējot saindēties ar azbesta putekļiem; |
| --- | --- |

b)

ir ierīkotas īpašas zonas, kur strādājošie var ēst un dzert, neriskējot saindēties ar azbesta putekļiem;

| c) | strādājošiem izsniegts atbilstošs darba apģērbs vai aizsargapģērbs;
  aizsarglīdzekļiem — un jo īpaši elpošanas aizsardzības līdzekļiem — kam tiek veikta obligāta individuāla piemērotības pārbaude; viss
  darba apģērbs vai aizsargapģērbs glabājas uzņēmumā; tomēr to drīkst mazgāt ārpus uzņēmuma atbilstoši aprīkotās tīrītavās, ja tīrīšanu neveic pašā uzņēmumā; šādā gadījumā apģērbu pārvadā slēgtos konteineros; |
| --- | --- |

c)

strādājošiem izsniegts atbilstošs darba apģērbs vai aizsargapģērbs;
  aizsarglīdzekļiem — un jo īpaši elpošanas aizsardzības līdzekļiem — kam tiek veikta obligāta individuāla piemērotības pārbaude; viss
  darba apģērbs vai aizsargapģērbs glabājas uzņēmumā; tomēr to drīkst mazgāt ārpus uzņēmuma atbilstoši aprīkotās tīrītavās, ja tīrīšanu neveic pašā uzņēmumā; šādā gadījumā apģērbu pārvadā slēgtos konteineros;

| ca
  ) | ir paredzēti regulāri obligāti pārtraukumi un pietiekams laiks atpūtai darbiniekiem, kas izmanto elpošanas aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

ca
  )

ir paredzēti regulāri obligāti pārtraukumi un pietiekams laiks atpūtai darbiniekiem, kas izmanto elpošanas aizsardzības līdzekļus;

| d) | darba apģērba vai aizsargapģērba un ielas apģērba glabāšanai nodrošinātas atsevišķas glabāšanas vietas; |
| --- | --- |

d)

darba apģērba vai aizsargapģērba un ielas apģērba glabāšanai nodrošinātas atsevišķas glabāšanas vietas;

| e) | darbiniekiem piemēro obligātu sanācijas procedūru
  ; |
| --- | --- |

e)

darbiniekiem piemēro obligātu sanācijas procedūru
  ;

| f) | aizsarglīdzekļus novieto visiem zināmā vietā un tos pārbauda un tīra pēc katras lietošanas reizes; veic attiecīgus pasākumus, lai pirms turpmākas lietošanas salabotu vai nomainītu bojātos aizsarglīdzekļus.” |
| --- | --- |

f)

aizsarglīdzekļus novieto visiem zināmā vietā un tos pārbauda un tīra pēc katras lietošanas reizes; veic attiecīgus pasākumus, lai pirms turpmākas lietošanas salabotu vai nomainītu bojātos aizsarglīdzekļus.”

| 14. | direktīvas 17. panta 2. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādiem (20):

  “2.   Papildus 1. punktā minētajiem pasākumiem [...] veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:” |
| --- | --- |

14.

14.

direktīvas 17. panta 2. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādiem (20):

direktīvas 17. panta 2. punkta ievadvārdus aizstāj ar šādiem

20

“2.   Papildus 1. punktā minētajiem pasākumiem [...] veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:”

| 15. | direktīvas 18. pantu groza šādi:








  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu (21):

  “1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.” |
| --- | --- | --- |

15.

15.

direktīvas 18. pantu groza šādi:

direktīvas 18. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu (21):

panta 1. punktu aizstāj ar šādu

21

“1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.”

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu (22):

  “2.   Pirms pakļaušanas tādu putekļu iedarbībai darba vietā, kuri rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem, jābūt pieejamam katra darbinieka veselības pārbaudes rezultātam.
  Minētās pārbaudes ietver krūškurvja īpašu izmeklēšanu. Šīs direktīvas I pielikumā sniegti praktiski ieteikumi, kurus dalībvalstis var izmantot darbinieku klīniskajā uzraudzībā;
  šos ieteikumus pielāgo tehnikas attīstībai saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā minēto procedūru.


  [...]
  Veselības pārbaude jāveic vismaz reizi trijos gados un tik ilgi, kamēr turpinās pakļaušana azbesta vai azbestu saturošu materiālu iedarbībai.
  Katram pirmajā daļā minētajam darbiniekam saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi izveido
  un vismaz 40 gadus saglabā
  individuālu veselības stāvokļa karti.” |
| --- | --- |

b)

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu (22):

panta 2. punktu aizstāj ar šādu

22

“2.   Pirms pakļaušanas tādu putekļu iedarbībai darba vietā, kuri rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem, jābūt pieejamam katra darbinieka veselības pārbaudes rezultātam.

Minētās pārbaudes ietver krūškurvja īpašu izmeklēšanu. Šīs direktīvas I pielikumā sniegti praktiski ieteikumi, kurus dalībvalstis var izmantot darbinieku klīniskajā uzraudzībā;
  šos ieteikumus pielāgo tehnikas attīstībai saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā minēto procedūru.

[...]

Veselības pārbaude jāveic vismaz reizi trijos gados un tik ilgi, kamēr turpinās pakļaušana azbesta vai azbestu saturošu materiālu iedarbībai.

Katram pirmajā daļā minētajam darbiniekam saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi izveido
  un vismaz 40 gadus saglabā
  individuālu veselības stāvokļa karti.”

| 16. | iekļauj šādu pantu:




  “18.c pants




  Līdz ... [5 gadi pēc šīs grozošās direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija, apspriedusies ar sociālajiem partneriem, pārskata azbesta noteikšanas, mērīšanas vai brīdināšanas tehnoloģijas tehnoloģisko un zinātnisko stāvokli un izdod pamatnostādnes par to, kad šāda tehnoloģija ir jāizmanto, lai aizsargātu darba ņēmējus pret azbesta iedarbību.” |
| --- | --- |

16.

16.

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“18.c pants

Līdz ... [5 gadi pēc šīs grozošās direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija, apspriedusies ar sociālajiem partneriem, pārskata azbesta noteikšanas, mērīšanas vai brīdināšanas tehnoloģijas tehnoloģisko un zinātnisko stāvokli un izdod pamatnostādnes par to, kad šāda tehnoloģija ir jāizmanto, lai aizsargātu darba ņēmējus pret azbesta iedarbību.”

| 17. | direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (23):

  “1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2., 3. un 4. punktā.” |
| --- | --- |

17.

17.

direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu (23):

direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu

23

“1.   Saskaņā ar 3. panta [...] veic pasākumus, kas minēti 2., 3. un 4. punktā.”

| 18. | direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu (24):

  “21. pants



  1.
     Dalībvalstis veic uzskaiti par
  visiem ar azbestu saistītu slimību diagnosticētiem
  gadījumiem.
  Indikatīvs to slimību saraksts, ko var izraisīt pakļaušana azbesta iedarbībai saskaņā ar pašreizējām zināšanām, ir iekļauts 1.b pielikumā.






  2.
     
  Panta 1. punktā minētais termins “diagnosticēti gadījumi” ietver ne tikai gadījumus, kuros piešķirta kompensācija, bet attiecas arī uz visiem medicīniski diagnosticētiem ar azbestu saistītu slimību gadījumiem.
  ” |
| --- | --- |

18.

18.

direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu (24):

direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu

24

“21. pants

1.
     Dalībvalstis veic uzskaiti par
  visiem ar azbestu saistītu slimību diagnosticētiem
  gadījumiem.
  Indikatīvs to slimību saraksts, ko var izraisīt pakļaušana azbesta iedarbībai saskaņā ar pašreizējām zināšanām, ir iekļauts 1.b pielikumā.

2.
     
  Panta 1. punktā minētais termins “diagnosticēti gadījumi” ietver ne tikai gadījumus, kuros piešķirta kompensācija, bet attiecas arī uz visiem medicīniski diagnosticētiem ar azbestu saistītu slimību gadījumiem.
  ”

| 19. | iekļauj šādu pantu:




  “21.a pants




  Ugunsgrēka gadījumā visu pašreizējo informāciju par azbesta klātbūtni un atrašanās vietu dara zināmu ugunsdzēsējiem un neatliekamās palīdzības dienestiem.” |
| --- | --- |

19.

19.

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“21.a pants

Ugunsgrēka gadījumā visu pašreizējo informāciju par azbesta klātbūtni un atrašanās vietu dara zināmu ugunsdzēsējiem un neatliekamās palīdzības dienestiem.”

| 20. | iekļauj šādus pielikumus:



  “
  1.a pielikums




  OBLIGĀTĀS MINIMĀLĀS APMĀCĪBAS PRASĪBAS




  Visi darba ņēmēji vai potenciālie darba ņēmēji, kas pakļauti azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbībai, saņem obligātu apmācību, kas ietver vismaz šādas minimālās prasības:










  1) | apmācību nodrošina darba attiecību uzsākšanas brīdī un ne retāk kā reizi četros gados; |
| --- | --- | --- |

20.

20.

iekļauj šādus pielikumus:

iekļauj šādus pielikumus:

“
  1.a pielikums

OBLIGĀTĀS MINIMĀLĀS APMĀCĪBAS PRASĪBAS

Visi darba ņēmēji vai potenciālie darba ņēmēji, kas pakļauti azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbībai, saņem obligātu apmācību, kas ietver vismaz šādas minimālās prasības:

1)

apmācību nodrošina darba attiecību uzsākšanas brīdī un ne retāk kā reizi četros gados;

| 2) | katrs apmācības kurss ilgst vismaz trīs darba dienas; |
| --- | --- |

2)

katrs apmācības kurss ilgst vismaz trīs darba dienas;

| 3) | apmācības nodrošina kvalificēta un sertificēta iestāde un instruktors, un tās veic dalībvalsts iestāde vai atzīta kompetenta struktūra saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi; |
| --- | --- |

3)

apmācības nodrošina kvalificēta un sertificēta iestāde un instruktors, un tās veic dalībvalsts iestāde vai atzīta kompetenta struktūra saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi;

| 4) | ikviens darba ņēmējs, kas ir apmierinoši piedalījies apmācībā un ir veiksmīgi nokārtojis vajadzīgo pārbaudi, saņem apmācības sertifikātu, kurā norādīts:










  a) | apmācības datums, |
| --- | --- | --- |

4)

ikviens darba ņēmējs, kas ir apmierinoši piedalījies apmācībā un ir veiksmīgi nokārtojis vajadzīgo pārbaudi, saņem apmācības sertifikātu, kurā norādīts:

a)

apmācības datums,

| b) | apmācības ilgums, |
| --- | --- |

b)

apmācības ilgums,

| c) | apmācības saturs, |
| --- | --- |

c)

apmācības saturs,

| d) | apmācības valoda, |
| --- | --- |

d)

apmācības valoda,

| e) | un instruktora vārds un uzvārds, kvalifikācija un kontaktinformācija, kā arī iestāde, kas nodrošinājusi apmācību; |
| --- | --- |

e)

un instruktora vārds un uzvārds, kvalifikācija un kontaktinformācija, kā arī iestāde, kas nodrošinājusi apmācību;

| 5) | visi darba ņēmēji vai potenciālie darba ņēmēji, kas varētu tikt pakļauti azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbībai, saņem vismaz šādu apmācību ar teorētisko un praktisko daļu par:










  a) | tiesību aktiem, kas piemērojami dalībvalstī, kurā veic darbu; |
| --- | --- | --- |

5)

visi darba ņēmēji vai potenciālie darba ņēmēji, kas varētu tikt pakļauti azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu iedarbībai, saņem vismaz šādu apmācību ar teorētisko un praktisko daļu par:

a)

tiesību aktiem, kas piemērojami dalībvalstī, kurā veic darbu;

| b) | azbesta īpašībām un tā ietekmi uz veselību, tostarp smēķēšanas sinerģisko ietekmi, kā arī riskiem, kas saistīti ar sekundāro iedarbību un vides ekspozīciju; |
| --- | --- |

b)

azbesta īpašībām un tā ietekmi uz veselību, tostarp smēķēšanas sinerģisko ietekmi, kā arī riskiem, kas saistīti ar sekundāro iedarbību un vides ekspozīciju;

| c) | tāda veida izstrādājumiem vai materiāliem, kuru sastāvā varētu būt azbests; |
| --- | --- |

c)

tāda veida izstrādājumiem vai materiāliem, kuru sastāvā varētu būt azbests;

| d) | darbībām, kas varētu izraisīt pakļautību azbesta iedarbībai, un profilaktisko pārbaužu nozīmi šīs iedarbības samazināšanā līdz minimumam; |
| --- | --- |

d)

darbībām, kas varētu izraisīt pakļautību azbesta iedarbībai, un profilaktisko pārbaužu nozīmi šīs iedarbības samazināšanā līdz minimumam;

| e) | drošu darba praksi, tostarp darba vietas sagatavošanu, darba metožu izvēli un darba izpildes plānošanu, ventilāciju, punktu ekstrakciju, mērījumiem un kontroli, kā arī par regulāriem pārtraukumiem; |
| --- | --- |

e)

drošu darba praksi, tostarp darba vietas sagatavošanu, darba metožu izvēli un darba izpildes plānošanu, ventilāciju, punktu ekstrakciju, mērījumiem un kontroli, kā arī par regulāriem pārtraukumiem;

| f) | aizsarglīdzekļu, jo īpaši elpošanas aizsardzības līdzekļu, lietderību, veidiem, izvēli, ierobežojumiem un pienācīgu lietošanu; |
| --- | --- |

f)

aizsarglīdzekļu, jo īpaši elpošanas aizsardzības līdzekļu, lietderību, veidiem, izvēli, ierobežojumiem un pienācīgu lietošanu;

| g) | ārkārtējiem pasākumiem; |
| --- | --- |

g)

ārkārtējiem pasākumiem;

| h) | sanācijas procedūrām; |
| --- | --- |

h)

sanācijas procedūrām;

| i) | atkritumu apglabāšanu; |
| --- | --- |

i)

atkritumu apglabāšanu;

| j) | medicīnisko apskašu prasībām; |
| --- | --- |

j)

medicīnisko apskašu prasībām;

| 6) | nojaukšanas vai azbesta aizvākšanas darbos iesaistītie darba ņēmēji papildus 4. punktā uzskaitītajiem tematiem saņem apmācību par:










  a) | tehnoloģiskā aprīkojuma un mehānismu izmantošanu, lai ierobežotu azbesta šķiedru atbrīvošanu un izplatīšanos darba procesu laikā saskaņā ar Direktīvu 2009/104/EK, |
| --- | --- | --- |

6)

nojaukšanas vai azbesta aizvākšanas darbos iesaistītie darba ņēmēji papildus 4. punktā uzskaitītajiem tematiem saņem apmācību par:

a)

tehnoloģiskā aprīkojuma un mehānismu izmantošanu, lai ierobežotu azbesta šķiedru atbrīvošanu un izplatīšanos darba procesu laikā saskaņā ar Direktīvu 2009/104/EK,

| b) | jaunākajām pieejamajām tehnoloģijām un mehānismiem bezemisiju vai, ja tas vēl nav tehniski iespējams, mazemisiju darba procedūrām, lai ierobežotu azbesta šķiedru atbrīvošanu un izplatīšanos. |
| --- | --- |

b)

jaunākajām pieejamajām tehnoloģijām un mehānismiem bezemisiju vai, ja tas vēl nav tehniski iespējams, mazemisiju darba procedūrām, lai ierobežotu azbesta šķiedru atbrīvošanu un izplatīšanos.

“
  1.b pielikums

AR AZBESTU SAISTĪTU SLIMĪBU SARAKSTS

Pašreizējās zināšanas liecina, ka pakļaušana azbesta šķiedru iedarbībai var izraisīt vismaz šādas ar azbestu saistītas arodslimības, kas dalībvalstīm ir tādēļ jāievieš savos tiesību aktos:

| — | azbestozi; |
| --- | --- |

—

azbestozi;

| — | mezoteliomu pēc azbesta putekļu ieelpošanas; |
| --- | --- |

—

mezoteliomu pēc azbesta putekļu ieelpošanas;

| — | labdabīgas pleiras slimības, tostarp fibrotiskus audu bojājumus, apaļo atelektāzi un labdabīgu pleiras efūziju, ko izraisījis azbests; |
| --- | --- |

—

labdabīgas pleiras slimības, tostarp fibrotiskus audu bojājumus, apaļo atelektāzi un labdabīgu pleiras efūziju, ko izraisījis azbests;

| — | plaušu vēzi, tostarp bronhu vēzi, pēc azbesta putekļu ieelpošanas; |
| --- | --- |

—

plaušu vēzi, tostarp bronhu vēzi, pēc azbesta putekļu ieelpošanas;

| — | balsenes vēzi pēc azbesta putekļu ieelpošanas; |
| --- | --- |

—

balsenes vēzi pēc azbesta putekļu ieelpošanas;

| — | olnīcu vēzi, ko izraisījis azbests; |
| --- | --- |

—

olnīcu vēzi, ko izraisījis azbests;

starptautiskā Vēža izpētes aģentūra ir konstatējusi pozitīvas asociācijas starp pakļaušanu azbesta iedarbībai un šādām slimībām:

| — | rīkles vēzi, |
| --- | --- |

—

rīkles vēzi,

| — | kolorektālo vēzi, |
| --- | --- |

—

kolorektālo vēzi,

| — | kuņģa vēzi. |
| --- | --- |

—

kuņģa vēzi.

---

(1)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

1

“1.   Šī direktīva attiecas uz darbībām, kuru laikā darba ņēmēji, pildot darbu, ir pakļauti vai var tikt pakļauti tādu putekļu iedarbībai, kas rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem.”

(2)  Svītrotais 3. punkta teksts ir šāds:

2

“3.   Ja iedarbība uz darba ņēmējiem ir sporādiska un ar zemu intensitāti un ja pēc 2. punktā minētā riska novērtējuma rezultātiem ir skaidrs, ka azbesta iedarbības robežvērtība darba zonas gaisā netiks pārsniegta, tad 4., 18. un 19. pantu var nepiemērot, ja darbs ir saistīts ar:

| a) | neilgām apkopes darbībām, kuras norit ar pārtraukumiem un kurās rīkojas tikai ar neirstošiem materiāliem; |
| --- | --- |

a)

neilgām apkopes darbībām, kuras norit ar pārtraukumiem un kurās rīkojas tikai ar neirstošiem materiāliem;

| b) | tādu nesadalījušos materiālu aizvākšanu, tos nesabojājot, kuros azbesta šķiedras ir savstarpēji cieši saistītas; |
| --- | --- |

b)

tādu nesadalījušos materiālu aizvākšanu, tos nesabojājot, kuros azbesta šķiedras ir savstarpēji cieši saistītas;

| c) | labā stāvoklī esošu, azbestu saturošu materiālu iekapsulēšanu vai aizplombēšanu; |
| --- | --- |

c)

labā stāvoklī esošu, azbestu saturošu materiālu iekapsulēšanu vai aizplombēšanu;

| d) | gaisa monitoringu un kontroli un paraugu ievākšanu, lai pārliecinātos, vai konkrēta materiāla sastāvā ir azbests.” |
| --- | --- |

d)

gaisa monitoringu un kontroli un paraugu ievākšanu, lai pārliecinātos, vai konkrēta materiāla sastāvā ir azbests.”

(3)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

3

“4.   Dalībvalstis pēc apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei paredz praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai noteiktu sporādisku un zemas intensitātes iedarbību, kā paredzēts 3. punktā.”

(4)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

4

“1.   Saskaņā ar 3. panta 3. punktu veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.”

(5)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

5

“3.   Pirms darba uzsākšanas darba devējam jāiesniedz 2. punktā minētais paziņojums dalībvalsts atbildīgajai iestādei saskaņā ar valsts tiesību un administratīvajiem aktiem.

Paziņojumā īsumā jāapraksta vismaz:

| a) | darbvietas atrašanās vieta; |
| --- | --- |

a)

darbvietas atrašanās vieta;

| b) | tā azbesta veids un daudzums, ko izmanto vai ar ko rīkojas; |
| --- | --- |

b)

tā azbesta veids un daudzums, ko izmanto vai ar ko rīkojas;

| c) | veicamās darbības un procesi; |
| --- | --- |

c)

veicamās darbības un procesi;

| d) | iesaistīto darba ņēmēju skaits; |
| --- | --- |

d)

iesaistīto darba ņēmēju skaits;

| e) | darba sākuma laiks un ilgums; |
| --- | --- |

e)

darba sākuma laiks un ilgums;

| f) | pasākumi, kas veikti, lai ierobežotu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem.” |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas veikti, lai ierobežotu azbesta iedarbību uz darba ņēmējiem.”

(6)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

6

“Aizliegts lietot azbestu smidzināšanas darbos, kā arī veikt darbus, kuros izmanto zema blīvuma (mazāk nekā 1 g/cm3) izolācijas vai skaņu necaurlaidīgus materiālus, kuru sastāvā ir azbests.

Neskarot citu tādu Kopienas noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz azbesta realizāciju un lietošanu, darbības, kuru dēļ darba ņēmēji tiek pakļauti azbesta šķiedru iedarbībai azbesta ieguves laikā vai azbesta izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, vai tādu izstrādājumu ražošanas un pārstrādes laikā, kuru sastāvā ir tīši pievienots azbests, ir aizliegtas, izņemot tādu produktu apstrādi un nodošanu atkritumos, kas radušies nojaukšanas un azbesta aizvākšanas darbos.”

(7)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

7

| “b) | darba procesi jāplāno tā, lai neradītu azbesta putekļus vai – ja tas nav iespējams – lai novērstu azbesta putekļu nokļūšanu gaisā;” |
| --- | --- |

“b)

(8)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “1. Atkarībā no sākotnējā riska novērtējuma rezultātiem un lai nodrošinātu atbilstību 8. pantā noteiktajai robežvērtībai, regulāri jāveic azbesta šķiedru koncentrācijas mērījumi darba vietas gaisā.”

8

(9)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “2. Ievāktajiem paraugiem jābūt reprezentatīviem attiecībā uz konkrēta darbinieka pakļautību tādu putekļu iedarbībai, ko rada azbests vai azbestu saturoši materiāli.”

9

(10)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “5. Paraugu ņemšanas ilgumam jābūt tādam, lai, veicot mērījumus vai vidējos aprēķinus atkarībā no laika, varētu noteikt iedarbību, kas raksturīga astoņu stundu ilgā bāzes laikposmā (vienā maiņā).”

10

(11)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “6. Ja vien iespējams, šķiedru skaitīšanu veic ar fāzu kontrastmikroskopu (PCM) saskaņā ar metodi, ko 1997. gadā ieteikusi Pasaules Veselības organizācija (PVO), vai citu metodi, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.”

11

PCM

(12)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “Darba devējs nodrošina to, lai neviens darba ņēmējs netiktu pakļauts tādai azbesta koncentrācijai gaisā, kas pārsniedz 0,1 šķiedru uz cm3, aprēķinot vidējo daudzumu astoņās stundās (TWA).”

12

3

TWA

(13)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

13

“1.   Ja ir pārsniegta 8. pantā noteiktā robežvērtība, jānosaka tās pārsniegšanas iemesli un cik vien iespējams ātri jāveic attiecīgi pasākumi, lai stāvokli labotu.

Apgabalā, kurā pārsniegtas minētās robežvērtības, darbu nedrīkst turpināt, līdz nav veikti atbilstoši pasākumi attiecīgo darbinieku aizsardzībai.”

(14)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

14

“Pirms nojaukšanas vai apkopes darbiem darba devēji veic visus vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu azbestu saturošu materiālu iespējamo esamību, vajadzības gadījumā iegūstot informāciju no telpu īpašniekiem.

Ja ir jebkādas aizdomas par azbesta esamību materiālā vai būvē, tad ievēro šīs direktīvas noteikumus.”

(15)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

15

“Dažu tādu darbību gadījumā kā nojaukšana, aizvākšana, labošana un apkope, attiecībā uz kurām ir paredzams, ka 8. pantā noteiktā robežvērtība tiks pārsniegta, lai arī tiek veikti tehniski aizsargpasākumi azbesta koncentrācijas ierobežošanai gaisā, darba devējs nosaka pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju aizsardzību laikā, kad viņi veic šādas darbības, un konkrēti:

| a) | darba ņēmējiem izsniedz piemērotus elpošanas aizsardzības līdzekļus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri jāvalkā; |
| --- | --- |

a)

darba ņēmējiem izsniedz piemērotus elpošanas aizsardzības līdzekļus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, kuri jāvalkā;

| b) | izvieto brīdinājuma zīmes, tajās norādot, ka paredzama 8. pantā noteiktās robežvērtības pārsniegšana; un |
| --- | --- |

b)

izvieto brīdinājuma zīmes, tajās norādot, ka paredzama 8. pantā noteiktās robežvērtības pārsniegšana; un

| c) | novērš azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu izplatīšanos ārpus telpām vai vietas, kurā notiek darbība.” |
| --- | --- |

c)

novērš azbesta vai azbestu saturošu materiālu putekļu izplatīšanos ārpus telpām vai vietas, kurā notiek darbība.”

(16)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

16

| “1. | Pirms nojaukšanas vai darbiem saistībā ar azbesta un/vai azbestu saturošu materiālu izvākšanu no ēkām, celtnēm, mašīnām vai iekārtām, vai kuģiem ir jāizstrādā darba plāns.” |
| --- | --- |

“1.

(17)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

17

“2.   Šai apmācībai jābūt darba ņēmējiem viegli saprotamai. Ar apmācības palīdzību jāsniedz viņiem iespēja iegūt vajadzīgās zināšanas un iemaņas profilakses un drošības jautājumos, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | azbesta īpašībām un tā ietekmi uz veselību, tostarp smēķēšanas sinerģisko iedarbību; |
| --- | --- |

a)

azbesta īpašībām un tā ietekmi uz veselību, tostarp smēķēšanas sinerģisko iedarbību;

| b) | tāda veida izstrādājumiem vai materiāliem, kuru sastāvā varētu būt azbests; |
| --- | --- |

b)

tāda veida izstrādājumiem vai materiāliem, kuru sastāvā varētu būt azbests;

| c) | darbībām, kas varētu izraisīt pakļautību azbesta iedarbībai, un preventīvo pārbaužu nozīmi šīs iedarbības samazināšanā līdz minimumam; |
| --- | --- |

c)

darbībām, kas varētu izraisīt pakļautību azbesta iedarbībai, un preventīvo pārbaužu nozīmi šīs iedarbības samazināšanā līdz minimumam;

| d) | drošu darba praksi, pārbaudēm un aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

drošu darba praksi, pārbaudēm un aizsardzības līdzekļiem;

| e) | elpošanas aizsardzības līdzekļu lietderību, veidiem, izvēli, ierobežojumiem un pienācīgu lietošanu; |
| --- | --- |

e)

elpošanas aizsardzības līdzekļu lietderību, veidiem, izvēli, ierobežojumiem un pienācīgu lietošanu;

| f) | ārkārtējiem pasākumiem; |
| --- | --- |

f)

ārkārtējiem pasākumiem;

| g) | sanācijas procedūrām; |
| --- | --- |

g)

sanācijas procedūrām;

| h) | atkritumu apglabāšanu; |
| --- | --- |

h)

atkritumu apglabāšanu;

| i) | medicīnisko apskašu prasībām. |
| --- | --- |

i)

medicīnisko apskašu prasībām.

3.   Kopienas mērogā jāizstrādā praktiskas metodiskas norādes, kas vajadzīgas, lai apmācītu darba ņēmējus, kuri iesaistīti azbesta aizvākšanā.”

(18)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “Pirms uzsākt ar azbestu saistītus nojaukšanas vai aizvākšanas darbus, uzņēmumiem jāpierāda sava kvalifikācija šajā jomā. Pierādījumus sniedz atbilstīgi valsts tiesību aktiem un/vai praksei.”

18

(19)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

19

“1.   Visu 3. panta 1. punktā minēto darbību gadījumā un saskaņā ar 3. panta 3. punktu veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

| a) | vietas, kurās notiek iepriekšminētās darbības:






  i) | ir skaidri norobežotas un norādītas brīdinājuma zīmēs; |
| --- | --- | --- |

a)

vietas, kurās notiek iepriekšminētās darbības:

i)

ir skaidri norobežotas un norādītas brīdinājuma zīmēs;

| ii) | nav pieejamas darbiniekiem, izņemot tos, kuriem tur jāatrodas savu darba pienākumu dēļ; |
| --- | --- |

ii)

nav pieejamas darbiniekiem, izņemot tos, kuriem tur jāatrodas savu darba pienākumu dēļ;

| iii) | ir tādas, kur aizliegts smēķēt; |
| --- | --- |

iii)

ir tādas, kur aizliegts smēķēt;

| b) | ir ierīkotas īpašas zonas, kur strādājošie var ēst un dzert, neriskējot saindēties ar azbesta putekļiem; |
| --- | --- |

b)

ir ierīkotas īpašas zonas, kur strādājošie var ēst un dzert, neriskējot saindēties ar azbesta putekļiem;

| c) | strādājošiem izsniegts atbilstošs darba apģērbs vai aizsargapģērbs; minētais darba apģērbs vai aizsargapģērbs glabājas uzņēmumā; tomēr to drīkst mazgāt ārpus uzņēmuma atbilstoši aprīkotās tīrītavās, ja tīrīšanu neveic pašā uzņēmumā; šādā gadījumā apģērbu pārvadā slēgtos konteineros; |
| --- | --- |

c)

strādājošiem izsniegts atbilstošs darba apģērbs vai aizsargapģērbs; minētais darba apģērbs vai aizsargapģērbs glabājas uzņēmumā; tomēr to drīkst mazgāt ārpus uzņēmuma atbilstoši aprīkotās tīrītavās, ja tīrīšanu neveic pašā uzņēmumā; šādā gadījumā apģērbu pārvadā slēgtos konteineros;

| d) | darba apģērba vai aizsargapģērba un ielas apģērba glabāšanai nodrošinātas atsevišķas glabāšanas vietas; |
| --- | --- |

d)

darba apģērba vai aizsargapģērba un ielas apģērba glabāšanai nodrošinātas atsevišķas glabāšanas vietas;

| e) | darbinieku rīcībā ir pienācīgas un atbilstīgas tualetes un mazgāšanās ierīces, ieskaitot dušas, ja darba gaitā rodas daudz putekļu; |
| --- | --- |

e)

darbinieku rīcībā ir pienācīgas un atbilstīgas tualetes un mazgāšanās ierīces, ieskaitot dušas, ja darba gaitā rodas daudz putekļu;

| f) | aizsarglīdzekļus novieto visiem zināmā vietā un tos pārbauda un tīra pēc katras lietošanas reizes; veic attiecīgus pasākumus, lai pirms turpmākas lietošanas salabotu vai nomainītu bojātos aizsarglīdzekļus.” |
| --- | --- |

f)

aizsarglīdzekļus novieto visiem zināmā vietā un tos pārbauda un tīra pēc katras lietošanas reizes; veic attiecīgus pasākumus, lai pirms turpmākas lietošanas salabotu vai nomainītu bojātos aizsarglīdzekļus.”

(20)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

20

“Papildus 1. punktā minētajiem pasākumiem un saskaņā ar 3. panta 3. punktu veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:”

(21)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “1. Saskaņā ar 3. panta 3. punktu veic pasākumus, kas minēti 2. līdz 5. punktā.”

21

(22)  Spēkā esošais teksts ir šāds:

22

“2.   Pirms pakļaušanas tādu putekļu iedarbībai darba vietā, kuri rodas no azbesta vai azbestu saturošiem materiāliem, jābūt pieejamam katra darbinieka veselības pārbaudes rezultātam.

Šīm pārbaudēm jāietver krūškurvja īpaša izmeklēšana. Šīs direktīvas I pielikumā sniegti praktiski ieteikumi, kurus dalībvalstis var izmantot darbinieku klīniskajā uzraudzībā. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18.a pantu, lai grozītu I pielikumu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai.

Ja pienācīgi pamatotos un izņēmuma gadījumos, kas saistīti ar nenovēršamiem, tiešiem un nopietniem riskiem darba ņēmēju vai citu personu fiziskajai veselībai un drošībai, nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ nepieciešama rīcība ļoti īsā termiņā, 18.b pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

Veselības pārbaude jāveic vismaz reizi trijos gados un tik ilgi, kamēr turpinās pakļaušana azbesta vai azbestu saturošu materiālu iedarbībai.

Katram pirmajā daļā minētajam darbiniekam saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi izveido individuālu veselības stāvokļa karti.”

(23)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “1. Saskaņā ar 3. panta 3. punktu veic pasākumus, kas minēti 2., 3. un 4. punktā.”

23

(24)  Spēkā esošais teksts ir šāds: “Dalībvalstis veic uzskaiti par diagnosticētas azbestozes un mezoteliomas gadījumiem.”

24

---

REZOLŪCIJAS III PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Ar azbestu saistītu slimību atzīšana un kompensāciju izmaksāšana

Eiropas Parlaments prasa Komisijai pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem, kā noteikts 154. pantā, pamatojoties uz LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu, iesniegt priekšlikumu direktīvai, nosakot minimālās prasības arodslimību, tostarp visu ar azbestu saistīto slimību, atzīšanai un atbilstīgas kompensācijas izmaksāšanai attiecīgajām personām: Komisijas priekšlikumā būtu jāņem vērā vismaz šādi elementi:

| 1) | saraksts ar arodslimībām, par kurām ir tiesības saņemt kompensāciju, piemērojot preventīvos pasākumus, un kuras ir atzītas dalībvalstīs, neskarot labvēlīgākus valsts tiesību aktus un balstoties uz Komisijas 2003. gada 19. septembra ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu, un atjauninot to saskaņā ar jaunākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām; |
| --- | --- |

1)

saraksts ar arodslimībām, par kurām ir tiesības saņemt kompensāciju, piemērojot preventīvos pasākumus, un kuras ir atzītas dalībvalstīs, neskarot labvēlīgākus valsts tiesību aktus un balstoties uz Komisijas 2003. gada 19. septembra ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu, un atjauninot to saskaņā ar jaunākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām;

| 2) | vienas pieturas aģentūru kā kontaktpunktu izveide, lai tajos varētu vērsties skartās personas, un kuri risina visus ar arodslimībām saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

2)

vienas pieturas aģentūru kā kontaktpunktu izveide, lai tajos varētu vērsties skartās personas, un kuri risina visus ar arodslimībām saistītos jautājumus;

| 3) | valsts struktūras, piemēram, ombuda, izveide, lai palīdzētu arodslimību upuriem atzīšanas procedūrās, kā arī palielinātu atbalstu un apmainītos ar paraugpraksi cita starpā ar arodbiedrībām un cietušo apvienībām par atzīšanas procedūrām; |
| --- | --- |

3)

valsts struktūras, piemēram, ombuda, izveide, lai palīdzētu arodslimību upuriem atzīšanas procedūrās, kā arī palielinātu atbalstu un apmainītos ar paraugpraksi cita starpā ar arodbiedrībām un cietušo apvienībām par atzīšanas procedūrām;

| 4) | pierādīšanas pienākuma atcelšana attiecībā uz arodslimību atzīšanu vai vismaz tā efektīva vienkāršošana, piemēram, paredzot, ka gadījumos, kad var pamatoti konstatēt azbesta iedarbību darbavietā, var pieņemt, ka pastāv saikne starp iedarbību un turpmākiem simptomiem; |
| --- | --- |

4)

pierādīšanas pienākuma atcelšana attiecībā uz arodslimību atzīšanu vai vismaz tā efektīva vienkāršošana, piemēram, paredzot, ka gadījumos, kad var pamatoti konstatēt azbesta iedarbību darbavietā, var pieņemt, ka pastāv saikne starp iedarbību un turpmākiem simptomiem;

| 5) | noteikumi par atbilstīgu kompensāciju atzītu arodslimību gadījumā. |
| --- | --- |

5)

noteikumi par atbilstīgu kompensāciju atzītu arodslimību gadījumā.

---

REZOLŪCIJAS IV PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Direktīvas 2010/31/ES atjaunināšana — azbesta pārbaude pirms energorenovācijas darbiem

Eiropas Parlaments prasa Komisijai, pamatojoties uz LESD 194. panta 2. punktu, iesniegt priekšlikumu par grozījumiem Direktīvā 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, balstoties uz šādiem ieteikumiem:

direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Esošās ēkas

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu atjaunošanu, ēkas vai tās atjaunotās daļas energoefektivitāte tiktu uzlabota tā, lai varētu izpildīt minimālās energoefektivitātes prasības, kas noteiktas saskaņā ar 4. pantu, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams.

Šīs prasības piemēro atjaunotajai ēkai vai ēkas daļai kopumā. Papildus vai kā alternatīvu prasības var piemērot atjaunotajiem būves elementiem.

Turklāt dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja modernizē vai nomaina būves elementu, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energoefektivitāti, būves elementa energoefektivitāte atbilst minimālajām energoefektivitātes prasībām, ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams.

Dalībvalstis nosaka šīs minimālās energoefektivitātes prasības saskaņā ar 4. pantu.

Attiecībā uz ēkām, kurās veic nozīmīgu atjaunošanu, dalībvalstis veicina augstas efektivitātes alternatīvu sistēmu izmantošanu, ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams, un pievēršas tādiem jautājumiem kā veselīgs telpu mikroklimats, ugunsdrošība un riski saistībā ar spēcīgu seismisko aktivitāti.

Dalībvalstis nosaka, ka pirms renovācijas darbu sākšanas ir obligāti jāpārbauda, vai ēkās nav azbesta un citu bīstamu materiālu. Pārbaudes rezultātus izklāsta sertifikātā, kurā norāda azbesta vai citu bīstamu materiālu klātbūtni vai neesamību. Pirmajā gadījumā sertifikātā norāda atrasto materiālu veidus un to precīzu atrašanās vietu. Ja izpētes un izmeklēšanas rezultāti nevar izslēgt azbesta klātbūtni materiālā, piemēro piesardzības principu. To materiālu aizvākšana un apglabāšana, kurus ietekmēs renovācija, jāveic organizēti un droši saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK, Regulu (ES) Nr. 305/2011 un citiem attiecīgiem tiesību aktiem
  .”

---

REZOLŪCIJAS V PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Azbesta pārbaudes ēkās, ko piedāvā pārdošanai vai izīrēšanai

Eiropas Parlaments prasa Komisijai, pamatojoties uz LESD 169. panta 3. punktu un 114. panta 1. punktu, iesniegt priekšlikumu direktīvai, kurā noteiktas minimālas prasības par azbesta sertifikātiem ēkām, kas celtas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, un kas tiek piedāvātas pārdošanai vai izīrēšanai. Priekšlikumā ir jāņem vērā vismaz šādi elementi:

| 1) | pienākums tādu (publisku un privātu) ēku īpašniekiem, kas uzceltas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, pasūtīt ēkas skrīningu, lai noteiktu azbestu saturošu materiālu klātbūtni vai neesamību, pirms ēka (vai tās daļa) tiek pārdota vai izīrēta; |
| --- | --- |

1)

pienākums tādu (publisku un privātu) ēku īpašniekiem, kas uzceltas pirms 2005. gada vai pirms gada, kad valstī noteikts līdzvērtīgs azbesta aizliegums, izvēloties agrāko, pasūtīt ēkas skrīningu, lai noteiktu azbestu saturošu materiālu klātbūtni vai neesamību, pirms ēka (vai tās daļa) tiek pārdota vai izīrēta;

| 2) | skrīningus veic tikai sertificēti operatori saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK, valsts tiesību aktiem un praksi, kā arī kompetentas valsts struktūras uzraudzībā; |
| --- | --- |

2)

skrīningus veic tikai sertificēti operatori saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK, valsts tiesību aktiem un praksi, kā arī kompetentas valsts struktūras uzraudzībā;

| 3) | lai pēc iespējas efektīvāk aizsargātu ēku lietotājus vai iemītniekus, skrīningu un vajadzības gadījumā azbesta aizvākšanu vai, ja tas nav tehniski iespējams, iekapsulēšanu veic kvalificēti un sertificēti operatori saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK un valsts tiesību aktiem un praksi kompetentās valsts struktūras uzraudzībā; |
| --- | --- |

3)

lai pēc iespējas efektīvāk aizsargātu ēku lietotājus vai iemītniekus, skrīningu un vajadzības gadījumā azbesta aizvākšanu vai, ja tas nav tehniski iespējams, iekapsulēšanu veic kvalificēti un sertificēti operatori saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK un valsts tiesību aktiem un praksi kompetentās valsts struktūras uzraudzībā;

| 4) | sertificētais operators paziņo skrīninga rezultātus īpašniekam, un kompetentajai valsts iestādei (vienas pieturas aģentūra) būtu jāizdod sertifikāts, kas reģistrēts valsts reģistrā, kā minēts 5. punktā, un jāsniedz īpašniekiem informācija un padomi par piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem, tostarp par pareizu un drošu konstatētā azbesta aizvākšanu, un finansiālo atbalstu, kas pieejams no attiecīgajiem ESI fondiem; |
| --- | --- |

4)

sertificētais operators paziņo skrīninga rezultātus īpašniekam, un kompetentajai valsts iestādei (vienas pieturas aģentūra) būtu jāizdod sertifikāts, kas reģistrēts valsts reģistrā, kā minēts 5. punktā, un jāsniedz īpašniekiem informācija un padomi par piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem, tostarp par pareizu un drošu konstatētā azbesta aizvākšanu, un finansiālo atbalstu, kas pieejams no attiecīgajiem ESI fondiem;

| 5) | azbesta sertifikātos iekļauj skrīninga rezultātus, tostarp sarakstu ar atrasto azbestu saturošo materiālu veidiem, to precīzu atrašanās vietu, pašreizējo stāvokli, kā arī paziņojumu par darbu un uzraudzību, kas jāveic, lai novērstu kaitējumu iemītnieku veselībai, drošas aizvākšanas koncepciju un informāciju par iespējamām ēkas zonām, kuras nav bijis iespējams pārbaudīt vai kurās izmeklējumi nevar izslēgt azbesta klātbūtni; |
| --- | --- |

5)

azbesta sertifikātos iekļauj skrīninga rezultātus, tostarp sarakstu ar atrasto azbestu saturošo materiālu veidiem, to precīzu atrašanās vietu, pašreizējo stāvokli, kā arī paziņojumu par darbu un uzraudzību, kas jāveic, lai novērstu kaitējumu iemītnieku veselībai, drošas aizvākšanas koncepciju un informāciju par iespējamām ēkas zonām, kuras nav bijis iespējams pārbaudīt vai kurās izmeklējumi nevar izslēgt azbesta klātbūtni;

| 6) | sertifikātam, kurā norādīta azbesta klātbūtne, jābūt ar pietiekamu derīguma termiņu, kas atspoguļo vajadzīgo uzraudzību, lai novērstu atkārtotu skrīningu; |
| --- | --- |

6)

sertifikātam, kurā norādīta azbesta klātbūtne, jābūt ar pietiekamu derīguma termiņu, kas atspoguļo vajadzīgo uzraudzību, lai novērstu atkārtotu skrīningu;

| 7) | sertifikātus integrē pašreizējos azbesta reģistros, dara pieejamus uzņēmumiem un strādniekiem, kas veic darbus ēkā, pievieno jebkuram īpašuma pārdošanas līgumam un dara pieejamus jebkuram īpašuma īrniekam; |
| --- | --- |

7)

sertifikātus integrē pašreizējos azbesta reģistros, dara pieejamus uzņēmumiem un strādniekiem, kas veic darbus ēkā, pievieno jebkuram īpašuma pārdošanas līgumam un dara pieejamus jebkuram īpašuma īrniekam;

| 8) | nosaka efektīvus, samērīgus un atturošus sodus ēku pārdevējiem un izīrētājiem, kas nepasūta noteikto pārbaudi un neinformē kompetento struktūru pirms īpašuma pārdošanas vai izīrēšanas; |
| --- | --- |

8)

nosaka efektīvus, samērīgus un atturošus sodus ēku pārdevējiem un izīrētājiem, kas nepasūta noteikto pārbaudi un neinformē kompetento struktūru pirms īpašuma pārdošanas vai izīrēšanas;

| 9) | neatbilstības gadījumā izveido atbilstīgus atbildības režīmus. |
| --- | --- |

9)

neatbilstības gadījumā izveido atbilstīgus atbildības režīmus.

Kompetentā valsts iestāde publicē sertificēto uzņēmēju sarakstu, kā minēts pirmās daļas 2. punktā.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/71

---

P9_TA(2021)0428

Eiropas mediji digitālajā desmitgadē

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam (2021/2017(INI))

(2022/C 184/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. un 173. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. un 173. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu Nr. 29 par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs (Amsterdamas protokols), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu Nr. 29 par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs (Amsterdamas protokols),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus “Eiropas mediji digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus “Eiropas mediji digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atveseļošanas un pārkārtošanās atbalstam”,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 15. decembra secinājumus par noturības stiprināšanu un hibrīddraudu, tostarp dezinformācijas, apkarošanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 15. decembra secinājumus par noturības stiprināšanu un hibrīddraudu, tostarp dezinformācijas, apkarošanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 7. jūnija secinājumus par Eiropas audiovizuālo darbu – ar uzsvaru uz kopražojumiem – pārrobežu aprites uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 7. jūnija secinājumus par Eiropas audiovizuālo darbu – ar uzsvaru uz kopražojumiem – pārrobežu aprites uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. maija paziņojumu “Eiropas Komisijas norādījumi par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi” (COM(2021)0262), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. maija paziņojumu “Eiropas Komisijas norādījumi par izvērstā Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi” (COM(2021)0262),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. decembra secinājumus par Eiropas satura stiprināšanu digitālajā ekonomikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. decembra secinājumus par Eiropas satura stiprināšanu digitālajā ekonomikā,

| — | ņemot vērā organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētā preses brīvības indeksa klasifikāciju, kā arī Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un brīvības centra mediju plurālisma uzraudzības instrumenta 2020. gada jūlija pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētā preses brīvības indeksa klasifikāciju, kā arī Eiropas Universitātes institūta Mediju plurālisma un brīvības centra mediju plurālisma uzraudzības instrumenta 2020. gada jūlija pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū (2) (“Autortiesību direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū (2) (“Autortiesību direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 18. novembra secinājumus par brīvas un plurālistiskas mediju sistēmas aizsargāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 18. novembra secinājumus par brīvas un plurālistiskas mediju sistēmas aizsargāšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas plašsaziņas līdzekļi digitālajā desmitgadē: Rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas plašsaziņas līdzekļi digitālajā desmitgadē: Rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam” (COM(2020)0784),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns” (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns” (COM(2020)0790),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanas un noturības atbalstam” (COM(2020)0760), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “ES inovāciju potenciāla maksimāla izmantošana. Rīcības plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanas un noturības atbalstam” (COM(2020)0760),

| — | ņemot vērā 1998. gada 1. marta Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartas noteikumus attiecībā uz medijiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 1. marta Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartas noteikumus attiecībā uz medijiem,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 5. decembra kopīgo paziņojumu “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai” (JOIN(2018)0036), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 5. decembra kopīgo paziņojumu “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai” (JOIN(2018)0036),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (5),

| — | ņemot vērā digitālos mērķrādītājus 2030. gadam, kuri noteikti Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā digitālos mērķrādītājus 2030. gadam, kuri noteikti Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 26. maija secinājumus kultūras un audiovizuālajā jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 26. maija secinājumus kultūras un audiovizuālajā jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 12. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 12. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 26. novembra secinājumus par mediju brīvību un plurālismu digitālajā vidē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 26. novembra secinājumus par mediju brīvību un plurālismu digitālajā vidē,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas pieprasīto 2020. gada jūlija pētījumu “Žurnālistu drošība un korupcijas apkarošana ES”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas pieprasīto 2020. gada jūlija pētījumu “Žurnālistu drošība un korupcijas apkarošana ES”,

| — | ņemot vērā Eiropas Audiovizuālās observatorijas 2020. gada jūnija ziņojumu “IRIS Plus 2020-2: Eiropas audiovizuālā nozare Covid-19 laikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Audiovizuālās observatorijas 2020. gada jūnija ziņojumu “IRIS Plus 2020-2: Eiropas audiovizuālā nozare Covid-19 laikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2020. gada 3. janvāra ziņojumu “Mediju brīvības un žurnālistu drošības apdraudējums Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2020. gada 3. janvāra ziņojumu “Mediju brīvības un žurnālistu drošības apdraudējums Eiropā”,

| — | ņemot vērā Mediju plurālisma un brīvības centra 2020. gada jūlija ziņojumu “Mediju plurālisma uzraudzības 2020. gada rezultāti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mediju plurālisma un brīvības centra 2020. gada jūlija ziņojumu “Mediju plurālisma uzraudzības 2020. gada rezultāti”,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0278/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0278/2021),

| A. | tā kā šajā ziņojumā termins “ziņu mediji” attiecas uz visiem redakcionālajiem medijiem, piemēram, televīzijas, radio un izdevējdarbības nozarēm, tostarp laikrakstiem, žurnāliem un digitālajiem medijiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā šajā ziņojumā termins “ziņu mediji” attiecas uz visiem redakcionālajiem medijiem, piemēram, televīzijas, radio un izdevējdarbības nozarēm, tostarp laikrakstiem, žurnāliem un digitālajiem medijiem;

| B. | tā kā šajā ziņojumā termins “audiovizuālās nozares” attiecas uz apraides, audio, video un multivides nozarēm un industrijām visā to daudzveidībā, tostarp kinoteātriem un citām fiziskām norises vietām; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā ziņojumā termins “audiovizuālās nozares” attiecas uz apraides, audio, video un multivides nozarēm un industrijām visā to daudzveidībā, tostarp kinoteātriem un citām fiziskām norises vietām;

| C. | tā kā šajā ziņojumā termini “mediji” un “mediju nozare” attiecas gan uz ziņu mediju, gan audiovizuālo nozari; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā ziņojumā termini “mediji” un “mediju nozare” attiecas gan uz ziņu mediju, gan audiovizuālo nozari;

| D. | tā kā kultūras un radošās nozares, kuru neatņemama un svarīga daļa ir ziņu mediju un audiovizuālā nozare, ir vienas no Covid-19 seku vissmagāk skartajām nozarēm, jo īpaši šīm sekām skarot mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus (MMVU); tā kā ir arī sagaidāms, ka šīs nozares atveseļosies lēnāk nekā ekonomika kopumā; tā kā pandēmijas sekas dažādos ziņu mediju un audiovizuālo nozaru un industriju dalībniekus ir ietekmējušas atšķirīgi un tāpēc tie saskaras ar atšķirīgām problēmām, kuras jārisina ar īpaši pielāgotiem pasākumiem krīzes pārvarēšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūras un radošās nozares, kuru neatņemama un svarīga daļa ir ziņu mediju un audiovizuālā nozare, ir vienas no Covid-19 seku vissmagāk skartajām nozarēm, jo īpaši šīm sekām skarot mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus (MMVU); tā kā ir arī sagaidāms, ka šīs nozares atveseļosies lēnāk nekā ekonomika kopumā; tā kā pandēmijas sekas dažādos ziņu mediju un audiovizuālo nozaru un industriju dalībniekus ir ietekmējušas atšķirīgi un tāpēc tie saskaras ar atšķirīgām problēmām, kuras jārisina ar īpaši pielāgotiem pasākumiem krīzes pārvarēšanai;

| E. | tā kā audiovizuālā nozare ir smagi skarta un cietusi milzīgus ieņēmumu zaudējumus, 2020. gadā kinoteātru un izplatītāju kases ieņēmumiem samazinoties par gandrīz 70 %, kā rezultātā kopējie ieņēmumi samazinājās par 4 miljardiem EUR (9), par 30 % samazinājās ražošanas aktivitāte un kopražošana tika pārtraukta pilnībā, apdraudot to spēju atgūties no krīzes un radot grūtības Eiropas filmu un kultūras finansēšanai un apritei (10); tā kā šīs nozares saskaras ar atšķirīgām problēmām, tostarp darbības izmaksu pieaugumu stingrāku veselības un drošības pasākumu dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā audiovizuālā nozare ir smagi skarta un cietusi milzīgus ieņēmumu zaudējumus, 2020. gadā kinoteātru un izplatītāju kases ieņēmumiem samazinoties par gandrīz 70 %, kā rezultātā kopējie ieņēmumi samazinājās par 4 miljardiem EUR (9), par 30 % samazinājās ražošanas aktivitāte un kopražošana tika pārtraukta pilnībā, apdraudot to spēju atgūties no krīzes un radot grūtības Eiropas filmu un kultūras finansēšanai un apritei (10); tā kā šīs nozares saskaras ar atšķirīgām problēmām, tostarp darbības izmaksu pieaugumu stingrāku veselības un drošības pasākumu dēļ;

| F. | tā kā kinoteātriem un filmu festivāliem ir būtiska nozīme Eiropas audiovizuālajā ekosistēmā, jo attiecībā uz izplatīšanu un skatīšanās pieredzi, ko tie nodrošina Eiropas iedzīvotājiem; tā kā pašreizējie sanitārie pasākumi neļauj šīm fiziskajām norises vietām darboties pilnībā un pat darboties vispār; tā kā vietās, kur kinoteātri ir atkal atvērti, skatītāji atgriežas un to skaits līdzinās tam, kāds bija vērojams pirms Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā kinoteātriem un filmu festivāliem ir būtiska nozīme Eiropas audiovizuālajā ekosistēmā, jo attiecībā uz izplatīšanu un skatīšanās pieredzi, ko tie nodrošina Eiropas iedzīvotājiem; tā kā pašreizējie sanitārie pasākumi neļauj šīm fiziskajām norises vietām darboties pilnībā un pat darboties vispār; tā kā vietās, kur kinoteātri ir atkal atvērti, skatītāji atgriežas un to skaits līdzinās tam, kāds bija vērojams pirms Covid-19 pandēmijas;

| G. | tā kā pandēmija ir izraisījusi pēkšņu ieguldījumu apturēšanu reklāmā, kas ir būtisks ieņēmumu avots ziņu mediju nozarei; tā kā saskaņā ar sākotnējām aplēsēm ziņu mediju reklāmas ieņēmumi ir samazinājušies par 20 % līdz 80 % (11); tā kā mediju organizācijas, jo īpaši MVU, bieži saskaras ar likviditātes problēmām; |
| --- | --- |

G.

tā kā pandēmija ir izraisījusi pēkšņu ieguldījumu apturēšanu reklāmā, kas ir būtisks ieņēmumu avots ziņu mediju nozarei; tā kā saskaņā ar sākotnējām aplēsēm ziņu mediju reklāmas ieņēmumi ir samazinājušies par 20 % līdz 80 % (11); tā kā mediju organizācijas, jo īpaši MVU, bieži saskaras ar likviditātes problēmām;

| H. | tā kā ziņu mediju nozares organizāciju un uzņēmumu vidū darbojas gan ārštata darbinieki, piemēram, žurnālisti vai tehniskais personāls, gan sabiedriskās raidorganizācijas un lieli mediju konglomerāti ar augstu vertikālās integrācijas pakāpi, nelieli vietējie un reģionālie ziņu mediji un dažādas bezpeļņas apvienības; tā kā lielākajai daļai dalībvalstu ir raksturīga augsta tirgus koncentrācija, monopola vai oligopola stāvoklis apraides nozarē, oligopoli laikrakstu nozarē un ievērojama konkurence žurnālu un grāmatu izdošanas nozarē (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā ziņu mediju nozares organizāciju un uzņēmumu vidū darbojas gan ārštata darbinieki, piemēram, žurnālisti vai tehniskais personāls, gan sabiedriskās raidorganizācijas un lieli mediju konglomerāti ar augstu vertikālās integrācijas pakāpi, nelieli vietējie un reģionālie ziņu mediji un dažādas bezpeļņas apvienības; tā kā lielākajai daļai dalībvalstu ir raksturīga augsta tirgus koncentrācija, monopola vai oligopola stāvoklis apraides nozarē, oligopoli laikrakstu nozarē un ievērojama konkurence žurnālu un grāmatu izdošanas nozarē (12);

| I. | tā kā papildus pandēmijas sekām mediju nozare saskaras arī ar būtiskām problēmām, kas saistītas ar digitālo pārkārtošanos un tās ietekmi uz nozares vispārējo uzņēmējdarbības modeli; tā kā ir nepieciešami papildu centieni, lai izveidotu drošu, taisnīgu un konkurētspējīgu tiešsaistes vidi, kas arī aizsargā pilsoņu pamattiesības; tā kā Komisijai ir jāveicina pāreja uz jauniem audio un audiovizuālo mediju uzņēmējdarbības modeļiem digitālajā jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā papildus pandēmijas sekām mediju nozare saskaras arī ar būtiskām problēmām, kas saistītas ar digitālo pārkārtošanos un tās ietekmi uz nozares vispārējo uzņēmējdarbības modeli; tā kā ir nepieciešami papildu centieni, lai izveidotu drošu, taisnīgu un konkurētspējīgu tiešsaistes vidi, kas arī aizsargā pilsoņu pamattiesības; tā kā Komisijai ir jāveicina pāreja uz jauniem audio un audiovizuālo mediju uzņēmējdarbības modeļiem digitālajā jomā;

| J. | tā kā kvalitatīvi, pienācīgi finansēti un neatkarīgi ziņu mediji un profesionāla žurnālistika ir ļoti būtiski mediju brīvībai un plurālismam un līdz ar to ir demokrātijas un tiesiskuma pīlāri; tā kā pēdējo desmit gadu laikā stāvoklis mediju brīvības jomā ir ievērojami pasliktinājies; tā kā Covid-19 krīze ir pastiprinājusi tādas kvalitatīvas žurnālistikas nozīmi, kas var sniegt informāciju iedzīvotājiem un veicināt viņu kritisko domāšanu; tā kā ir nepieciešams atjaunot līdzsvaru informācijas ekosistēmā –– no vārtziņiem līdz medijiem; tā kā ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu mediju nozares stabilitāti, garantētu neatkarību no ekonomiskā un politiskā spiediena un palielinātu mediju brīvību un plurālismu (13), kā arī veicinātu labākus standartus šajā nozarē gan bezsaistē, gan tiešsaistē, kā arī garantētu žurnālistu un informācijas avotu drošību; tā kā mediju finansējuma pārredzamība ir būtisks elements, lai veicinātu iedzīvotāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā kvalitatīvi, pienācīgi finansēti un neatkarīgi ziņu mediji un profesionāla žurnālistika ir ļoti būtiski mediju brīvībai un plurālismam un līdz ar to ir demokrātijas un tiesiskuma pīlāri; tā kā pēdējo desmit gadu laikā stāvoklis mediju brīvības jomā ir ievērojami pasliktinājies; tā kā Covid-19 krīze ir pastiprinājusi tādas kvalitatīvas žurnālistikas nozīmi, kas var sniegt informāciju iedzīvotājiem un veicināt viņu kritisko domāšanu; tā kā ir nepieciešams atjaunot līdzsvaru informācijas ekosistēmā –– no vārtziņiem līdz medijiem; tā kā ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu mediju nozares stabilitāti, garantētu neatkarību no ekonomiskā un politiskā spiediena un palielinātu mediju brīvību un plurālismu (13), kā arī veicinātu labākus standartus šajā nozarē gan bezsaistē, gan tiešsaistē, kā arī garantētu žurnālistu un informācijas avotu drošību; tā kā mediju finansējuma pārredzamība ir būtisks elements, lai veicinātu iedzīvotāju uzticēšanos;

| K. | tā kā ziņu mediju nozarei un audiovizuālajai nozarei ir būtiska nozīme mūsu demokrātiskās sabiedrības noturības un iekļautības, kultūras daudzveidības un mediju plurālisma veicināšanā; tā kā ziņu mediju un audiovizuālās nozares vērtību ķēdi veido dažādi dalībnieki un uzņēmumi, kas ražo, pārraida vai demonstrē saturu, kura pamatā bieži vien ir intelektuālā īpašuma tiesības, un tā kā šīs nozares galvenokārt veido MVU, tādējādi palīdzot veicināt, stiprināt un attīstīt Eiropas kultūras, valodu, sociālo un politisko daudzveidību; tā kā tādēļ vienlaikus ar Eiropas audiovizuālās un mediju nozares pārveidi konkurētspējīgā nozarē būtu jāveicina kultūras daudzveidība un tirgus pieejamība mazākiem operatoriem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ziņu mediju nozarei un audiovizuālajai nozarei ir būtiska nozīme mūsu demokrātiskās sabiedrības noturības un iekļautības, kultūras daudzveidības un mediju plurālisma veicināšanā; tā kā ziņu mediju un audiovizuālās nozares vērtību ķēdi veido dažādi dalībnieki un uzņēmumi, kas ražo, pārraida vai demonstrē saturu, kura pamatā bieži vien ir intelektuālā īpašuma tiesības, un tā kā šīs nozares galvenokārt veido MVU, tādējādi palīdzot veicināt, stiprināt un attīstīt Eiropas kultūras, valodu, sociālo un politisko daudzveidību; tā kā tādēļ vienlaikus ar Eiropas audiovizuālās un mediju nozares pārveidi konkurētspējīgā nozarē būtu jāveicina kultūras daudzveidība un tirgus pieejamība mazākiem operatoriem;

| L. | tā kā Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānā paredzētajai nozaru stratēģijai vajadzētu būt pēc iespējas visaptverošākai, pilnībā izmantojot visas iespējamās sviras, lai veicinātu ieguldījumus ziņu un izdevējdarbības nozarē, kā arī audiovizuālajā nozarē; tā kā šim plānam vajadzētu būt vērstam uz kultūras, mākslas un rūpniecības daudzveidības veicināšanu visās vērtību ķēdēs; tā kā plānā paredzēto darbību pamatā vajadzētu būt pārskatītajai Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvai (AVMPD) un programmas “Radošā Eiropa” sadaļai “MEDIA”, lai atbalstītu likumīgu piekļuvi kino un audiovizuālajiem darbiem un to pieejamību visā Eiropā ar mērķi nodrošināt auditorijai kultūras ziņā daudzveidīgu kvalitatīvu saturu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānā paredzētajai nozaru stratēģijai vajadzētu būt pēc iespējas visaptverošākai, pilnībā izmantojot visas iespējamās sviras, lai veicinātu ieguldījumus ziņu un izdevējdarbības nozarē, kā arī audiovizuālajā nozarē; tā kā šim plānam vajadzētu būt vērstam uz kultūras, mākslas un rūpniecības daudzveidības veicināšanu visās vērtību ķēdēs; tā kā plānā paredzēto darbību pamatā vajadzētu būt pārskatītajai Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvai (AVMPD) un programmas “Radošā Eiropa” sadaļai “MEDIA”, lai atbalstītu likumīgu piekļuvi kino un audiovizuālajiem darbiem un to pieejamību visā Eiropā ar mērķi nodrošināt auditorijai kultūras ziņā daudzveidīgu kvalitatīvu saturu;

| M. | tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka mediji savā darbībā balstās uz sabiedrības vērtībām un ir atvērti, demokrātiski, ilgtspējīgi un iekļaujoši un ka tajos vairāk sieviešu, dažādu rasu un etnisko minoritāšu pārstāvju, migrantu un bēgļu, LGBTIK+ kopienu locekļu un personu ar invaliditāti ieņem radošus un ar lēmumu pieņemšanu saistītus amatus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka mediji savā darbībā balstās uz sabiedrības vērtībām un ir atvērti, demokrātiski, ilgtspējīgi un iekļaujoši un ka tajos vairāk sieviešu, dažādu rasu un etnisko minoritāšu pārstāvju, migrantu un bēgļu, LGBTIK+ kopienu locekļu un personu ar invaliditāti ieņem radošus un ar lēmumu pieņemšanu saistītus amatus;

| N. | tā kā Covid-19 krīzes dēļ dalībvalstis ar kavēšanos īstenoja Autortiesību direktīvu (ES) 2019/789, Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu 2019/789, ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām (14), un AVMPD; tā kā dalībvalstīm būtu jāizmanto šāda kavēšanās, lai savos īstenošanas tiesību aktos iekļautu vērienīgus risinājumus nolūkā risināt krīzes radītās vai pat saasinātās Eiropas audiovizuālās nozares problēmas, piemēram, attiecībā uz atlīdzību autoriem par viņu darbu izmantošanu tiešsaistē un globālo platformu finanšu ieguldījumiem vietējā ražošanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Covid-19 krīzes dēļ dalībvalstis ar kavēšanos īstenoja Autortiesību direktīvu (ES) 2019/789, Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu 2019/789, ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām (14), un AVMPD; tā kā dalībvalstīm būtu jāizmanto šāda kavēšanās, lai savos īstenošanas tiesību aktos iekļautu vērienīgus risinājumus nolūkā risināt krīzes radītās vai pat saasinātās Eiropas audiovizuālās nozares problēmas, piemēram, attiecībā uz atlīdzību autoriem par viņu darbu izmantošanu tiešsaistē un globālo platformu finanšu ieguldījumiem vietējā ražošanā;

| O. | tā kā gan ziņu mediju, gan apraides nozares gūtu labumu no saskaņotākas un visaptverošākas pieejas; tā kā Komisija ir paziņojusi par savu nodomu nākt klajā ar mediju brīvības aktu; tā kā tam būtu jābalstās uz pašreizējām iniciatīvām, piemēram, Demokrātijas rīcības plānu, Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānu, Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu, nevis jākoncentrējas galvenokārt uz jauniem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā gan ziņu mediju, gan apraides nozares gūtu labumu no saskaņotākas un visaptverošākas pieejas; tā kā Komisija ir paziņojusi par savu nodomu nākt klajā ar mediju brīvības aktu; tā kā tam būtu jābalstās uz pašreizējām iniciatīvām, piemēram, Demokrātijas rīcības plānu, Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plānu, Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu tiesību aktu, nevis jākoncentrējas galvenokārt uz jauniem tiesību aktiem;

| P. | tā kā, lai filmu un audiovizuālā nozare varētu saglabāt un nodrošināt radošumu, finansējumu, brīvību un ilgtermiņa ilgtspēju, tai ļoti svarīgas ir teritoriālās un ekskluzīvās licencēšanas tiesības; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai filmu un audiovizuālā nozare varētu saglabāt un nodrošināt radošumu, finansējumu, brīvību un ilgtermiņa ilgtspēju, tai ļoti svarīgas ir teritoriālās un ekskluzīvās licencēšanas tiesības;

| Q. | tā kā saskaņā ar dažādām ES direktīvām informācijas un komunikācijas politikā ir jāņem vērā satura pieejamība cilvēkiem ar sensoro invaliditāti, |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar dažādām ES direktīvām informācijas un komunikācijas politikā ir jāņem vērā satura pieejamība cilvēkiem ar sensoro invaliditāti,

Atveseļošanās un atbalsts

| 1. | norāda uz ekonomikas lejupslīdes sekām un vēlreiz stingri aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu, kas pieejams ziņu mediju un audiovizuālajai nozarēm, kā arī kultūras un radošajām nozarēm plašākā mērogā, īpašu uzmanību pievēršot MVU; uzskata, ka piešķīrumi ziņu mediju un audiovizuālajām nozarēm būtu jāpalielina dažādās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) programmās; norāda, ka ES un dalībvalstīm ir jāatbalsta šīs nozares, un aicina Komisiju stingri mudināt dalībvalstis palielināt atbalstu tām no līdzekļiem, kas darīti pieejami to apstiprinātajos valsts atveseļošanas plānos, lai šīs nozares varētu pilnībā atgūties no pandēmijas, kļūt ilgtspējīgākas un turpināt zaļo un digitālo pārkārtošanos; uzskata, ka visās iniciatīvās īpaša uzmanība būtu jāpievērš vietējiem un reģionālajiem medijiem un ziņu medijiem, kas darbojas mazos tirgos; uzsver, ka ir vajadzīgs pārredzams un atvērts atbalsta mehānisms, lai saglabātu mediju neatkarību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē iniciatīvas “NEWS” uzsākšanu ziņu mediju jomā, tostarp priekšlikumu izveidot Eiropas ziņu mediju forumu, kuram vajadzētu būt pēc iespējas iekļaujošākam un sniegt iespēju padziļināti diskutēt ar attiecīgajām nozarēm par tajās notiekošajām pārmaiņām; aicina Komisiju turpināt attīstīt šo iniciatīvu un padarīt to pastāvīgu, ja ieinteresētās personas to pieprasīs; atzinīgi vērtē to, ka šāda iniciatīva tiks atbalstīta no dažādām DFS programmām; tomēr uzsver, ka šī iniciatīva ir pilnībā jāuzrauga, lai nodrošinātu ES līdzekļu pareizu izmantošanu; vēlreiz stingri atgādina par atkārtotajiem aicinājumiem izveidot pastāvīgu ES kultūras un ziņu mediju fondu, lai nodrošinātu neatkarīgu ziņu atspoguļojuma iespējas, aizsargātu Eiropas žurnālistu un žurnālistikas neatkarību un garantētu preses brīvību; uzsver, ka spēju veidošanas pakalpojumiem, kas papildinās iniciatīvu “NEWS”, būtu jākoncentrējas arī uz vietējiem un reģionālajiem medijiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē īpaši pielāgota interaktīva instrumenta izveidi, kas palīdz mediju organizācijām rast finansējuma iespējas gan valsts, gan ES līmenī; uzskata, ka mazākas mediju organizācijas jo īpaši varētu gūt ievērojamu labumu no pielāgotas apmācības un atbalsta; uzsver, ka šādam instrumentam ir jābūt lietotājdraudzīgam un arī jānodrošina pienācīgs tehniskais atbalsts visā pieteikumu iesniegšanas procesā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē jaunās programmas “Radošā Eiropa” pieņemšanu un uzsver tās nozīmi, kā arī atzinīgi vērtē jaunu darbību iekļaušanu pilnveidotajā starpnozaru sadaļā, kurā uzsvars ir likts uz mediju brīvības palielināšanu, kvalitatīvu žurnālistiku un medijpratību; uzskata, ka piekļuve šādam atbalstam un tā ātra sniegšana ir izšķiroši svarīga; tomēr uzskata, ka pieejamais atbalsts ir nepietiekams, ņemot vērā nozares finansiālās vajadzības; aicina Komisiju pilnībā izmantot finansējumu, kas pašreizējā plānošanas perioda starpnozaru sadaļā pieejams ziņu mediju nozarei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka audiovizuālajai nozarei steidzami nepieciešams spēcīgs un ilgtspējīgs atbalsts, izmantojot dažādas ES finansēšanas programmas, piemēram, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Radošā Eiropa” sadaļu “MEDIA” un kohēzijas fondus; atgādina, ka attiecībā uz piekļuvi finansējumam būtu jāsamazina administratīvie šķēršļi un jānodrošina lielāka elastība pieteikumu iesniedzējiem, jo īpaši MVU, kas ir nozares ieinteresēto personu lielākā daļa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka programmas “Radošā Eiropa” sadaļā “MEDIA” vajadzētu panākt finansējuma līdzsvarotu sadalījumu starp dalībvalstīm un starp tās atbalstītajām dažādajām kopām un žanriem; atgādina, ka nozarei ir svarīgi, lai dalībvalstis veidotu neatkarīgu dalībnieku ekosistēmu kā īpaši būtisku jaunrades daudzveidības virzītājspēku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ar programmas InvestEU starpniecību ir izveidota uz pašu kapitālu balstīta izmēģinājuma iniciatīva, kas inovatīvā veidā spēs atbalstīt ziņu mediju nozari; aicina Komisiju nodrošināt šai izmēģinājuma iniciatīvai pietiekamus finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējie atbalsta pasākumi neaptver dažas mediju ekosistēmas daļas; aicina Komisiju turpināt analizēt atbalsta shēmas, kas pielāgotas ziņu mediju vajadzībām, un paredzēt apdrošināšanas garantiju ieviešanu audiovizuālajiem kopražojumiem; mudina visās atbalsta darbībās īpašu uzmanību pievērst dalībvalstīm ar zemu audiovizuālās ražošanas jaudu; uzsver ieguvumus, ko sniedz dalībvalstu savstarpējā paraugprakses apmaiņa ar mērķi atbalstīt audiovizuālo ekosistēmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju atzīt, ka “Euranet Plus” kā neatkarīgs radio tīkls ir unikāls un ka tas sekmīgi novērš informatīvo plaisu starp ES un tās iedzīvotājiem, stiprinot izpratni un veicinot debates par visām ES politikas veidošanas jomām; aicina atjaunot “Euranet Plus” pašreizējo pamatfinansējumu kā pārejas dotācijas nolīgumu uz vismaz diviem gadiem, lai varētu izstrādāt ilgtermiņa stratēģisko plānu tīkla turpmākai attīstībai līdz 2027. gada beigām nolūkā paplašināt tā dalībnieku loku un ģeogrāfisko un lingvistisko pārklājumu, sagatavoties digitālajai pārejai un ieguldīt tā produktu un pakalpojumu turpmākos uzlabojumos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju veikt pētījumu par ziņu mediju finansiālo atbalstu ES, izstrādāt pamatnostādnes un veicināt informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm publiskās finansēšanas mehānismu jomā; atkārtoti norāda, ka šāds pētījums būtu jāveic neatkarīgām struktūrām; atgādina par dalībvalstu atbildību attiecībā uz kultūras, izglītības, jaunatnes un mediju politiku un jo īpaši finansēšanas mehānismiem šajās jomās, kuriem jābūt skaidriem un pārredzamiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka minoritāšu plašsaziņas līdzekļi vispārējās shēmās nevar konkurēt ar vairākuma plašsaziņas līdzekļiem, un prasa dalībvalstīm atbalstīt satura veidošanu reģionālajās un minoritāšu valodās un tā plašu izplatīšanu dažādās platformās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatē –– lai gan datubāze “LUMIERE VOD” un citas Eiropas Audiovizuālās observatorijas datubāzes apkopo plašu informāciju par pieprasījumvideo (VOD) platformu satura izcelsmi, nav datu par subtitriem, zīmju valodām vai citām valodām, ko lieto dažādajos medijos; uzskata, ka šie dati ir ļoti svarīgi, ņemot vērā to, ka tie kalpo par pamatu ES audiovizuālās politikas izstrādei un uzraudzībai, kā arī tam, lai VOD nozarē veicinātu piekļuvi cilvēkiem ar atšķirīgām sensorajām spējām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka nodokļu politika ir ārkārtīgi būtisks instruments, kas varētu veicināt mediju un kultūras un radošo nozaru atveseļošanos un noturību un palīdzēt piesaistīt ieguldījumus šajās nozarēs; mudina dalībvalstis ar pietiekamu fiskālo spēju palīdzēt palielināt ziņu mediju satura un audiovizuālo darbu ražošanu, izplatīšanu un patēriņu, tostarp kinoteātru apmeklējumu, nodrošinot atbilstīgus fiskālos un finanšu stimulus, vienlaikus ņemot vērā arī atšķirības starp fiziskajām norises vietām un tiešsaistes vidi, jo īpaši attiecībā uz to attiecīgajām uzturēšanas izmaksām; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par papildu finansiālo atbalstu Eiropas kinoteātru tīklam; aicina Komisiju arī veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai atbalstītu mediju un audiovizuālās nozares konkurētspēju; tomēr uzsver, ka ar īpašu nodokļu politiku būtu nodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem mediju satura veidotājiem un ka tā nedrīkstētu nodarīt kaitējumu MVU un ārštata darbiniekiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka atbalstam neatkarīgu mediju stiprināšanai un labākai medijpratībai un informācijas lietotprasmei vajadzētu kļūt arī par ES ārpolitikas neatņemamu daļu; |
| --- | --- |

14.

Nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā krīze draud paātrināt ziņu mediju konsolidāciju, jo īpaši dalībvalstīs, tādējādi, iespējams, kaitējot mediju plurālismam un informācijas kvalitātei un objektivitātei, sevišķi mazākos tirgos, kur izvēle jau ir ierobežota; tomēr atzīst, ka mediju un audiovizuālajā nozarē konkurences apstākļi strauji mainās, un brīdina, ka, lai gan apvienošanās var būt pēdējais līdzeklis, lai novērstu mazāku dalībnieku bankrotu, šādu konsolidāciju nedrīkst pieņemt kā normu; tādēļ aicina konkurences iestādes saglabāt modrību un ņemt vērā uzņēmumu apvienošanās un pārņemšanas ilgtermiņa ietekmi ne tikai uz tirgus daļu, bet arī uz valodu un kultūras daudzveidību; vienlaikus aicina Komisiju vairāk ņemt vērā norises konkurētspējīgas digitālās vides jomā, lai ES mediju dalībnieki varētu saglabātu konkurētspēju un ilgtermiņā tiem būtu nozīmīga loma; uzsver, ka jaunajiem medijiem var būt konstruktīva un aktīva loma mazākos tirgos un valstīs un reģionos ar zemu mediju brīvības līmeni, nodrošinot tajos piekļuvi neatkarīgam informācijas atspoguļojumam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām norāda, ka globālajām tiešsaistes platformām ir ļoti liela negatīva ietekme uz mediju nozari, jo tās dominē datu un reklāmas tirgū un ir radikāli mainījušas auditorijas patēriņa tendences; uzsver, ka ir vajadzīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi; šajā sakarībā uzsver, ka spēkā esošie tiesību akti nenodrošina pilnībā taisnīgu vidi attiecībā uz galvenajiem tiešsaistes ekosistēmas jautājumiem, piemēram, piekļuvi informācijai un informācijas pārredzamību, platformu un algoritmu pārskatatbildību un reklāmas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz tiešsaistes politisko reklāmu, un norāda ka tie visi ir ārkārtīgi svarīgi jautājumi, lai ES mediju un audiovizuālās jomas ieinteresētās personas varētu vienlīdzīgi konkurēt ar šīm platformām; pauž bažas par platformu uzņēmējdarbības praksi izņemt likumīgu saturu vai iejaukties likumīgā saturā, kurš tiek darīts pieejams saskaņā ar mediju pakalpojumu sniedzēja redakcionālo atbildību un kuram piemēro īpašus standartus un pārraudzību; uzskata, ka, lai novērstu šos trūkumus, ir svarīgi steidzami pieņemt tiesību aktus ar attiecīgiem noteikumiem, jo īpaši gaidāmo digitālo pakalpojumu tiesību aktu un digitālo tirgu tiesību aktu, kā arī ievērojami pastiprinātu rīcības kodeksu dezinformācijas jomā; norāda, ka iedzīvotāji arvien vairāk piekļūst ziņām un daudzveidīgam saturam, izmantojot trešo personu platformas, piemēram, sociālos tīklus un ziņu apkopotājus; vienlaikus uzsver, ka tiešsaistes platformu prasmīga izmantošana arī ļauj cilvēkiem piekļūt informācijai, jo īpaši valstīs un reģionos ar zemu mediju brīvības līmeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka ir vajadzīgi vērienīgi, skaidri un juridiski saistoši pasākumi, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, tostarp pirātismu tiešsaistē, un efektīvi novērstu visu veidu noteikumu apiešanu; uzskata, ka pirātisma negatīvā ietekme uz Eiropas kultūras un mediju vidi ir jānovērš ar praktiskiem instrumentiem, tostarp vajadzības gadījumā izmantojot, piemēram, dinamiskus rīkojumus, pēc paziņojuma nekavējoties slēdzot vietnes un precizējot tiesisko regulējumu attiecībā uz pakalpojumiem, kas saistīti ar hipersaišu uz tīmekļa vietnēm publicēšanu, kurās ar autortiesībām aizsargāti darbi ir darīti pieejami bez tiesību subjektu piekrišanas; aicina dalībvalstis steidzami transponēt Autortiesību direktīvas 18. pantu un izveidot atlīdzības mehānismus, lai autoriem un izpildītājiem pienācīgi un samērīgi kompensētu viņu darbu izmantošanu jebkādos medijos, jo īpaši tiešsaistes medijos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana, ievērojot autortiesības un intelektuālā īpašuma tiesības, palīdzēs stiprināt mediju nozares ekonomiku, saglabāt tūkstošiem darbvietu un aizsargāt un popularizēt Eiropas plašo kultūras un valodu daudzveidību; uzskata, ka ir svarīgi ātri īstenot un efektīvi izpildīt visus AVMPD un Autortiesību direktīvas noteikumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un vienlīdzīgu aizsardzības līmeni autoriem un juridisko noteiktību patērētājiem un tiesību subjektiem; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi vēl vairāk stiprināt video koplietošanas platformu lietotāju, jo īpaši nepilngadīgu personu, aizsardzību pret kaitīgu saturu, veicinot koordinētus preventīvus pasākumus un efektīvi īstenojot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp AVMPD; aicina Komisiju cieši uzraudzīt attīstību šajā jomā un mudina Komisiju izpētīt, kā varētu palīdzēt mediju nozarei saistībā ar jaunajām blakustiesībām, lai nodrošinātu iespēju īstenot godīgas sarunas ar platformām; norāda, ka būtu jāstiprina Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) loma un spējas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apzinās papildu problēmas, ar ko saskaras ziņu mediji, kuri darbojas mazākos tirgos, tostarp vietējie, reģionālie un nišas mediji, kuriem ir ierobežoti ieņēmumi, kuri nav dzīvotspējīgi, izmantojot pašreizējos uzņēmējdarbības modeļus, un kuri nevar pieņemt jaunus uzņēmējdarbības modeļus tādā pašā veidā kā mediji, kas darbojas lielākos tirgos; uzsver “ziņu tuksnešu” rašanos, kas var ļoti negatīvi ietekmēt kultūras un valodu daudzveidību; tādēļ uzskata, ka ir vajadzīgi publiskā finansējuma mehānismi, kuru darbībā tiek pilnībā ievērota redakcionālā neatkarība un kuru pamatā ir darījuma pušu savstarpējas neatkarības un vienlīdzīguma princips, kā arī netraucēta piekļuve reklāmas tirgum; uzsver, ka ES būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība un jāstiprina daudzveidība tirgos, tādējādi risinot sadrumstalotības un orientēšanās uz valsts līmeni problēmas; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai jebkāda atveseļošanas finansējuma, kas paredzēts medijiem un novirzīts caur dalībvalstīm, piešķiršana notiktu saskaņā ar procesu, kurš garantē taisnīgu un neitrālu līdzekļu sadali neatkarīgas kvalitatīvas žurnālistikas atbalstam, un ka Komisijai jo īpaši būtu jāpievēršas mediju organizāciju atbalstīšanai dalībvalstīs, kurās neatkarīgi mediji saskaras ar īpašu finansiālu un politisku spiedienu, tostarp dalībvalstīs, attiecībā uz kurām pastāv bažas par tiesiskumu, radot šaubas par to spēju sniegt neitrālu atbalstu žurnālistikai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, cik svarīga ir duālā sabiedrisko un komerciālo mediju sistēma Eiropā; aicina dalībvalstis nodrošināt stabilu, atvērtu, pārredzamu un pietiekamu daudzgadu finansējumu sabiedriskajiem medijiem, lai garantētu to neatkarību no valdības, politiskā un tirgus spiediena un tādējādi nodrošinātu daudzveidīgu Eiropas mediju vidi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik svarīga ikvienam ES iedzīvotājam ir informācijas pieejamība un piekļuve ziņu medijiem viņa dzimtajā valodā; uzskata, ka būtu vairāk jāatspoguļo ar ES saistīti jautājumi, lai informētu iedzīvotājus par Savienības darbību; atkārtoti pauž atbalstu ziņu medijiem, kuri ir izdarījuši redakcionālu izvēli informēt par Eiropas lietām; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt centienus veicināt patiesas Eiropas mediju ekosistēmas radīšanu; turklāt ņem vērā ieguvumus, ko sniedz alternatīvi sabiedrības virzīti finansēšanas mehānismi, piemēram, “medijiem paredzēti un to organizēti” finansēšanas mehānismi, ar neatkarīgām padomēm, kuras pārvalda saskaņā ar tā saukto kaskādes sistēmu (15); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir būtiski garantēt sabiedrisko mediju finansiālo ilgtspēju un nodrošināt un saglabāt privāto un sabiedrisko mediju neatkarību no jebkādas iekšējas un ārējas politiskas un ekonomiskas iejaukšanās neatkarīgi no tā, vai to īsteno valdības, ietekmīgas interešu grupas, trešās valstis vai citi ārējie dalībnieki; apzinās īpašo situāciju, ar ko saskaras dalībvalstis, kuras ir pakļautas ģeopolitiskiem riskiem, ko rada trešo valstu iejaukšanās to informācijas telpā, tostarp ar mediju finansējuma starpniecību; uzskata, ka labākais iespējamais pretlīdzeklis ir stabilāka mediju vide ar vienmērīgām un uzticamām ieņēmumu plūsmām; uzskata, ka lielāka pārredzamība un faktu pārbaudes pienākumi ir ļoti svarīgi, un tādēļ atzinīgi vērtē mediju īpašumtiesību uzraudzības instrumenta un mediju plurālisma uzraudzības instrumenta iniciatīvas; aicina Komisiju nodrošināt visaptverošāku ziņu mediju nozares politiski ekonomiskās situācijas uzraudzību ES un Eiropas kaimiņattiecību un paplašināšanās reģionā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | brīdina par nestabilitāti, tostarp fiktīvu pašnodarbinātību, žurnālistikas profesijā un mudina veikt atbilstīgus pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt žurnālistiem taisnīgus ienākumus un spēcīgu sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž dziļas bažas par valsts īstenotu mediju pārņemšanu dažās dalībvalstīs, kuru veicina mediju tirgus izkropļojumi un īpašumtiesību koncentrācija, un par regulatīvo instrumentu ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā veidot no valdības atkarīgu mediju nozari uz kritiskas un sabiedrības interesēs strādājošas žurnālistikas rēķina; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ES var sniegt ieguldījumu centienos nodrošināt, lai starptautiskie mediju brīvības standarti tiktu vēl vairāk nostiprināti gan Savienībā, gan ārpus tās; mudina Komisiju izstrādāt vērienīgu, stabilu un pilnīgu mehānismu, kurš attiektos uz visiem medijiem un kura pamatā būtu pašreizējie tiesību akti, jo īpaši AVMPD, ar mērķi stiprināt ES spēju uzraudzīt darbības, kas ierobežo mediju brīvību un kaitē tai, kā arī sodīt par šādām darbībām; uzsver, ka stabilas un neatkarīgas mediju vides attīstību var panākt, papildinot darbības, kas paredzētas Eiropas demokrātijas rīcības plānā, un uzskata, ka Komisijas gaidāmais priekšlikums par mediju brīvību (Eiropas mediju brīvības akts) varētu vēl vairāk sekmēt šādus centienus, vienlaikus uzskatot medijus par Eiropas demokrātijas stūrakmeni un ekonomikas dalībnieku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 16. septembra ieteikumu (16) par aizsardzības, drošības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem Eiropas Savienībā un aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot leģislatīvus un neleģislatīvus instrumentus, efektīvi aizsargāt žurnālistus, NVO un pilsonisko sabiedrību pret aizvien plašāku stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP) izmantošanu, kuras mērķis ir tos iebiedēt un apklusināt; uzsver, cik svarīga ir pētnieciskā žurnālistika, ko apdraud ar to saistītās augstās izmaksas, un atzinīgi vērtē fondu “Pētnieciskā žurnālistika Eiropai” (IJ4EU), kas atbalsta šādu žurnālistiku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | brīdina, ka dažu mediju darbību aizvien vairāk kavē globālās platformas un saskarnes, no kurām dažas ir vertikāli integrēti konkurenti; pauž bažas par šīm negatīvajām tendencēm ziņu mediju jomā, jo tās ilgtermiņā var mazināt konkurenci un ierobežot citu dalībnieku iespējas; uzskata, ka daudzas tiešsaistes platformas pašas neiegulda ne radošajā saturā, ne žurnālistikā un tomēr gūst lielu daļu reklāmas ieņēmumu no to mitinātā satura; aicina uz godīgu diskusiju starp medijiem, kas rada redakcionālu saturu, un platformām, kuras to izmanto, ievietojot atsauces savos meklēšanas, komunikācijas un mākoņdatošanas pakalpojumos individuāliem, institucionāliem un komerciāliem lietotājiem; aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos pasākumus ar mērķi padarīt konkurences nosacījumus taisnīgākus un nodrošināt ES iedzīvotājiem kvalitatīvus pakalpojumus neatkarīgi no izplatīšanas veida, kuru viņi izvēlas, lai piekļūtu saturam un informācijai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par globālo tiešsaistes dalībnieku nesamērīgo ekonomisko ietekmi un to tirgvedības spēju sasniegt plašu auditoriju, kā arī par plēsonīgas rīcības gadījumiem, izmantojot negodīgus līgumu noteikumus; norāda, ka šādas darbības var radīt negodīgus konkurences nosacījumus un vājināt Eiropas audiovizuālo nozari, bieži vien ietekmējot audiovizuālo darbu neatkarīgu ražošanu un izplatīšanu; tādēļ aicina Komisiju saglabāt modrību attiecībā uz šīm norisēm, cieši uzraudzīt situāciju un vajadzības gadījumā veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai konkurences nosacījumus padarītu taisnīgākus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka, lai nodrošinātu taisnīgāku Eiropas darbu atspoguļojumu tiešsaistes platformās un sniegtu patērētājiem patiesu izvēli, ir nepieciešama pārredzamība algoritmu un ieteikumu sistēmu darbībā; aicina Komisiju izvērtēt straumēšanas pakalpojumu lomu, jo īpaši ņemot vērā konverģenci tiešsaistes mediju vidē, un vajadzības gadījumā nodrošināt stimulus kultūras daudzveidībai un palielināt iespējas, tostarp ar algoritmu starpniecību, šajos pakalpojumos atklāt Eiropā radītus darbus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē ievērojamo progresu, kas panākts 2021. gadā, izstrādājot globālu risinājumu efektīvai nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā, jo īpaši 2021. gada jūlijā panākto vienošanos, kuras pamatā ir divu pīlāru pieeja saskaņā ar G20/ESAO visaptverošo satvaru nodokļu bāzes samazināšanai un peļņas novirzīšanai (BEPS) (17); uzsver, ka ir ātri jāīsteno šī vienošanās ar visu attiecīgo valstu atbalstu; uzsver, ka šādas vienošanās pamatā ir jābūt izpratnei, ka mijiedarbība ar lietotājiem un patērētājiem būtiski veicina vērtības radīšanu digitālos uzņēmējdarbības modeļos un ka tāpēc tā būtu jāņem vērā, piešķirot nodokļa uzlikšanas tiesības dažādām valstīm; turklāt uzskata, ka šie jaunie ieņēmumu avoti būtu pienācīgi jāregulē, lai izvairītos no nodokļu dubultas uzlikšanas, un ka dalībvalstīm būtu jānovirza gūtie ieņēmumi audiovizuālās un ziņu mediju nozares atbalstam, tostarp mazākiem dalībniekiem, kas darbojas vietējā līmenī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka, neraugoties uz dažām līdzībām, ziņu mediju nozare un audiovizuālā nozare saskaras ar atšķirīgām problēmām; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt īpašas visaptverošas Eiropas stratēģijas ziņu mediju un audiovizuālajai nozarei un iesaistīt ieinteresētās personas darbībās ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, videospēļu un virtuālās realitātes jomā, kurās ES ir konkurētspējīga dalībniece vai kurās Savienībai ir potenciāls par tādu kļūt, nodrošinot īpaši pielāgotus atbalsta pasākumus ziņu mediju un audiovizuālajai nozarei; uzsver, ka šādām stratēģijām vajadzētu būt visaptverošām un ka tajās būtu jāizpēta visas pieejamās iespējas, tostarp attiecībā uz nodokļu stimuliem, tirdzniecības politiku, lielāku pārskatatbildību un stingrākiem noteikumiem tiešsaistes platformām, lai radītu regulējuma ziņā vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ļautu medijiem turpināt ieguldīt ziņu un kultūras saturā, vienlaikus aizsargājot Eiropas patērētājus gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

31.

Eiropas mediju un audiovizuālās nozares pārveide un popularizēšana

| 32. | uzsver nepieciešamību pēc pārmaiņām ziņu mediju nozarē, tostarp sniedzot papildu atbalstu apmācības nodrošināšanai žurnālistikas jomā, veidojot individuālas un kolektīvas prasmes inovācijai un sadarbībai, kas tādējādi arī veicinātu lielāku daudzveidību mediju uzņēmumu vadošos amatos, digitalizējot ziņu sagatavošanu, izmantojot mākslīgo intelektu (MI), tostarp mašīntulkošanu un cilvēka pielāgošanos, mainot un uzlabojot satura veidošanu un atspoguļošanu un ieviešot labākus izplatīšanas un abonēšanas modeļus, tostarp mikromaksājumu iespējas; atzīmē, ka tam ir nepieciešami papildu ieguldījumi un prasmes, kuru ziņu mediju nozares dalībniekiem, jo īpaši tiem, kam ir neliela tirgus daļa, bieži trūkst; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt pielāgotu atbalstu šo nozaru digitālajai pārveidei, jo īpaši piešķirot finansējumu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst neatkarīgas žurnālistikas nozīmi un tās izaugsmes potenciālu, ko rada tehnoloģiju atbalstīta šķēršļu mazināšana ienākšanai tirgū, jo īpaši tādu inovatīvu izdevējdarbības un maksājumu risinājumu izplatīšanās, kuri ļauj vieglāk sasniegt auditoriju tiešsaistē un pārvērst saturu naudas izteiksmē, tādējādi palīdzot uzlabot šo neatkarīgo profesionāļu ekonomisko situāciju un darba apstākļus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu medijpratības un informācijas lietotprasmes stratēģiju; uzsver pievienoto vērtību, ko rada mediju nozares ieinteresēto personu iekļaušana medijpratības un informācijas lietotprasmes (MIL) iniciatīvās (tostarp uzraudzībā un darbībās); uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme MIL veicināšanā, un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis šīs organizācijas kā ieinteresētās personas iekļaut iniciatīvās, kas paredzētas žurnālistikas un MIL veicināšanai; uzsver, ka izglītība mediju jomā ir jāveicina formālā, ikdienējā un neformālā vidē, izmantojot mūžizglītības pieeju, lai veicinātu digitālās un mediju lietošanas prasmes visa mūža garumā, sākot no agrīna vecuma; jo īpaši aicina Komisiju atbalstīt medijpratības izglītības programmas un iniciatīvas augstskolās; atzinīgi vērtē medijpratības instrumentu kopuma ieviešanu ciešā sadarbībā ar ERGA un AVMPD paredzēto jauno pienākumu medijpratības jomā praktisko īstenošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka atbalstam neatkarīgu mediju stiprināšanai un labākai medijpratībai un informācijas lietotprasmei vajadzētu kļūt arī par ES ārpolitikas neatņemamu daļu; uzsver –– lai sniegtu ieguldījumu Savienības publiskajā diplomātijā, veicinātu maigās varas izmantošanu un palielinātu ģeopolitisko pamanāmību, ir vajadzīgs spēcīgāks politiskais, tehniskais un finansiālais atbalsts, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību un paplašināšanās reģionā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka konkurences veicināšanas nolūkā ES ir arī jāsekmē digitālo mediju jaunuzņēmumu izveide un izaugsme, atvieglojot piekļuvi finansējumam un nodrošinot inovācijai labvēlīgu satvaru, kas nodrošina paplašināšanās iespējas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē paziņojumu par reizi divos gados iznākošā “Mediju nozares ziņojuma” publicēšanu, kura mērķis ir izpētīt tendences mediju jomā; uzsver, ka valoda ir jāuzskata par analīzes vienību ārpus globālajām tendencēm un valstu konteksta, kura tādējādi ļauj novērot tendences, kas dažādos veidos ietekmē atšķirīgas lingvistiskās telpas, tostarp ES oficiālās valodas un reģionālās un minoritāšu valodas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka teritoriālā ekskluzivitāte un licencēšanas tiesības ir būtiskas audiovizuālās nozares izdzīvošanai un efektīvai darbībai, tostarp kultūras daudzveidībai; uzskata, ka ir būtiski saglabāt teritorialitātes principu, kas ir viens no Eiropas audiovizuālās nozares stūrakmeņiem; tādēļ uzsver, ka ir jārisina dominējošo tirgus dalībnieku koncentrācijas problēma, kas kaitē alternatīviem un neatkarīgiem piedāvājumiem; norāda, ka intelektuālā īpašuma tiesības Eiropā bieži vien pieder autoriem, izpildītājiem un neatkarīgiem un integrētiem producentiem; mudina veikt darbības nolūkā atbalstīt satura radītājus un nodrošināt viņiem iespējas un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai viņi varētu saņemt taisnīgus ienākumus par saviem centieniem, jo īpaši digitālajā vidē; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vienlaikus aicina ievērojami paplašināt Eiropas auditoriju, padarot saturu likumīgi pieejamu ārpus ES robežām, vienlaikus aizsargājot līgumslēgšanas brīvības principu un izmantojot visā ES pieejamās iespējas, piemēram, Pārnesamības regulu; uzsver nepieciešamību paplašināt likumīgas piekļuves saturam alternatīvu klāstu, lai vērstos pret pirātismu visā ES un arī atalgotu autorus, kā arī norāda, ka pakāpeniskas digitalizācijas rezultātā aizvien vairāk izzūd valstu robežas; pauž bažas par dažu apraides tiesību augstajām izmaksām, kas ievērojami apgrūtina mazāku dalībnieku iespējas izmantot audiovizuālos darbus, un par šo izmaksu ietekmi uz saturu, kultūras daudzveidību un konkurenci; atzinīgi vērtē Komisijas uzsākto ieinteresēto personu dialogu par audiovizuālā satura plašāku pieejamību visā ES un aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā šā dialoga rezultātus un izmantot tos, lai izpētītu iespējas ieviest alternatīvus finansēšanas modeļus, vienlaikus pilnībā ievērojot autortiesību noteikumus un teritoriālo ekskluzivitāti un nodrošinot taisnīgu atlīdzību tiesību subjektiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ir jānodrošina lielāka atpazīstamība ES programmām un iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt augstas kvalitātes Eiropas darbu ar starptautisku potenciālu ražošanu un apriti visā ES un ārpus tās robežām; atkārtoti norāda, ka šajā sakarībā ir nepieciešams pielāgots atbalsts; uzskata, ka mērķtiecīgi pasākumi nolūkā atbalstīt kopražošanu, tulkošanu, subtitrēšanu, dublēšanu, izplatīšanas tiesību nākotnē iepriekšpārdošanu un kopīgu izplatīšanu varētu sekmēt daudzveidīga Eiropas audiovizuālā satura pieejamību; atzinīgi vērtē ieguldījumus, kas veikti, lai veicinātu Eiropas darbu radīšanu, un ar interesi atzīmē vairākus inovatīvus projektus, ko šajā sakarībā īsteno Eiropas sabiedrisko mediju organizācijas; pauž pastāvīgu atbalstu Lux skatītāju balvai un tās nesenajai paplašināšanai, iekļaujot tajā skatītāju balsojumu, kā iespēju vairot Eiropas sabiedrības zināšanas par Eiropas kino daudzveidību, un atkārtoti norāda, ka neatkarīgi kinoteātri un filmu festivāli ir ļoti svarīgi nozares izturētspējai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt instrumentus un atbalsta pasākumus, kuros tiktu ņemta vērā dažu dalībvalstu zemās ražošanas spējas audiovizuālajā jomā; atgādina par pārskatītās AVMPD pieņemšanu un jo īpaši aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot tās 13. panta 1. punktu kas garantēs, ka to jurisdikcijā esošie audiovizuālo mediju pakalpojumu pēc pieprasījuma sniedzēji savos katalogos iekļauj vismaz 30 % Eiropas darbu; aicina Komisiju un ERGA cieši uzraudzīt šā pasākuma efektīvu īstenošanu un novērtēt, vai tā mērķis ir sasniegts; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka pieprasījumvideo (VOD) pakalpojumi un citas inovācijas šobrīd pilnībā iekļaujas audiovizuālo mediju vidē un ka tie rada gan problēmas, gan iespējas esošajiem dalībniekiem; norāda, ka daudzējādā ziņā notiek neatgriezeniskas pārmaiņas, cita starpā rodas jauni tirgi; mudina nozares tradicionālos dalībniekus turpināt ienākt jaunos tirgos un sākt izmantot inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus, lai savai auditorijai piedāvātu pēc iespējas labākus pakalpojumus; uzskata, ka daudzteritoriālu VOD pakalpojumu izvēršana nedrīkst kaitēt ES kultūras un valodu daudzveidībai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver iespējas, ko Eiropas audiovizuālo darbu radītājiem un producentiem piedāvā lielākie VOD pakalpojumu sniedzēji; tomēr pauž bažas par šo pakalpojumu sniedzēju bieži izmantoto darba pēc pasūtījuma un izpirkšanas līgumu sistēmu, cenšoties iegādāties intelektuālā īpašuma tiesības uz darbu ar vienreizēju maksājumu un tādējādi gūt ieņēmumus no šo darbu turpmākas izmantošanas; atzīst, ka godīga tirgus konkurence starp raidorganizācijām un VOD pakalpojumu sniedzējiem ir ārkārtīgi svarīga šo nozaru pastāvēšanai nākotnē, kā apstiprināts AVMPD; mudina Komisiju veikt pētījumu par VOD pakalpojumu ietekmi uz Eiropas filmu un audiovizuālo tirgu, jo īpaši uz attiecībām starp dažādiem vērtības ķēdes dalībniekiem, un veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu iespējamu piespiedu praksi, kas var liegt autoriem saņemt pienācīgu un samērīgu atlīdzību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver mediju īpaši svarīgo lomu sabiedrības uztveres, ideju, attieksmes un uzvedības veidošanā; norāda uz dažādības trūkumu un nepietiekamo sieviešu īpatsvaru radošos un vadošos amatos šajā nozarē; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt Eiropas mediju talantus, tostarp izstrādājot jaunas mentorēšanas programmas un kampaņas par daudzveidību “gan kameras priekšā, gan aiz tās”, lai uzlabotu sieviešu un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu pārstāvību sabiedrībā un mudinātu šos cilvēkus apsvērt karjeras veidošanu mediju jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, cik svarīgi ir samazināt audiovizuālās nozares oglekļa pēdu, it īpaši ražošanas posmā, kurā rodas lielākā daļa CO2 emisiju; norāda, ka šo samazinājumu var palīdzēt sasniegt digitālie risinājumi, piemēram, virtuālās audiovizuālās ražošanas metodes; uzskata, ka pašreizējā DFS sniedz vienreizēju iespēju finansēt zaļināšanas projektus un panākt nozares nulles emisiju līmeni šajā desmitgadē; aicina Komisiju veikt pētījumu par CO2 emisijām visā vērtības ķēdē un ierosināt mērķtiecīgus pasākumus; aicina Komisiju paātrināt šo attīstību un atbalstīt apmaiņu ar paraugpraksi, kopīgiem instrumentiem un brīvprātīgiem standartiem, kas aptver visu vērtību ķēdi audiovizuālās nozares oglekļa pēdas samazināšanā, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt paraugprakses rokasgrāmatu videi nekaitīgai ražošanai un pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka vides ilgtspēja var būt svarīgs faktors un priekšrocība, lai nozari padarītu konkurētspējīgāku un pievilcīgāku ieguldījumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka kinomākslas izpratne ir īpaši svarīga, lai jaunieši apzinātos Eiropas kultūras daudzveidību un vēsturi, un tai ir milzīgs potenciāls radīt un stiprināt piederības sajūtu un kopīgu Eiropas identitāti; norāda, ka būtiska loma ir Eiropas autoriem, producentiem, izplatītājiem un kinoteātriem; uzskata, ka ir jāizstrādā kinomākslas izpratnes veidošanas instrumentu kopums; atgādina par Eiropas kino ražošanas īpatnībām un šīs jomas kultūras izņēmuma statusu, kura mērķis ir saglabāt Eiropas kontinentā uzņemto filmu kvalitāti; tādēļ prasa dalībvalstīm apsvērt iespēju skolu mācību programmās un visos izglītības līmeņos iekļaut kinomākslas izpratni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka ir vajadzīgs lielāks finansējums digitalizācijai un Eiropas audiovizuālā un kinematogrāfijas mantojuma pieejamības veicināšanai ar mērķi to saglabāt un darīt piekļūstamu plašākai auditorijai; aicina Komisiju izpētīt iespējas atbalstīt audiovizuālo un kinematogrāfijas mantojumu programmas “Radošā Eiropa” ietvaros, tostarp veicināt un atvieglot filmu restaurācijas un saglabāšanas speciālistu apmaiņu un spēju veidošanu, pienācīgi ņemot vērā neatkarīgos MVU, kuriem, izmantojot savu īpašo uzņēmējdarbības modeli, ir būtiska nozīme Eiropas bagātā un daudzveidīgā audiovizuālā mantojuma saglabāšanā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt visu ziņu mediju un audiovizuālo nozaru atveseļošanu un pārveidi un stiprināt to noturību un konkurētspēju tirgū, lai pēc iespējas efektīvāk risinātu pastāvošās problēmas un novērstu krīzes nākotnē; uzsver, ka ir jāveicina sinerģija starp dažādām ES finansēšanas shēmām, paredzot konkrētas summas visām ziņu mediju un audiovizuālajām nozarēm, piemēram, programmā “Radošā Eiropa”, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, programmā InvestEU un programmā “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(2)  OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.

(3)  OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

(4)  OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0320.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0239.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0211.

(9)  https://www.unic-cinemas.org/en/news/news-blog/detail/european-cinema-industry-sees-eur62-billion-box-office-drop-in-2020/

(10)  Eiropas Audiovizuālā observatorija, https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/home/-/asset_publisher/wy5m8bRgOygg/content/theatrical-gross-box-office-in-the-eu-and-the-uk-collapsed-by-70-4-in-2020

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0784

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/690866/IPOL_BRI(2021) 690866_EN.pdf

(13)  Sk. 50. lpp. ziņojumā “Mediju plurālisms digitālajā laikmetā”, saskaņā ar kuru nevienā dalībvalstī nav konstatēts zems riska līmenis tirgus daudzveidības jomā:

https://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/67828/MPM2020-PolicyReport.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(14)  OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.

(15)  https://eic.ec.europa.eu/eic-funding-opportunities/european-innovation-ecosystems/calls-proposals/ufo-open-call-cascade_en

(16)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/recommendation-protection-safety-and-empowerment-journalists

(17)  https://www.oecd.org/tax/beps/about/#:~:text=The%20Inclusive%20Framework%20on%20BEPS%20allows%20interested%20countries%20and%20jurisdictions,implementation%20of%20the%20BEPS%20Package

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/82

---

P9_TA(2021)0429

Efektivitāte, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par efektivitāti, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos (2020/2127(INI))

(2022/C 184/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu, 310. panta 5. punktu un 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu, 310. panta 5. punktu un 325. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1) (“ESSF” regula) un tās turpmākos 2014. gada 15. maija un 2020. gada 30. marta grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1) (“ESSF” regula) un tās turpmākos 2014. gada 15. maija un 2020. gada 30. marta grozījumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 7. decembra galīgo ziņojumu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2016. gada ex post novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 7. decembra galīgo ziņojumu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2016. gada ex post novērtējumu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 15. maija darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2017. gadam izvērtējumu (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 15. maija darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2017. gadam izvērtējumu (SWD(2019)0186),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — izvērtējums (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — izvērtējums (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) 2008. gada 15. aprīļa īpašo ziņojumu Nr. 3/2008 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) 2008. gada 15. aprīļa īpašo ziņojumu Nr. 3/2008 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonds: cik tas ir ātrs, efektīvs un elastīgs?”,

| — | ņemot vērā ERP 2013. gada 3. augusta īpašo ziņojumu Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ERP 2013. gada 3. augusta īpašo ziņojumu Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0273/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0273/2021),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) tika izveidots 2002. gadā, reaģējot uz spēcīgiem plūdiem Centrāleiropā 2002. gada vasarā; tā kā tas tika izveidots, lai sniegtu finansiālu palīdzību dalībvalstīm un kandidātvalstīm, kuras skārušas dabas katastrofas, piemēram, plūdi, zemestrīces vai vētras; tā kā ESSF ir kļuvis par vienu no galvenajiem Savienības instrumentiem katastrofu seku novēršanai, kā arī par konkrētu solidaritātes izpausmi Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) tika izveidots 2002. gadā, reaģējot uz spēcīgiem plūdiem Centrāleiropā 2002. gada vasarā; tā kā tas tika izveidots, lai sniegtu finansiālu palīdzību dalībvalstīm un kandidātvalstīm, kuras skārušas dabas katastrofas, piemēram, plūdi, zemestrīces vai vētras; tā kā ESSF ir kļuvis par vienu no galvenajiem Savienības instrumentiem katastrofu seku novēršanai, kā arī par konkrētu solidaritātes izpausmi Savienībā;

| B. | tā kā ESSF ir viena no konkrētākajām Savienības solidaritātes izpausmēm, ko visi Savienības iedzīvotāji sagaida dabas katastrofu vai nopietnā ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā; tā kā rezolūcijā par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai Parlaments norādīja, ka dalībvalstu savstarpējā solidaritāte nav fakultatīva, bet gan tā ir Savienības pamatvērtība, kā noteikts LES 3. pantā, un pienākums, kas cita starpā izriet no LES 2. un 21. panta; tā kā tajā pašā rezolūcijā Parlaments mudina Komisiju stiprināt visus elementus, kas iekļauti mehānismos krīžu pārvarēšanai un reaģēšanai uz katastrofām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ESSF ir viena no konkrētākajām Savienības solidaritātes izpausmēm, ko visi Savienības iedzīvotāji sagaida dabas katastrofu vai nopietnā ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā; tā kā rezolūcijā par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai Parlaments norādīja, ka dalībvalstu savstarpējā solidaritāte nav fakultatīva, bet gan tā ir Savienības pamatvērtība, kā noteikts LES 3. pantā, un pienākums, kas cita starpā izriet no LES 2. un 21. panta; tā kā tajā pašā rezolūcijā Parlaments mudina Komisiju stiprināt visus elementus, kas iekļauti mehānismos krīžu pārvarēšanai un reaģēšanai uz katastrofām;

| C. | tā kā 2014. un 2020. gadā tika grozīts ESSF tiesiskais regulējums, atspoguļojot nepieciešamību vienkāršot procedūras un paplašināt fonda darbības jomu, lai iekļautu ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, piemēram, Covid-19; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2014. un 2020. gadā tika grozīts ESSF tiesiskais regulējums, atspoguļojot nepieciešamību vienkāršot procedūras un paplašināt fonda darbības jomu, lai iekļautu ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, piemēram, Covid-19;

| D. | tā kā no ESSF kopumā ir izmaksāti 6,548 miljardi EUR, kas ir vidēji 339,9 miljoni EUR gadā; tā kā gadā izmaksātās summas gadu no gada ievērojami svārstās; tā kā attiecīgajā gadā neizmantotos līdzekļus var pārnest uz nākamo gadu un tā kā ir iespējams arī nākamajam gadam piešķirtos līdzekļus izmantot iepriekš, kas nodrošina nepieciešamo elastību neparedzētu katastrofu seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā no ESSF kopumā ir izmaksāti 6,548 miljardi EUR, kas ir vidēji 339,9 miljoni EUR gadā; tā kā gadā izmaksātās summas gadu no gada ievērojami svārstās; tā kā attiecīgajā gadā neizmantotos līdzekļus var pārnest uz nākamo gadu un tā kā ir iespējams arī nākamajam gadam piešķirtos līdzekļus izmantot iepriekš, kas nodrošina nepieciešamo elastību neparedzētu katastrofu seku likvidēšanā;

| E. | tā kā ESSF izdevumi ir palielinājušies no piecu gadu vidējā rādītāja aptuveni 270 miljonu EUR apmērā laikposmā no 2002. līdz 2015. gadam līdz piecu gadu vidējam rādītājam 534 miljonu EUR apmērā laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; tā kā šo pieaugumu izraisīja radītā kaitējuma apmēra palielināšanās un izmaksātās summas palielināšana par katru nodarītā kaitējuma rezultātā iztērēto euro; tā kā šis palielinājums atspoguļo arī fonda pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

E.

tā kā ESSF izdevumi ir palielinājušies no piecu gadu vidējā rādītāja aptuveni 270 miljonu EUR apmērā laikposmā no 2002. līdz 2015. gadam līdz piecu gadu vidējam rādītājam 534 miljonu EUR apmērā laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; tā kā šo pieaugumu izraisīja radītā kaitējuma apmēra palielināšanās un izmaksātās summas palielināšana par katru nodarītā kaitējuma rezultātā iztērēto euro; tā kā šis palielinājums atspoguļo arī fonda pievienoto vērtību;

| F. | tā kā klimata pārmaiņu dēļ dabas katastrofas un ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā noteikti kļūs arvien nopietnākas un tās notiks biežāk, kas palielinās arī vajadzību pēc spēcīga un labi īstenota mehānisma katastrofu seku likvidēšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā klimata pārmaiņu dēļ dabas katastrofas un ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā noteikti kļūs arvien nopietnākas un tās notiks biežāk, kas palielinās arī vajadzību pēc spēcīga un labi īstenota mehānisma katastrofu seku likvidēšanai;

| G. | tā kā jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS) paredz jaunu budžeta dotāciju, ko dēvē par rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR), kurā apvienots ESSF un rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), un kura mērķis ir, no vienas puses, reaģēt ārkārtas situācijās, kuras izraisa lielas katastrofas dalībvalstīs vai pievienošanās sarunvalstīs (ESSF), un, no otras puses, apmierināt īpaši steidzamas vajadzības Savienībā vai trešās valstīs, jo īpaši humāno krīžu gadījumos (EAR); |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS) paredz jaunu budžeta dotāciju, ko dēvē par rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR), kurā apvienots ESSF un rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), un kura mērķis ir, no vienas puses, reaģēt ārkārtas situācijās, kuras izraisa lielas katastrofas dalībvalstīs vai pievienošanās sarunvalstīs (ESSF), un, no otras puses, apmierināt īpaši steidzamas vajadzības Savienībā vai trešās valstīs, jo īpaši humāno krīžu gadījumos (EAR);

| H. | tā kā daži reģioni ir strukturāli neaizsargāti pret dažām atkārtotām dabas katastrofām, piemēram, plūdiem, intensīvu seismisku vai vulkānisku darbību vai sabiedrības veselības krīzēm, un tādēļ ir vajadzīga īpaša proaktīva pieeja; |
| --- | --- |

H.

tā kā daži reģioni ir strukturāli neaizsargāti pret dažām atkārtotām dabas katastrofām, piemēram, plūdiem, intensīvu seismisku vai vulkānisku darbību vai sabiedrības veselības krīzēm, un tādēļ ir vajadzīga īpaša proaktīva pieeja;

| I. | tā kā laikposmu, kas vajadzīgs, lai pilnībā izmantotu dotāciju, varētu vēl vairāk samazināt, lai reaģētu uz steidzamo nepieciešamību pēc Savienības solidaritātes, |
| --- | --- |

I.

tā kā laikposmu, kas vajadzīgs, lai pilnībā izmantotu dotāciju, varētu vēl vairāk samazināt, lai reaģētu uz steidzamo nepieciešamību pēc Savienības solidaritātes,

| 1. | uzsver to, ka laikposmā no 2002. līdz 2020. gadam no ESSF tika mobilizēti vairāk nekā 6,5 miljardi EUR intervences pasākumiem 96 katastrofu gadījumos 23 dalībvalstīs un vienā pievienošanās sarunvalstī; ņem vērā to, ka visvairāk pieteikumu tika iesniegti nolūkā segt plūdu radītos zaudējumus un vairāk nekā 60 % no katastrofām, par kurām izmaksāts atbalsts, pieder šai kategorijai; turklāt ņem vērā to, ka zemestrīces bija notikumi, kas izraisīja lielākos kopējos zaudējumus finanšu izteiksmē, proti, 48 % no ESSF sniegtā atbalsta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā to, ka Savienības saskaņotā pasākumu kopuma ietvaros, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ESSF darbības joma tika paplašināta ar Regulu (ES) 2020/461, kas stājās spēkā 2020. gada 1. aprīlī; atzinīgi vērtē to, ka sabiedrības veselības krīzes tagad ietilpst ESSF darbības jomā, kas vajadzības gadījumā ļauj to mobilizēt, lai atbalstītu vissmagāk skartās dalībvalstis un pievienošanās sarunvalstis; atzinīgi vērtē to, ka šīs pārskatīšanas laikā avansa maksājumu likme skartajām valstīm tika palielināta no 10 % no paredzētās atbalsta summas (maksimālajai summai nepārsniedzot 30 miljonus EUR) līdz 25 % (maksimālajai summai nepārsniedzot 100 miljonus EUR); mudina dalībvalstis izmantot šo iespēju ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā to, ka 2021. gada martā Komisija ierosināja ESSF ietvaros 17 dalībvalstīm un trijām pievienošanās sarunvalstīm piešķirt gandrīz 400 miljonu EUR, lai cīnītos pret Covid-19 ārkārtas situāciju veselības jomā; ņem vērā to, ka finansējums segs daļu no publiskajiem izdevumiem, kas radušies, finansējot medicīniskos un individuālos aizsardzības līdzekļus, ārkārtas atbalstu iedzīvotājiem un slimības izplatīšanās profilakses, uzraudzības un kontroles pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka, neraugoties uz Covid-19 krīzes lielo ietekmi, no ESSF ir jāturpina sniegt atbalstu valstīm, kuras atgūstas no dabas katastrofām; uzsver, ka klimata pārmaiņas ir neapstrīdama realitāte un ka tādēļ ir būtiski rīkoties arī vidējā termiņā un ilgtermiņā; joprojām pauž bažas par ESSF finansējuma pietiekamību, jo īpaši ņemot vērā tā darbības jomas paplašināšanu un apvienošanos ar EAR 2021.–2027. gada DFS ietvaros; ņem vērā to, ka SEAR maksimālais apjoms ir 1,2 miljardi EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka budžeta ierobežojumu dēļ valstis, kas pieprasīs atbalstu saistībā ar Covid-19 pandēmiju 2020. gadā, saņems mazāk nekā 50 % no iespējamās palīdzības summas; joprojām pauž bažas par resursiem, kas ESSF pieejami 2021.–2027. gada periodā, jo īpaši ņemot vērā tā plašāku darbības jomu; tādēļ uzskata, ka ir jāuzrauga, vai SEAR kopējā finansējuma summa un piešķiršanas kārtība ietekmē ESSF efektivitāti, ņemot vērā tā darbības jomas paplašināšanu, kā arī katastrofu skaitu un mērogu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka ar 2014. gada reformu tika precizēti pieņemamības kritēriji reģionālajām katastrofām un ka tas palielināja to apstiprināšanas rādītāju no 31 % līdz 85 %; atzīst, ka tas bija svarīgs solis, lai palielinātu pieteikumu iesniegšanas procesa paredzamību un ESSF efektivitāti; norāda, ka ir svarīgi ņemt vērā arī aplēstās izmaksas, ko finansiālā izteiksmē rada katastrofas izraisītais kaitējums videi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, kuri saskaras ar sarežģītām klimata problēmām, kas nopietni kavē to attīstību; tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi pieņemt īpašus pasākumus attiecībā uz tālākajiem reģioniem un visiem apgabaliem, kurus īpaši apdraud dabas katastrofas, piemēram, salām, kalnu reģioniem un mazapdzīvotiem reģioniem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver nepieciešamību piešķirt finansiālu palīdzību no ESSF reģioniem un apgabaliem, kurus īpaši skārušas Savienībā notikušās dabas katastrofas; uzskata, ka fonda sniegtā finansiālā palīdzība ir taisnīgi jāsadala starp visvairāk skartajiem reģioniem un dalībvalstu apgabaliem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver fonda lielo pievienoto vērtību ārkārtas pasākumu un atjaunošanas centienu atbalstīšanā un finansiālā sloga atvieglošanā valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, pat ja ir jāuzlabo intervences pasākumu ātrums, konsekvence, efektivitāte un popularizēšana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver katastrofu riska novēršanas un pārvaldības svarīgo lomu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju sekmēt koordinēta plāna izstrādi precīzai un ātrai kaitējuma novērtēšanai; aicina katru saņēmējvalsti īstenošanas ziņojumos sīki izklāstīt preventīvos pasākumus, ko tās ir veikušas vai plāno veikt, tostarp to, kā tās izmantos Savienības struktūrfondus, lai ierobežotu turpmākus postījumus un pēc iespējas novērstu līdzīgu dabas katastrofu atkārtošanos; uzsver, ka nākotnes problēmām, kas saistītas gan ar klimata pārmaiņām, gan ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, galvenokārt ir vajadzīga preventīva politika; norāda, ka ESSF pēc būtības ir paredzēts postījumu novēršanai; tādēļ atgādina, ka ir vajadzīga efektīva sinerģija ar citām Savienības rīcībpolitikām un programmām, jo īpaši kohēzijas politikas fondiem, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, Eiropas zaļo kursu un tiem Savienības politikas pasākumiem un programmām, kas atbalsta katastrofu novēršanu un riska pārvaldību; prasa pārskatīt ESSF, lai nodrošinātu, ka tajā tiek iestrādāts princips “atjaunot uzlabojot”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka ir svarīgi ievērot tiesiskumu un aizsargāt Savienības finanšu intereses; tādēļ uzskata, ka Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai, ERP un attiecīgā gadījumā Eiropas Prokuratūrai vajadzētu būt iespējai uzraudzīt ESSF īstenošanu savas kompetences ietvaros un saskaņā ar savām prerogatīvām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka dalībvalstīm nepieciešams praktisks atbalsts no Komisijas, jo īpaši zaudējumu aprēķināšanai, un mudina Komisiju nodrošināt labas prakses izplatīšanu attiecībā uz pārvaldību un iestāžu koordinācijas struktūru izmantošanu katastrofu situācijās; uzsver, ka stipru zemestrīču vai lielu plūdu gadījumos seku mazināšanai var būt vajadzīgs vairāk laika nekā citu dabas katastrofu gadījumā; uzskata, ka tas būtu jāatspoguļo turpmākajā ESSF pārskatīšanā, jo īpaši lai paredzētu pietiekamu apguves laiku, kas būtu ilgāks nekā pašreizējie pieteikumu iesniegšanas termiņi; |
| --- | --- |

12.

Pieteikumu kvalitāte

| 13. | ar nožēlu konstatē, ka finansējuma pieteikumu kvalitāte ir atšķirīga un ka tas var paildzināt līdzekļu mobilizācijas procesu; ņem vērā to, ka kaitējuma novērtējums šajā ziņā bieži vien ir visgrūtākais elements, jo ir problēmas ar datu vākšanu, pārklāšanos un dublēšanos, kā arī apkopotu datu izstrādi saskaņā ar Komisijas prasībām; aicina Komisiju ieviest pēc iespējas vienkāršākas un skaidrākas prasības, vienlaikus saglabājot nepieciešamo detalizācijas pakāpi; aicina Komisiju izstrādāt kopēju instrumentu vai sistēmu nolūkā palielināt saņēmēju spēju sekot standartizētām pieejām sistēmām, kas paredzētas katastrofu radīto zaudējumu datu kvantitatīvai noteikšanai un datu vākšanai par zaudējumiem, tādējādi pēc iespējas samazinot administratīvo slogu un vienkāršojot pieteikšanās procedūru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver vietējo iestāžu, proti, pašvaldību, nevalstisko organizāciju (NVO) un pilsoniskās sabiedrības svarīgo lomu datu sniegšanā uz vietas valsts iestādēm; tādēļ norāda, ka efektīva sadarbība ar vietējām iestādēm un NVO var arī uzlabot pieteikumu kvalitāti; aicina dalībvalstis izstrādāt efektīvus koordinācijas mehānismus, lai pilnībā izmantotu NVO sniegtos datus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka datu vākšana par ESSF pieteikumiem saistībā ar sabiedrības veselības krīzēm, valstīm ir jaunums un tāpēc tā var izrādīties īpaši sarežģīta; aicina Komisiju šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību un visos iespējamos veidos atbalstīt valstis, cita starpā sniedzot tehnisku atbalstu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu, ka ESSF regula pašlaik neļauj iesniegt atbalsta pieteikumus pārrobežu mērogā, lai gan daži apgabali, kas ir īpaši neaizsargāti pret dabas katastrofām, piemēram, kalnu reģioni, bieži vien sniedzas pāri robežām; |
| --- | --- |

16.

Laicīga intervence

| 17. | ņem vērā to, ka saskaņā ar ESSF regulas 1. pantu ESSF tika izveidots, lai Savienība varētu “ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām”; ņem vērā to, ka ERP īpašajā ziņojumā Nr. 3/2008 secināja, ka ESSF nav nodrošinājis ātru reakciju uz ārkārtas situācijām, jo laiks starp katastrofu un maksājumu parasti bija aptuveni viens gads; ņem vērā to, ka pēc ESSF 2014. gada reformas šis ilgums tikai nedaudz samazinājās, kā norādīts ESSF 2018. gada novērtējumā; joprojām pauž bažas par procedūras turpmāko ilgumu, jo jaunajā DFS ESSF budžets ir iekļauts rezervē solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR); |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka ir ļoti svarīgi pēc iespējas ātrāk, viegli un elastīgi nosūtīt atbalstu un līdzekļus uz skartajiem reģioniem; šajā sakarā atgādina, cik svarīga ir sinerģija starp Savienības civilās aizsardzības mehānismu, Eiropas Reģionālās attīstības fonda pielāgošanās klimata pārmaiņām komponentu un teritoriālās sadarbības programmām un ESSF; uzsver, ka šāda sinerģija ir būtiska, lai nodrošinātu visaptverošu un ātru reaģēšanu uz ārkārtas situāciju, vienlaikus nodrošinot spēcīgu noturības pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka, neraugoties uz avansa maksājumu pieaugumu no 10 % līdz 25 % no paredzamā finansiālā ieguldījuma, vidējais avansa maksājumu veikšanas laiks joprojām ir ļoti ilgs (aptuveni pieci mēneši); |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti aicina Komisiju apsvērt reaktīvākus risinājumus un jo īpaši turpināt darbu pie norādījumiem par ESSF vienkāršotu izmantošanu, lai atvieglotu valsts, reģionālo un vietējo iestāžu darbību, un turpināt darbu pie tā, lai dalībvalstīm vienkāršotu un paātrinātu pieteikšanās procedūru, piemēram, īpašu uzmanību pievēršot ESSF pieteikumu vienkāršošanai vairākos reģionos saistībā ar pārrobežu katastrofām, nolūkā nodrošināt ātrāku reaģēšanu uz lielām un reģionālām dabas katastrofām un lielām sabiedrības veselības katastrofām, kas notiek arvien biežāk; mudina Komisiju izveidot mehānismu, ar kura palīdzību ārkārtas situācijā esošai dalībvalstij tiktu sniegts finansiāls atbalsts neatkarīgi no tā, vai ESSF gada budžets ir izlietots; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ar nožēlu konstatē, ka dokumentu tulkošana vai citas specifiskas tehniskas problēmas var izraisīt ievērojamu kavēšanos dažādos ESSF intervences posmos; aicina Komisiju nodrošināt līdzekļus, kas nepieciešami, lai ātrāk iztulkotu katastrofu skartās valsts iesniegtos dokumentus, un tādējādi novērst ESSF intervences pasākumu kavēšanos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar bažām ņem vērā to, ka viens no galvenajiem problemātiskajiem jautājumiem, kas ESSF joprojām ir jārisina, ir laiks no katastrofas līdz pilnīgai palīdzības izmaksāšanai, kā Komisija to norādījusi savos gada ziņojumos par ESSF; uzsver, ka tas ir īpaši svarīgi pašreizējā situācijā, jo Covid-19 pandēmijas un klimata pārmaiņu rezultātā pieteikumu skaits, visticamāk, ievērojami palielināsies, kas varētu izraisīt turpmāku kavēšanos; pieņem zināšanai Komisijas viedokli, ka visas iespējas paātrināt lēmumu pieņemšanu par ESSF izmantošanu ir izsmeltas, veicot izmaiņas, kas ieviestas 2014. gada ESSF pārskatīšanā, un ka iespējas vēl vairāk paātrināt ESSF mobilizēšanu ir ierobežotas; atgādina, ka ātra reaģēšana uz ārkārtas situācijām var būt izšķiroši svarīga, lai garantētu ESSF efektīvu darbību; uzsver, ka tas ir īpaši svarīgi reģionos ar ierobežotiem alternatīviem finansējuma avotiem; aicina Komisiju izpētīt visas iespējas paātrināt ESSF izmantošanu saskaņā ar jaunās DFS noteikumiem, jo īpaši mazāk attīstītajiem reģioniem; |
| --- | --- |

22.

Novērtējuma konstatējumi

| 23. | ar nožēlu pieņem zināšanai novērtējuma konstatējumu, ka saņēmējvalstu sniegtie īstenošanas ziņojumi ievērojami atšķiras garuma, satura un datu detalizācijas pakāpes ziņā; ar bažām pieņem zināšanai to, ka šo atšķirību dēļ nav iespējams veikt sistemātisku un salīdzinošu sasniegumu analīzi vai salīdzināt plānotos rezultātus ar faktiskajiem; turklāt ņem vērā to, ka analizēto gadījumu izpēte atklājās, ka bieži ir atšķirība starp pieņēmumiem par ESSF atbalsta prioritātēm īstenošanas nolīgumā un to, kas faktiski bija vajadzīgs uz vietas; pauž bažas par to, ka šis informācijas un salīdzināmu datu trūkums traucē Komisijai efektīvi uzraudzīt ESSF īstenošanu un potenciāli apdraud ESSF izmantošanu efektīvā un lietderīgā veidā un negatīvi ietekmē ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sekmēšanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņem vērā pierādījumus, kas gūti no gadījumu analīzes ārējā novērtējuma ziņojumā, par to, ka dažām saņēmējvalstīm krīzes situācijā pieejamajā ierobežotajā laikā bija grūti īstenot visu publiskā iepirkuma procesu; brīdina, ka publiskais iepirkums ārkārtas situācijās ir joma, kas ir īpaši neaizsargāta pret krāpšanu, korupciju un pārkāpumiem, tādēļ uzsver efektīvu kontroles sistēmu un sūdzību procedūru nozīmi; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai dalībvalstis ievērotu publiskā iepirkuma procedūras, kad tās veic pasākumus saistībā ar krīzes situācijām; uzsver, ka, piemērojot jebkādas atkāpes, ir jānodrošina iepirkuma procedūru atbilstība pareizas finanšu pārvaldības un Savienības finanšu interešu aizsardzības principiem, tostarp reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ņem vērā to, ka ESSF aktivizēšanu izraisa katastrofa un tāpēc līdzekļu sadalījums neatbilst teritoriālajām kvotām; tomēr pauž pārsteigumu par novērtējuma konstatējumu, ka piešķīrumi ir koncentrēti nelielā skaitā saņēmējvalstu un 77 % līdzekļu ir piešķirti četrām lielākajām dalībvalstīm; uzsver, ka ir vajadzīga uz vajadzībām balstīta solidaritāte, ņemot vērā saņēmējvalstu spēju tikt galā ar katastrofu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ņem vērā to, ka saņēmējvalstīs ESSF īsteno izraudzītās iestādes saskaņā ar dalītas pārvaldības principu; ņem vērā to, ka tādēļ Komisijas pilnvaras ietekmēt to, kuri projekti saņem finansējumu, ir ierobežotas; atgādina Komisijai par Parlamenta 2016. gada 1. decembra rezolūciju, kurā tas uzsvēra, ka ir svarīgi noteikt, vai ESSF subsīdijas ir izmantotas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, un aicināja Komisiju un dalībvalstis uzlabot pārredzamību un garantēt sabiedrības piekļuvi informācijai visā palīdzības mobilizēšanas procesā; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst gadījumiem, kad ESSF līdzekļi, kuriem piemēro dalītu pārvaldību, iespējams, ir tikuši nepareizi izlietoti, un ieviest pasākumus nolūkā uzlabot pārredzamību, kā arī uzraudzīt un novērst šādu iespējamu nepareizu izlietošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar nožēlu konstatē, ka dažu intervences pasākumu slēgšana ir aizkavējusies; pauž bažas par to, ka dažos gadījumos valstu iestādēm bija vajadzīgs ilgāks laiks, lai sniegtu atbildes uz revīzijas jautājumiem, vai tās neatbildēja uz atkārtotiem pieprasījumiem sniegt revīzijai vajadzīgo informāciju; apzinās, cik svarīga ir laicīga slēgšana; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par slēgšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ņem vērā to, ka ESSF gada ziņojumi aptver laikposmu no 2008. līdz 2018. gadam un ir publicēti neregulāri; turklāt norāda, ka gada ziņojumi par 2019. un 2020. gadu vēl nav publicēti; atgādina Komisijai par tās pienākumu katru gadu līdz 1. jūlijam ziņot par ESSF darbību iepriekšējā gadā; aicina ERP informēt Parlamentu par visiem konstatējumiem ikgadējā ticamības deklarācijā saistībā ar ESSF īstenošanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzstāj, ka ir pilnībā jāsaglabā budžeta lēmējinstitūcijas loma; norāda, ka saskaņā ar jauno DFS ESSF apropriācijas tiek iekļautas vispārējā budžetā un tiek darītas pieejamas ar pārvietojumu palīdzību; uzsver, ka ir vajadzīga laicīga informācija par šādiem pārvietojumiem un ka Komisijai neatkarīgi no jaunās procedūras ir jāsniedz tāda paša līmeņa informācija kā iepriekšējā DFS; turklāt pauž nožēlu par to, ka trūkst detalizētas pamatinformācijas par pieteikumiem ESSF atbalstam, kas apgrūtina pārbaudi, un uzstāj, ka Komisijai ir jāsniedz “visa pieejamā informācija” saskaņā ar ESSF regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina ERP veikt jaunu ESSF revīziju, lai, iespējams, atkārtoti novērtētu instrumentus un budžetu nolūkā nodrošināt, ka ir pieejams pietiekams un funkcionāls budžets, lai efektīvi reaģētu uz lielām un reģionālām dabas katastrofām, kā arī nopietnām ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina par ESSF mērķi izrādīt un stiprināt solidaritāti; uzsver, ka šo mērķi var sasniegt tikai tad, ja iedzīvotāji ir informēti par ESSF intervences pasākumiem; uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi uzlabot publicitāti; aicina dalībvalstis dalīties paraugpraksē par ESSF redzamības palielināšanu; mudina dalībvalstis īstenošanas ziņojumos iekļaut to komunikācijas un publicitātes pasākumu aprakstu, kas veikti saistībā ar ESSF pasākumiem, lai sniegtu pilnīgu un sistemātisku pārskatu par atspoguļojumu medijos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par ESSF redzamības trūkumu, kas nozīmē, ka ne vienmēr tiek skaidri izcelta Savienības loma; pauž nožēlu par to, ka ESSF regulā nav noteikts nedz pienākums publiskot ESSF atbalstu, nedz prasība ziņot par to; uzsver, ka dalībvalstis ir izstrādājušas labu praksi informēšanai par ESSF atbalstu, piemēram, karogu un Savienības logotipu izmantošana; aicina dalībvalstis publiskot ESSF finansiālo palīdzību un informēt par būvdarbiem un pakalpojumiem, kuri jau ir tikuši vai tiks finansēti no ESSF; cer, ka turpmākajā ESSF regulas pārskatīšanā tiks iekļauts pienākums publiskot ESSF atbalstu un informēt par to, piemēram, izmantojot valstu medijus un citus kanālus, lai nodrošinātu iedzīvotāju informētību. |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina par to, ka ESSF palīdzība sedz tikai infrastruktūras iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības jomā, nevis papildu izmaksas, lai saskaņā ar Eiropas zaļā kursa aicinājumu no jauna uzbūvētu pret katastrofām noturīgāku un klimatnoturīgāku infrastruktūru, kas saņēmējvalstij jāfinansē no pašu resursiem un citiem Savienības fondiem, piemēram, no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda; aicina panākt lielāku sinerģiju starp kohēzijas politikas instrumentiem un ESSF; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju konstatēt, kuri reģioni ir vairāk pakļauti īpašām vai atkārtotām dabas katastrofām, un ierosināt rīcības plānu riska mazināšanai un mērķtiecīgus prognozēšanas pasākumus; turklāt aicina Komisiju ierosināt ESSF pārskatīšanu, lai izveidotu mērķtiecīgāku, efektīvāku un laicīgāku ātrās reaģēšanas mehānismu apgabalos un reģionos, kas pakļauti īpašām vai atkārtotām dabas katastrofām; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 99, 31.03.2020., 9. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0220.

(4)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(5)  OV C 224, 27.6.2018., 140. lpp.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/88

---

P9_TA(2021)0430

Mākslinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana ES

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (2020/2261(INI))

(2022/C 184/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību preambulu un 2., 3. un 4. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību preambulu un 2., 3. un 4. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 19. pantu,

| — | ņemot vērā Ieteikumu par mākslinieka statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu par mākslinieka statusu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018)0268),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (2),

| — | ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un atceļ Regulu (ES) 2015/1017 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un atceļ Regulu (ES) 2015/1017 (8),

| — | ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Vācijas 2020. gada 20. novembra secinājumus par dzimumu līdztiesību kultūras jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Vācijas 2020. gada 20. novembra secinājumus par dzimumu līdztiesību kultūras jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu atvērtās koordinācijas metodes (AKM) darba grupas 2018. gada 22. marta ziņojumu par publiskās rīcībpolitikas lomu kultūras un radošo nozaru uzņēmējdarbības un inovācijas potenciāla attīstīšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu atvērtās koordinācijas metodes (AKM) darba grupas 2018. gada 22. marta ziņojumu par publiskās rīcībpolitikas lomu kultūras un radošo nozaru uzņēmējdarbības un inovācijas potenciāla attīstīšanā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 1. februārī publicēto pētījumu “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā. Situācijas analīze”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 1. februārī publicēto pētījumu “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union – Background Analysis” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā. Situācijas analīze”) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 4. maijā publicēto informatīvo paziņojumu “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā. Politikas ieteikumi”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 4. maijā publicēto informatīvo paziņojumu “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union: Policy Recommendations” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā. Politikas ieteikumi”) (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0283/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0283/2021),

| A. | tā kā 2007. gada 7. jūnija rezolūcijā par mākslinieku sociālo statusu Parlaments jau skaidri aicināja dalībvalstis izstrādāt vai īstenot tiesisku un institucionālu mākslinieciskās jaunrades satvaru, pieņemot vai piemērojot virkni saskanīgu un visaptverošu pasākumu attiecībā uz līgumattiecībām, sociālo nodrošinājumu, veselības apdrošināšanu, tiešajiem un netiešajiem nodokļiem un atbilstību Eiropas noteikumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 7. jūnija rezolūcijā par mākslinieku sociālo statusu Parlaments jau skaidri aicināja dalībvalstis izstrādāt vai īstenot tiesisku un institucionālu mākslinieciskās jaunrades satvaru, pieņemot vai piemērojot virkni saskanīgu un visaptverošu pasākumu attiecībā uz līgumattiecībām, sociālo nodrošinājumu, veselības apdrošināšanu, tiešajiem un netiešajiem nodokļiem un atbilstību Eiropas noteikumiem;

| B. | tā kā 2020. gada 17. septembra rezolūcijā par Eiropas kultūras nozares atveseļošanu Parlaments atkārtoti uzsvēra nepieciešamību uzlabot kultūras un radošo nozaru darbinieku darba nosacījumus un mudināja Komisiju izveidot Eiropas satvaru darba nosacījumiem kultūras un radošajās nozarēs un industrijās (KRNI); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 17. septembra rezolūcijā par Eiropas kultūras nozares atveseļošanu Parlaments atkārtoti uzsvēra nepieciešamību uzlabot kultūras un radošo nozaru darbinieku darba nosacījumus un mudināja Komisiju izveidot Eiropas satvaru darba nosacījumiem kultūras un radošajās nozarēs un industrijās (KRNI);

| C. | tā kā kultūrai ir būtiska vērtība kā cilvēcīguma, demokrātijas un pilsoniskās līdzdalības izpausmei, kas var būt izšķirīgi svarīga ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kultūrai ir būtiska vērtība kā cilvēcīguma, demokrātijas un pilsoniskās līdzdalības izpausmei, kas var būt izšķirīgi svarīga ilgtspējīgas attīstības veicināšanā;

| D. | tā kā lielā mērā tieši kultūra un mākslas brīvība dara sabiedrību dzīvīgu un dod identitātes izpausmes iespējas visām sabiedrības grupām, līdzveidojot sociālo kohēziju un starpkultūru dialogu, kas paver ceļu uz aizvien ciešāku Eiropas Savienību, un pilda svarīgu lomu digitālās un zaļās pārkārtošanās veicināšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielā mērā tieši kultūra un mākslas brīvība dara sabiedrību dzīvīgu un dod identitātes izpausmes iespējas visām sabiedrības grupām, līdzveidojot sociālo kohēziju un starpkultūru dialogu, kas paver ceļu uz aizvien ciešāku Eiropas Savienību, un pilda svarīgu lomu digitālās un zaļās pārkārtošanās veicināšanā;

| E. | tā kā kultūra, māksla, kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīgi no kultūras, izglītības, demokrātijas, vides, sociālā, cilvēktiesību un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta; tā kā Eiropas KRNI ir liels devums kopīgā Eiropas identitātē un mūsu vērtībās, mūsu garīgajā veselībā un ekonomiskajā labklājībā un ilgtermiņā arī Eiropas publiskās telpas izveidē; |
| --- | --- |

E.

tā kā kultūra, māksla, kultūras mantojums un kultūru daudzveidība Eiropas sabiedrībai ir ļoti vērtīgi no kultūras, izglītības, demokrātijas, vides, sociālā, cilvēktiesību un ekonomiskā viedokļa un būtu jāveicina un jāatbalsta; tā kā Eiropas KRNI ir liels devums kopīgā Eiropas identitātē un mūsu vērtībās, mūsu garīgajā veselībā un ekonomiskajā labklājībā un ilgtermiņā arī Eiropas publiskās telpas izveidē;

| F. | tā kā Eiropas KRNI veido 4–7 % ES IKP un 8,7 miljonus ES darbvietu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas KRNI veido 4–7 % ES IKP un 8,7 miljonus ES darbvietu;

| G. | tā kā līdz šim Savienības kompetence kultūras jomā bijusi ierobežota; tā kā Parlamentam nācās smagi cīnīties, lai panāktu ievērojamu programmas “Radošā Eiropa” budžeta palielinājumu; tā kā “Radošā Eiropa” ir vienīgā kultūrai veltītā Savienības programma; tā kā šīs programmas finansējums joprojām nav ne tuvu pietiekams, lai apmierinātu Eiropas mākslinieku un KRNI vajadzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz šim Savienības kompetence kultūras jomā bijusi ierobežota; tā kā Parlamentam nācās smagi cīnīties, lai panāktu ievērojamu programmas “Radošā Eiropa” budžeta palielinājumu; tā kā “Radošā Eiropa” ir vienīgā kultūrai veltītā Savienības programma; tā kā šīs programmas finansējums joprojām nav ne tuvu pietiekams, lai apmierinātu Eiropas mākslinieku un KRNI vajadzības;

| H. | tā kā KRNI galvenokārt veido mikroorganizācijas un mikrouzņēmumi, mazas un vidējas organizācijas un uzņēmumi ar ierobežotu piekļuvi finanšu tirgiem, kā arī pašnodarbināti mākslinieki, kultūras darbinieki, ārštata darbinieki un uzņēmēji, kas biežāk strādā nepilna laika darbu un bieži paļaujas uz neregulāriem un jauktiem ienākumiem no dažādiem avotiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā KRNI galvenokārt veido mikroorganizācijas un mikrouzņēmumi, mazas un vidējas organizācijas un uzņēmumi ar ierobežotu piekļuvi finanšu tirgiem, kā arī pašnodarbināti mākslinieki, kultūras darbinieki, ārštata darbinieki un uzņēmēji, kas biežāk strādā nepilna laika darbu un bieži paļaujas uz neregulāriem un jauktiem ienākumiem no dažādiem avotiem;

| I. | tā kā pašnodarbināto īpatsvars (33 %) KRNI ir lielāks nekā ekonomikā kopumā (14 %) un kultūras un mākslas darbinieki biežāk strādā nepilna laika darbu, bet tas rada problēmas ar piekļuvi atbalsta pasākumiem un drošības tīkliem, kā arī mazina KRNI nozarē strādājošo pašnodarbināto vispārējo spēju izturēt grūtības; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašnodarbināto īpatsvars (33 %) KRNI ir lielāks nekā ekonomikā kopumā (14 %) un kultūras un mākslas darbinieki biežāk strādā nepilna laika darbu, bet tas rada problēmas ar piekļuvi atbalsta pasākumiem un drošības tīkliem, kā arī mazina KRNI nozarē strādājošo pašnodarbināto vispārējo spēju izturēt grūtības;

| J. | tā kā dažās dalībvalstīs kultūras un radošajiem profesionāļiem nav vispār nekāda juridiskā statusa; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažās dalībvalstīs kultūras un radošajiem profesionāļiem nav vispār nekāda juridiskā statusa;

| K. | tā kā Covid-19 pandēmijas apturēšanas pasākumi ir smagi ietekmējuši trauslo kultūras un radošo nozaru ekosistēmu, tādējādi apdraudot kultūras un māksliniecisko jaunradi un izpausmi un vājinot mākslas un kultūras devumu mūsu labbūtībā, kultūru daudzveidībā, demokrātijā utt.; tā kā 2020. gadā KRNI piedzīvoja apgrozījuma kritumu vairāk nekā 30 % apmērā (kopējais zaudējums 199 miljardu EUR apmērā) un mūzikas un izpildītājmākslas nozares piedzīvoja zaudējumus attiecīgi 75 % un 90 % apmērā (11); |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 pandēmijas apturēšanas pasākumi ir smagi ietekmējuši trauslo kultūras un radošo nozaru ekosistēmu, tādējādi apdraudot kultūras un māksliniecisko jaunradi un izpausmi un vājinot mākslas un kultūras devumu mūsu labbūtībā, kultūru daudzveidībā, demokrātijā utt.; tā kā 2020. gadā KRNI piedzīvoja apgrozījuma kritumu vairāk nekā 30 % apmērā (kopējais zaudējums 199 miljardu EUR apmērā) un mūzikas un izpildītājmākslas nozares piedzīvoja zaudējumus attiecīgi 75 % un 90 % apmērā (11);

| L. | tā kā kultūra ir ekosistēma, kas ne tikai rada augstu ekonomisko vērtību (tā veido 4,4 % no ES IKP kopējā apgrozījuma izteiksmē un nodarbina aptuveni 7,6 miljonus cilvēku), bet kam ir arī būtiska sociālā ietekme, kas veicina demokrātisku, ilgtspējīgu, brīvu, taisnīgu un iekļaujošu sabiedrību un atspoguļo un stiprina Eiropas daudzveidību, vērtības, vēsturi un brīvības; |
| --- | --- |

L.

tā kā kultūra ir ekosistēma, kas ne tikai rada augstu ekonomisko vērtību (tā veido 4,4 % no ES IKP kopējā apgrozījuma izteiksmē un nodarbina aptuveni 7,6 miljonus cilvēku), bet kam ir arī būtiska sociālā ietekme, kas veicina demokrātisku, ilgtspējīgu, brīvu, taisnīgu un iekļaujošu sabiedrību un atspoguļo un stiprina Eiropas daudzveidību, vērtības, vēsturi un brīvības;

| M. | tā kā ir pārliecinoši pierādīts, ka ar Covid-19 saistītās noslēdzes periodos izplatītais kultūras saturs stipri uzlaboja Eiropas iedzīvotāju psiholoģisko stāvokli un novērsa ieilgušas izolācijas izraisīto garīgās veselības problēmu pasliktināšanos; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir pārliecinoši pierādīts, ka ar Covid-19 saistītās noslēdzes periodos izplatītais kultūras saturs stipri uzlaboja Eiropas iedzīvotāju psiholoģisko stāvokli un novērsa ieilgušas izolācijas izraisīto garīgās veselības problēmu pasliktināšanos;

| N. | tā kā ir jāatbalsta tradicionālā kultūra un mākslinieki, lai aizsargātu kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāatbalsta tradicionālā kultūra un mākslinieki, lai aizsargātu kultūras mantojumu;

| O. | tā kā daudzdimensionāla Eiropas KRNI darba nosacījumu satvara izstrādē būs nepieciešama koordinācija ar ES rīcībpolitiku nodarbinātības, konkurences, iekšējā tirgus, sociālās politikas, pamattiesību un līdztiesības, kā arī autortiesību un kultūras finansējuma jomā, turklāt būs pastāvīgi jāseko līdzi dalībvalstu progresam KRNI darba nosacījumu uzlabošanā un paraugprakses apmaiņā, vienlaikus pilnībā ievērojot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu kompetences jomas; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzdimensionāla Eiropas KRNI darba nosacījumu satvara izstrādē būs nepieciešama koordinācija ar ES rīcībpolitiku nodarbinātības, konkurences, iekšējā tirgus, sociālās politikas, pamattiesību un līdztiesības, kā arī autortiesību un kultūras finansējuma jomā, turklāt būs pastāvīgi jāseko līdzi dalībvalstu progresam KRNI darba nosacījumu uzlabošanā un paraugprakses apmaiņā, vienlaikus pilnībā ievērojot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu kompetences jomas;

| P. | tā kā kopš Parlamenta 2007. gada jūnija, 2016. gada novembra un 2020. gada septembra rezolūcijās paustā aicinājuma uzlabot mākslinieku situāciju nav panākts nekāds sevišķs progress un lielākā daļa tajās ietverto prasību joprojām ir spēkā, arī sakarā ar lielajām atšķirībām starp mākslinieku un kultūras profesionāļu atbalsta shēmām dažādās dalībvalstīs un ar apstākli, ka mākslinieku stāvoklis ir pasliktinājies un tāpēc lielākā daļa Parlamenta prasību ir kļuvušas steidzamas; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš Parlamenta 2007. gada jūnija, 2016. gada novembra un 2020. gada septembra rezolūcijās paustā aicinājuma uzlabot mākslinieku situāciju nav panākts nekāds sevišķs progress un lielākā daļa tajās ietverto prasību joprojām ir spēkā, arī sakarā ar lielajām atšķirībām starp mākslinieku un kultūras profesionāļu atbalsta shēmām dažādās dalībvalstīs un ar apstākli, ka mākslinieku stāvoklis ir pasliktinājies un tāpēc lielākā daļa Parlamenta prasību ir kļuvušas steidzamas;

| Q. | tā kā Covid-19 krīze ir vēl uzskatāmāk parādījusi jau pastāvošo KRNI neaizsargātību, kam raksturīga nepastāvība, neviendabīgums un nestabilitāte, mākslinieku un kultūras darbinieku nedrošās iztikas iespējas, kā arī daudzu kultūras iestāžu ierobežotais budžets un publiskā finansējuma nepietiekamība, un ir nostādījis māksliniekus un kultūras un radošo nozaru profesionāļus un darbiniekus vēl nestabilākā situācijā, jo ārštata darbinieku un nestandarta darba ņēmēju — kas veido KRNI nodarbināto personu vairākumu — ienākumu zudumu saasinājusi vājas valstu sociālā nodrošinājuma sistēmas un īpaši atbalsta pasākumi vai tas, ka tādu nemaz nav; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Covid-19 krīze ir vēl uzskatāmāk parādījusi jau pastāvošo KRNI neaizsargātību, kam raksturīga nepastāvība, neviendabīgums un nestabilitāte, mākslinieku un kultūras darbinieku nedrošās iztikas iespējas, kā arī daudzu kultūras iestāžu ierobežotais budžets un publiskā finansējuma nepietiekamība, un ir nostādījis māksliniekus un kultūras un radošo nozaru profesionāļus un darbiniekus vēl nestabilākā situācijā, jo ārštata darbinieku un nestandarta darba ņēmēju — kas veido KRNI nodarbināto personu vairākumu — ienākumu zudumu saasinājusi vājas valstu sociālā nodrošinājuma sistēmas un īpaši atbalsta pasākumi vai tas, ka tādu nemaz nav;

| R. | tā kā pašreizējās pandēmijas ietekmes dēļ lielākajai daļai mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku nav iespējams strādāt un saglabāt savu darbu un ir arī radušās neskaidrības par nākotnes izredzēm, kā rezultātā profesionāļi jau tagad pamet nozari, savukārt tas ilgtermiņā ietekmēs Eiropas KRNI sastāvu un daudzveidību kopumā un atturēs jauniešus un cilvēkus no marginalizētām grupām no darba šajās nozarēs, tādējādi izraisot Eiropas sabiedrības un ES ekonomikas radošuma vispārēju samazināšanos; |
| --- | --- |

R.

tā kā pašreizējās pandēmijas ietekmes dēļ lielākajai daļai mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku nav iespējams strādāt un saglabāt savu darbu un ir arī radušās neskaidrības par nākotnes izredzēm, kā rezultātā profesionāļi jau tagad pamet nozari, savukārt tas ilgtermiņā ietekmēs Eiropas KRNI sastāvu un daudzveidību kopumā un atturēs jauniešus un cilvēkus no marginalizētām grupām no darba šajās nozarēs, tādējādi izraisot Eiropas sabiedrības un ES ekonomikas radošuma vispārēju samazināšanos;

| S. | tā kā daudzas dalībvalstis ir ieviesušas būtiskus ārkārtas pasākumus, lai palīdzētu KRNI pārdzīvot krīzi; tā kā šis atbalsts dalībvalstīs tomēr bija ļoti atšķirīgs, ne vienmēr bija piemērots visām KRNI un reizēm tika sniegts ar kavēšanos, kas daļu no KRNI pakļāva riskam; tā kā šis atbalsts vairākām kultūras darbinieku, mākslinieku kultūrmediācijas profesiju pārstāvju kategorijām nebija pieejams viņu īpašā darba statusa dēļ un līdz ar to nebija pietiekams, lai nodrošinātu stabilus darba apstākļus; tā kā novēlotā un reizēm nepietiekamā publiskā atbalsta dēļ nozarei atbalsta gūšanā ir nācies paļauties pašai uz saviem spēkiem, kas uzsver, cik nepieciešami ir funkcionējoši atbalsta mehānismi, kuru uzdevums būtu aizsargāt mākslinieku un kultūras jomas darbinieku sociālās tiesības un kultūras izpausmju daudzveidību; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzas dalībvalstis ir ieviesušas būtiskus ārkārtas pasākumus, lai palīdzētu KRNI pārdzīvot krīzi; tā kā šis atbalsts dalībvalstīs tomēr bija ļoti atšķirīgs, ne vienmēr bija piemērots visām KRNI un reizēm tika sniegts ar kavēšanos, kas daļu no KRNI pakļāva riskam; tā kā šis atbalsts vairākām kultūras darbinieku, mākslinieku kultūrmediācijas profesiju pārstāvju kategorijām nebija pieejams viņu īpašā darba statusa dēļ un līdz ar to nebija pietiekams, lai nodrošinātu stabilus darba apstākļus; tā kā novēlotā un reizēm nepietiekamā publiskā atbalsta dēļ nozarei atbalsta gūšanā ir nācies paļauties pašai uz saviem spēkiem, kas uzsver, cik nepieciešami ir funkcionējoši atbalsta mehānismi, kuru uzdevums būtu aizsargāt mākslinieku un kultūras jomas darbinieku sociālās tiesības un kultūras izpausmju daudzveidību;

| T. | tā kā pārrobežu mobilitāte joprojām ir būtisks mākslinieku un kultūras darbinieku karjeras elements; tā kā tomēr lielākā daļa pašreizējo finansēšanas instrumentu, ar ko atbalsta mobilitāti, nepietiekami veicina vidiski un sociāli ilgtspējīgu mobilitāti un apgrūtina mākslinieku un kultūras profesionāļu darba un privātās dzīves līdzsvara panākšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā pārrobežu mobilitāte joprojām ir būtisks mākslinieku un kultūras darbinieku karjeras elements; tā kā tomēr lielākā daļa pašreizējo finansēšanas instrumentu, ar ko atbalsta mobilitāti, nepietiekami veicina vidiski un sociāli ilgtspējīgu mobilitāti un apgrūtina mākslinieku un kultūras profesionāļu darba un privātās dzīves līdzsvara panākšanu;

| U. | tā kā Padomes kultūras darba plānā 2019.–2022. gadam par prioritāti noteikta tādas ekosistēmas izveide, kas atbalsta māksliniekus un kultūras un radošos profesionāļus, un atzīts, ka šajā jomā ir vajadzīga kopīga rīcība; tā kā šāda kopīga rīcība ir vajadzīga steidzami; |
| --- | --- |

U.

tā kā Padomes kultūras darba plānā 2019.–2022. gadam par prioritāti noteikta tādas ekosistēmas izveide, kas atbalsta māksliniekus un kultūras un radošos profesionāļus, un atzīts, ka šajā jomā ir vajadzīga kopīga rīcība; tā kā šāda kopīga rīcība ir vajadzīga steidzami;

| V. | tā kā ES pastāv vairākas mākslinieku un kultūras darbinieku definīcijas, tāpēc potenciālā saskaņošana var būt sarežģīta; tā kā daudzi KRNI darbinieki, tostarp, bet ne tikai rakstnieki, literatūras tulkotāji, producenti un tehniskie darbinieki saskaņotas statusa definīcijas trūkuma dēļ ir nedrošā situācijā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES pastāv vairākas mākslinieku un kultūras darbinieku definīcijas, tāpēc potenciālā saskaņošana var būt sarežģīta; tā kā daudzi KRNI darbinieki, tostarp, bet ne tikai rakstnieki, literatūras tulkotāji, producenti un tehniskie darbinieki saskaņotas statusa definīcijas trūkuma dēļ ir nedrošā situācijā;

| W. | tā kā vairākās dalībvalstīs ir spēkā īpaši tiesību akti, kas māksliniekiem paredz īpašu statusu, lai garantētu viņiem piekļuvi sociālajiem pabalstiem; tā kā šie tiesību akti dažādās dalībvalstīs tomēr ievērojami atšķiras, bet tas kavē mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku statusa savstarpēju atzīšanu un pārrobežu sadarbību un mobilitāti, tādējādi radot šķēršļus kulturālajai un mākslinieciskajai jaunradei, izpausmēm un pārvietošanās brīvībai, un galu galā arī Eiropas kultūru daudzveidībai un sociālajai stabilitātei; |
| --- | --- |

W.

tā kā vairākās dalībvalstīs ir spēkā īpaši tiesību akti, kas māksliniekiem paredz īpašu statusu, lai garantētu viņiem piekļuvi sociālajiem pabalstiem; tā kā šie tiesību akti dažādās dalībvalstīs tomēr ievērojami atšķiras, bet tas kavē mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku statusa savstarpēju atzīšanu un pārrobežu sadarbību un mobilitāti, tādējādi radot šķēršļus kulturālajai un mākslinieciskajai jaunradei, izpausmēm un pārvietošanās brīvībai, un galu galā arī Eiropas kultūru daudzveidībai un sociālajai stabilitātei;

| X. | tā kā finansiālais atbalsts KRNI dalībvalstīs budžeta apmēra, prioritāšu un vērtību ziņā ļoti atšķiras, savukārt tas palielina kultūras darbinieku karjeras ilgtspējas atšķirības dažādās valstīs un ierobežo iekļaujošumu, ilgtspēju un pārrobežu sadarbības un mobilitātes līdzsvaru; |
| --- | --- |

X.

tā kā finansiālais atbalsts KRNI dalībvalstīs budžeta apmēra, prioritāšu un vērtību ziņā ļoti atšķiras, savukārt tas palielina kultūras darbinieku karjeras ilgtspējas atšķirības dažādās valstīs un ierobežo iekļaujošumu, ilgtspēju un pārrobežu sadarbības un mobilitātes līdzsvaru;

| Y. | tā kā māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem nozares specifikas dēļ visai raksturīgi ir nestandarta darba modeļi un bieži vien viņiem ir nedrošs darba režīms, kas ierobežo piekļuvi pilnīgai sociālā nodrošinājuma aizsardzībai un liedz viņiem pensiju, veselības aprūpi un bezdarbnieka pabalstu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem nozares specifikas dēļ visai raksturīgi ir nestandarta darba modeļi un bieži vien viņiem ir nedrošs darba režīms, kas ierobežo piekļuvi pilnīgai sociālā nodrošinājuma aizsardzībai un liedz viņiem pensiju, veselības aprūpi un bezdarbnieka pabalstu;

| Z. | tā kā mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku atalgojums bieži ir nestabils un nedrošs un nāk no dažādiem avotiem, piemēram, līgumiem, autoratlīdzības, dotācijām un subsīdijām, savukārt tas padara viņu ienākumus ļoti neparedzamus, padara viņu situāciju nestabilu un vājina viņu spēju izturēt grūtības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā mākslinieku un kultūras un radošo darbinieku atalgojums bieži ir nestabils un nedrošs un nāk no dažādiem avotiem, piemēram, līgumiem, autoratlīdzības, dotācijām un subsīdijām, savukārt tas padara viņu ienākumus ļoti neparedzamus, padara viņu situāciju nestabilu un vājina viņu spēju izturēt grūtības;

| AA. | tā kā Covid-19 pandēmija un noslēdzes lielākajai daļai mākslinieku, izpildītāju un kultūras darbinieku ir stipri ierobežojušas iespējamās ieņēmumu plūsmas; tā kā viens no dažiem atlikušajiem ieņēmumu avotiem bija ienākumi no autortiesībām un blakustiesībām; tā kā daudzās dalībvalstīs izplatīšanas platformas šādas tiesības neievēro pienācīgi un izdara spiedienu uz tiesību subjektiem, lai tie līgumos atteiktos no savām tiesībām, dažkārt uz visiem laikiem, un tādējādi stipri ierobežo tiesību subjektu iespējas iztikt ar savu darbu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Covid-19 pandēmija un noslēdzes lielākajai daļai mākslinieku, izpildītāju un kultūras darbinieku ir stipri ierobežojušas iespējamās ieņēmumu plūsmas; tā kā viens no dažiem atlikušajiem ieņēmumu avotiem bija ienākumi no autortiesībām un blakustiesībām; tā kā daudzās dalībvalstīs izplatīšanas platformas šādas tiesības neievēro pienācīgi un izdara spiedienu uz tiesību subjektiem, lai tie līgumos atteiktos no savām tiesībām, dažkārt uz visiem laikiem, un tādējādi stipri ierobežo tiesību subjektu iespējas iztikt ar savu darbu;

| AB. | tā kā autoriem, izpildītājiem un visiem kultūras radītājiem vajadzētu būt piekļuvei garantētam minimālajam sociālajam nodrošinājumam, ieskaitot nodarbinātības un veselības apdrošināšanu un pensiju fondus, tā, lai viņi varētu pilnībā koncentrēties uz māksliniecisko procesu un jaunradi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā autoriem, izpildītājiem un visiem kultūras radītājiem vajadzētu būt piekļuvei garantētam minimālajam sociālajam nodrošinājumam, ieskaitot nodarbinātības un veselības apdrošināšanu un pensiju fondus, tā, lai viņi varētu pilnībā koncentrēties uz māksliniecisko procesu un jaunradi;

| AC. | tā kā darba koplīgumu neesamība un šķēršļi, kas pašnodarbinātiem māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem apgrūtina darba koplīguma slēgšanas sarunas, vēl vairāk vājina viņu stāvokli darba tirgū un noved pie pienācīgas sociālās aizsardzības trūkuma un negatīvi ilgtermiņā ietekmē viņu stāvokli un drošību; tā kā autortiesību kolektīvā pārvaldība ir būtisks lielākās daļas radošo darbinieku un mākslinieku ienākumu avots, kas nodrošina viņiem pastāvīgu atlīdzību, un tai būtu jāaizsargā viņi pret netaisnīgu praksi, ko īsteno ļoti lieli un dominējoši mediju un straumēšanas platformu uzņēmumi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā darba koplīgumu neesamība un šķēršļi, kas pašnodarbinātiem māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem apgrūtina darba koplīguma slēgšanas sarunas, vēl vairāk vājina viņu stāvokli darba tirgū un noved pie pienācīgas sociālās aizsardzības trūkuma un negatīvi ilgtermiņā ietekmē viņu stāvokli un drošību; tā kā autortiesību kolektīvā pārvaldība ir būtisks lielākās daļas radošo darbinieku un mākslinieku ienākumu avots, kas nodrošina viņiem pastāvīgu atlīdzību, un tai būtu jāaizsargā viņi pret netaisnīgu praksi, ko īsteno ļoti lieli un dominējoši mediju un straumēšanas platformu uzņēmumi;

| AD. | tā kā pārrobežu mobilitāte ir būtiska mākslinieku, autoru, izpildītāju un visu kultūras un radošo darbinieku darba daļa, bet to bieži kavē birokrātiskās procedūras, skaidras informācijas trūkums un neskaitāmi administratīvie noteikumi un prasības dalībvalstīs, īpaši attiecībā uz sociālo aizsardzību un nodokļiem, kā arī sarežģītas un dārgas procedūras trauslu mākslas piederumu īpašajām transportēšanas vajadzībām; tā kā šie pārrobežu kulturālās mobilitātes šķēršļi apdraud brīvas pārvietošanās principu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā pārrobežu mobilitāte ir būtiska mākslinieku, autoru, izpildītāju un visu kultūras un radošo darbinieku darba daļa, bet to bieži kavē birokrātiskās procedūras, skaidras informācijas trūkums un neskaitāmi administratīvie noteikumi un prasības dalībvalstīs, īpaši attiecībā uz sociālo aizsardzību un nodokļiem, kā arī sarežģītas un dārgas procedūras trauslu mākslas piederumu īpašajām transportēšanas vajadzībām; tā kā šie pārrobežu kulturālās mobilitātes šķēršļi apdraud brīvas pārvietošanās principu;

| AE. | tā kā publiskās dotācijas tiek uzskatītas par vissvarīgāko un efektīvāko KRNI finansiālā atbalsta veidu, bet tās bieži ir nepietiekamas, pārmērīgi birokrātiskas un pārāk grūti pieejamas vai vispār nepieejamas marginalizētām grupām, un reizēm to piešķiršana ir neobjektīva politiskās ietekmes dēļ, kas no pieteikšanās sevišķi attur jaunus, topošus māksliniekus un autorus; tā kā publisko dotāciju pieejamību apgrūtina arī tas, ka Komisija attiecībā uz šo nozari nav izstrādājusi vispārēju Eiropas finansēšanas stratēģiju un daudzgadu finanšu shēmas ietvaros finansējumam ir dažādi avoti un tie nav maģistralizēti; |
| --- | --- |

AE.

tā kā publiskās dotācijas tiek uzskatītas par vissvarīgāko un efektīvāko KRNI finansiālā atbalsta veidu, bet tās bieži ir nepietiekamas, pārmērīgi birokrātiskas un pārāk grūti pieejamas vai vispār nepieejamas marginalizētām grupām, un reizēm to piešķiršana ir neobjektīva politiskās ietekmes dēļ, kas no pieteikšanās sevišķi attur jaunus, topošus māksliniekus un autorus; tā kā publisko dotāciju pieejamību apgrūtina arī tas, ka Komisija attiecībā uz šo nozari nav izstrādājusi vispārēju Eiropas finansēšanas stratēģiju un daudzgadu finanšu shēmas ietvaros finansējumam ir dažādi avoti un tie nav maģistralizēti;

| AF. | tā kā ārštata darbinieki saskaras ar vislielāko nedrošību attiecībā uz piekļuvi gan sociālajām shēmām, gan valsts un ES dotācijām, līdzekļiem un citām finansējuma iespējām; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ārštata darbinieki saskaras ar vislielāko nedrošību attiecībā uz piekļuvi gan sociālajām shēmām, gan valsts un ES dotācijām, līdzekļiem un citām finansējuma iespējām;

| AG. | tā kā Covid-19 pandēmija ir izcēlusi mākslinieku atkarību no publiskā un privātā īstermiņa finansiālā atbalsta un vidēja termiņa atbalsta projektu līmenī, un tā kā tas atklāj nozares vispārējās strukturālās grūtības; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Covid-19 pandēmija ir izcēlusi mākslinieku atkarību no publiskā un privātā īstermiņa finansiālā atbalsta un vidēja termiņa atbalsta projektu līmenī, un tā kā tas atklāj nozares vispārējās strukturālās grūtības;

| AH. | tā kā piekļuve finansējumam joprojām ir galvenais sarežģījums, sevišķi mazākiem KRNI dalībniekiem, tostarp individuālajiem māksliniekiem, mākslinieku kolektīviem un kultūras un radošajiem darbiniekiem, kas bieži vien nevar pretendēt uz aizdevumiem un bankas garantijām, tāpēc piekļuve publiskajām un privātajām dotācijām un subsīdijām un to pieejamība ir vēl svarīgāka; atkārto, cik svarīgi ir atbalstīt visas kultūras nozares, tostarp kultūrmediācijas profesiju, kas pilda svarīgu lomu kā saskarne starp sabiedrību un māksliniecisko darbu vai mantojumu, tādējādi nodrošinot sabiedrībai piekļuvi kultūrai un tās izplatīšanu; |
| --- | --- |

AH.

tā kā piekļuve finansējumam joprojām ir galvenais sarežģījums, sevišķi mazākiem KRNI dalībniekiem, tostarp individuālajiem māksliniekiem, mākslinieku kolektīviem un kultūras un radošajiem darbiniekiem, kas bieži vien nevar pretendēt uz aizdevumiem un bankas garantijām, tāpēc piekļuve publiskajām un privātajām dotācijām un subsīdijām un to pieejamība ir vēl svarīgāka; atkārto, cik svarīgi ir atbalstīt visas kultūras nozares, tostarp kultūrmediācijas profesiju, kas pilda svarīgu lomu kā saskarne starp sabiedrību un māksliniecisko darbu vai mantojumu, tādējādi nodrošinot sabiedrībai piekļuvi kultūrai un tās izplatīšanu;

| AI. | tā kā daudzi privātie investori un publiskie finansētāji krīzes laikā ir samazinājuši vai pilnīgi izbeiguši finansiālo atbalstu kultūras projektiem, sevišķi tādiem, kam ir pārrobežu dimensija; tā kā tas parāda, cik svarīgs ir uzticams un pastāvīgs publiskais finansējums; |
| --- | --- |

AI.

tā kā daudzi privātie investori un publiskie finansētāji krīzes laikā ir samazinājuši vai pilnīgi izbeiguši finansiālo atbalstu kultūras projektiem, sevišķi tādiem, kam ir pārrobežu dimensija; tā kā tas parāda, cik svarīgs ir uzticams un pastāvīgs publiskais finansējums;

| AJ. | tā kā izglītība un kultūra ir izšķirīgi svarīgas, lai veidotu visiem iekļaujošu un saskanīgu sabiedrību, veicinātu integrāciju un saglabātu Eiropas konkurētspēju; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā izglītība un kultūra ir izšķirīgi svarīgas, lai veidotu visiem iekļaujošu un saskanīgu sabiedrību, veicinātu integrāciju un saglabātu Eiropas konkurētspēju;

| AK. | tā kā ārpus ES bāzēti straumēšanas pakalpojumi ir palielinājuši investīcijas dalībvalstu KRNI infrastruktūrā, lai radītu jaunu saturu, kas paredzēts izplatīšanai tiešsaistē; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ārpus ES bāzēti straumēšanas pakalpojumi ir palielinājuši investīcijas dalībvalstu KRNI infrastruktūrā, lai radītu jaunu saturu, kas paredzēts izplatīšanai tiešsaistē;

| AL. | tā kā strukturālā un institucionālā rasisma un formālisma dēļ mākslinieki bieži saskaras ar rasismu, ksenofobiju, diskrimināciju un atstumšanu, kas balstīta uz uztverto identitāti un kas padara saspringtas viņu attiecības un sadarbību ar attiecīgajām iestādēm, kā arī ierobežo viņu māksliniecisko brīvību; |
| --- | --- |

AL.

tā kā strukturālā un institucionālā rasisma un formālisma dēļ mākslinieki bieži saskaras ar rasismu, ksenofobiju, diskrimināciju un atstumšanu, kas balstīta uz uztverto identitāti un kas padara saspringtas viņu attiecības un sadarbību ar attiecīgajām iestādēm, kā arī ierobežo viņu māksliniecisko brīvību;

| AM. | tā kā, nepietiekami ņemot vērā māksliniekus ar invaliditāti, viņi ir izslēgti no KRNI rīcībpolitikas un finansējuma, piemēram, ierobežoto pārvietošanās spēju vai birokrātisko finansējuma procedūru radīto sarežģījumu aspektā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā, nepietiekami ņemot vērā māksliniekus ar invaliditāti, viņi ir izslēgti no KRNI rīcībpolitikas un finansējuma, piemēram, ierobežoto pārvietošanās spēju vai birokrātisko finansējuma procedūru radīto sarežģījumu aspektā;

| AN. | tā kā KRNI, neraugoties uz to, ka sieviešu līdzdalība tajās ir liela, vēl joprojām lielā mērā pastāv dzimumu diskriminācija, piekļuves apgrūtinājumi, no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība un pārstāvības un pamanāmības šķēršļi; tā kā sievietes reti ieņem lēmumpieņemšanas amatus kultūras iestādēs; tā kā sievietes mākslinieces sava darba dēļ bieži vien tiek apklusinātas un pakļautas nesamērīgai kritikai un sievietes mākslinieces un LGBTIQ+ mākslinieki biežāk piedzīvo uzbrukumus vai tiek pakļauti ierobežojumiem; |
| --- | --- |

AN.

tā kā KRNI, neraugoties uz to, ka sieviešu līdzdalība tajās ir liela, vēl joprojām lielā mērā pastāv dzimumu diskriminācija, piekļuves apgrūtinājumi, no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība un pārstāvības un pamanāmības šķēršļi; tā kā sievietes reti ieņem lēmumpieņemšanas amatus kultūras iestādēs; tā kā sievietes mākslinieces sava darba dēļ bieži vien tiek apklusinātas un pakļautas nesamērīgai kritikai un sievietes mākslinieces un LGBTIQ+ mākslinieki biežāk piedzīvo uzbrukumus vai tiek pakļauti ierobežojumiem;

| AO. | tā kā māksliniekiem un kultūras profesionāļiem no marginalizētām grupām, tostarp sievietēm, jauniešiem, rasu, etniskajām un ģeogrāfiskajām minoritātēm, neaizsargātā sociālekonomiskajā stāvoklī esošiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti, LGBTIQ+, ir mazākas mākslas un kultūras karjeras iespējas un mazākas iespējas šajā nozarē veidot ilgtermiņa karjeru; tā kā Covid-19 pandēmija īpaši spēcīgi ir skārusi sievietes un ir palielinājusi jau pastāvošos šķēršļus tādos aspektos kā minēto grupu piekļuve KRNI un vienlīdzīgs atalgojums, pārstāvība un pamanāmība šajās nozarēs; |
| --- | --- |

AO.

tā kā māksliniekiem un kultūras profesionāļiem no marginalizētām grupām, tostarp sievietēm, jauniešiem, rasu, etniskajām un ģeogrāfiskajām minoritātēm, neaizsargātā sociālekonomiskajā stāvoklī esošiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti, LGBTIQ+, ir mazākas mākslas un kultūras karjeras iespējas un mazākas iespējas šajā nozarē veidot ilgtermiņa karjeru; tā kā Covid-19 pandēmija īpaši spēcīgi ir skārusi sievietes un ir palielinājusi jau pastāvošos šķēršļus tādos aspektos kā minēto grupu piekļuve KRNI un vienlīdzīgs atalgojums, pārstāvība un pamanāmība šajās nozarēs;

| AP. | tā kā vairākās dalībvalstīs valsts iejaukšanās un politiski motivētu ierobežojumu dēļ pašlaik ir apdraudēta vārda brīvība un mākslas brīvība, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta, un dažkārt šīs brīvības ierobežo pretterorisma tiesību aktu izmantošana vai apgalvojumi, ka mākslas darbi aizskar reliģiskās jūtas vai nacionālos simbolus, vai tas, ka tie tiek atzīti par aizvainojošiem vai nepiedienīgiem, arī tam novedot pie pašcenzūras gadījumiem; |
| --- | --- |

AP.

tā kā vairākās dalībvalstīs valsts iejaukšanās un politiski motivētu ierobežojumu dēļ pašlaik ir apdraudēta vārda brīvība un mākslas brīvība, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta, un dažkārt šīs brīvības ierobežo pretterorisma tiesību aktu izmantošana vai apgalvojumi, ka mākslas darbi aizskar reliģiskās jūtas vai nacionālos simbolus, vai tas, ka tie tiek atzīti par aizvainojošiem vai nepiedienīgiem, arī tam novedot pie pašcenzūras gadījumiem;

| AQ. | tā kā krīzes laikā valsts atbalsta programmas, it sevišķi tādu KRNI darbinieku atbalstam, kurus neaptver nacionālās jēdziena “mākslinieks” definīcijas, tostarp, bet ne tikai rakstnieku un autoru atbalstam, bija un joprojām ir sadrumstalotas; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā krīzes laikā valsts atbalsta programmas, it sevišķi tādu KRNI darbinieku atbalstam, kurus neaptver nacionālās jēdziena “mākslinieks” definīcijas, tostarp, bet ne tikai rakstnieku un autoru atbalstam, bija un joprojām ir sadrumstalotas;

| AR. | tā kā pandēmijas seku kontekstā veselai jaunu mākslinieku un kultūras darbinieku paaudzei iespēju sašaurināšanās dēļ būs grūti atrast darbu kultūras jomā vai iestāties augstākajās mākslas izglītības iestādēs; tā kā mākslinieki vecumā zem 30 gadiem biežāk ir bez darba, uzņemas neapmaksātu darbu un tiek pakļauti ekspluatējošiem darba nosacījumiem, piemēram, viņiem netiek izmaksāta alga vai nākas slēgt nedrošus līgumus, |
| --- | --- |

AR.

tā kā pandēmijas seku kontekstā veselai jaunu mākslinieku un kultūras darbinieku paaudzei iespēju sašaurināšanās dēļ būs grūti atrast darbu kultūras jomā vai iestāties augstākajās mākslas izglītības iestādēs; tā kā mākslinieki vecumā zem 30 gadiem biežāk ir bez darba, uzņemas neapmaksātu darbu un tiek pakļauti ekspluatējošiem darba nosacījumiem, piemēram, viņiem netiek izmaksāta alga vai nākas slēgt nedrošus līgumus,

1.

mudina Komisiju un dalībvalstis atzīt kultūras būtisko vērtību, kā arī tās fundamentālo lomu sabiedrībā, tās progresā un mūsu labbūtībā, ekonomikā un iekļautībā, un attiecīgi sniegt pienācīgu un pastāvīgu finansiālu un strukturālu atbalstu;

2.

pauž nožēlu par to, ka darbība kultūras jomā bieži tiek uzskatīta par nebūtisku; atgādina, ka kultūrai ir būtiska loma mūsu sabiedrībā, it sevišķi krīzes apstākļos, tāpēc aicina pēc iespējas drīz atvērt visas kultūras telpas; atzīst, ka pašreizējās grūtības kultūras un radošā nozare nevarēs pārvarēt bez tūlītēja atbalsta un visu vajadzīgo ārkārtas pasākumu ieviešanas, bet šajā sakarā ir jāapsver arī sakārtota šīs izšķirīgi svarīgās nozares darba atsākšana, kas darāms, sniedzot strukturālu atbalstu inovācijas programmu un budžeta ziņā, kā arī radot šajā jomā izglītības iespējas jaunajai paaudzei;

3.

aicina Komisiju pilnveidot un konsolidēt KRNI ekosistēmas nozares rīcībpolitikas satvaru saskanīgā, konkurenciālā ilgtermiņa stratēģijā, lai stiprinātu KRNI konkurētspēju, stratēģisko vērtību Eiropas ekonomikai un Eiropas dzīvesziņai, kā arī dotu tām iespēju atraisīt savu potenciālu darbvietu radīšanas uz izaugsmes aspektā; uzsver KRNI potenciālu jaunatnes nodarbinātības un reindustrializācijas jomā un jo īpaši norāda uz aizvien plašākajām iespējām, kas jauniešiem paveras KRNI un ko ir radījusi digitālā vide;

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis KRNI iekļaut visos finansiālā atbalsta instrumentos, piemēram, InvestEU un NextGenerationEU; uzsver, cik svarīgi ir šos resursus sadalīt, ņemot vērā atšķirīgo nozaru īpatnības un iespējamo labuma guvēju lielumu, lai nodrošinātu saderīgus risinājumus, kas Savienībā nerada vēl papildu nevienlīdzību;

5.

aicina dalībvalstis un Komisiju atzīt pārrobežu sadarbības Eiropas pievienoto vērtību un likvidēt šķēršļus mākslinieku un kultūras profesionāļu pārrobežu ilgtspējīgai un iekļaujošai mobilitātei Eiropas Savienībā un attiecībā uz trešām valstīm;

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt autorus, izpildītājus un citus radošos profesionāļus un KRNI darba ņēmējus un sniegt viņiem skaidru informāciju un vadlīnijas par mobilitātes iespējām un pārskatīt un vajadzības gadījumā pārstrādāt administratīvās prasības visās dalībvalstīs, tostarp par vīzām, nodokļiem, sociālo nodrošinājumu un piekļuvi apmācībai, un attiecībā uz mākslas izglītības — gan arodizglītības un apmācības, gan akadēmiskās kvalifikācijas — atzīšanu nolūkā vienkāršot un apvienot piekļuvi visiem iepriekš uzskaitītajiem elementiem, kā arī gan tādām Savienības programmām un fondiem, kas var noderēt viņu vajadzībām, piemēram, programmai “Radošā Eiropa”, gan tādām, kas nav tieši vai īpaši paredzētas KRNI; aicina pieņemt īpašas programmas, kas būtu veltītas jaunu autoru un novatoru mobilitātei, lai veicinātu apmaiņu un inovāciju kultūras un jaunrades jomās;

7.

atzinīgi vērtē mobilitātes informācijas centru izveidi nolūkā sniegt atbalstu māksliniekiem un kultūras profesionāļiem un atbalstīt ilgtspējīgu mobilitāti; aicina visas dalībvalstis izveidot vismaz vienu šādu mobilitātes un informācijas centru, kas sniegtu pielāgotu bezmaksas atbalstu māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem; iesaka Komisijai sniegt konsekventu un plašāku informāciju par mobilitāti, kas būtu īpaši pielāgota pārrobežu kultūras darbiniekiem, kā arī autoriem, izpildītājiem un radītājiem, izmantojot tādus līdzekļus kā atjauninātas rīku kopas un rokasgrāmatas;

8.

aicina Komisiju sniegt māksliniekiem skaidru informāciju par mobilitātes problēmām, kas saistītas ar ES un Apvienotās Karalistes attiecībām;

9.

nosoda to, ka lielākā daļa dalībvalstu laikus pirms 2021. gada 7. jūnija termiņa neīstenoja Direktīvu (ES) 2019/790 autortiesībām un digitālo vienoto tirgu; pauž nožēlu par to, ka Komisija publicēja pamatnostādnes tikai trīs dienas pirms īstenošanas termiņa; uzskata, ka tas apliecina, ka vajadzīga arī regula par procedurāliem jautājumiem;

10.

mudina dalībvalstis ļaut kultūras un radošajiem profesionāļiem no nodokļiem atskaitīt darbības izdevumus, kas saistīti ar viņu radošo darbību, kā arī ar aprīkojumu vai apmācību (prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanos) saistītās izmaksas;

11.

uzsver, ka ir vajadzīgi detalizēti pa dzimumiem dalīti, salīdzināmi dati un statistika par nodarbinātību kultūras jomā un KRNI ienākumiem;

12.

mudina izveidot lielāku sinerģiju starp kultūras un izglītības nozarēm un veicināt mākslas un kultūras skolu un iestāžu (gan izglītojamo, gan pasniedzēju) lielāku dalību Erasmus+ darbībās un citās ES programmu darbībās; aicina dalībvalstis uz KRNI un visas sabiedrības atveseļošanu vērstā holistiskā pieejā pilnībā iekļaut un veicināt piekļuvi mākslas izglītībai, arodizglītībai un apmācībai, kā arī akadēmiskajām kvalifikācijām; atzīmē, ka ir svarīgi nodrošināt piekļuvi mūžizglītībai, prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējām un apmācībai, cita starpā izmantojot mentorēšanas programmas, kā arī izstrādāt ES mēroga apmācības materiālus pārejai no izglītības uz darbu kultūras un radošajās nozarēs;

13.

aicina dalībvalstis transponēt Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū, sevišķi pievēršoties kultūras un radošo darbu un to radītāju aizsardzībai, un it īpaši garantēt taisnīgu, pienācīgu un samērīgu atlīdzību autoriem un izpildītājiem; aicina Komisiju cieši sekot līdzi šo pamatprincipu faktiskajai īstenošanai;

14.

norāda, ka lielākajai daļai KRNI vienību uzņēmējdarbības modeļos svarīgas ir teritoriālās licences; atgādina par Komisijas veikto vidusposma pārskatīšanu attiecībā uz nepamatotas ģeobloķēšanas noteikumiem; norāda, ka pirms pēcpasākumu apsvēršanas visās diskusijās par saturu, ko aizsargā autortiesības, ir jāņem vērā tiesību subjektu viedokļi; atgādina, ka ieņēmumi no autortiesībām ir ne tikai mākslinieku un autoru, bet arī daudzu mazu KRNI aktoru galvenā taisnīgas atlīdzības daļa; atgādina, ka jebkādas radikālas pārmaiņas šajā jomā daudziem no viņiem varētu radīt smagas sekas;

15.

pauž nožēlu par to, ka ir visai aizkavējusies Direktīvu (ES) 2019/790 un 2019/789 (12) transponēšana valstu tiesību aktos un ka tikai dažas dalībvalstis ir izmantojušas 18. panta doto iespēju ieviest pienācīgas atlīdzības mehānismus; mudina dalībvalstis Direktīvas (ES) 2019/790 18. pantu realizēt efektīvos atlīdzības mehānismos;

16.

aicina Komisiju veicināt tiesību kolektīvo pārvaldību nesen pieņemto autortiesību direktīvu īstenošanā, kā arī tās turpmākajās iniciatīvās, lai nodrošinātu taisnīgu atlīdzību autoriem un plašu sabiedrības piekļuvi kultūras un radošiem darbiem;

17.

mudina Komisiju kultūras un audiovizuālajā jomā rezultatīvi īstenot dzimumu līdztiesības, iekļaušanas un integrācijas iniciatīvas, izmantojot programmu “Radošā Eiropa”, un sekot līdzi rezultātiem;

18.

aicina Komisiju izvērtēt mūzikas straumēšanas platformu ietekmi Eiropā, lai nodrošinātu šo platformu izmantoto ieteikumu algoritmu pārredzamību, jo tie lielā mērā nosaka, kādu saturu patērētāji klausās un redz pakalpojuma atskaņošanas sarakstos un saskarnēs, un apsvērt iespēju ieviest pienākumu pakalpojumos veicināt kultūras daudzveidību un Eiropas darbu atrodamību;

19.

stingri nosoda KRNI pastāvošos stereotipus, seksismu un seksuālo uzmākšanos;

20.

atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību publisko kultūras iestāžu augstāko amatu kandidātu atlases procesos;

21.

atzīst kultūras un mākslas izšķirīgi svarīgo lomu kultūras daudzveidības un iekļaujošas sabiedrības veicināšanā un cīņā pret visu veidu diskrimināciju;

22.

uzsver, ka pašreizējā pandēmija ir izcēlusi digitālās sfēras nozīmīgumu un pastiprinājusi mākslinieku un lietotāju atkarību no dominējošām digitālajām platformām; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība; atgādina, ka daļai mākslinieku un autoru, kas lielā mērā bija atkarīgi no publiskiem pasākumiem, šī ekonomiskās paradigmas maiņa nozīmē izaicinājumu ieņēmumu stabilitātes ziņā; pauž bažas par to, ka šajā jaunajā darbības modelī daudzi mākslinieki un radītāji nevar sasniegt līdzīgu ieņēmumu apjomu, jo dominējošu vai lielu straumēšanas platformu prakse uzspiest izpirkšanas klauzulas atņem autoriem autoratlīdzību un apgrūtina pienācīgas un samērīgas atlīdzības nodrošināšanu autoriem; tāpēc prasa, lai Komisija izvērtē situāciju un veic pasākumus, kas nodrošinātu, ka ieņēmumi tiek pienācīgi un taisnīgi pārdalīti visiem autoriem, māksliniekiem un tiesību subjektiem;

23.

atzinīgi vērtē Komisijas sākotnējo ietekmes novērtējumu un neseno sabiedrisko apspriešanu par pašnodarbināto darba koplīgumiem, kur skatīta iespēja likvidēt konkurences tiesību aktu šķēršļus pašnodarbināto un ārštata darbinieku koplīgumu slēgšanai; šajā sakarā mudina Komisiju izmantot pēc iespējas plašāku pieeju, lai piekļuvi koplīgumu slēgšanai nodrošinātu visiem individuālajiem pašnodarbinātajiem, tostarp māksliniekiem un kultūras darbiniekiem; aicina Komisiju sīkāk izvērtēt pašreizējos valsts atbalsta noteikumus un to piemērošanu KRNI, kā arī iespējamās vajadzības tos koriģēt; aicina dalībvalstis atzīt visu KRNI darbinieku biedrošanās tiesības un veicināt koplīgumu slēgšanas iespējas;

24.

norāda, ka mākslinieku un kultūras profesionāļu vidū, īpaši medijos un kultūras nozarē, ļoti izplatīta ir netipiska nodarbinātība (nepilna un noteikta laika darba līgumi, pagaidu darbs un ekonomiski atkarīga pašnodarbinātība), kas bieži rada viņiem nestabilus darba apstākļus; uzsver, ka steidzami jāuzlabo KRNI darba nosacījumi; mudina dalībvalstis izmantot augšupēju konverģenci, lai noteiktu minimālos standartus māksliniekiem un kultūras un radošajiem darbiniekiem, attiecībā uz darba nosacījumiem, taisnīgu atalgojumu un sociālo nodrošinājumu, ņemot vērā KRNI īpatnības, piemēram, darba sezonalitāti un jaunrades nemonetizēto raksturu;

25.

aicina Komisiju ierosināt ieviest īpašu “Eiropas mākslinieka statusu”, paredzot kopīgu satvaru attiecībā uz KRNI darba nosacījumiem un visām ES valstīm kopīgus obligātos standartus, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu un ES pienākumus attiecībā uz darba tirgus un kultūras politiku, un tas darāms, pieņemot vai piemērojot virkni saskanīgu un visaptverošu vadlīniju par, citstarp, līgumiem, kolektīvās pārstāvības un pārvaldības līdzekļiem, sociālo nodrošinājumu, veselības apdrošināšanu un bezdarba apdrošināšanu, pensiju shēmām, tiešo un netiešo nodokļu uzlikšanu, netarifu šķēršļiem un informācijas asimetriju; šajā sakarā kā pirmo soli atzinīgi vērtē gaidāmās AKM diskusijas par mākslinieku statusu starp dalībvalstīm; aicina AKM ietvaros izveidot darba grupu, kas atvieglotu dalīšanos paraugpraksēs starp dalībvalstīm, kā arī sekošanu līdzi progresam mākslinieku darba apstākļu uzlabošanā;

26.

aicina Komisiju apzināt dalībvalstīs pastāvošās mākslinieku un kultūras darbinieku definīcijas, lai veidotu vienotu izpratni, kas tiktu atspoguļota ES rīcībpolitikas veidošanā un kultūras jomas statistikā; atzīmē, ka šādā definīcijā būtu jāņem vērā kultūras darba procesorientētais raksturs un jāatzīst dažādo radošā procesa posmu darbietilpīgums; uzskata, ka šāda definīcija būtu jāsaskaņo ar UNESCO 1980. gada Ieteikumu par mākslinieka statusu;

27.

aicina panākt lielāku kultūras un radošo prasmju, kvalifikāciju un diplomu pārrobežu pārnesamību un atzīšanu, lai atvieglotu KRNI strādājošo mobilitāti;

28.

aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt arodizglītības programmas un iniciatīvas, kas attiecas uz autoru, izpildītāju un kultūras radītāju karjeras izaugsmi, un it sevišķi palīdzēt viņiem apgūt digitālās, uzņēmējdarbības un citas prasmes, lai viņi varētu izmantot digitālās iespējas popularizēt savu darbu un sadarboties ar citiem māksliniekiem;

29.

mudina visas dalībvalstis pildīt savu pienākumu ievērot, veicināt un aizsargāt māksliniecisko brīvību, lai ievērotu pamattiesības uz vārda brīvību un nodrošinātu, ka ES iedzīvotāji var brīvi baudīt mākslas darbus un līdzdarboties kultūrā, un mudina Komisiju piemērot sankcijas dalībvalstīm, kuras nepilda savus pienākumus; aicina Komisiju veikt turpmāku izpēti par šo tematu un sagatavot ceļvedi, kā Eiropā uzlabot māksliniecisko izpausmju brīvības aizsardzību; aicina dalībvalstis kopīgi izveidot strukturētu dialogu starp māksliniekiem, juridiskajiem ekspertiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai noteiktu vienotus māksliniecisko izpausmju brīvības standartus un izstrādātu un īstenotu attiecīgas vadlīnijas;

30.

atzinīgi vērtē Padomes nesenos secinājumus par KRNI atveseļošanu, noturību un ilgtspēju, it sevišķi aicinājumu veidot taisnīgu un ilgtspējīgu darba tirgu un nodrošināt KRNI profesionāļu sociālo aizsardzību, kā arī mākslinieku ienākumus; aicina dalībvalstis strādāt pie ātras šo secinājumu īstenošanas;

31.

aicina dalībvalstis nodrošināt māksliniekiem un kultūras darbiniekiem pilnīgu piekļuvi sociālajai aizsardzībai neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, ieskaitot arī piekļuvi bezdarbnieka pabalstiem, veselības aprūpei un pensijām; mudina dalībvalstis un Komisiju veikt īpašus pasākumus attiecībā uz dažādajām radošo profesionāļu kategorijām, lai risinātu tādas problēmas kā nestabili ienākumi, neapmaksāts darbs un darba nedrošība, kā arī sargātu viņu ienākumu minimālo standartu;

32.

aicina dalībvalstis visu attiecīgo rīcībpolitiku, finansēšanas programmu un darbību izstrādē pienācīgi ņemt vērā unikālo situāciju, kurā ir mākslinieki no marginalizētām grupām, un likvidēt visus šķēršļus, kas liedz šajā nozarē panākt dzimumu līdztiesību, jo īpaši ar pasākumiem, kuri dod vienlīdzīgas piekļuves, līdzdalības un pārstāvības iespējas visiem kultūras darbiniekiem un māksliniekiem;

33.

aicina dalībvalstis palielināt atbalstu KRNI, stiprinot publiskās investīcijas un veicinot un popularizējot privātās investīcijas KRNI, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības; aicina dalībvalstis nodrošināt māksliniekiem un visiem kultūras radītājiem vieglāku piekļuvi finansējumam;

34.

aicina dalībvalstis dažādot KRNI atbalsta avotus un nodrošināt, ka netiks īstenoti finansējuma samazinājumi un nesaruks pastāvošie līdzekļi, jo nozare joprojām mēģina pārvarēt iepriekšējo samazinājumu sekas;

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot piekļuvi publiskajām dotācijām un aizdevumiem, samazinot administratīvo slogu visos pieteikumu iesniegšanas un ziņošanas procesa posmos, un nodrošināt pārredzamību; uzsver, ka ir jāveicina sinerģija starp visām relevantajām ES finansēšanas shēmām, kurās kultūras un radošajai nozarei ir atvēlētas konkrētas summas, piemēram, “Apvārsnis Eiropa”“Radošā Eiropa”, InvestEU, “Digitālā Eiropa”, kohēzijas politikas fondi un Atveseļošanas un noturības mehānisms, lai labāk atbalstītu māksliniekus un nodrošinātu jaunas, piekļūstamas un, ja iespējams, regulāras finansējuma plūsmas;

36.

uzsver, ka ir svarīgi pienācīgu daļu ekonomikas atveseļošanas pasākumu novirzīt uz KRNI; vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut kultūru nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos un vismaz 2 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma budžeta piešķirt kultūrai, paredzot konkrētus, iekļaujošus un visiem piekļūstamus pasākumus, kas nevienu neatstāj novārtā; pauž satraukumu par to, ka dažās dalībvalstīs iesniegtajos plānos šīm nozarēm ir atvēlēts mazāks finansējuma īpatsvars vai finansējums nav piešķirts vispār; aicina Komisiju publicēt datus par plānos paredzēto līdzekļu apmēriem un mērķiem, lai nodrošinātu pārredzamību un atvieglotu demokrātisko pārraudzību;

37.

atkārto, cik svarīgi ir atbalstīt visas kultūras nozares, tostarp kultūrmediācijas profesiju, kas pilda svarīgu lomu kā saskarne starp sabiedrību un māksliniecisko darbu vai mantojumu, tādējādi nodrošinot sabiedrībai piekļuvi kultūrai un tās izplatīšanu;

38.

uzsver, ka pandēmija KRNI skāra vispirms un vissmagāk un ka tās atkopsies pēdējās, savukārt, ņemot vērā kultūras pasākumu un norises vietu ietilpības ierobežojumus, KRN paredzamā atveseļošana būs vēl lēnāka; uzsver, ka KRNI atveseļošanai jāiet roku rokā ar pāreju uz nozares ilgtspēju; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt visas kultūras ekosistēmas īstermiņa atveseļošanu, stiprināt KRNI ilgtermiņa noturību, konkurētspēju un novatorismu, un stiprināt šīs nozares, sniedzot taisnīgu un strukturētu atbalstu visiem, it sevišķi visneaizsargātākajā situācijā esošajiem KRNI dalībniekiem, un sekmēt mākslinieku, autoru, izpildītāju, kultūras darbinieku un kultūrmediācijas profesionāļu nodarbinātības iespējas, atbalstot sadarbību pāri disciplīnu robežām, kā arī ar Eiropas darba nosacījumu satvara palīdzību nodrošinot vispusīgu KRNI sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību, lai varētu pēc iespējas efektīvāk risināt jebkādas nopietnas turpmākas krīzes un pavadīt šo nozaru digitālo un zaļo pārkārtošanos;

39.

uzsver, ka jebkādai rīcībai, kuras mērķis ir palīdzēt KRNI atveseļoties, vajadzētu būt vērstai ne tikai uz KRNI ekonomisko atveseļošanu, bet arī uz mākslinieku un kultūras profesionāļu darba nosacījumu uzlabošanu, uz viņu prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanos atbilstoši digitālā laikmeta un pasaules vajadzībām un uz investīcijām zaļās inovācijas spējās kultūras un radošajās nozarēs un industrijās, kas kalpo par ilgtspējas virzītājspēku, kā arī agrīni pieņem inovācijas un dara iespējamas revolucionāras tehnoloģijas, kuras vajadzīgas cīņā pret klimata pārmaiņām; uzsver grūtības, ko KRNI rada digitalizācija, līdz ar to vajadzību pastāvīgi pārdomāt un pārveidot uzņēmējdarbības modeļus, lai izstrādātu tirgus virzītus risinājumus, kas izmanto lielos datus, mākoņdatošanu, IKT, mākslīgo intelektu un interneta platformu lielo lomu; uzsver, ka Eiropas KRNI tiesību subjektiem ir svarīga piekļuve pārredzamiem datiem par auditoriju un satura ieteikšanas sistēmām; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi garantēt finansējumu kultūras un radošā satura un mūsu Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijai, saglabāšanai un pieejamībai tiešsaistē;

40.

aicina Komisiju un dalībvalstis vākt uzticamus datus — un tajos dalīties — par paraugpraksēm un metodēm, kā palīdzēt KRNI; turklāt aicina dalīties paraugpraksēs, kā visefektīvāk īstermiņā un ilgtermiņā sadalīt atveseļošanas finansējumu, lai nodrošinātu maksimālu KRNI pārklājumu tā, ka neviens mākslinieks un kultūras darbinieks netiek atstāts novārtā;

41.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tiešsaistes un bezsaistes autoriem un izpildītājiem atlīdzību, it sevišķi — veicinot koplīgumu slēgšanu;

42.

aicina Komisiju pastāvīgi sekot līdzi KRNI, regulāri veicot pētījumus par mākslinieku situāciju, lai Eiropas līmenī būtu pieejami precīzi, uzticami, atjaunināti un nozarspecifiski dati, uz kuru pamata stabili izstrādāt rīcībpolitiku, kā arī varētu labāk apzināt KRNI un labāk sagatavoties nākotnes krīzēm;

43.

atzinīgi vērtē to, ka krīzes laikā daudzas darbinieku un organizāciju kultūras ekosistēmas pielāgojās jaunām digitālās izplatīšanas formām, rodot inovatīvus veidus, kā sasniegt auditoriju; norāda, ka digitālajai iesaistei tomēr nevajadzētu aizstāt kultūras piedzīvošanu klātbūtnē;

44.

mudina veicināt jaunu tehnoloģiju, piemēram, mākslīgā intelekta, izmantošanu, lai mākslinieki varētu izmēģināt jaunus veidus, kā radīt un izplatīt savus darbus, un gūtu lielāku labumu no digitālās vides sniegtajām iespējām;

45.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 460, 21.12.2018., 12. lpp.

1

(2)  OV C 238, 6.7.2018., 28. lpp.

2

(3)  OV C 125 E, 22.5.2008., 223. lpp.

3

(4)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

4

(5)  OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.

5

(6)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

6

(7)  OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

7

(8)  OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

8

(9)  Pētījums “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā”), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments B: Struktūrpolitika un kohēzijas politika, 2021. gada 1. februāris.

9

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(10)  Informatīvais paziņojums “The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union” (“Mākslinieku un kultūras darbinieku situācija un kultūras nozares atveseļošana pēc Covid-19 Eiropas Savienībā”) Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments B: Struktūrpolitika un kohēzijas politika, 2021. gada 4. maijs.

10

The Situation of Artists and Cultural Workers and the post-COVID-19 Cultural Recovery in the European Union

(11)  Ernst & Young, “Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”, 2021. gada janvāris.

11

Ernst & Young

Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”,

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīva (ES) 2019/789, ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.).

12

---

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/99

---

P9_TA(2021)0435

ES rīcības pārredzamība Covid-19 vakcīnu izstrādē, iegādē un izdalē

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pārredzamību ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu (2021/2678(RSP))

(2022/C 184/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, kā arī tā 4., 6. un 9. pantu, 15. panta 3. punktu un 122. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, kā arī tā 4., 6. un 9. pantu, 15. panta 3. punktu un 122. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 3. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 3. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā 1961. gada 18. oktobrī Turīnā parakstīto Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1961. gada 18. oktobrī Turīnā parakstīto Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) 31. pantu,

| — | ņemot vērā 72. Pasaules Veselības asamblejas plenārsēdē 2019. gada 28. maijā pieņemto rezolūciju “Zāļu, vakcīnu un citu veselības produktu tirgu pārredzamības uzlabošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 72. Pasaules Veselības asamblejas plenārsēdē 2019. gada 28. maijā pieņemto rezolūciju “Zāļu, vakcīnu un citu veselības produktu tirgu pārredzamības uzlabošana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija Regulu (ES) 2017/1001 par Eiropas Savienības preču zīmi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. jūnija Regulu (ES) 2017/1001 par Eiropas Savienības preču zīmi (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (4),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par Covid-19 pandēmijas apkarošanu, jo īpaši 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par Covid-19 pandēmijas apkarošanu, jo īpaši 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija paziņojumu “ES stratēģija “Covid-19 vakcīnas”” (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija paziņojumu “ES stratēģija “Covid-19 vakcīnas”” (COM(2020)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. jūnija lēmumu, ar ko apstiprina vienošanos ar dalībvalstīm par Covid-19 vakcīnu iegādi dalībvalstu vārdā, un ar to saistītās procedūras, tostarp tā pielikumu (C(2020)4192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. jūnija lēmumu, ar ko apstiprina vienošanos ar dalībvalstīm par Covid-19 vakcīnu iegādi dalībvalstu vārdā, un ar to saistītās procedūras, tostarp tā pielikumu (C(2020)4192),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, jo īpaši tās spriedumus lietās C-183/95 un C-221/10 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, jo īpaši tās spriedumus lietās C-183/95 un C-221/10 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda veiktās izmeklēšanas un ierosinātās iniciatīvas attiecībā uz to, cik pārredzama ir ES pārvaldes iestāžu reakcija uz Covid-19 pandēmiju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda veiktās izmeklēšanas un ierosinātās iniciatīvas attiecībā uz to, cik pārredzama ir ES pārvaldes iestāžu reakcija uz Covid-19 pandēmiju (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 27. janvāra Rezolūciju 2361 (2021) “Covid-19 vakcīnas: ētiski, juridiski un praktiski apsvērumi” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 27. janvāra Rezolūciju 2361 (2021) “Covid-19 vakcīnas: ētiski, juridiski un praktiski apsvērumi” (8),

| — | ņemot vērā Ovjedo Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu un tās protokolus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ovjedo Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu un tās protokolus (9),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par pārredzamību ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu (O-000046/2021 – B9-0033/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par pārredzamību ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu (O-000046/2021 – B9-0033/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 1477/2020, Nr. 0062/2021 un Nr. 0066/2021, kuros paustas bažas par pārredzamības trūkumu ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 1477/2020, Nr. 0062/2021 un Nr. 0066/2021, kuros paustas bažas par pārredzamības trūkumu ES attiecībā uz Covid-19 vakcīnu izstrādi, iegādi un izplatīšanu;

| B. | tā kā saņemtajos lūgumrakstos ir prasīts savlaicīgi publicēt pilnīgu informāciju par Covid-19 vakcīnu iegādes līgumiem, kas noslēgti starp Komisiju, dalībvalstīm un farmācijas nozari, kā arī pacientu klīnisko izmēģinājumu datus un uz laiku apturēt patentu tiesības, lai visā pasaulē nodrošinātu ātru, vienlīdzīgu un vispārēju piekļuvi vakcīnām; |
| --- | --- |

B.

tā kā saņemtajos lūgumrakstos ir prasīts savlaicīgi publicēt pilnīgu informāciju par Covid-19 vakcīnu iegādes līgumiem, kas noslēgti starp Komisiju, dalībvalstīm un farmācijas nozari, kā arī pacientu klīnisko izmēģinājumu datus un uz laiku apturēt patentu tiesības, lai visā pasaulē nodrošinātu ātru, vienlīdzīgu un vispārēju piekļuvi vakcīnām;

| C. | tā kā pilnīga pārredzamība attiecībā uz visu informāciju par Covid-19 vakcīnu pētniecību, izstrādi, iegādi un izplatīšanu ir būtisks priekšnoteikums, lai palielinātu iedzīvotāju uzticēšanos vakcīnām un kliedētu šaubas par to, kā iestādes ir izlietojušas ievērojamus publiskos līdzekļus; tā kā visnopietnākās mūsdienu sabiedrības veselības krīzes apstākļos pārredzamības trūkums ir uzskatāms par iedzīvotāju tiesību uz informāciju pārkāpumu, kā arī tas noved pie nenoteiktības, dezinformācijas izplatīšanās un lielāka vilcināšanās vakcinēties riska, tādējādi apdraudot ātru un efektīvu rīcību pandēmijas apkarošanai; tā kā pārredzamība ir būtisks pīlārs ES stratēģijas “Covid-19 vakcīnas” sekmīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilnīga pārredzamība attiecībā uz visu informāciju par Covid-19 vakcīnu pētniecību, izstrādi, iegādi un izplatīšanu ir būtisks priekšnoteikums, lai palielinātu iedzīvotāju uzticēšanos vakcīnām un kliedētu šaubas par to, kā iestādes ir izlietojušas ievērojamus publiskos līdzekļus; tā kā visnopietnākās mūsdienu sabiedrības veselības krīzes apstākļos pārredzamības trūkums ir uzskatāms par iedzīvotāju tiesību uz informāciju pārkāpumu, kā arī tas noved pie nenoteiktības, dezinformācijas izplatīšanās un lielāka vilcināšanās vakcinēties riska, tādējādi apdraudot ātru un efektīvu rīcību pandēmijas apkarošanai; tā kā pārredzamība ir būtisks pīlārs ES stratēģijas “Covid-19 vakcīnas” sekmīgai īstenošanai;

| D. | tā kā Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) īsteno ārkārtas pasākumus, lai maksimāli palielinātu savu regulatīvo darbību pārredzamību attiecībā uz Covid-19 ārstēšanu un vakcīnām, kas ir apstiprinātas vai tiek izvērtētas, tostarp publicē klīnisko pētījumu ziņojumus, kas iesniegti EMA tirdzniecības atļaujas pieteikumos; tā kā EMA īstenoto pasākumu mērķis ir reaģēt uz lielo interesi par informāciju attiecībā uz Covid-19 zālēm un atbalstīt globālo pētniecību šajā jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) īsteno ārkārtas pasākumus, lai maksimāli palielinātu savu regulatīvo darbību pārredzamību attiecībā uz Covid-19 ārstēšanu un vakcīnām, kas ir apstiprinātas vai tiek izvērtētas, tostarp publicē klīnisko pētījumu ziņojumus, kas iesniegti EMA tirdzniecības atļaujas pieteikumos; tā kā EMA īstenoto pasākumu mērķis ir reaģēt uz lielo interesi par informāciju attiecībā uz Covid-19 zālēm un atbalstīt globālo pētniecību šajā jomā;

| E. | tā kā 2021. gada pirmajos divos ceturkšņos farmācijas uzņēmumi neizpildīja savas vakcīnu piegādes saistības, izraisot ievērojamu kavēšanos vakcinācijas procesā dalībvalstīs un tādējādi radot nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gada pirmajos divos ceturkšņos farmācijas uzņēmumi neizpildīja savas vakcīnu piegādes saistības, izraisot ievērojamu kavēšanos vakcinācijas procesā dalībvalstīs un tādējādi radot nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu;

| F. | tā kā pārredzamība Covid-19 vakcīnu iegādē un izplatīšanā veido pamatu sadarbībai vakcīnu jomā Eiropā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pārredzamība Covid-19 vakcīnu iegādē un izplatīšanā veido pamatu sadarbībai vakcīnu jomā Eiropā;

| G. | tā kā vairāk nekā 200 000 iedzīvotāju jau ir atbalstījuši Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Pandēmija nav peļņas avots”, kurā prasīts, lai “dati par ražošanas izmaksām, publiskajiem ieguldījumiem un vakcīnu un zāļu efektivitāti un drošumu būtu publiski pieejami un līgumi starp publiskajām iestādēm un farmācijas uzņēmumiem tiktu publiskoti”; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāk nekā 200 000 iedzīvotāju jau ir atbalstījuši Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Pandēmija nav peļņas avots”, kurā prasīts, lai “dati par ražošanas izmaksām, publiskajiem ieguldījumiem un vakcīnu un zāļu efektivitāti un drošumu būtu publiski pieejami un līgumi starp publiskajām iestādēm un farmācijas uzņēmumiem tiktu publiskoti”;

| H. | tā kā cīņa pret Covid-19 pandēmiju ir visu ES dalībvalstu un Savienības iestāžu uzticības pārbaudījums, kas kalpos par pamatu reaģēšanai uz iespējamām turpmākām ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā cīņa pret Covid-19 pandēmiju ir visu ES dalībvalstu un Savienības iestāžu uzticības pārbaudījums, kas kalpos par pamatu reaģēšanai uz iespējamām turpmākām ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā;

| I. | tā kā Komisijai un dalībvalstīm, apspriežot Covid-19 vakcīnu iegādes līgumus ar farmācijas uzņēmumiem, ir pienākums strādāt pēc iespējas atklātāk un būt pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem; tā kā Komisija atsakās publiskot ekspertu vārdus un pat atklāt tās septiņas dalībvalstis, kuras ir pārstāvētas kopējā sarunu grupā; tā kā demokrātiskā pārskatatbildība ir priekšnoteikums, lai ES vakcīnu stratēģija būtu efektīva un uzticama pasaules mēroga vakcinācijas centienos; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijai un dalībvalstīm, apspriežot Covid-19 vakcīnu iegādes līgumus ar farmācijas uzņēmumiem, ir pienākums strādāt pēc iespējas atklātāk un būt pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem; tā kā Komisija atsakās publiskot ekspertu vārdus un pat atklāt tās septiņas dalībvalstis, kuras ir pārstāvētas kopējā sarunu grupā; tā kā demokrātiskā pārskatatbildība ir priekšnoteikums, lai ES vakcīnu stratēģija būtu efektīva un uzticama pasaules mēroga vakcinācijas centienos;

| J. | tā kā sabiedrība tiek pakļauta dezinformācijai un tā kā bieži tiek sniegta pretrunīga un maldinoša informācija par Covid-19 vakcīnu iegādi un izplatīšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā sabiedrība tiek pakļauta dezinformācijai un tā kā bieži tiek sniegta pretrunīga un maldinoša informācija par Covid-19 vakcīnu iegādi un izplatīšanu;

| K. | tā kā Komisija un dalībvalstis ir publicējušas tikai pirkuma priekšlīgumu un pirkuma līgumu rediģētas versijas, kurās svarīgākā informācija ir aizklāta vai tās trūkst, radot nevajadzīgu pārredzamības trūkumu un sabiedrības neuzticēšanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija un dalībvalstis ir publicējušas tikai pirkuma priekšlīgumu un pirkuma līgumu rediģētas versijas, kurās svarīgākā informācija ir aizklāta vai tās trūkst, radot nevajadzīgu pārredzamības trūkumu un sabiedrības neuzticēšanos;

| L. | tā kā Eiropas iedzīvotājiem ir tiesības no Eiropas iestādēm un citiem oficiāliem avotiem saņemt patiesu un ticamu informāciju par pandēmijas pārvaldību un cīņu pret Covid-19; tā kā visām Eiropas Savienības iestādēm ir pienākums sniegt šo informāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas iedzīvotājiem ir tiesības no Eiropas iestādēm un citiem oficiāliem avotiem saņemt patiesu un ticamu informāciju par pandēmijas pārvaldību un cīņu pret Covid-19; tā kā visām Eiropas Savienības iestādēm ir pienākums sniegt šo informāciju;

| M. | tā kā ES ir finansējusi lielu daļu vakcīnu pētniecības un izstrādes, atvieglojusi farmācijas uzņēmumu darbu, veicot augšupējus riska mazināšanas ieguldījumus, piešķīrusi atļaujas ar nosacījumiem, atbalstījusi ražošanas jaudu un iegādājusies vakcīnas, izmantojot publiskus līdzekļus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir finansējusi lielu daļu vakcīnu pētniecības un izstrādes, atvieglojusi farmācijas uzņēmumu darbu, veicot augšupējus riska mazināšanas ieguldījumus, piešķīrusi atļaujas ar nosacījumiem, atbalstījusi ražošanas jaudu un iegādājusies vakcīnas, izmantojot publiskus līdzekļus;

| N. | tā kā EST atzīst vispārēju principu, ka sabiedrības veselības aizsardzībai ir neapšaubāmi jābūt svarīgākai par ekonomiskiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā EST atzīst vispārēju principu, ka sabiedrības veselības aizsardzībai ir neapšaubāmi jābūt svarīgākai par ekonomiskiem apsvērumiem;

| O. | tā kā Komisijai ir pienācīgi un efektīvi jāinformē Parlaments par visiem aspektiem, kas saistīti ar Covid-19 vakcīnu pētniecības, izstrādes, apspriešanas, izplatīšanas un ieviešanas ietekmi uz ES budžetu, lai Parlaments varētu pilnībā īstenot savu pienākumu pārbaudīt ES budžeta izpildi; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijai ir pienācīgi un efektīvi jāinformē Parlaments par visiem aspektiem, kas saistīti ar Covid-19 vakcīnu pētniecības, izstrādes, apspriešanas, izplatīšanas un ieviešanas ietekmi uz ES budžetu, lai Parlaments varētu pilnībā īstenot savu pienākumu pārbaudīt ES budžeta izpildi;

| P. | tā kā lielākā daļa farmācijas uzņēmumu, kas iesaistīti ES stratēģijā “Covid-19 vakcīnas”, līdz šim brīdim nav snieguši pacientu klīnisko izmēģinājumu datus un tā kā šie dati tiks publicēti ne agrāk kā līdz 2022. gada vidum vai 2023. gada beigām; |
| --- | --- |

P.

tā kā lielākā daļa farmācijas uzņēmumu, kas iesaistīti ES stratēģijā “Covid-19 vakcīnas”, līdz šim brīdim nav snieguši pacientu klīnisko izmēģinājumu datus un tā kā šie dati tiks publicēti ne agrāk kā līdz 2022. gada vidum vai 2023. gada beigām;

| Q. | tā kā Eiropas Ombuds pēc sešu mēnešu ilgas izmeklēšanas (10) par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) darbību Covid-19 krīzes laikā konstatēja nepilnības ECDC pārredzamības praksē, tostarp attiecībā uz datiem, kas ir pamatā tā veiktajiem riska novērtējumiem un mijiedarbībai ar starptautiskajiem partneriem, piemēram, PVO un Ķīnas Slimību kontroles un profilakses centru; tā kā Ombuds iesniedza vairākus priekšlikumus, lai panāktu lielāku sabiedrības kontroli pār ECDC darbu saistībā ar Covid-19 vakcīnām un uzlabotu sabiedrības izpratni par to; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Ombuds pēc sešu mēnešu ilgas izmeklēšanas (10) par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) darbību Covid-19 krīzes laikā konstatēja nepilnības ECDC pārredzamības praksē, tostarp attiecībā uz datiem, kas ir pamatā tā veiktajiem riska novērtējumiem un mijiedarbībai ar starptautiskajiem partneriem, piemēram, PVO un Ķīnas Slimību kontroles un profilakses centru; tā kā Ombuds iesniedza vairākus priekšlikumus, lai panāktu lielāku sabiedrības kontroli pār ECDC darbu saistībā ar Covid-19 vakcīnām un uzlabotu sabiedrības izpratni par to;

| R. | tā kā cenu konfidencialitāte attiecībā uz zāļu iegādi ir prakse, kas var izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

R.

tā kā cenu konfidencialitāte attiecībā uz zāļu iegādi ir prakse, kas var izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību dalībvalstu līmenī;

| S. | tā kā par sabiedrības veselības prioritāti būtu jāuzskata vakcinācijas pret Covid-19 tempa paātrināšana pasaules mērogā; tā kā tās pašreizējais temps nav pietiekams, lai novērstu pandēmijas pastiprināšanos, ko izraisa Covid-19 lipīgākie varianti un jaunu un tādu vēl bīstamāku vīrusa variantu rašanās, kuri varētu būt rezistenti pret imūnaizsardzību, ko nodrošina pašreizējās Covid-19 vakcīnas, |
| --- | --- |

S.

tā kā par sabiedrības veselības prioritāti būtu jāuzskata vakcinācijas pret Covid-19 tempa paātrināšana pasaules mērogā; tā kā tās pašreizējais temps nav pietiekams, lai novērstu pandēmijas pastiprināšanos, ko izraisa Covid-19 lipīgākie varianti un jaunu un tādu vēl bīstamāku vīrusa variantu rašanās, kuri varētu būt rezistenti pret imūnaizsardzību, ko nodrošina pašreizējās Covid-19 vakcīnas,

1.

norāda, cik svarīga ir vienota, ātra un efektīva reakcija uz Covid-19 pandēmiju Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības līmenī, un atzīst ES īpašo atbildību nodrošināt vienlīdzīgu un vispārēju piekļuvi Covid-19 vakcīnām;

2.

pauž visdziļāko nožēlu par pārredzamības trūkumu no Komisijas, dalībvalstu un farmācijas uzņēmumu puses Covid-19 vakcīnu izstrādē, iegādē un izplatīšanā, jo īpaši saistībā ar pastāvīgiem parakstīto līgumu pārkāpumiem;

3.

uzsver ierobežojumus, kas Parlamentam kā vienam no likumdevējiem ir jāievēro Komisijas pieņemtās vakcīnu stratēģijas nepārredzamības dēļ, tādējādi liedzot EP iespēju efektīvi kontrolēt vakcīnu iegādes un izplatīšanas procesu un atņemot tam spēju pārbaudīt Savienības budžeta pareizu izlietojumu;

4.

uzsver nepieciešamību stiprināt dialogu ar iedzīvotājiem, lai labāk izprastu viņu patiesās bažas un šaubas attiecībā uz vakcināciju; aicina Komisiju uzlabot saziņu ar sabiedrību par ES stratēģiju “Covid-19 vakcīnas”, padarot to skaidru, pārredzamu un stingru, lai nodrošinātu ES iedzīvotāju tiesības piekļūt informācijai, kas ir tieši saistīta ar viņu veselību, tostarp kritērijiem, saskaņā ar kuriem iegādei tiek izvēlētas noteiktas vakcīnas;

5.

aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par turpmāku kopīgu vakcīnu iepirkumu, kurā būtu skaidri noteikumi par pārredzamību un kompetenču sadalījumu starp ES iestāžu sistēmas dalībniekiem un dalībvalstīm, kā arī par turpmāko Covid-19 un reti sastopamu slimību ārstēšanu Eiropas Zāļu stratēģijas ietvaros; aicina Komisiju pārskatīt cenu konfidencialitātes līgumu nosacījumus, lai novērstu pašreizējo sadrumstalotību Eiropas iekšējā tirgū;

6.

aicina Komisiju atklāt informāciju par sarunu grupu dalībniekiem, kas iesaistīti sarunās par pirkuma priekšlīgumiem un pirkuma līgumiem ar farmācijas uzņēmumiem par Covid-19 vakcīnu iegādi; prasa Komisijai precizēt sarunu grupas dalībnieku izvēles kritērijus;

7.

mudina Komisiju nolūkā nodrošināt lielāku pārredzamību sarunās lēmumu pieņemšanas procesā par turpmāko līgumu apstiprināšanu iekļaut Komisijas un Parlamenta kontaktgrupu Covid-19 jautājumos, par kuru Komisijas priekšsēdētāja paziņoja 2021. gada februārī (11); prasa, lai reizi nedēļā šai grupai tiktu sniegta atjaunināta informācija, tostarp detalizēta analīze par vakcīnu ražošanu, importu, eksportu un prognozētajām devām;

8.

aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību, nekavējoties publicējot nerediģētas pirkuma priekšlīgumu un pirkuma līgumu versijas un cita starpā atklājot šādu informāciju: vakcīnu izstrādei izmantoto publisko ieguldījumu apjomu; Komisijas veiktos avansa maksājumus un maksājumus pēc piegādes katram vakcīnu izstrādātājam, sīki izklāstot šo līdzekļu sadalījumu visā vakcīnu izstrādes un ražošanas procesā; sīkāku informāciju par vakcīnu pētniecības, izstrādes un ražošanas izmaksu sadali starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem; katrā valstī ievadīto un ceturksnī piegādājamo devu skaitu; cenas par devu; pieejamo ražotņu skaitu un atrašanās vietu; sīkāku informāciju par iespējamiem turpmākiem iepirkuma līgumiem; atbildības un kompensācijas kārtību attiecībā uz jebkādu iespējamu vakcīnu izraisītu kaitējumu; sankcijas līguma pārkāpuma vai piegādes kavējumu gadījumā; informāciju par intelektuālā īpašuma tiesību iespējamu kopīgu izmantošanu, jo īpaši par to, vai Komisija saglabā jebkādu ietekmi uz intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar tās sākotnējiem ieguldījumiem vakcīnu izstrādes procesā, kā arī jebkādu citu saistītu informāciju, kas varētu interesēt sabiedrību; Eiropas Zāļu aģentūras un valstu kompetento iestāžu lomu līgumu nosacījumu noteikšanā; kā arī sīku informāciju par tehnoloģiju nodošanu un ziedojumiem trešām valstīm un jebkādu saistīto informāciju, kas varētu interesēt sabiedrību;

9.

aicina Komisiju atklāt katra ražotāja noteiktās cenas par vakcīnas devu un sniegt detalizētu informāciju par tās iepirkuma stratēģiju, jo dažādu ražotāju vakcīnu cenas ir ļoti atšķirīgas;

10.

aicina Komisiju noteikt, ka priekšnosacījums turpmākām sarunām ar farmācijas uzņēmumiem ir jebkādas sabiedrībai svarīgas informācijas publiskošana attiecībā uz turpmākiem Covid-19 vakcīnu iepirkuma līgumiem un šo līgumu, kā arī citu ar Covid-19 saistītu tehnoloģiju iegādes līgumu ievērošanu;

11.

kritizē Komisijas lēmumu, dibinot jauno Eiropas Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādi (HERA), neizmantot parasto likumdošanas procedūru saskaņā ar LESD 168. pantu, tādējādi neizveidojot to par pilntiesīgu neatkarīgu aģentūru, kurai ir pilnvaras aizsargāt sabiedrības intereses un kura ir pakļauta tikpat stingrai kontrolei kā citas ES aģentūras; pauž nožēlu par Komisijas pieeju, kuras dēļ Parlaments tika izslēgts no HERA darba pārraudzības un kuru var uzskatīt par vēl vienu trūkumu, kas ir mazinājis pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz publiskajiem izdevumiem un lēmumu pieņemšanu sabiedrības veselības jomā;

12.

aicina Komisiju publiskot jebkādus iespējamus līgumu pārkāpumus no farmācijas uzņēmumu puses, kā arī šādu pārkāpumu iemeslus, un izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai piemērotu sodus par iespējamiem pārkāpumiem vai nepamatotu kavēšanos;

13.

aicina Komisiju sniegt Parlamentam detalizētu informāciju par to, kā nolīgtie uzņēmumi izmanto ES maksājumus, tostarp par maksājumu izvērtēšanas metodiku un kontroles un pārbaudes līdzekļiem; aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par ES stratēģijas “Covid-19 vakcīnas” ietekmi uz budžetu;

14.

aicina Komisiju nodrošināt, ka nolīgtie uzņēmumi pēc iespējas drīzāk dara pieejamus pilnīgus klīnisko izmēģinājumu rezultātus un pētījumu par potenciālajām Covid-19 vakcīnām protokolus, tostarp statistiskās analīzes plānus, klīniskos pētījumus un ziņojumus, lai tos papildus EMA ekspertiem varētu izvērtēt neatkarīgi zinātniskie eksperti; norāda –– ja klīnisko pētījumu laikā tiek atklātas smagas un/vai biežas blakusietekmes, par šiem gadījumiem ir nekavējoties jāziņo;

15.

aicina Komisiju nodrošināt, ka nolīgtie uzņēmumi publicē farmakovigilances ziņojumu datus, pilnībā ievērojot noteikumus par attiecīgo pacientu personas datu aizsardzību, un veicināt un uzraudzīt sabiedrības kontroli pār ievadīto vakcīnu nelabvēlīgu blakusietekmi;

16.

aicina Komisiju veikt pētījumu par saistību starp vakcīnu iegādes līgumu pārredzamības līmeni, sabiedrības uzticēšanos ES vakcīnu stratēģijai un dezinformācijas līmeni, lai novērstu vilcināšanās vakcinēties cēloņus;

17.

aicina Komisiju veikt un publicēt novērtējumu par ES stratēģiju “Covid-19 vakcīnas” un tās saziņu ar sabiedrību, detalizēti pārskatot visus elementus un sniedzot ieteikumus par satvaru turpmākam Eiropas kopīgam iepirkumam, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību;

18.

aicina Komisiju arī turpmāk solidarizēties ar citām pasaules valstīm, jo īpaši tām, kuras ir iesaistītas kaimiņattiecību politikā, un atbalstīt to centienus novērst un apkarot Covid-19 vīrusu;

19.

uzsver –– Komisijai ir jāgarantē, ka Covid-19 vakcīnas tiek uzskatītas par globālu sabiedrisku labumu visu interesēs, un jānodrošina to vispārēja pieejamība; uzsver, ka šis aspekts ir jāatspoguļo arī visos saistītajos līgumos, kas noslēgti ar farmācijas uzņēmumiem, šajā ziņā paredzot visstingrākās garantijas attiecībā uz Covid-19 vakcīnu pieejamību, piekļūstamību un pieejamību cenas ziņā; atbalsta vispārējos centienus Covid-19 vakcīnas, aprīkojumu un ārstēšanu darīt pieejamu visām valstīm, tostarp jaunattīstības valstīm; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodot tehnoloģijas trešām valstīm un eksportēt būtiskus komponentus uz tām, lai kopumā palielinātu Covid-19 vakcīnu ražošanu un izplatīšanu nolūkā paātrināt vakcinācijas līmeni visā pasaulē un tādējādi novērst turpmāku nāves un hospitalizācijas gadījumu skaita pieaugumu un Covid-19 variantu izplatīšanos; atzīst, ka galvenais šķērslis vakcīnu pieejamībai ir ražošanas jauda; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar mRNA tehnoloģiju uzņēmumiem, lai izveidotu jaunas Covid-19 vakcīnu un aprīkojuma ražotnes, un palielināt ES un ASV ieguldījumu COVAX iniciatīvā, pārredzamā veidā atklājot visus laika gaitā veiktos ziedojumus, lai glābtu dzīvības valstīs, kuras vakcīnu izplatīšanas procesā ir atstātas novārtā;

20.

aicina Komisiju nodrošināt, ka farmācijas uzņēmumi apmainās ar zināšanām un datiem, izmantojot Pasaules Veselības organizācijas Covid-19 tehnoloģiju piekļuves krātuvi (C-TAP), un ka tie izmanto visas pieejamās iespējas ražošanas un izplatīšanas palielināšanai visā pasaulē, tostarp sadarbojas ar citiem uzņēmumiem izstrādes un izplatīšanas procesā;

21.

pauž stingru pārliecību, ka Ombuda priekšlikumi, kas izteikti pēc stratēģiskās izmeklēšanas OI/3/2020/TE nolūkā uzlabot ECDC darbu un tā pārredzamības praksi, ir pilnībā un konsekventi jāīsteno, lai stiprinātu sabiedrības uzticēšanos ES Covid-19 vakcinācijas stratēģijai, ņemot vērā ECDC svarīgo lomu būtiskas informācijas par Covid-19 vakcīnām apkopošanā un publicēšanā;

22.

aicina Komisiju publicēt un novērtēt ES globālo stratēģiju, lai nodrošinātu vakcīnu ātru un taisnīgu izplatīšanu visā pasaulē, tostarp iesaistoties COVAX iniciatīvā, C-TAP un vakcīnu ražošanai nepieciešamo materiālu pārrobežu piegādē, kā arī publicēt un novērtēt tās stratēģiju par lielāku ražošanas jaudu un devu izplatīšanas kritērijiem dažādās valstīs;

23.

aicina Komisiju, parakstot turpmākus līgumus ar farmācijas uzņēmumiem, noteikt ātru un vienlīdzīgu piekļuvi vakcīnām visā pasaulē par vienu no galvenajiem ES mērķiem, kā arī apsvērt iespēju iekļaut tajos klauzulas attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, neekskluzīvām licencēm, cenām un visiem iespējamiem centieniem uzlabot vakcīnu ražošanu un izplatīšanu;

24.

aicina Komisiju, izmantojot piemērotus kanālus, pastiprināt dialogu ar jaunattīstības valstīm, lai izpētītu un apzinātu problēmas un grūtības, ar kurām tās saskaras, ražojot Covid-19 vakcīnas, nolūkā nodrošināt šīm valstīm nepieciešamos līdzekļus Covid-19 vakcīnu ražošanai to teritorijā un tādējādi padarīt efektīvāku cīņu pret pandēmiju visā pasaulē;

25.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Eiropas Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 154, 16.6.2017., 1. lpp.

1

(2)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

2

(3)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

3

(4)  OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.

4

(5)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

5

(6)  Tiesas 1997. gada 17. jūlija spriedums lietā C-183/95, Affish BV v Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees, EU:C:1997:373, 43. punkts, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:61995CJ0183&from=en;

6

Affish BV

Rijksdienst voor de keuring van Vee en Vlees

Tiesas (trešā palāta) 2012. gada 19. aprīļa spriedums lietā C-221/10 P, Artegodan/Komisija, EU:C:2012:216. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:62010CJ0221&from=lv.

Artegodan

Komisija

(7)  Pārskats: https://www.ombudsman.europa.eu/lv/news-document/en/136499.

7

(8)  https://pace.coe.int/en/files/29004/html

8

(9)  https://www.coe.int/en/web/bioethics/oviedo-convention

9

(10)  Eiropas Ombuda stratēģiskā izmeklēšana OI/3/2020/TE par to, kā ECDC apkopoja un paziņoja informāciju Covid-19 krīzes laikā.

10

ECDC

(11)  Eiropas Komisija, priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas runa Eiropas Parlamenta plenārsēdē par pašreizējo stāvokli attiecībā uz ES Covid-19 vakcinācijas stratēģiju, 2021. gada 10. februāris. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/speech_21_505

11

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/105 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/105

---

P9_TA(2021)0436

ES metāna emisiju mazināšanas stratēģija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 192. pantu,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (1)

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par gaisa kvalitātes direktīvu — Direktīvas 2004/107/EK un Direktīvas 2008/50/EK — īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par gaisa kvalitātes direktīvu — Direktīvas 2004/107/EK un Direktīvas 2008/50/EK — īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2018. gada ziņojumu “Naftas ķīmijas produktu nākotne: ceļā uz ilgtspējīgāku plastmasu un mēslošanas līdzekļiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2018. gada ziņojumu “Naftas ķīmijas produktu nākotne: ceļā uz ilgtspējīgāku plastmasu un mēslošanas līdzekļiem”,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2019. gada 26. novembra ziņojumu par emisiju neatbilstību un 2019. gada 20. novembra pirmo kopsavilkuma ziņojumu par fosilās degvielas ražošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2019. gada 26. novembra ziņojumu par emisiju neatbilstību un 2019. gada 20. novembra pirmo kopsavilkuma ziņojumu par fosilās degvielas ražošanu,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju samazināšanas ieguvumi un izmaksas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju samazināšanas ieguvumi un izmaksas”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada 18. maija ziņojumu “Neto nulles emisijas līdz 20150. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada 18. maija ziņojumu “Neto nulles emisijas līdz 20150. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis”,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) 2020. gada 23. novembra ziņojumu “Gaisa kvalitāte Eiropā — 2020. gada ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) 2020. gada 23. novembra ziņojumu “Gaisa kvalitāte Eiropā — 2020. gada ziņojums”,

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem un 2020. gada semināra ziņojumu par biodaudzveidību un pandēmijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem un 2020. gada semināra ziņojumu par biodaudzveidību un pandēmijām,

| — | ņemot vērā Komisijas galveno zinātnisko padomdevēju grupas 2020. gada marta zinātnisko atzinumu “Virzība uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu: pāriet no pārtikas kā preces uz pārtiku kā sabiedrisko labumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas galveno zinātnisko padomdevēju grupas 2020. gada marta zinātnisko atzinumu “Virzība uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu: pāriet no pārtikas kā preces uz pārtiku kā sabiedrisko labumu”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0277/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0277/2021),

| A. | tā kā metāns ir spēcīga siltumnīcefekta gāze, kas 20 gadu periodā ir vairāk nekā 80 reizes ietekmīgāka nekā oglekļa dioksīds (CO2), un līdz ar to tā ir otra svarīgākā siltumnīcefekta gāze, kā arī piezemes ozona (O3) prekursors un piesārņotājs, kas vainojams pie aptuveni ceturtās daļas līdz šim radītās globālās sasilšanas (7); tā kā metāns rada 10 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām ES; tā kā iespējamā notikumu gaita, kas modelēta Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par 1,5 oC, IPCC sestajā novērtējuma ziņojumā un ANO Vides programmas (UNEP) 2021. gada globālajā metāna novērtējumā un kur globālo sasilšanu ierobežo līdz 1,5 oC, nepieļaujot pārsniegšanu vai pieļaujot ierobežotā apmērā, ir saistīta ar metāna emisiju ļoti būtisku samazinājumu; tā kā saskaņā ar UNEP datiem cilvēka izraisīto metāna emisiju samazināšana par 45 % ļaus līdz 2040. gadiem novērst gandrīz 0,3 oC no globālās sasilšanas un papildinās visus ilgtermiņa klimata pārmaiņu mazināšanas centienus; |
| --- | --- |

A.

tā kā metāns ir spēcīga siltumnīcefekta gāze, kas 20 gadu periodā ir vairāk nekā 80 reizes ietekmīgāka nekā oglekļa dioksīds (CO2), un līdz ar to tā ir otra svarīgākā siltumnīcefekta gāze, kā arī piezemes ozona (O3) prekursors un piesārņotājs, kas vainojams pie aptuveni ceturtās daļas līdz šim radītās globālās sasilšanas (7); tā kā metāns rada 10 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām ES; tā kā iespējamā notikumu gaita, kas modelēta Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par 1,5 oC, IPCC sestajā novērtējuma ziņojumā un ANO Vides programmas (UNEP) 2021. gada globālajā metāna novērtējumā un kur globālo sasilšanu ierobežo līdz 1,5 oC, nepieļaujot pārsniegšanu vai pieļaujot ierobežotā apmērā, ir saistīta ar metāna emisiju ļoti būtisku samazinājumu; tā kā saskaņā ar UNEP datiem cilvēka izraisīto metāna emisiju samazināšana par 45 % ļaus līdz 2040. gadiem novērst gandrīz 0,3 oC no globālās sasilšanas un papildinās visus ilgtermiņa klimata pārmaiņu mazināšanas centienus;

| B. | tā kā ziņojumā “Nulles neto emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis” Starptautiskā Enerģētikas aģentūra norāda, ka nulles neto emisiju scenārijā laikā no 2020. līdz 2030. gadam metāna emisijas no fosilā kurināmā būtu jāsamazina par 75 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā ziņojumā “Nulles neto emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis” Starptautiskā Enerģētikas aģentūra norāda, ka nulles neto emisiju scenārijā laikā no 2020. līdz 2030. gadam metāna emisijas no fosilā kurināmā būtu jāsamazina par 75 %;

| C. | tā kā lielu daļu izmaksu ziņā lietderīgāko metāna emisiju samazinājumu var īstenot enerģētikas nozarē; tā kā saskaņā ar UNEP“Globālo metāna novērtējumu” līdz šīs desmitgades beigām metāna emisijas var samazināt par 45 %, un, izmantojot esošās tehnoloģijas, ir iespējama strauja un ievērojama metāna emisiju samazināšana ar ļoti zemām izmaksām; tā kā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras rīks “Methane Tracker” rāda, ka aptuveni 40 % ar enerģiju saistīto metāna emisiju var samazināt bez neto izmaksām, galvenokārt novēršot metāna noplūdes un novadīšanu atmosfērā fosilā kurināmā nozarē; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielu daļu izmaksu ziņā lietderīgāko metāna emisiju samazinājumu var īstenot enerģētikas nozarē; tā kā saskaņā ar UNEP“Globālo metāna novērtējumu” līdz šīs desmitgades beigām metāna emisijas var samazināt par 45 %, un, izmantojot esošās tehnoloģijas, ir iespējama strauja un ievērojama metāna emisiju samazināšana ar ļoti zemām izmaksām; tā kā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras rīks “Methane Tracker” rāda, ka aptuveni 40 % ar enerģiju saistīto metāna emisiju var samazināt bez neto izmaksām, galvenokārt novēršot metāna noplūdes un novadīšanu atmosfērā fosilā kurināmā nozarē;

| D. | tā kā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts ir atzīmējis, ka metāna emisijas rada dažādas nozares, proti, lauksaimniecība, atkritumu apsaimniekošana un enerģētika, un ka, tiklīdz metāns ir nokļuvis atmosfērā, tas labi sajaucas ar citām gāzēm, to ir grūti izmērīt un paziņot; tā kā neskaidrība par metāna emisiju datiem parasti ir daudz lielāka nekā par CO2 emisijām, neņemot vērā ar mežsaimniecību un cita veida zemes izmantošanu saistītās emisijas; tā kā nesenos pētījumos ir aplēsts, ka globālās antropogēnās fosilā metāna emisijas ir par 25–40 % lielākas, nekā līdz šim lēsts (8); |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts ir atzīmējis, ka metāna emisijas rada dažādas nozares, proti, lauksaimniecība, atkritumu apsaimniekošana un enerģētika, un ka, tiklīdz metāns ir nokļuvis atmosfērā, tas labi sajaucas ar citām gāzēm, to ir grūti izmērīt un paziņot; tā kā neskaidrība par metāna emisiju datiem parasti ir daudz lielāka nekā par CO2 emisijām, neņemot vērā ar mežsaimniecību un cita veida zemes izmantošanu saistītās emisijas; tā kā nesenos pētījumos ir aplēsts, ka globālās antropogēnās fosilā metāna emisijas ir par 25–40 % lielākas, nekā līdz šim lēsts (8);

| E. | tā kā ES nav politikas konkrētu pasākumu noteikšanai ar mērķi samazināt metāna emisijas, izmantojot starpnozaru pieeju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES nav politikas konkrētu pasākumu noteikšanai ar mērķi samazināt metāna emisijas, izmantojot starpnozaru pieeju;

| F. | tā kā metāns ir kaitīgā piezemes ozona (O3) prekursors un veicina gaisa piesārņojumu; tā kā gaisa piesārņojums ir lielākais vidiskais veselības apdraudējums Eiropā (9), jo piezemes ozons katru gadu izraisa gandrīz 20 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu (10); tā kā tādēļ metāna emisiju novēršana ir ne tikai vides un klimata jomu prioritāte, bet tā ir arī nepieciešama, lai aizsargātu ES iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

F.

tā kā metāns ir kaitīgā piezemes ozona (O3) prekursors un veicina gaisa piesārņojumu; tā kā gaisa piesārņojums ir lielākais vidiskais veselības apdraudējums Eiropā (9), jo piezemes ozons katru gadu izraisa gandrīz 20 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu (10); tā kā tādēļ metāna emisiju novēršana ir ne tikai vides un klimata jomu prioritāte, bet tā ir arī nepieciešama, lai aizsargātu ES iedzīvotāju veselību;

| G. | tā kā metāna emisiju palielināšanās ietekmē biodaudzveidību un pat nodrošinātību ar pārtiku; tā kā metāna emisiju samazināšanai var būt ne tikai temperatūras pazemināšanas efekts, bet daudzējāda pozitīva ietekme, tostarp lielāka raža un nodrošinātība ar pārtiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā metāna emisiju palielināšanās ietekmē biodaudzveidību un pat nodrošinātību ar pārtiku; tā kā metāna emisiju samazināšanai var būt ne tikai temperatūras pazemināšanas efekts, bet daudzējāda pozitīva ietekme, tostarp lielāka raža un nodrošinātība ar pārtiku;

| H. | tā kā jau pastāv ES tiesību akti, kas palīdz sniegt informāciju par metāna emisijām, tostarp Regula (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (11) un Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (12) (Rūpniecisko emisiju direktīva (RED)), taču pašlaik nav tādas ES rīcībpolitikas, kuras mērķis būtu samazināt tieši metāna emisijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā jau pastāv ES tiesību akti, kas palīdz sniegt informāciju par metāna emisijām, tostarp Regula (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (11) un Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (12) (Rūpniecisko emisiju direktīva (RED)), taču pašlaik nav tādas ES rīcībpolitikas, kuras mērķis būtu samazināt tieši metāna emisijas;

| I. | tā kā Eiropas Klimata akts uzliek ES saistības vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam panākt lielākus emisiju samazinājumus vismaz par 55 % apmērā saskaņā ar Parīzes nolīgumu; tā kā ar enerģiju saistīto metāna emisiju novēršana ir svarīgs Eiropas zaļā kursa elements, jo šajā nozarē var panākt rentablāku metāna emisiju ietaupījumu; tā kā pasākumi lauksaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas nozarē ir nepieciešami arī ES mērķu klimata jomā sasniegšanai; tā kā ES metāna emisiju mazināšanas stratēģijā ir norādīts, ka ES būtu arī jāuzņemas vadoša loma metāna emisiju mazināšanā globālā līmenī, jo tā ir lielākā fosilā kurināmā importētāja pasaulē un nozīmīga lauksaimniecības nozares dalībniece; tā kā ES būtu attiecīgos starptautiskos forumos jāizstrādā efektīvas metodes šo emisiju monitoringam, ziņošanai un samazināšanai, vienlaikus izmantojot importa noteikumus; tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūru un pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis paziņojušas UNFCCC, Eiropas Savienībā 53 % antropogēno metāna emisiju rada lauksaimniecība, 26 % rada atkritumu apsaimniekošana un 19 % — enerģētikas nozare; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Klimata akts uzliek ES saistības vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam panākt lielākus emisiju samazinājumus vismaz par 55 % apmērā saskaņā ar Parīzes nolīgumu; tā kā ar enerģiju saistīto metāna emisiju novēršana ir svarīgs Eiropas zaļā kursa elements, jo šajā nozarē var panākt rentablāku metāna emisiju ietaupījumu; tā kā pasākumi lauksaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas nozarē ir nepieciešami arī ES mērķu klimata jomā sasniegšanai; tā kā ES metāna emisiju mazināšanas stratēģijā ir norādīts, ka ES būtu arī jāuzņemas vadoša loma metāna emisiju mazināšanā globālā līmenī, jo tā ir lielākā fosilā kurināmā importētāja pasaulē un nozīmīga lauksaimniecības nozares dalībniece; tā kā ES būtu attiecīgos starptautiskos forumos jāizstrādā efektīvas metodes šo emisiju monitoringam, ziņošanai un samazināšanai, vienlaikus izmantojot importa noteikumus; tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūru un pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis paziņojušas UNFCCC, Eiropas Savienībā 53 % antropogēno metāna emisiju rada lauksaimniecība, 26 % rada atkritumu apsaimniekošana un 19 % — enerģētikas nozare;

| J. | tā kā vairāk nekā 80 % fosilās gāzes, 90 % naftas un 40 % ogļu, ko patērē Eiropā, tiek importēti un tā kā lielākā daļa no metāna emisijām, ko rada fosilā kurināmā patēriņš ES, rodas ārpus ES, padarot ES par pasaulē lielāko fosilās gāzes importētāju un globālo metāna emisiju rašanās būtisku veicinātāju; tā kā metāna noplūde fosilās gāzes ražošanas un transportēšanas laikā ir būtisks metāna emisiju rašanās veicinātājs enerģētikas nozarē; tā kā noplūdes atklāšanas un labošanas uzlabošana un stingri noteikumi par sistemātisku novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā ir būtiski pasākumi, lai samazinātu metāna emisijas enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāk nekā 80 % fosilās gāzes, 90 % naftas un 40 % ogļu, ko patērē Eiropā, tiek importēti un tā kā lielākā daļa no metāna emisijām, ko rada fosilā kurināmā patēriņš ES, rodas ārpus ES, padarot ES par pasaulē lielāko fosilās gāzes importētāju un globālo metāna emisiju rašanās būtisku veicinātāju; tā kā metāna noplūde fosilās gāzes ražošanas un transportēšanas laikā ir būtisks metāna emisiju rašanās veicinātājs enerģētikas nozarē; tā kā noplūdes atklāšanas un labošanas uzlabošana un stingri noteikumi par sistemātisku novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā ir būtiski pasākumi, lai samazinātu metāna emisijas enerģētikas nozarē;

| K. | tā kā lielāko daļu enerģētikas nozares metāna emisiju veido fugitīvās emisijas no aprīkojuma, kam ir noplūdes, no infrastruktūras un slēgtiem vai pamestiem objektiem, kā arī emisijas no novadīšanas atmosfērā un nepilnīgas metāna sadegšanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā lielāko daļu enerģētikas nozares metāna emisiju veido fugitīvās emisijas no aprīkojuma, kam ir noplūdes, no infrastruktūras un slēgtiem vai pamestiem objektiem, kā arī emisijas no novadīšanas atmosfērā un nepilnīgas metāna sadegšanas;

| L. | tā kā metāna emisiju samazināšana ir neaizstājama cīņā pret klimata pārmaiņām un tā ir jāīsteno globālā un Eiropas līmenī, kā norādīts 2030. gada klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā (13), kur teikts, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķis līdz 2030. gadam vismaz par 55 % prasa risināt metāna emisiju problēmu saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; tā kā metāna emisijas veicina gaisa piesārņojumu un tādēļ šīs emisijas ir jānovērš, lai aizsargātu ES pilsoņu veselību un izvairītos no negatīvas ietekmes uz kultūraugiem un ekosistēmu stabilitāti; tā kā ir jāizvairās no pārmērīga administratīvā sloga, regulējot metānu gan kā siltumnīcefekta gāzi, gan kā gaisa piesārņotāju; |
| --- | --- |

L.

tā kā metāna emisiju samazināšana ir neaizstājama cīņā pret klimata pārmaiņām un tā ir jāīsteno globālā un Eiropas līmenī, kā norādīts 2030. gada klimata mērķrādītāja ietekmes novērtējumā (13), kur teikts, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķis līdz 2030. gadam vismaz par 55 % prasa risināt metāna emisiju problēmu saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; tā kā metāna emisijas veicina gaisa piesārņojumu un tādēļ šīs emisijas ir jānovērš, lai aizsargātu ES pilsoņu veselību un izvairītos no negatīvas ietekmes uz kultūraugiem un ekosistēmu stabilitāti; tā kā ir jāizvairās no pārmērīga administratīvā sloga, regulējot metānu gan kā siltumnīcefekta gāzi, gan kā gaisa piesārņotāju;

| M. | tā kā cieto sadzīves atkritumu poligoni ir atzīti par nozīmīgiem metāna avotiem un tā kā dažās dalībvalstīs ES noteikumi par atkritumu poligoniem netiek piemēroti apmierinošā pakāpē, jo īpaši attiecībā uz atkritumu poligonu gāzu uzkrāšanas un migrācijas kontroli; |
| --- | --- |

M.

tā kā cieto sadzīves atkritumu poligoni ir atzīti par nozīmīgiem metāna avotiem un tā kā dažās dalībvalstīs ES noteikumi par atkritumu poligoniem netiek piemēroti apmierinošā pakāpē, jo īpaši attiecībā uz atkritumu poligonu gāzu uzkrāšanas un migrācijas kontroli;

| N. | tā kā saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu “cilvēka izraisīto metāna emisiju samazināšana ir viena no izmaksu ziņā efektīvākajām stratēģijām, lai strauji samazinātu sasilšanas tempu un būtiski veicinātu globālos centienus noturēt temperatūras pieaugumu 1,5 oC robežās”; tā kā metāna emisiju samazināšanai var būt būtiska un ātrāka ietekme uz globālās sasilšanas tempa palēnināšanos nekā CO2 emisiju samazināšanai, jo metāns ir īslaicīgs klimatforsētājs, kura darbmūžs atmosfērā ir aptuveni 12 gadi, pirms tas galu galā sadalās līdz cita starpā CO2; tā kā metāna emisiju samazināšana var radīt visātrāko dzesēšanas efektu; tā kā šiem pasākumiem ir jāpapildina centieni, kas mums jāturpina, lai samazinātu CO2 emisijas visās skartajās nozarēs, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu ekonomiku; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu “cilvēka izraisīto metāna emisiju samazināšana ir viena no izmaksu ziņā efektīvākajām stratēģijām, lai strauji samazinātu sasilšanas tempu un būtiski veicinātu globālos centienus noturēt temperatūras pieaugumu 1,5 oC robežās”; tā kā metāna emisiju samazināšanai var būt būtiska un ātrāka ietekme uz globālās sasilšanas tempa palēnināšanos nekā CO2 emisiju samazināšanai, jo metāns ir īslaicīgs klimatforsētājs, kura darbmūžs atmosfērā ir aptuveni 12 gadi, pirms tas galu galā sadalās līdz cita starpā CO2; tā kā metāna emisiju samazināšana var radīt visātrāko dzesēšanas efektu; tā kā šiem pasākumiem ir jāpapildina centieni, kas mums jāturpina, lai samazinātu CO2 emisijas visās skartajās nozarēs, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitrālu ekonomiku;

| O. | tā kā daudzi pasākumi, ko var veikt lauku saimniecību līmenī metāna emisiju samazināšanai, efektīvi samazina arī amonjaku un tādējādi nodrošina divējādu ieguvumu gaisa kvalitātes jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzi pasākumi, ko var veikt lauku saimniecību līmenī metāna emisiju samazināšanai, efektīvi samazina arī amonjaku un tādējādi nodrošina divējādu ieguvumu gaisa kvalitātes jomā;

| P. | tā kā — līdzīgi kā CO2 gadījumā — nav atšķirības starp biogēnā un fosilā metāna molekulām; |
| --- | --- |

P.

tā kā — līdzīgi kā CO2 gadījumā — nav atšķirības starp biogēnā un fosilā metāna molekulām;

| Q. | tā kā vairāk nekā pusi globālo metāna emisiju rada cilvēku darbība trīs nozarēs, proti, fosilā kurināmā (35 %), atkritumu apsaimniekošanas (20 %) un lauksaimniecības (40 %) nozarē; tā kā fosilā kurināmā nozarē naftas un gāzes ieguve, pārstrāde un izplatīšana veido attiecīgi 23 % metāna emisiju, savukārt ogļu ieguve veido 12 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām; tā kā atkritumu apsaimniekošanas nozarē atkritumu poligoni un notekūdeņi rada aptuveni 20 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām; tā kā lauksaimniecības nozarē lopkopības radītās metāna emisijas no kūtsmēsliem un bioloģiskās fermentācijas procesa veido attiecīgi aptuveni 32 %, savukārt rīsu audzēšana rada 8 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām (14); |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairāk nekā pusi globālo metāna emisiju rada cilvēku darbība trīs nozarēs, proti, fosilā kurināmā (35 %), atkritumu apsaimniekošanas (20 %) un lauksaimniecības (40 %) nozarē; tā kā fosilā kurināmā nozarē naftas un gāzes ieguve, pārstrāde un izplatīšana veido attiecīgi 23 % metāna emisiju, savukārt ogļu ieguve veido 12 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām; tā kā atkritumu apsaimniekošanas nozarē atkritumu poligoni un notekūdeņi rada aptuveni 20 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām; tā kā lauksaimniecības nozarē lopkopības radītās metāna emisijas no kūtsmēsliem un bioloģiskās fermentācijas procesa veido attiecīgi aptuveni 32 %, savukārt rīsu audzēšana rada 8 % no globālajām antropogēnajām metāna emisijām (14);

| R. | tā kā tiek plānots izveidot starptautisku metāna emisiju novērošanas centru sadarbībā ar UNEP, Klimata un tīra gaisa koalīciju un Starptautisko Enerģētikas aģentūru; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiek plānots izveidot starptautisku metāna emisiju novērošanas centru sadarbībā ar UNEP, Klimata un tīra gaisa koalīciju un Starptautisko Enerģētikas aģentūru;

| S. | tā kā metāna emisiju intensitāte ES ievērojami atšķiras atkarībā no tā, cik liela ir atkarība no fosilā kurināmā avotiem energoresursu struktūrā; tā kā gāze ir tikai pārejas posma risinājums, ņemot vērā ES atkarību no enerģijas piegādes no trešām valstīm, |
| --- | --- |

S.

tā kā metāna emisiju intensitāte ES ievērojami atšķiras atkarībā no tā, cik liela ir atkarība no fosilā kurināmā avotiem energoresursu struktūrā; tā kā gāze ir tikai pārejas posma risinājums, ņemot vērā ES atkarību no enerģijas piegādes no trešām valstīm,

Starpnozaru pasākumi

| 1. | atzinīgi vērtē ES metāna emisiju mazināšanas un ietekmes samazināšanas stratēģijā izklāstīto starpnozaru pieeju; aicina Komisiju ierosināt taisnīgu, visaptverošu un skaidru tiesisko regulējumu, nosakot saistošus pasākumus un metāna samazināšanas mērķus, kas aptvertu visas nozares, līdz 2030. gadam panākot būtisku metāna emisiju samazinājumu ES saskaņā ar Parīzes nolīgumu un modelētajiem ceļiem, kuri paredz ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC un kas minēti IPCC1,5 oC īpašajā ziņojumā, IPCC sestajā novērtējuma ziņojumā un UNEP globālajā metāna novērtējumā, lai sasniegtu ES vides un klimata mērķus sinerģijā ar Eiropas un starptautiskajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi šajā desmitgadē tūlītēji un ātri panākt metāna emisiju samazināšanu — tas būtu viens no visiedarbīgākajiem ES klimatrīcības pasākumiem, pievēršot uzmanību ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējai; atzīmē, ka metāna emisiju samazināšana papildina nepieciešamos CO2 emisiju samazinājumus un ka daudzus no emisiju samazinājumiem, ko prasa Parīzes nolīgums, varētu panākt ar lētu un tehniski realizējamu metāna mazināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis COP26 sanāksmē Glāzgovā ierosināt un risināt sarunas par saistošu globālu nolīgumu par metāna mazināšanu saskaņā ar modelētajiem ceļiem, kas paredz ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC un kas minēti IPCC1,5 oC īpašajā ziņojumā, IPCC sestajā novērtējuma ziņojumā un UNEP globālajā metāna novērtējumā; atzīmē, ka saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu globālie ieguvumi, ko dotu visa ietekme tirgū un ārpus tā, kvantificējot būtu aptuveni 4 300 USD uz tonnu metāna emisiju samazinājuma un ik gadu varētu novērst aptuveni 1 430 priekšlaicīgas nāves gadījumu uz tonnu emisiju samazinājuma; uzskata, ka gaidāmajam tiesību akta priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējumā tāpēc būtu jāizskata ierosināto pasākumu izmaksas un nerīkošanās vai kavēšanās radītās izmaksas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ir īpaši svarīgi visās metānu emitējošās nozarēs samazināt emisijas; atzīst nepieciešamību nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos nozarēs, kurās metāna emisiju samazināšanai var būt sociālekonomiska ietekme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi pieņemt obligātu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju (MZV) visās metānu emitējošajās nozarēs, tostarp pieņemot noteikumus, standartus un metodiku; turklāt uzsver, ka ir svarīgi pieņemt obligātas noplūdes atklāšanas un novēršanas (NAUN) programmas, kas aptver visu piegādes ķēdi enerģētikas un naftas ķīmijas nozarēs; aicina Komisiju meklēt efektīvus instrumentus, lai uzlabotu šo emisiju mērījumu un ziņošanas kvalitāti visās attiecīgajās nozarēs; uzsver, ka dati par metāna emisijām būtu jāziņo publiski vai — sensitīvas informācijas gadījumā — jādara pieejami kompetentajām iestādēm un neatkarīgiem verificētājiem; tomēr uzsver, ka datu trūkums nav iemesls neveikt pasākumus ar mērķi samazināt antropogēnā metāna emisijas un mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver vajadzību saskaņoti pārskatīt ES tiesību aktus klimata un vides jomā, lai ņemtu vērā uzlabotos mērķrādītājus atbilstīgi Parīzes nolīguma mērķiem; aicina Komisiju ierosināt visaptverošu un saistošu tiesisko regulējumu metāna emisiju jomā, lai izvairītos no nevajadzīgas tiesību aktu pārklāšanās, nodrošinātu, ka Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīva (15) atbilst ES mērķiem gaisa kvalitātes jomā, tās 2030. gada klimata mērķiem un tās mērķim vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, kā noteikts Eiropas Klimata aktā, un attiecīgi pēc iespējas drīzāk pārskatīt Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīvu; uzsver, ka Kopīgo centienu regulā (16) dalībvalstīm noteiktie saistošie emisiju samazināšanas mērķi kopā ar gaidāmo RED un citu tiesību aktu pārskatīšanu ir viens no galvenajiem likumdošanas instrumentiem metāna emisiju samazināšanai vispārējās siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ietvaros; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka piemērojamo tiesību aktu vispārējās pārskatīšanas ietvaros, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā noteiktos mērķus, ir lietderīgi pieņemt saistošus ES metāna samazināšanas mērķus; norāda uz metāna stratēģijā iekļauto priekšlikumu pārskatīt Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīvu un atzinīgi vērtē metāna iekļaušanu reglamentēto piesārņotāju sarakstā; turklāt aicina Komisiju iekļaut metānu piesārņojošo vielu sarakstā, kas noteikts RED II pielikumā, un paplašināt RED darbības jomu, lai labāk aptvertu metānu emitējošās nozares; uzskata, ka Kopīgo centienu regulā minētie valstu mērķi attiecībā uz metāna emisijām ir jāizstrādā, pilnībā ņemot vērā metāna lielāko īstermiņa ietekmi uz klimatu, kā arī iespēju samazināt metāna daudzuma atmosfērā, lai veicinātu klimatneitralitātes panākšanu vēlākais līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, cik svarīgi ir apkopot ES paraugprakses un pieejamās tehnoloģijas, lai veicinātu inovatīvu ietekmes mazināšanas pasākumu plašāku ieviešanu visās attiecīgajās nozarēs; uzsver, ka šādai praksei un tehnoloģijām būtu vajadzīgs stabils zinātniskais pamats un tām būtu jāatbilst vides mērķiem un ka ir jāizpēta atšķirības operatoru piekļuvē šādai praksei un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu pārtikas atkritumu un zudumu samazināšana apvienojumā ar pāreju uz atjaunojamiem energoresursiem un lielāku energoefektivitāti līdz 2030. gadam var samazināt metāna emisijas pasaulē par 15 %, radot arī papildu ieguvumus, piemēram, samazinātu spiedienu uz atgremotājiem un kultūraugu audzēšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka gaidāmajiem regulatīvajiem pasākumiem metāna jomā būtu jācenšas panākt ievērojamu emisiju samazinājumu pēc iespējas ātrāk un izmaksu ziņā efektīvāk un jānodrošina stimuli un atbalsts uzņēmumiem, lai tie optimāli sasniegtu snieguma standartus, vienlaikus pilnībā ievērojot principu “piesārņotājs maksā”; uzsver, ka saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu aptuveni 60 % no mērķtiecīgajiem pasākumiem, kas pieejami enerģētikas, atkritumu apsaimniekošanas un lauksaimniecības nozarēs, ir zemas izmaksas, bet 50 % — negatīvās izmaksas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka brīvprātīgas nozares iniciatīvas metāna emisiju samazināšanai ir svarīgas un ir jāatbalsta; tomēr uzsver, ka ir ierobežojumi apjomam, ko var sasniegt ar tikai brīvprātīgu rīcību, un ka tagad ir vajadzīgi reglamentējoši pasākumi, lai paātrinātu metāna emisiju samazināšanu, kas nepieciešama Parīzes nolīguma klimata mērķu sasniegšanai; uzskata, ka regulatīvajās iniciatīvās būtu jāņem vērā pašreizējo brīvprātīgo darbību paraugprakse un pirms tām jāveic padziļināts ietekmes novērtējums, jāiesaista visas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu ierosināto regulatīvo iniciatīvu īstenojamību un efektivitāti, un jāņem vērā gan rīcības, gan bezdarbības ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās izmaksas, kā arī vides, cilvēku un dzīvnieku veselība un principa “nenodari būtisku kaitējumu” efektīva piemērošana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju izvērtēt politikas pasākumu ietekmi uz globālo sasilšanu 20 gadu laikposmā, papildinot 100 gadu laikposmu, kas patlaban tiek izmantots atbilstīgi UNFCCC siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijām; norāda, ka labāka pārredzamība attiecībā uz metāna emisiju īstermiņa ietekmi uz globālo sasilšanu sniegtu labāku informāciju ES klimata politikas veidošanā; uzsver, ka šādus papildinošus rādītājus nekādā ziņā nevajadzētu izmantot, lai kavētu nepieciešamo rīcību būtiskai un ātrai samazināšanai arī attiecībā uz CO2 emisijām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju iekļaut metānu nulles piesārņojuma uzraudzības sistēmā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz globālas līderības trūkumu metāna emisiju mazināšanā, kā arī norāda, ka saistībā ar metāna emisijām tiek veikti ļoti ierobežoti pasākumi starptautiskā līmenī; aicina Komisiju klimata diplomātijā par galveno prioritāti noteikt metāna emisiju samazināšanu un ES diplomātiskajās un ārējās attiecībās veikt pasākumus, jo īpaši izmantojot uz ANO balstītu pieeju, lai virzītu starptautisku vienošanos par metāna mazināšanu, veicinot koordinētu rīcību metāna emisiju samazināšanai, kā arī atjauninot metāna mazināšanas prasības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju atbalstīt neatkarīga starptautiska metāna emisiju novērošanas centra izveidi sadarbībā ar UNEP, Klimata un tīra gaisa koalīciju un Starptautisko Enerģētikas aģentūru, kuras uzdevums būtu pasaules līmenī vākt, saskaņot, pārbaudīt un publicēt datus par antropogēnām metāna emisijām un izstrādāt metāna piegādes indeksu; atzinīgi vērtē to, ka Komisija vēlas virzīt šo iniciatīvu, kā arī piesaistīt tai finansējumu; uzskata, ka neatkarīgi, salīdzināmi, verificējami un pārredzami emisiju dati ir būtiski nolūkā iegūt zināšanas par emisiju problēmas apmēru un cīnīties pret noplūžu lieluma un apmēra nepietiekamu novērtēšanu; uzskata, ka šādā novērošanas centrā būtu jāaplūko metāna emisijas visās attiecīgajās nozarēs; uzsver, ka detalizētu emisiju datu pieejamības rezultātā valdībām un regulatoriem būtu jāspēj piemērot principu “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

14.

Enerģētika

| 15. | atzinīgi vērtē jauno ES Energosistēmas integrācijas stratēģiju (17); |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka gandrīz 20 % ES metāna emisiju rodas enerģētikas nozarē, piemēram, naftas un gāzes ieguvē, ražošanā, pārstrādē, transportēšanā, glabāšanā, pārvadē un sadalē; atzīst, ka imports veido vairāk nekā 80 % no ES patērētās naftas un gāzes un ka lielākā daļa metāna emisiju, kas saistītas ar naftu un gāzi, rodas ārpus ES; atzīst, ka fosilajam kurināmajam nav ilgtermiņa lomas Savienības energoresursu struktūrā, un aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju pieņemt valsts plānus, lai pēc iespējas drīzāk pakāpeniski izbeigtu visa fosilā kurināmā izmantošanu nolūkā vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, vienlaikus īstenojot pāreju uz ļoti energoefektīvu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu Savienībā; uzskata, ka tas būtu jāsaista ar nacionālo enerģētikas un klimata plānu pārskatīšanu un atjaunināšanu un ka Komisijai šie plāni būtu jāizvērtē novērtēšanas posmā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārto aicinājumu, kas pausts 2021. gada 9. jūnija rezolūcijā par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam (18), kurā dalībvalstis mudinātas, ievērojot piesardzības principu un preventīvas darbības principu un ņemot vērā riskus un nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu, vidi un biodaudzveidību, kas saistīta ar hidropārrāvumu izmantošanu netradicionālu ogļūdeņražu ieguvē, neatļaut nekādas jaunas hidropārrāvumu darbības ES un apturēt visas jau sāktās šāda veida darbības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa izbeigt ES atbalstu fosilā kurināmā infrastruktūras paplašināšanai; atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras pēdējo ziņojumu par neto nulles līmeņa sasniegšanu līdz 2050. gadam nav nepieciešamas investīcijas jauna fosilā kurināmā piegādē saskaņā ar neto nulles scenāriju un ka šim secinājumam Komisija pauž piekrišanu priekšlikumā regulai, ar ko groza Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (19); |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka ievērojams skaits gāzes urbumu arī pēc ražošanas izbeigšanas turpina atmosfērā emitēt metānu; aicina kompetentās iestādes pieņemt politiku, lai nodrošinātu, ka šie urbumi, attiecībā uz kuriem īpašumtiesības ir dokumentētas, tiek pārsegti vai aizbērti, lai apturētu metāna noplūdes, un nodrošināt, ka izmaksas sedz personas, kuras izraisījušas šīs noplūdes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka dažas trešās valstis jau ir aizliegušas novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā; aicina Komisiju, pamatojoties uz Naftas un gāzes metāna partnerības (OSGMP) 2.0 satvara metodiku un obligātu NAUN, tostarp attiecībā uz importu, ierosināt tiesību aktus enerģētikas nozarē ar tādiem saistošiem noteikumiem par MZV, kuru pamatā vajadzētu būt paraugpraksei un kuri būtu jāpiemēro visā piegādes ķēdē; turklāt uzskata, ka noplūžu atklāšana būtu jāpapildina ar pienācīgu uzskaiti un prasību noteiktā termiņā novērst potenciālās noplūdes; atzinīgi vērtē to, ka ir apsvērti noteikumi, kas attiecas uz visu piegādes ķēdi, lai aizliegtu regulāru novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā enerģētikas nozarē līdz pat ražošanas vietai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas nepieciešami drošības apsvērumu dēļ; uzskata, ka šādā priekšlikumā būtu jāiekļauj fosilās gāzes un naftas izejvielu izmantošana, tostarp ar enerģētiku nesaistītiem mērķiem, piemēram, naftas ķīmijas produktu ražošanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka fosilo gāzi un naftu izmanto enerģētikā un petroķīmijas nozarē un līdz ar to abas nozares rada metāna emisijas gāzes un naftas urbumu vietās un pārstrādes rūpnīcās; norāda, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem naftas ķīmijas nozare veido 8 % un 14 % no kopējā primārā pieprasījuma pēc fosilās gāzes un naftas un ka šis īpatsvars pieaugs; aicina Komisiju nodrošināt, ka MZV un NAUN pienākumus un sistemātiskas novadīšanas atmosfērā un sadedzināšanas lāpā aizliegumu vienlīdzīgi piemēro fosilajai gāzei un naftai, ko izmanto petroķimikāliju nozarē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju, sagatavojot turpmākos tiesību aktus par metāna emisijām, pienācīgi ņemt vērā, ka ieguldījumi, ko infrastruktūras operatori veic, lai novērstu metāna noplūdes, reglamentēto darbību tvērumā būtu jāatzīst kā signāls tam, cik svarīga ir drošība un ilgtspējīgas darbības, kas regulatoriem būtu jāstimulē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka sašķidrinātās dabasgāzes ražošana un transportēšana ir ne tikai ārkārtīgi neefektīva sašķidrināšanas un dzesēšanas radīto enerģijas zudumu dēļ, bet arī nesamērīgi palielina metāna emisijas no naftas un gāzes nozares; ar bažām norāda uz sašķidrinātās dabasgāzes kā transporta degvielas ieviešanu kuģniecības nozarē; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst, ka imports veido vairāk nekā četras piektdaļas no ES patērētās naftas un gāzes un ka lielākā daļa metāna emisiju, kas saistītas ar naftu un gāzi, rodas ārpus ES robežām, tādējādi radot ievērojamas metāna emisijas visā pasaulē; aicina Komisiju visam fosilā kurināmā importam Savienībā piemērot nosacījumu, ka tam jāatbilst ES noteikumiem par MZV, NAUN, novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā, kas piemērojami visā fosilā kurināmā piegādes ķēdē līdz ražošanai un to ieskaitot; uzskata, ka ir jāievieš uzticama sistēma, lai nodrošinātu, ka imports atbilst ES prasībām, un ka tādēļ Komisijai būtu jāizstrādā stabila un neatkarīga metodika, lai novērtētu importa atbilstību ES prasībām; uzsver, ka šiem noteikumiem būtu jāstājas spēkā pēc iespējas ātrāk, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā energoapgādes drošību; turklāt aicina Komisiju atbalstīt trešo pušu verifikācijas sistēmas izveidi un izmantošanu kopā ar citām monitoringa metodēm kā iespējamu risinājumu emisiju datu verificēšanai visā piegādes ķēdē, tostarp attiecībā uz importu; turklāt atbalsta tādas neatkarīgi revidētas un globāli piemērojamas sertifikācijas sistēmas izveidi, kas nodrošinātu uzticamu novērtējumu par sniegumu metāna emisiju ziņā visā fosilās gāzes ražošanā visā pasaulē; uzskata, ka sertifikācija būtu jārevidē un jāverificē neatkarīgai trešai pusei un tai būtu jābalstās vienotā mērījumu pieejā, pamatojoties uz detalizētu informāciju no attiecīgajām iekārtām, aktīviem un valstīm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju pieņemt īpašus pasākumus, lai noteiktu un novērstu metāna noplūdes no lielākajiem emitētājiem visās nozarēs, neaprobežojoties tikai ar enerģētikas nozari, tostarp izmantojot starptautisko metāna emisiju novērošanas centru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, cik svarīga ir programma Copernicus un tās atmosfēras monitoringa pakalpojums vislielāko globālo piesārņotāju un mazāka mēroga avotu atklāšanā un monitoringā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka monitorings no gaisa ir vienlīdz svarīgs, lai novērstu novadīšanu atmosfērā un sadedzināšanu lāpā un sekmētu noplūžu atklāšanu; uzsver, ka satelītu dati dod iespēju neatkarīgi verificēt uzņēmuma pēdu un atvieglo mazināšanas darbības; stingri atbalsta informācijas un tehnoloģiju apmaiņu starp ieinteresētajām personām ES un globālā līmenī un dalīšanos tajās ar sabiedrību nolūkā stimulēt emisiju samazināšanas centienus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas par metāna samazināšanu no ogļraktuvēm, tostarp slēgtām un pamestām raktuvēm; pauž stingru atbalstu obligātai MZV un NAUN prasībai attiecībā uz ogļraktuvju metāna emisijām, tostarp prasībai uzņēmumiem, kuriem pieder slēgti objekti, vai dalībvalstīm (attiecībā uz pamestām raktuvēm, par kurām neviens īpašnieks nav atbildīgs) pēc iespējas ātrāk efektīvi slēgt un aizzīmogot visas pamestās raktuves ES un pieņemt tādus pašus MZV un NAUN pasākumus kā attiecībā uz ekspluatācijā esošām raktuvēm; aicina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pievēršas pamestu teritoriju īpašumtiesībām un atbalsta ogļraktuvju metāna mazināšanu; aicina Komisiju pieņemt mēraparatūras standartus un noteikt mērījumu prasību attiecībā uz visām raktuvēm; uzsver, ka Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistram būtu jāņem vērā jaunie ziņojumi, lai nodrošinātu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, cik svarīgi ir attīrīšanas darbi, kuru mērķis ir novērst un galu galā likvidēt metāna emisijas no slēgtām raktuvēm; aicina Komisiju izstrādāt īpašu programmu attiecībā uz metāna emisijām no slēgtām un pamestām ogļraktuvēm, nodrošinot stimulus bijušajām ogļraktuvēm, lai tās risinātu to radīto metāna emisiju problēmu, jo bez šādiem pasākumiem tiks sekmēta pabalstu izmaksāšana un par noslēgšanu atbildīgie īpašnieki nepildīs savus pienākumus saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”, kā noteikts LESD 191. panta 2. punktā, un atbalstīt ogļu ieguves reģionu taisnīgu pārkārtošanos, izstrādājot tādas alternatīvas darbības, kas atbilst klimatneitralitātes mērķim, kas jāsasniedz līdz 2050. gadam; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt īpašu programmu vai citas darbības, tostarp finansiālu atbalstu MZV un emisiju mazināšanai pamestās naftas un gāzes ieguves vietās bez zināma īpašnieka, vienlaikus pilnībā ievērojot principu “piesārņotājs maksā”; uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi izņemt no ekspluatācijas šādu infrastruktūru; |
| --- | --- |

29.

Lauksaimniecība

| 30. | pauž bažas par to, ka lauksaimniecība ir ES vislielākais antropogēno metāna emisiju avots; tomēr uzsver, ka ES siltumnīcefekta gāzu emisijas no Eiropas lauksaimniecības (tostarp lauksaimniecības dzīvniekiem) laikposmā no 1990. līdz 2018. gadam ES 28 dalībvalstīs samazinājās par 22,2 %, jo lauksaimniecības metāna emisijas samazinājās par 21 % (zarnu fermentācija par 22 % un kūtsmēslu apsaimniekošana par 17 %); tomēr norāda, ka pēdējo piecu gadu laikā ir nedaudz pieaugušas metāna emisijas, jo ir palielinājies ganāmpulku lielums; atzīmē, ka, lai gan lauksaimniecībai no nozarēm ir otrs augstākais kopējo metāna emisiju samazināšanas potenciāls, kā norādīts Komisijas paziņojumā par ES metāna stratēģiju, tās metāna emisijas avoti var būt izkliedēti un tāpēc var būt sarežģīti uzraudzīt, ziņot un verificēt; tomēr norāda, ka pašreizējā uzraudzības sistēma, kuras pamatā ir 2. pakāpes metodika, ļauj veikt pasākumus; uzsver, ka metāna emisijas lauksaimniecībā galvenokārt izraisa lauksaimniecības dzīvnieku, jo īpaši atgremotāju, skaits; aicina dalībvalstis savos valsts stratēģiskajos plānos ieviest efektīvus un ilgtspējīgus pasākumus, lai ierobežotu šīs emisijas, un aicina Komisiju pirms plānu apstiprināšanas tos rūpīgi izvērtēt, lai nodrošinātu politikas saskaņotību; uzsver, ka metāna emisiju pamatnosacījumu pastiprināšana lauksaimniecības nozarē, jo īpaši lopkopības nozarē, nedrīkst izraisīt ražošanas pārvietošanu uz ārvalstīm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka lauksaimniecībā ievērojama daļa pasaules metāna emisiju rodas ārpus ES, un aicina Komisiju nodrošināt, ka pārtiku turpina ražot ekoloģiski ilgtspējīgākajās vietās; uzsver, ka, lai samazinātu lauksaimniecības nozares metāna emisijas, ES ir jāuzņemas vadošā loma paraugprakses apmaiņā ar trešām valstīm, kas ir tirdzniecības partneri; uzsver, ka ir svarīgi īstenot starptautisko sadarbību, lai panāktu metāna emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi par daudzpusēju iesaistīšanos un atbalsta aktīvu sadarbību ar starptautiskajiem partneriem saistībā ar UNFCCC Koronivia kopējo darbu lauksaimniecības jomā un Klimata un tīra gaisa koalīciju, kas nodrošina būtiskas daudzpusējas platformas, lai apmainītos ar paraugpraksi, mudinātu mūsu globālos partnerus samazināt metānu emitējošo lauksaimniecisko ražošanu un palīdzētu tiem īstenot ilgtspējīgu pāreju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka ievērojamu metāna emisijas daudzumu agropārtikas nozarē rada imports; aicina Komisiju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES ražotājiem, pieprasot, lai imports no trešām valstīm atbilstu tikpat augstiem standartiem kā ES; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju novērtēt importēto lauksaimniecības pārtikas produktu devumu ES antropogēnajās metāna emisijās, izmantojot EDGAR-FOOD datubāzi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka turpmākajiem politiskajiem lēmumiem ir jānodrošina skaidra sistēma lopkopības nozarei, lai panāktu zināmu paredzamību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ņem vērā pētījumu par jaunu genomikas metožu statusu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-528/16 (SWD(2021)0092) un Komisijas paziņojumu par to, ka tā plāno uzsākt regulatīvu politikas darbību, tostarp ietekmes novērtējumu, un sabiedrisko apspriešanu par augiem, kas iegūti ar konkrētām jaunām genomikas metodēm, lai uzturētu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, vienlaikus izmantojot zinātnes un inovācijas radītos potenciālos ieguvumus, jo īpaši nolūkā veicināt ilgtspēju un Eiropas zaļā kursa un stratēģijas “No lauka līdz galdam” ilgtspējas mērķus; uzsver piesardzības principu un nepieciešamību nodrošināt pārredzamību un izvēles brīvību lauksaimniekiem, pārstrādātājiem un patērētājiem un uzsver, ka šajā politikas rīcībā būtu jāiekļauj riska novērtējumi un izsekojamības un marķēšanas iespēju visaptverošs pārskats un novērtējums, lai panāktu pienācīgu regulatīvo uzraudzību un sniegtu patērētājiem attiecīgu informāciju, tostarp par produktiem no trešām valstīm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka ekstensīvā lopkopība var samazināt metāna emisijas no saimniecībām, taču tā palielina emisijas uz vienu saražotā produkta vienību; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģiju ietekmi uz metāna emisijām pasaulē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver lauksaimniecības nozīmi oglekļa uztveršanā un uzglabāšanā; norāda uz plašākas aprites ekonomikas svarīgo lomu un uz to, ka būtu jāstimulē pakāpeniska CO2 emisiju likvidēšana un lielāks oglekļa apritīgums, vienlaikus izvairoties no papildu spiediena uz lauksaimniecības zemes cenu, kas kaitētu gados jauniem lauksaimniekiem; uzsver, ka veiktie pasākumi nedrīkst traucēt ES konkurētspējai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju saskaņā ar Eiropas Klimata aktu izpētīt iespēju izstrādāt tādu oglekļa piesaistes sertifikācijas tiesisko regulējumu, kura pamatā būtu stabila un pārredzama oglekļa uzskaite, kur būtu ņemtas vērā siltumnīcefekta gāzu atšķirības, un pārbaudīt oglekļa piesaistes autentiskumu, kā arī atalgot lauksaimniekus par viņu centieniem mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ekspertu grupas izveidi ar mērķi analizēt dzīves cikla metāna emisiju matricu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstis datu vākšanā par zālāju oglekļa sekvestrēšanas potenciālu, lai varētu īstenot mērķtiecīgāku pieeju klimata politikai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzīst, ka ilggadīgu zālāju teritorijās būtiska darbība ir dzīvnieku audzēšana, kas nodrošina lauku saimniecību izdzīvošanu, ekonomisko stabilitāti un pastāvēšanu pauguru un kalnu reģionos, tādējādi nepieļaujot šādu apgabalu aizaugšanu; aicina Komisiju koncentrēt investīciju centienus uz tādu inovāciju finansēšanu, kas saistītas ar metāna inhibitoriem, tostarp ganībās balstītām sistēmām, un sadarboties ar trešām valstīm, kas iesaistītas līdzīgā pētniecībā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda uz metāna emisijām, ko rada kūdrāji ar atjaunotu mitrumu; uzsver, ka saskaņā ar pētījumiem sasilšanas ietekme tomēr sasniedz plato pēc atkārtotas mitrināšanas, jo pārtrūkst CO2/N2O emisijas no atjaunotiem kūdrājiem un emitētā metāna darbmūžs ir īslaicīgs (20); uzsver, ka tas neattiecas uz nepārtrauktajām CO2 emisijām no nosusinātiem kūdrājiem, kas izraisa turpmāku sasilšanu; prasa nekavējoties atjaunot mitrumu kūdrājos, lai nodrošinātu labvēlīgo dzesēšanas ietekmi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” vairumam eiropiešu uzturs neatbilst ieteikumiem par veselīgu uzturu un ka iedzīvotāju patēriņa modeļiem ir jāpārorientējas uz veselīgāku pārtiku, uzturu un dzīvesveidu, tostarp palielinot ilgtspējīgi ražotu augu un augu izcelsmes pārtikas, piemēram, svaigu augļu un dārzeņu, veselu graudu un pākšaugu, patēriņu, kā arī lai risinātu jautājumu par gaļas un ultrapārstrādātu produktu pārmērīgu patēriņu, un šīs darbības dos labumu arī videi, proti, mazinās metāna emisijas, uzlabos dzīvnieku labturību un nodrošinās noturīgāku ekonomiku; uzsver, ka ES mēroga uz zinātni balstīti ieteikumi, tostarp skaidri mērķi, par ilgtspējīgu, veselīgu un sabalansētāku uzturu, kas ņem vērā Eiropas pārtikas produktu un uztura kulturālo un reģionālo daudzveidību un patērētāju vajadzības, atbalstītu un iedrošinātu patērētājus, kā arī palīdzētu dalībvalstīm savos uztura ieteikumos integrēt ilgtspējas elementus; aicina Komisiju izstrādāt šādus ieteikumus un konkrētas darbības, lai efektīvi veicinātu veselīgu, ilgtspējīgu un sabalansētāku uzturu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka tehnoloģijas un prakse lauksaimniecības metāna emisiju ierobežošanai, piemēram, ilgtspējīgas lauksaimniecības dzīvnieku pārvaldības metodes, strauji attīstās un ka tās būtu jāizstrādā un jāievieš pēc iespējas drīzāk; aicina Komisiju nodrošināt, ka pierādītas efektīvas un rentablas inovācijas, kas mazina metāna pasākumus lauksaimnieciskajā ražošanā, tiek ātri īstenotas ES un ka ES ražotāji jau pieejamās inovācijas izmanto, lai turpinātu samazināt metāna emisijas kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un valstu stratēģisko plānu ietvaros, tostarp izmantojot īpašas un speciāli paredzētas ekoshēmas un oglekļa lauksaimniecības iniciatīvas saskaņā ar KLP un izmantojot citas privātā vai publiskā finansējuma plūsmas; uzskata, ka lauksaimniekiem būtu jāsaņem finansiāli stimuli no programmas “Apvārsnis Eiropa” un ekonomikas noturības iniciatīvas līdzekļiem, lai ieviestu mazināšanas paņēmienus; tomēr atzīst, ka ir maz ticams, ka lauksaimnieki patstāvīgi atrisinās emisiju problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanu; norāda, ka lauksaimniecības strukturālās atšķirības starp dalībvalstīm un valstu īpatnības ietekmēs šo metožu ieviešanas izmaksas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka jau pastāv labi pierādīta prakse, kas palīdz samazināt kūtsmēslu apsaimniekošanas radītās emisijas; norāda, ka minētā prakse arī samazina lauksaimniecības nozares izdalīto amonjaka daudzumu; aicina Komisiju ierosināt regulatīvus pasākumus, lai nodrošinātu šo metožu izmantošanu, nosakot reālistiskus un vērienīgus mērķus un termiņus; turklāt uzsver, ka slāpekli saturoši mēslošanas līdzekļi rada lielu metāna emisiju apjomu; aicina Komisiju stratēģijas “No lauka līdz galdam” ietvaros atbilstīgi rīkoties, lai samazinātu saistītās emisijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ES būtu jāuzņemas galvenā loma pētniecības, inovācijas un izstrādes atbalstīšanā, kā arī jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju un prakses izvēršanā, lai palīdzētu samazināt metāna emisijas visās nozarēs, ieskaitot lopkopību, tostarp uzlabojot metāna emisiju MZV šajā nozarē, lai sekotu līdzi šo mērķu sasniegšanai, un izmantojot jau pieejamās tehnoloģijas, piemēram, ar MZV saistītas tehnoloģijas; uzskata, ka būtu jāizstrādā metāna mazināšanas pasākumi ganību dzīvniekiem, lai ievērotu dzīvnieku veselības un labturības principus un piesardzības principu; jo īpaši norāda uz nepieciešamību veikt vairāku paaudžu pētījumus par barības piedevām un aicina Komisiju nodrošināt Barības piedevu regulas savlaicīgu pārskatīšanu (21); |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka lauksaimniecības atkritumu un atlieku izmantošana biogāzes ražošanā var veicināt aprites ekonomiku, un uzsver lauksaimniecības atlieku izmantošanas pievienoto vērtību, ja vien tiek ievērots kaskādes veida izmantošanas princips un tiek piemēroti atbilstoši ilgtspējas kritēriji; norāda, ka biogāzes ražošana no lauksaimniecības atlikumiem un citiem organiskajiem atkritumiem var samazināt metāna emisijas lauksaimniecības nozarē un stimulēt “ražojoša patērētāja” (ražotāja un patērētāja) modeli; prasa uzlabot koordināciju un uzlabot infrastruktūru starp lauksaimniekiem un atjaunojamās enerģijas ražotājiem, lai varētu sākt ilgtspējīgu biogāzes ražošanu, kas saistīta ar vietējiem apstākļiem, un uzskata, ka KLP būtu jāstimulē metāna emisiju mazināšana un samazināšana, kā arī atbalsta pasākumi šajā jomā; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu saskaņotību starp Eiropas Klimata aktu, KLP un metāna stratēģiju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē metāna stratēģijas atziņu, ka biogāze, kas iegūta no pārtikas vai lopbarības kultūrām, palielina metāna emisijas un tādējādi var mazināt biogāzes radītos ieguvumus un ka biogāzes ieguves pamatā galvenokārt jābūt atkritumiem vai atliekām; aicina Komisiju izstrādāt stabilu un neatkarīgu izcelsmes sertifikācijas sistēmu biogāzes ražošanas metodēm un izejvielām; uzsver, ka biogāzes ražošanai jābalstās uz vietēju aprites ekonomikas modeli, lai novērstu emisijas un izmaksas, kas saistītas ar transportu; uzsver, ka atbalsts nedrīkst stimulēt lopkopības intensifikāciju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka aprites ekonomikas un bioekonomikas attīstība var radīt vairāk darbvietu primārajā ražošanā, un uzsver, ka bioekonomikā ir vajadzīgas jaunas prasmes, jaunas zināšanas un jaunas disciplīnas, kas jāattīsta un/vai vēl vairāk jāintegrē nozares apmācībā un izglītībā, lai risinātu ar bioekonomiku saistītās sociālās pārmaiņas, veicinātu konkurētspēju, izaugsmi un darbvietu radīšanu, apmierinātu nozares vajadzības un nodrošinātu labāku atbilstību starp prasmēm un darbvietām; |
| --- | --- |

50.

Atkritumi

| 51. | aicina Komisiju turpināt analizēt metāna emisijas no dūņām un notekūdeņiem un 2022. gadā pārskatīt Notekūdeņu dūņu direktīvu (22) un Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvu (23), kur būtu jāpievēršas arī gaisu piesārņojošo vielu un siltumnīcefekta gāzu emisijām, jo īpaši metāna emisijām; turklāt aicina Komisiju rīkoties vērienīgi un 2024. gadā paredzētajā Atkritumu poligonu direktīvas (24) pārskatīšanā un gaidāmajā RED pārskatīšanā īpašu uzmanību pievērst metāna emisijām; uzsver, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai pieprasītu poligoniem izmantot tajos saražoto biometānu, pirms tā enerģijas saturs nokrītas zem lietderīgi izmantojama līmeņa, un, kad poligonā ražotā biometāna izmantošana vairs nav dzīvotspējīga, izmantot biooksidāciju un citas tehnoloģijas karstajos punktos, lai samazinātu atlikušās metāna emisijas; šajā sakarā atgādina, ka metāna emisijas no atkritumu apsaimniekošanas nozares daļēji rodas no noplūdēm no biogāzes iekārtām; aicina Komisiju publicēt vadlīnijas par labākajām metodēm, kā būvēt un ekspluatēt biogāzes stacijas, lai novērstu noplūdes, ko izraisa slikta uzturēšana, ekspluatācija un konstrukcija; turklāt atgādina, ka RED ir secīgi veicinājusi rūpniecisko darbību radītā piesārņojuma samazināšanu; tomēr uzsver, ka uz atkritumu apglabāšanu poligonos neattiecas neviens labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokuments; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka atkritumu apglabāšana poligonos ir atkritumu hierarhijas apakšdaļā un ir vispiesārņojošākais atkritumu apsaimniekošanas veids gan attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, gan citiem piesārņotājiem gaisā, augsnē un ūdenī; aicina dalībvalstis pilnībā ievērot spēkā esošās Atkritumu poligonu direktīvas prasības un aicina direktīvu saskaņot ar aprites ekonomikas rīcības plāna vispārējiem principiem, tostarp mērķi 2016. gadam, līdz kuram bioloģiski noārdāmo atkritumu daudzums, ko apglabā poligonos, ir jāsamazina vismaz līdz 35 % salīdzinājumā ar 1995. gada līmeni; aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kuru virzība neatbilst šim mērķim, veic korektīvus pasākumus un darbības; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus atteikties no atkritumu poligoniem; turklāt pauž bažas par to, ka 2017. gadā 15 dalībvalstis nepilnīgi pildīja direktīvā noteikto pienākumu apstrādāt atkritumus pirms apglabāšanas poligonos; šajā sakarā atkārto 2021. gada 10. februāra rezolūcijā par jauno aprites ekonomikas rīcības plānu pausto aicinājumu saskaņot Atkritumu poligonu direktīvu ar aprites ekonomikas rīcības plāna vispārējiem principiem un turpmāk pārskatīt attiecīgās direktīvas par atkritumu atliku rašanās novēršanu un ierobežošanu, kā arī uzlabot 10 % poligonu mērķi, nosakot atkritumu poligonu maksimālo apjomu kilogramos uz cilvēku gadā, lai sasniegtu labākos rezultātus vides jomā, izmantojot emisiju samazināšanu, atkārtotu izmantošanu, pārstrādi un kompostēšanu, vienlaikus līdz minimumam samazinot atkritumu apglabāšanu poligonos; turklāt uzskata, ka svarīgs uzlabojums būtu nodrošināt, ka metodoloģija, ar kuru aprēķina siltumnīcefekta gāzes no atkritumu poligoniem, ir stabilāka un saskaņota visā ES; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju:






  — | noteikt saistošus ES mērķus attiecībā uz komerciālajiem un rūpnieciskajiem atkritumiem, jo attiecībā uz tiem joprojām nav konkrētu mērķu; |
| --- | --- | --- |

53.

—

noteikt saistošus ES mērķus attiecībā uz komerciālajiem un rūpnieciskajiem atkritumiem, jo attiecībā uz tiem joprojām nav konkrētu mērķu;

| — | ierosināt mērķus atkritumu atliku rašanās ierobežošanai plānotajā Atkritumu pamatdirektīvas (25) un Atkritumu poligonu direktīvas pārskatīšanā 2024. gadā; |
| --- | --- |

—

ierosināt mērķus atkritumu atliku rašanās ierobežošanai plānotajā Atkritumu pamatdirektīvas (25) un Atkritumu poligonu direktīvas pārskatīšanā 2024. gadā;

| — | saskaņot Atkritumu poligonu direktīvu ar ES vispārējiem klimata pārmaiņu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķiem, vispirms veicot padziļinātu analīzi, lai labāk risinātu ar siltumnīcefekta gāzēm saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

—

saskaņot Atkritumu poligonu direktīvu ar ES vispārējiem klimata pārmaiņu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķiem, vispirms veicot padziļinātu analīzi, lai labāk risinātu ar siltumnīcefekta gāzēm saistītus jautājumus;

| — | sagatavot LPTP atsauces dokumentu attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, tostarp noteikumus par metānu; |
| --- | --- |

—

sagatavot LPTP atsauces dokumentu attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, tostarp noteikumus par metānu;

| 54. | aicina Komisiju uzraudzīt dalībvalstu panākto progresu attiecībā uz bioatkritumu dalītas savākšanas noteikumu, kas jāīsteno līdz 2023. gadam; atgādina, ka saskaņā ar atkritumu apstrādes hierarhiju dalībvalstīm ir juridisks pienākums veikt pasākumus, lai veicinātu bioatkritumu pārstrādi, tostarp kompostēšanu un noārdīšanu, paturot prātā, ka bioatkritumus parasti savāc un apstrādā vietējā līmenī; tādēļ uzsver, ka Komisijai jāveicina turpmāka sadarbība starp reģioniem un dalībvalstīm un saskaņošana, apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārtoti uzsver jaunā Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķus, lai sasniegtu būtisku apritīgumu un izvairītos no siltumnīcefekta gāzēm un jo īpaši metāna emisijām, tām izplūstot no slēgta aprites loka; saprot, ka ir jāveicina patiesi integrēta atkritumu apsaimniekošana, lai sekmīgi īstenotu atkritumu hierarhiju un piešķirtu lielāku prioritāti atkritumu apstrādei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka atkritumu poligonu slēgšanas un pēcslēgšanas procedūrām ir būtiska nozīme noplūžu samazināšanā, ņemot vērā visu poligonu dzīves ciklu; aicina Komisiju sniegt atbalstu, kas pielāgots katras dalībvalsts apstākļiem, lai nodrošinātu pilnīgu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, uzsvaru liekot uz atkritumu rašanās novēršanu, 2023. gada 31. decembra mērķa sasniegšanu attiecībā uz avotu nošķiršanu un bioatkritumu dalītu savākšanu, tostarp veicinot sadarbību starp publisko un privāto sektoru, lai nodrošinātu bioloģiski noārdāmo atkritumu augstas pakāpes dalītu savākšanu, pārstrādi un reģenerāciju nolūkā nodrošināt efektīvu novirzīšanu no poligoniem, nepiešķirot ES finansējumu sadedzināšanai; uzsver, ka vienmēr vajadzētu būt iespējamai bioloģiskai apstrādei, piemēram, kompostēšanai vai anaerobai noārdīšanai; šajā ziņā atzīst bioloģiski noārdāmo atkritumu anaerobās noārdīšanas potenciālu biometāna ražošanā; uzsver, ka saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju sadedzināšana ir tikai otrs zemākais atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas solis, un atgādina par 2021. gada 10. februāra rezolūcijā par jauno aprites ekonomikas rīcības plānu izklāstīto nostāju attiecībā uz sadedzināšanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka rezervuāru virsmas ir globāli nozīmīgs siltumnīcefekta gāzu, tostarp metāna, emisiju avots, ko galvenokārt izraisa nogulumu uzkrāšanās dambjos, un ka aizsprostu aizvākšana var palīdzēt ievērojami samazināt emisijas no aizsprostotajām platībām; aicina Eiropas Vides aģentūru apkopot informāciju par šo jautājumu, lai novērtētu iespējamos rīcībpolitikas pasākumus; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(4)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0040.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0107.

(7)  Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura and H. Zhang, “Anthropogenic and Natural Radiative Forcing” (“Antropogēnais un dabīgais radiatīvais forsējums”), izdevumā “Climate Change 2013: The Physical Science Basis” (“Klimata pārmaiņas 2013: fizikas zinātnes pamats”), I darba grupas ieguldījums piektajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes izvērtējuma ziņojumā par klimata pārmaiņām, 8. nodaļa, Cambridge University Press, Kembridža, Apvienotā Karaliste un Ņujorka, NY, ASV, 2013. gads, 714. lpp.

(8)  Hmiel, B., Petrenko, V. V., Dyonisius, M. N. et al, “Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions”, Nature, 578. sējums, 2020. gads, 409.–412. lpp.

(9)  Pasaules Veselības organizācija, “Ambient Air Pollution: a global assessment of exposure and burden of disease”, 2016. gads.

(10)  Eiropas Vides aģentūras 2020. gada ziņojums par gaisa kvalitāti Eiropā, 7. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Regula (EK) Nr. 166/2006 par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(13)  Komisijas dienestu 2020. gada 17. septembra darba dokuments, kas pievienots paziņojumam “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana: investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (SWD(2020)0176).

(14)  UNEP 2021. gada globālais metāna novērtējums.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

(17)  Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojums “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (COM(2020)0299),

(18)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0277.

(19)  Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikums regulai, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (COM(2020)0824).

(20)  Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. un Couwenberg, J., “Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions”, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

(22)  Padomes 1986. gada 12. jūnija Direktīva 86/278/EEK par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.).

(23)  Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

(24)  Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/118

---

P9_TA(2021)0437

ANO Klimata pārmaiņu konference (COP 26) Glāzgovā (AK)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 25. sesiju (COP 25), Kioto protokola Pušu sanāksmes 15. sesiju (CMP 15) un kā Parīzes nolīguma Pušu sanāksmi rīkoto Pušu konferences otro sesiju (CMA 2), kas notika Madridē (Spānijā) 2019. gada 2.–13. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 25. sesiju (COP 25), Kioto protokola Pušu sanāksmes 15. sesiju (CMP 15) un kā Parīzes nolīguma Pušu sanāksmi rīkoto Pušu konferences otro sesiju (CMA 2), kas notika Madridē (Spānijā) 2019. gada 2.–13. decembrī,

| — | ņemot vērā UNFCCC COP Biroja 2020. gada 28. maija lēmumu, kas pieņemts kopā ar Apvienoto Karalisti un tās Itālijas partneriem, atlikt ANO Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Covid-19 dēļ un rīkot to Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) 2021. gada 1.–12. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC COP Biroja 2020. gada 28. maija lēmumu, kas pieņemts kopā ar Apvienoto Karalisti un tās Itālijas partneriem, atlikt ANO Klimata pārmaiņu konferenci (COP 26) Covid-19 dēļ un rīkot to Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) 2021. gada 1.–12. novembrī,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā globālo Klimata pielāgošanās augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2021. gada 25.–26. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā globālo Klimata pielāgošanās augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2021. gada 25.–26. janvārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru (“Eiropas Klimata akts”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru (“Eiropas Klimata akts”) (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē (Spānijā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē (Spānijā) (2),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES lomu pasaules mežu aizsardzībā un atjaunošanā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES lomu pasaules mežu aizsardzībā un atjaunošanā (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par augsnes aizsardzību (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 25. janvāra secinājumus par Klimata un enerģētikas diplomātiju — Eiropas zaļā kursa ārējās dimensijas īstenošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 25. janvāra secinājumus par Klimata un enerģētikas diplomātiju — Eiropas zaļā kursa ārējās dimensijas īstenošana,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 6. oktobra secinājumus par gatavošanos UNFCCC sanāksmēm Glāzgovā no 2021. gada 31. oktobra līdz 12. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 6. oktobra secinājumus par gatavošanos UNFCCC sanāksmēm Glāzgovā no 2021. gada 31. oktobra līdz 12. novembrim,

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana par 1,5 oC”, tās piekto novērtējuma ziņojumu un attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana par 1,5 oC”, tās piekto novērtējuma ziņojumu un attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā UNFCCC Zinātniskās un tehnoloģiskās konsultatīvās padomes 2021. gada 29. aprīļa ziņojumu “Dialogs par okeānu un klimata pārmaiņām, lai apsvērtu, kā stiprināt pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Zinātniskās un tehnoloģiskās konsultatīvās padomes 2021. gada 29. aprīļa ziņojumu “Dialogs par okeānu un klimata pārmaiņām, lai apsvērtu, kā stiprināt pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus”,

| — | ņemot vērā Globālās pielāgošanās komisijas 2019. gada 10. septembra pamatziņojumu “Jāpielāgojas tagad! Vispārējs aicinājums uzņemties vadību klimatnoturības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālās pielāgošanās komisijas 2019. gada 10. septembra pamatziņojumu “Jāpielāgojas tagad! Vispārējs aicinājums uzņemties vadību klimatnoturības jomā”,

| — | ņemot vērā UNFCCC2021. gada 17. septembra kopsavilkuma ziņojumu par nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC2021. gada 17. septembra kopsavilkuma ziņojumu par nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu;

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2020. gada 9. decembra 11. ziņojumu par emisiju starpību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2020. gada 9. decembra 11. ziņojumu par emisiju starpību,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maija ziņojumu “Nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maija ziņojumu “Nulles emisijas līdz 2050. gadam: globālās enerģētikas nozares ceļvedis”,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 18. februāra ziņojumu “Miera izlīgšana ar dabu — zinātnisks projekts klimata, bioloģiskās daudzveidības un piesārņojuma ārkārtas situāciju risināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 18. februāra ziņojumu “Miera izlīgšana ar dabu — zinātnisks projekts klimata, bioloģiskās daudzveidības un piesārņojuma ārkārtas situāciju risināšanai”,

| — | ņemot vērā IPBES2020. gada 29. oktobra ziņojumu “IPBES darbseminārs par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām — darbsemināra ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPBES2020. gada 29. oktobra ziņojumu “IPBES darbseminārs par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām — darbsemināra ziņojums”,

| — | ņemot vērā IPBES un IPCC līdzsponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPBES un IPCC līdzsponsorētā darbsemināra 2021. gada 10. jūnija ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām;

| — | ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas 2021. gada aprīļa ziņojumu par klimata stāvokli pasaulē 2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas 2021. gada aprīļa ziņojumu par klimata stāvokli pasaulē 2020. gadā,

| — | ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju mazināšanas ieguvumi un izmaksas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2021. gada 6. maija ziņojumu “Globālais metāna novērtējums: metāna emisiju mazināšanas ieguvumi un izmaksas”,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (COP 26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 un O-000066/2021 – B9-0040/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par ANO 2021. gada Klimata pārmaiņu konferenci Glāzgovā (Apvienotā Karaliste) (COP 26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 un O-000066/2021 – B9-0040/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī; tā kā kopš 2021. gada 12. oktobrī 191 no 197 UNFCCC pusēm ir iesniegusi ANO savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī; tā kā kopš 2021. gada 12. oktobrī 191 no 197 UNFCCC pusēm ir iesniegusi ANO savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus;

| B. | tā kā 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC atjaunināto nacionāli noteikto devumu (NND), kas uzliek pienākumu ES sasniegt saistošu mērķrādītāju — bez starptautisko kredītu ieguldījuma panākt, lai visas ekonomikas neto iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas (SGE) līdz 2030. gadam samazinātos par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC atjaunināto nacionāli noteikto devumu (NND), kas uzliek pienākumu ES sasniegt saistošu mērķrādītāju — bez starptautisko kredītu ieguldījuma panākt, lai visas ekonomikas neto iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisijas (SGE) līdz 2030. gadam samazinātos par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;

| C. | tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) 2020. gada ziņojumu par emisiju starpību Parīzes nolīguma parakstītājvalstu līdz šim uzņemtās saistības nebūs pietiekamas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, un tādējādi globālā sasilšana par vairāk nekā 3 oC pārsniegs pirmsindustriālo līmeni; pauž nožēlu, ka daudzas UNFCCC puses vēl nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai būtu kaut vai ceļā uz savu NND, un ka lielu daļu no gūtajiem panākumiem aizēno neproduktīva politika, piemēram, nepārtrauktas subsīdijas fosilajam kurināmajam un jaunu ogļu rūpnīcu būvniecība; šajā saistībā brīdina par pozitīvu dabisku apburto loku, kas varētu radīt katastrofālu ietekmi uz pasaules sasilšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) 2020. gada ziņojumu par emisiju starpību Parīzes nolīguma parakstītājvalstu līdz šim uzņemtās saistības nebūs pietiekamas, lai sasniegtu kopīgo mērķi, un tādējādi globālā sasilšana par vairāk nekā 3 oC pārsniegs pirmsindustriālo līmeni; pauž nožēlu, ka daudzas UNFCCC puses vēl nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai būtu kaut vai ceļā uz savu NND, un ka lielu daļu no gūtajiem panākumiem aizēno neproduktīva politika, piemēram, nepārtrauktas subsīdijas fosilajam kurināmajam un jaunu ogļu rūpnīcu būvniecība; šajā saistībā brīdina par pozitīvu dabisku apburto loku, kas varētu radīt katastrofālu ietekmi uz pasaules sasilšanu;

| D. | tā kā galveno siltumnīcefekta gāzu koncentrācija 2020. gadā turpināja palielināties, neraugoties uz īslaicīgo emisiju samazinājumu saistībā ar Covid-19, un oglekļa dioksīda koncentrācija mūsu atmosfērā, pēc Pasaules Meteoroloģijas organizācijas datiem, bija augstākā vairāk nekā 3 miljonu gadu laikā; tā kā 2020. gads bija viens no trijiem vissiltākajiem gadiem visā temperatūras reģistrācijas vēsturē, kad vidējā temperatūra par 1,2 oC pārsniedza pirmsindustriālā laikmeta līmeni; tā kā pēdējā desmitgade (2011.–2020. gads) bija vissiltākā visā temperatūras reģistrācijas vēsturē; |
| --- | --- |

D.

tā kā galveno siltumnīcefekta gāzu koncentrācija 2020. gadā turpināja palielināties, neraugoties uz īslaicīgo emisiju samazinājumu saistībā ar Covid-19, un oglekļa dioksīda koncentrācija mūsu atmosfērā, pēc Pasaules Meteoroloģijas organizācijas datiem, bija augstākā vairāk nekā 3 miljonu gadu laikā; tā kā 2020. gads bija viens no trijiem vissiltākajiem gadiem visā temperatūras reģistrācijas vēsturē, kad vidējā temperatūra par 1,2 oC pārsniedza pirmsindustriālā laikmeta līmeni; tā kā pēdējā desmitgade (2011.–2020. gads) bija vissiltākā visā temperatūras reģistrācijas vēsturē;

| E. | tā kā tikai ar ES iekšpolitiku nepietiek, lai ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē un temperatūras pieaugumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu; tā kā ir vajadzīga kopīga, tūlītēja un vērienīga globāla rīcība, lai temperatūras pieaugumu ierobežotu līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa; |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai ar ES iekšpolitiku nepietiek, lai ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē un temperatūras pieaugumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu; tā kā ir vajadzīga kopīga, tūlītēja un vērienīga globāla rīcība, lai temperatūras pieaugumu ierobežotu līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa;

| F. | tā kā Parīzes nolīguma preambulā ir atzīts, “cik svarīgi ir nodrošināt visu ekosistēmu — tostarp okeānu — integritāti”, un UNFCCC 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka jāveicina siltumnīcefekta gāzu piesaistītājsistēmu un krātuvju, tostarp biomasas, mežu un okeānu, kā arī citu sauszemes, piekrastes un jūras ekosistēmu ilgtspējīga apsaimniekošana, saglabāšana un pilnveidošana; tā kā Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir uzsvērts, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām un noturības un zemu SEG emisiju attīstība būtu jāīsteno tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu; tā kā IPBES globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir uzsvērts, ka ilgtspējīgai dabas izmantošanai būs ievērojama nozīme, lai pielāgotos un mazinātu bīstamo antropogēno iejaukšanos klimata sistēmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parīzes nolīguma preambulā ir atzīts, “cik svarīgi ir nodrošināt visu ekosistēmu — tostarp okeānu — integritāti”, un UNFCCC 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka jāveicina siltumnīcefekta gāzu piesaistītājsistēmu un krātuvju, tostarp biomasas, mežu un okeānu, kā arī citu sauszemes, piekrastes un jūras ekosistēmu ilgtspējīga apsaimniekošana, saglabāšana un pilnveidošana; tā kā Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir uzsvērts, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām un noturības un zemu SEG emisiju attīstība būtu jāīsteno tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu; tā kā IPBES globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir uzsvērts, ka ilgtspējīgai dabas izmantošanai būs ievērojama nozīme, lai pielāgotos un mazinātu bīstamo antropogēno iejaukšanos klimata sistēmā;

| G. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme un bioloģiskās daudzveidības zudums ir divas no svarīgākajām problēmām un riskiem cilvēku sabiedrībai; tā kā lielākajā daļā iepriekšējo rīcībpolitiku klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma problēmas ir risinātas neatkarīgi viena no otras; |
| --- | --- |

G.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme un bioloģiskās daudzveidības zudums ir divas no svarīgākajām problēmām un riskiem cilvēku sabiedrībai; tā kā lielākajā daļā iepriekšējo rīcībpolitiku klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma problēmas ir risinātas neatkarīgi viena no otras;

| H. | tā kā 2020. gadam noteiktie pasaules Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķi netika sasniegti, tāpēc bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir vēl jo steidzamāka, lai tās vēriens un apjoms strauji paplašinātos; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2020. gadam noteiktie pasaules Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķi netika sasniegti, tāpēc bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir vēl jo steidzamāka, lai tās vēriens un apjoms strauji paplašinātos;

| I. | tā kā okeānu saglabāšanai ir izšķiroša nozīme ne tikai kā primārajam pārtikas avotam, bet arī tā nozīmīguma oglekļa ciklā dēļ, regulējot klimatu un radot lielāko daļu skābekļa gaisā, ko mēs elpojam; tā kā IPCC īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru ir norādīts, ka klimata mehānismi ir atkarīgi no okeāna un jūras ekosistēmu veselības, ko pašreiz ietekmē globālā sasilšana, piesārņojums, jūras bioloģiskās daudzveidības pārmērīga izmantošana, paskābināšanās, skābekļa līmeņa pazemināšanās un piekrastes erozija; tā kā ziņojumā arī atgādināts, ka kopš 1970. gada okeāni ir pakāpeniski sasiluši un ir absorbējuši vairāk nekā 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma un ka okeāni ir daļa no risinājuma, kā mazināt klimata pārmaiņu sekas un pielāgoties tām; tā kā tādēļ ir jāsamazina SEG emisijas un ekosistēmu piesārņojums, kā arī jāpaplašina dabiskie oglekļa piesaistītāji; |
| --- | --- |

I.

tā kā okeānu saglabāšanai ir izšķiroša nozīme ne tikai kā primārajam pārtikas avotam, bet arī tā nozīmīguma oglekļa ciklā dēļ, regulējot klimatu un radot lielāko daļu skābekļa gaisā, ko mēs elpojam; tā kā IPCC īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru ir norādīts, ka klimata mehānismi ir atkarīgi no okeāna un jūras ekosistēmu veselības, ko pašreiz ietekmē globālā sasilšana, piesārņojums, jūras bioloģiskās daudzveidības pārmērīga izmantošana, paskābināšanās, skābekļa līmeņa pazemināšanās un piekrastes erozija; tā kā ziņojumā arī atgādināts, ka kopš 1970. gada okeāni ir pakāpeniski sasiluši un ir absorbējuši vairāk nekā 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma un ka okeāni ir daļa no risinājuma, kā mazināt klimata pārmaiņu sekas un pielāgoties tām; tā kā tādēļ ir jāsamazina SEG emisijas un ekosistēmu piesārņojums, kā arī jāpaplašina dabiskie oglekļa piesaistītāji;

| J. | tā kā dabā balstītiem risinājumiem un uz ekosistēmu pamatotām pieejām ir būtiska nozīme, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām; tā kā ir būtiski svarīgi aizsargāt un atjaunot jau pašreizējos un efektīvi funkcionējošos dabiskos oglekļa piesaistītājus, tostarp okeāna oglekļa krātuves; |
| --- | --- |

J.

tā kā dabā balstītiem risinājumiem un uz ekosistēmu pamatotām pieejām ir būtiska nozīme, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām; tā kā ir būtiski svarīgi aizsargāt un atjaunot jau pašreizējos un efektīvi funkcionējošos dabiskos oglekļa piesaistītājus, tostarp okeāna oglekļa krātuves;

| K. | tā kā mežiem ir būtiska nozīme cīņā pret klimata pārmaiņām, un tie darbojas kā oglekļa piesaistītāji, absorbējot aptuveni 2 miljardus tonnu oglekļa dioksīda gadā; tā kā pasaules mežu aizsardzība un uzlabošana ir viens no izmaksu ziņā efektīvākajiem klimata pasākumu veidiem un, ja tiktu pilnībā īstenoti ar mežu saistītie klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, līdz 2050. gadam varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par aptuveni 15 gigatonnām CO2 gadā, kas varētu būt pietiekami, lai ierobežotu globālo sasilšanu krietni zem 2 oC līmeņa; |
| --- | --- |

K.

tā kā mežiem ir būtiska nozīme cīņā pret klimata pārmaiņām, un tie darbojas kā oglekļa piesaistītāji, absorbējot aptuveni 2 miljardus tonnu oglekļa dioksīda gadā; tā kā pasaules mežu aizsardzība un uzlabošana ir viens no izmaksu ziņā efektīvākajiem klimata pasākumu veidiem un, ja tiktu pilnībā īstenoti ar mežu saistītie klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, līdz 2050. gadam varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par aptuveni 15 gigatonnām CO2 gadā, kas varētu būt pietiekami, lai ierobežotu globālo sasilšanu krietni zem 2 oC līmeņa;

| L. | tā kā atmežošanas un mežu degradācijas samazināšana var veicināt cilvēka izraisīto SEG emisiju samazināšanu plašā intervālā no 0,4 līdz 5,8 gigatonnām CO2 ekvivalenta katru gadu (9); |
| --- | --- |

L.

tā kā atmežošanas un mežu degradācijas samazināšana var veicināt cilvēka izraisīto SEG emisiju samazināšanu plašā intervālā no 0,4 līdz 5,8 gigatonnām CO2 ekvivalenta katru gadu (9);

| M. | tā kā ceturtdaļu ziemeļu puslodes klāj pastāvīgi sasalusi zeme, kas zināma kā mūžīgais sasalums; tā kā, pieaugot globālajai temperatūrai, Arktikas mūžīgais sasalums kūst nepieredzētā ātrumā; tā kā mūžīgais sasalums ir milzīgs SEG rezervuārs, kurā var ietilpt līdz 1 600 gigatonnām CO2 — gandrīz divreiz vairāk nekā pašreiz atmosfērā —, kā arī metāns un slāpekļa oksīds; tā kā to izdalīšanās varētu nopietni paātrināt un saasināt globālo sasilšanu (10); |
| --- | --- |

M.

tā kā ceturtdaļu ziemeļu puslodes klāj pastāvīgi sasalusi zeme, kas zināma kā mūžīgais sasalums; tā kā, pieaugot globālajai temperatūrai, Arktikas mūžīgais sasalums kūst nepieredzētā ātrumā; tā kā mūžīgais sasalums ir milzīgs SEG rezervuārs, kurā var ietilpt līdz 1 600 gigatonnām CO2 — gandrīz divreiz vairāk nekā pašreiz atmosfērā —, kā arī metāns un slāpekļa oksīds; tā kā to izdalīšanās varētu nopietni paātrināt un saasināt globālo sasilšanu (10);

| N. | tā kā Pasaules Veselības organizācija prognozē, ka līdz 2030. gadam klimata pārmaiņas katru gadu papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu, un tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam izmaksas saistībā ar tiešu kaitējumu veselībai būs 2 līdz 4 miljardi USD gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Pasaules Veselības organizācija prognozē, ka līdz 2030. gadam klimata pārmaiņas katru gadu papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu, un tiek lēsts, ka līdz 2030. gadam izmaksas saistībā ar tiešu kaitējumu veselībai būs 2 līdz 4 miljardi USD gadā;

| O. | tā kā ar ainavu izmaiņām saistītais bioloģiskās daudzveidības zudums dažos gadījumos var izraisīt lielāku jaunu slimību risku, ja sugas, kas spēj labi pielāgoties cilvēku pārvaldītām ainavām, spēj uzturēt arī patogēnus, kuri rada lielu zoonozes slimību nodošanas risku; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar ainavu izmaiņām saistītais bioloģiskās daudzveidības zudums dažos gadījumos var izraisīt lielāku jaunu slimību risku, ja sugas, kas spēj labi pielāgoties cilvēku pārvaldītām ainavām, spēj uzturēt arī patogēnus, kuri rada lielu zoonozes slimību nodošanas risku;

| P. | tā kā gaisa piesārņojums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji cieši saistīti un tiem ir daži kopīgi antropogēni izcelsmes avoti; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem apkārtējā gaisa piesārņojuma dēļ pasaulē katru gadu mirst aptuveni 4,2 miljoni cilvēku, un viņu nāvi izraisa insults, sirds slimības, plaušu vēzis, akūtas un hroniskas elpceļu slimības; |
| --- | --- |

P.

tā kā gaisa piesārņojums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji cieši saistīti un tiem ir daži kopīgi antropogēni izcelsmes avoti; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem apkārtējā gaisa piesārņojuma dēļ pasaulē katru gadu mirst aptuveni 4,2 miljoni cilvēku, un viņu nāvi izraisa insults, sirds slimības, plaušu vēzis, akūtas un hroniskas elpceļu slimības;

| Q. | tā kā saskaņā ar ANO Katastrofu riska samazināšanas biroja datiem pēdējo 20 gadu laikā reģistrētās katastrofas un ekonomiskie zaudējumi ir gandrīz divkāršojušies daudzējādā ziņā ar klimatu saistītu katastrofu skaita ievērojama pieauguma dēļ; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar ANO Katastrofu riska samazināšanas biroja datiem pēdējo 20 gadu laikā reģistrētās katastrofas un ekonomiskie zaudējumi ir gandrīz divkāršojušies daudzējādā ziņā ar klimatu saistītu katastrofu skaita ievērojama pieauguma dēļ;

| R. | tā kā klimata pārmaiņas un to postošās sekas jau ietekmē migrācijas modeļus; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas 2018. gada pētījumu gandrīz 3 % Subsahāras Āfrikas, Dienvidāzijas un Latīņamerikas reģionu iedzīvotāju varētu būt spiesti pārvietoties savās valstīs, lai izvairītos no klimata pārmaiņu lēnās ietekmes (11); tā kā bez stingriem pielāgošanās pasākumiem vairāk nekā 700 miljoni cilvēku, kas dzīvo zemās piekrastes zonās un mazajās salās, var saskarties ar spēcīgākām vētrām, plūdiem un, visbeidzot, ar zemes zudumu un pārvietošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā klimata pārmaiņas un to postošās sekas jau ietekmē migrācijas modeļus; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas 2018. gada pētījumu gandrīz 3 % Subsahāras Āfrikas, Dienvidāzijas un Latīņamerikas reģionu iedzīvotāju varētu būt spiesti pārvietoties savās valstīs, lai izvairītos no klimata pārmaiņu lēnās ietekmes (11); tā kā bez stingriem pielāgošanās pasākumiem vairāk nekā 700 miljoni cilvēku, kas dzīvo zemās piekrastes zonās un mazajās salās, var saskarties ar spēcīgākām vētrām, plūdiem un, visbeidzot, ar zemes zudumu un pārvietošanu;

| S. | tā kā Parīzes nolīgums ir pirmais starptautiskais līgums, kurā skaidri atzīta saikne starp klimatrīcību un cilvēktiesībām, tādējādi ļaujot izmantot spēkā esošos ar cilvēktiesībām saistītos juridiskos instrumentus, lai mudinātu valstis un privātos uzņēmumus samazināt emisijas; tā kā Parīzes nolīgumā nav paredzēti konkrēti instrumenti, lai sauktu pie atbildības valsts un korporatīvos dalībniekus par to ietekmi uz klimata pārmaiņām un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Parīzes nolīgums ir pirmais starptautiskais līgums, kurā skaidri atzīta saikne starp klimatrīcību un cilvēktiesībām, tādējādi ļaujot izmantot spēkā esošos ar cilvēktiesībām saistītos juridiskos instrumentus, lai mudinātu valstis un privātos uzņēmumus samazināt emisijas; tā kā Parīzes nolīgumā nav paredzēti konkrēti instrumenti, lai sauktu pie atbildības valsts un korporatīvos dalībniekus par to ietekmi uz klimata pārmaiņām un cilvēktiesību ievērošanu;

| T. | tā kā klimata pārmaiņām ir arī nozīmīga cilvēktiesību dimensija, jo tās tieši un netieši ietekmē vairāku vispārēji atzītu cilvēktiesību īstenošanu, vislielākā ietekme ir uz tādām neaizsargātām grupām kā sievietes, bērni, vecāka gadagājuma cilvēki, slimnieki, personas ar zemiem ienākumiem un pirmiedzīvotāji; tā kā gan UNFCCC, gan Parīzes nolīguma pamatā ir paaudžu solidaritāte un valstu apņemšanās aizsargāt klimata sistēmu pašreizējo un nākamo paaudžu labā; tā kā klimata pārmaiņas saasina problēmas, ar kurām pašreiz saskaras pirmiedzīvotāji, un rada vēl dziļāku kultūras, ekonomisko un politisko marginalizāciju un nevienlīdzību; |
| --- | --- |

T.

tā kā klimata pārmaiņām ir arī nozīmīga cilvēktiesību dimensija, jo tās tieši un netieši ietekmē vairāku vispārēji atzītu cilvēktiesību īstenošanu, vislielākā ietekme ir uz tādām neaizsargātām grupām kā sievietes, bērni, vecāka gadagājuma cilvēki, slimnieki, personas ar zemiem ienākumiem un pirmiedzīvotāji; tā kā gan UNFCCC, gan Parīzes nolīguma pamatā ir paaudžu solidaritāte un valstu apņemšanās aizsargāt klimata sistēmu pašreizējo un nākamo paaudžu labā; tā kā klimata pārmaiņas saasina problēmas, ar kurām pašreiz saskaras pirmiedzīvotāji, un rada vēl dziļāku kultūras, ekonomisko un politisko marginalizāciju un nevienlīdzību;

| U. | tā kā rīcība klimata jomā ir viens no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ko visas ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gadā kā daļu no Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam; |
| --- | --- |

U.

tā kā rīcība klimata jomā ir viens no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ko visas ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gadā kā daļu no Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam;

| V. | tā kā 2009. gadā UNFCCC puses apņēmās no 2020. gada mobilizēt 100 miljardus EUR gadā, un tas vēlāk tika atkārtoti apstiprināts Parīzes nolīgumā; tā kā attīstīto valstu pašreizējie solījumi joprojām ievērojami atpaliek no kolektīvā mērķa; tā kā klimata pārmaiņu ietekme un vajadzības jaunattīstības valstīs, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs, ir palielinājušās; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2009. gadā UNFCCC puses apņēmās no 2020. gada mobilizēt 100 miljardus EUR gadā, un tas vēlāk tika atkārtoti apstiprināts Parīzes nolīgumā; tā kā attīstīto valstu pašreizējie solījumi joprojām ievērojami atpaliek no kolektīvā mērķa; tā kā klimata pārmaiņu ietekme un vajadzības jaunattīstības valstīs, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs, ir palielinājušās;

| W. | tā kā ANO Attīstības programmā ir aplēsts, ka līdz 2030. gadam katru gadu būs vajadzīgi 140–300 miljardi USD, lai segtu tikai jaunattīstības valstu pielāgošanās vajadzības, un līdz 2050. gadam šī summa varētu sasniegt 280–500 miljardus EUR gadā (12); |
| --- | --- |

W.

tā kā ANO Attīstības programmā ir aplēsts, ka līdz 2030. gadam katru gadu būs vajadzīgi 140–300 miljardi USD, lai segtu tikai jaunattīstības valstu pielāgošanās vajadzības, un līdz 2050. gadam šī summa varētu sasniegt 280–500 miljardus EUR gadā (12);

| X. | tā kā 2020. gada UNFCCC un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferenču neplānotā atlikšana par vienu gadu Covid-19 uzliesmojuma dēļ sniedz unikālu iespēju pāriet no reaktīva modeļa uz proaktīvu un piesardzības modeli un galu galā ieviest vajadzīgās pārveides izmaiņas; tā kā jauni zinātniski atklājumi būtu jāņem vērā starptautiskajās programmās un to īstenošanā valsts līmenī, kā arī šādiem atklājumiem būtu jāstiprina saikne starp starptautiskajām programmām un to īstenošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā 2020. gada UNFCCC un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferenču neplānotā atlikšana par vienu gadu Covid-19 uzliesmojuma dēļ sniedz unikālu iespēju pāriet no reaktīva modeļa uz proaktīvu un piesardzības modeli un galu galā ieviest vajadzīgās pārveides izmaiņas; tā kā jauni zinātniski atklājumi būtu jāņem vērā starptautiskajās programmās un to īstenošanā valsts līmenī, kā arī šādiem atklājumiem būtu jāstiprina saikne starp starptautiskajām programmām un to īstenošanu;

| Y. | tā kā, neraugoties uz to, ka pasaule risina Covid-19 pandēmijas pašreizējo ietekmi, klimata krīze nav zudusi; tā kā ekonomikas atveseļošana jāizmanto kā unikāla iespēja, lai paātrinātu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un nodrošinātu 1,5 oC mērķrādītāju, izstrādājot sociāli ekonomisko modeli, kas ir saderīgs ar planētas robežām, novirzot ieguldījumus dabisko ekosistēmu atjaunošanai un tādējādi stiprinot ekosistēmas adaptācijas spēju, kā arī tādām prioritārajām jomām kā energoefektivitāte, ilgtspējīgas pārtikas ražošana, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, inovatīvas un ilgtspējīgas nulles emisiju tehnoloģijas un nepieciešamā saistītā infrastruktūra, kā arī novirzot ieguldījumus no darbībām, kas kaitē klimatam un videi, racionalizējot principu “nenodari būtisku kaitējumu” visos ieguldījumu lēmumos; tā kā šajā pārejas procesā pienācīgi jāņem vērā vajadzību un spēju atšķirības starp reģioniem, vienlaikus ievērojot taisnīgas pārejas principus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, neraugoties uz to, ka pasaule risina Covid-19 pandēmijas pašreizējo ietekmi, klimata krīze nav zudusi; tā kā ekonomikas atveseļošana jāizmanto kā unikāla iespēja, lai paātrinātu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un nodrošinātu 1,5 oC mērķrādītāju, izstrādājot sociāli ekonomisko modeli, kas ir saderīgs ar planētas robežām, novirzot ieguldījumus dabisko ekosistēmu atjaunošanai un tādējādi stiprinot ekosistēmas adaptācijas spēju, kā arī tādām prioritārajām jomām kā energoefektivitāte, ilgtspējīgas pārtikas ražošana, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, inovatīvas un ilgtspējīgas nulles emisiju tehnoloģijas un nepieciešamā saistītā infrastruktūra, kā arī novirzot ieguldījumus no darbībām, kas kaitē klimatam un videi, racionalizējot principu “nenodari būtisku kaitējumu” visos ieguldījumu lēmumos; tā kā šajā pārejas procesā pienācīgi jāņem vērā vajadzību un spēju atšķirības starp reģioniem, vienlaikus ievērojot taisnīgas pārejas principus;

| Z. | tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegto informāciju “sistēmiskas pārmaiņas” ir fundamentālas, pārveidojošas un transversālas pārmaiņas, kas nozīmē būtiskas izmaiņas un pārorientāciju sistēmu mērķos, stimulos, tehnoloģijās, sociālajā praksē un normās, kā arī zināšanu sistēmās un pārvaldības pieejās; tā kā sabiedrības pamatsistēmām tas nozīmē pārskatīt ne tikai tehnoloģijas un ražošanas procesus, bet arī patēriņa modeļus un dzīves veidu, ņemot vērā ilgtspējīgākas alternatīvas, kas vērstas, piemēram, uz labbūtību un noturību (13); |
| --- | --- |

Z.

tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegto informāciju “sistēmiskas pārmaiņas” ir fundamentālas, pārveidojošas un transversālas pārmaiņas, kas nozīmē būtiskas izmaiņas un pārorientāciju sistēmu mērķos, stimulos, tehnoloģijās, sociālajā praksē un normās, kā arī zināšanu sistēmās un pārvaldības pieejās; tā kā sabiedrības pamatsistēmām tas nozīmē pārskatīt ne tikai tehnoloģijas un ražošanas procesus, bet arī patēriņa modeļus un dzīves veidu, ņemot vērā ilgtspējīgākas alternatīvas, kas vērstas, piemēram, uz labbūtību un noturību (13);

| AA. | tā kā dabā balstīti risinājumi un ekosistēmās balstītas pieejas var nodrošināt spēcīgu politikas saikni starp UNFCCC, CBD un vēl vienu Riodežaneiro konvenciju par pārtuksnešošanos, sniedzot iespēju visu trīs nolīgumu prezidentūrām un sekretariātiem sadarboties nolūkā integrēti un saskaņoti risināt klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma problēmas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā dabā balstīti risinājumi un ekosistēmās balstītas pieejas var nodrošināt spēcīgu politikas saikni starp UNFCCC, CBD un vēl vienu Riodežaneiro konvenciju par pārtuksnešošanos, sniedzot iespēju visu trīs nolīgumu prezidentūrām un sekretariātiem sadarboties nolūkā integrēti un saskaņoti risināt klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma problēmas;

| AB. | tā kā Eiropas zaļais kurss un Eiropas Atveseļošanas instruments ir unikāla iespēja stiprināt ES ekonomiku un padarīt to inovatīvāku, konkurētspējīgāku un vērstu uz nākotni, tādējādi nodrošinot Eiropas vadošo lomu zaļajā ekonomikā un veidojot Eiropas sociālo modeli un sociālo tirgus ekonomiku; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas zaļais kurss un Eiropas Atveseļošanas instruments ir unikāla iespēja stiprināt ES ekonomiku un padarīt to inovatīvāku, konkurētspējīgāku un vērstu uz nākotni, tādējādi nodrošinot Eiropas vadošo lomu zaļajā ekonomikā un veidojot Eiropas sociālo modeli un sociālo tirgus ekonomiku;

| AC. | tā kā tiek prognozēts, ka ar klimatu saistītie riski veselībai, iztikas līdzekļiem, nodrošinātībai ar pārtiku, ūdens apgādei un ekonomikas izaugsmei būs daudz lielāki, ja globālā sasilšana būs 2 oC; tā kā tiek prognozēts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar 2 oC samazinās ietekmi uz sauszemes, saldūdens un piekrastes ekosistēmām un nodrošinās vairāk pakalpojumu cilvēkiem; tā kā tāpēc ir vajadzīgi centieni temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa; |
| --- | --- |

AC.

tā kā tiek prognozēts, ka ar klimatu saistītie riski veselībai, iztikas līdzekļiem, nodrošinātībai ar pārtiku, ūdens apgādei un ekonomikas izaugsmei būs daudz lielāki, ja globālā sasilšana būs 2 oC; tā kā tiek prognozēts, ka globālās sasilšanas ierobežošana līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar 2 oC samazinās ietekmi uz sauszemes, saldūdens un piekrastes ekosistēmām un nodrošinās vairāk pakalpojumu cilvēkiem; tā kā tāpēc ir vajadzīgi centieni temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa;

| AD. | tā kā ES līderība, rādot piemēru, ir ārkārtīgi svarīga, lai iesaistītu trešās valstis cīņā pret klimata pārmaiņām un tādējādi paaugstinātu globālo klimata mērķu līmeni; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ES līderība, rādot piemēru, ir ārkārtīgi svarīga, lai iesaistītu trešās valstis cīņā pret klimata pārmaiņām un tādējādi paaugstinātu globālo klimata mērķu līmeni;

| AE. | tā kā ES ir jāatzīst sava atbildība par vēsturiskajām SEG un attīstības atšķirībām starp globālajiem ziemeļiem un globālajiem dienvidiem un attiecīgi jārīkojas; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES ir jāatzīst sava atbildība par vēsturiskajām SEG un attīstības atšķirībām starp globālajiem ziemeļiem un globālajiem dienvidiem un attiecīgi jārīkojas;

| AF. | tā kā Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka, lai novērstu klimata pārmaiņu draudus, ir būtiski panākt, ka finanšu plūsmas ir saskanīgas ar virzību uz zemām SEG un pret klimata pārmaiņām noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka, lai novērstu klimata pārmaiņu draudus, ir būtiski panākt, ka finanšu plūsmas ir saskanīgas ar virzību uz zemām SEG un pret klimata pārmaiņām noturīgu attīstību;

| AG. | tā kā pieaug sabiedrības informētība un iedzīvotāju līdzdalība klimata politikā; tā kā iedzīvotāji pieprasa valdību aktīvāku rīcību un vērienīgus pasākumus klimata pārmaiņu novēršanai; |
| --- | --- |

AG.

tā kā pieaug sabiedrības informētība un iedzīvotāju līdzdalība klimata politikā; tā kā iedzīvotāji pieprasa valdību aktīvāku rīcību un vērienīgus pasākumus klimata pārmaiņu novēršanai;

| AH. | tā kā Kioto protokola otrais saistību laikposms beidzās 2020. gada 31. decembrī; tā kā tika atlikta pamatnostādņu pieņemšana par to, kā izskatīt jautājumu par tīras attīstības mehānisma darbību emisiju samazināšanu pēc 2020. gada 31. decembra; tā kā ir ieviesti pagaidu pasākumi tīras attīstības mehānisma darbību pagarināšanai pēc 2020. gada; tā kā ir paredzēts, ka Kioto protokola pušu sanāksme notiks vienlaikus ar COP 26 Glāzgovā, |
| --- | --- |

AH.

tā kā Kioto protokola otrais saistību laikposms beidzās 2020. gada 31. decembrī; tā kā tika atlikta pamatnostādņu pieņemšana par to, kā izskatīt jautājumu par tīras attīstības mehānisma darbību emisiju samazināšanu pēc 2020. gada 31. decembra; tā kā ir ieviesti pagaidu pasākumi tīras attīstības mehānisma darbību pagarināšanai pēc 2020. gada; tā kā ir paredzēts, ka Kioto protokola pušu sanāksme notiks vienlaikus ar COP 26 Glāzgovā,

1.

atgādina, ka klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums ir viena no lielākajām cilvēces problēmām un ka visām valdībām visā pasaulē jādara viss iespējamais, lai pret tām cīnītos; uzsver, ka ir vajadzīga starptautiskā sadarbība, nevalstisko dalībnieku iesaiste, solidaritāte un saskaņota rīcība, ko atbalsta zinātne, kā arī nelokāma apņemšanās palielināt vērienu, lai izpildītu mūsu kopīgo pienākumu ierobežot globālo sasilšanu un novērst bioloģiskās daudzveidības zudumu, tādējādi aizsargājot visu planētu un visu labbūtību; šai saistībā ņem vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres aicinājumu visām pasaules valdībām paziņot par ārkārtas stāvokli klimata jomā, līdz pasaule būs sasniegusi siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju;

2.

pauž bažas par UNEP secinājumiem 2020. gada ziņojumā par emisiju starpību un jo īpaši par to, ka, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas izraisīto īslaicīgo CO2 emisiju samazinājumu, saskaņā ar iesniegtajiem beznosacījumu NND prognozētās emisijas to pilnīgas īstenošanas gadījumā izraisīs pasaules virzību uz temperatūras paaugstināšanos par 3,2 oC; atzinīgi vērtē paziņotos NND atjauninājumus, kuros ir izvirzīti vērienīgāki mērķi klimata jomā; taču ar bažām norāda, ka šie ieguldījumi joprojām nebūs pietiekami, lai panāktu Parīzes nolīguma mērķa sasniegšanu; pauž satraukumu par UNFCCC 2021. gada septembra NND kopsavilkuma ziņojumu, kurā konstatēts, ka kopumā visi NND, kas iesniegti līdz 2021. gada 30. jūlijam, 2030. gadā paredz ievērojamu pasaules SEG emisiju pieaugumu — par aptuveni 16 % — salīdzinājumā ar 2010. gadu; uzsver, ka saskaņā ar IPCC pieeju pasaules emisiju samazinājums 1,5 oC apmērā līdz 2030. gadam ir vismaz 45 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni;

3.

atgādina par neseno Konstitucionālās tiesas lēmumu, kurā atzīts, ka klimata aizsardzība nav politiska izvēle un ka konstitūcijas noteikums par vides aizsardzību uzliek valstij konstitucionālu pienākumu panākt klimatneitralitāti;

4.

uzsver, ka saskaņā ar Emisiju samazināšanas deficīta 2020. gada ziņojumu zaļa atveseļošana no pandēmijas līdz 2030. gadam var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par aptuveni 25 %, iekļaujot tās emisiju intervālā, kas sniedz 66 % iespēju saglabāt temperatūru zemāk par 2 oC, tomēr tas joprojām nav pietiekami, lai globālo sasilšanu ierobežotu līdz 1,5 oC; tādēļ uzsver, ka atveseļošanas pasākumu kopums varētu būtiski ietekmēt Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; aicina valdības pielikt visas pūles, lai īstenotu zaļu atveseļošanu, vienlaikus pastiprinot savas saistības saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un uzlabojot savus NND pirms COP 26; uzsver, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem Parīzes nolīguma temperatūras mērķa sasniegšana ir “ekonomiski optimāla” klimata politika (14);

5.

atzinīgi vērtē G7 valstu apņemšanos veikt vērienīgus un paātrinātus pasākumus emisiju samazināšanai, lai ierobežotu temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5 oC (15); atgādina, ka tas radītu daudzus blakus ieguvumus videi, ekonomikai, sabiedrībai un sabiedrības veselībai; uzsver, ka arvien palielinās to valstu skaits, kas apņemas līdz gadsimta vidum sasniegt neto nulles emisiju mērķus; taču uzsver, ka šīm saistībām steidzami jāizpaužas kā stingrai īstermiņa rīcībpolitikai, rīcībai un finanšu resursiem palielinātu klimata mērķu 2030. gadam veidā to pārskatītajos NND, kas jāiesniedz līdz COP 26, lai pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas pēc iespējas ātrāk sasniegtu maksimumu; mudina G20 uzņemties vadošo lomu īstermiņa un ilgtermiņa mērķu palielināšanā;

6.

atzinīgi vērtē to, ka piecus gadus pēc Parīzes nolīguma stāšanās spēkā lielākās pasaules ekonomikas iesaistās cīņā par klimatneitralitāti; vērš uzmanību uz to, ka nulles emisiju saistības ir jāatbalsta ar ilgtermiņa stratēģijām, kas iesniegtas UNFCCC; uzsver, ka šīs saistības ir jāpārvērš efektīvos pasākumos un rīcībpolitikā visos līmeņos un visās nozarēs;

7.

uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas ātrāk pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu; atzinīgi vērtē Starptautiskās Enerģētikas aģentūras “Neto nulle līdz 2050. gadam” ziņojumu, kurā norādīts, ka strauji samazinās pieprasījums pēc fosilā kurināmā, kā dēļ nav nepieciešami ieguldījumi jauna fosilā kurināmā piedāvājumā, un ka, lai sasniegtu 1,5 oC mērķi, no 2021. gada nav jāapstiprina jaunu naftas un gāzes lauku izstrāde, ne arī jaunas ogļraktuves vai raktuvju paplašināšana; atbalsta G7 apņemšanos līdz 2021. gada beigām izbeigt finansējumu ogļu izmantošanai bez emisiju samazināšanas tehnoloģijām; aicina G7 valstis rādīt piemēru enerģētikas pārkārtošanā un apturēt visus jaunos ieguldījumus fosilā kurināmā ieguvē; atbalsta COP 26 prezidentūru, Apvienoto Karalisti un aliansi “Powering Past Coal Alliance”, cenšoties panākt vienošanos, lai apturētu jaunu ar oglēm apkurināmu spēkstaciju būvniecību, kurās neizmanto emisiju samazināšanas tehnoloģijas; atzīst, ka fosilajam kurināmajam nav ilgtermiņa nozīmes ES energoresursu struktūrā, un aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju pieņemt valsts plānus, lai pēc iespējas drīzāk izbeigtu fosilā kurināmā izmantošanu un, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti;

8.

īpaši atbalsta Dānijas un Kostarikas iniciatīvu veidot tādu valstu aliansi, kuras vēlas pakāpeniski pārtraukt naftas un gāzes ieguvi un vairs nepiešķirt atļaujas jaunai izpētei; atgādina Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2021. gada maija ziņojuma “Nulles emisijas līdz 2050. Ceļvedis pasaules enerģētikas nozarei” secinājumus, kuros apstiprināts, ka šādi pasākumi ir nepieciešami, lai sasniegtu 1,5 oC mērķrādītāju;

9.

atgādina, ka visām iesaistītajām pusēm to publiskās un privātās, vietējās un starptautiskās finanšu plūsmas būtu jāsaskaņo ar 1,5 oC mērķrādītāju un klimatnoturīgu attīstību; mudina Komisiju saistībā ar gaidāmo klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, ko paredzēts publiskot 2021. gada 14. decembrī, sniegt visaptverošu pārskatu par Savienības un dalībvalstu atbilstības Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktam pašreizējo stāvokli un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādus trūkumus;

10.

pauž nopietnas bažas par pieaugošo globālo interesi par fosilā kurināmā rezervēm Arktikā, kas ir pieejamākas, jo klimata pārmaiņu dēļ samazinās ledus slānis jūrā; uzsver Arktikas dabas neaizsargātību un ārkārtīgi lielās grūtības attīrīt ekosistēmu pēc naftas piesārņojuma, ko rada izplūdes, cauruļvadu noplūdes vai kuģu satiksmes negadījumi; mudina ES un tās dalībvalstis pieprasīt globālu moratoriju naftas izpētes jūrā veikšanai Arktikā;

11.

uzsver, ka ir jāatjauno starptautiskās koalīcijas, lai panāktu augsta mērķa un augstas vides integritātes rezultātu COP 26; aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar lielākajiem emiteriem, klimata ziņā neaizsargātām valstīm, transatlantiskajiem partneriem un nākamo Apvienotās Karalistes prezidentūru COP 26, lai COP 26 iesniegtu politiskus priekšlikumus par to, kā valstis paātrinās nolemtās darbības, lai novērstu novirzīšanos no 1,5 oC kursa; mudina ES palielināt diplomātisko tvērumu un alianses veidošanu ar jaunattīstības valstīm un visneaizsargātākajām valstīm, lai darbotos kā tilta veidotājs starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, kuras agrāk bija kritiskas visvērienīgāko rezultātu panākšanā COP;

12.

atzinīgi vērtē to, ka ASV prezidents J. Biden savā pirmajā amatā pavadītajā dienā atjaunoja ASV dalību Parīzes nolīgumā, kā arī viņa apņemšanos līdz 2030. gadam uz pusi samazināt ASV SEG emisijas salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un līdz 2050. gadam panākt neto nulles emisijas; sagaida, ka savlaicīgi sekos konkrēti politikas pasākumi un finanšu plūsmas, lai izpildītu ASV saistības; uzsver ES un ASV partnerības un līderības nozīmi Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā; uzsver, ka klimata pārmaiņu, vides degradācijas un bioloģiskās daudzveidības zuduma novēršana, kā arī videi nekaitīgas izaugsmes veicināšana un mūsu okeānu aizsardzība ir jaunās kopīgās transatlantiskās programmas pamatā un ka ES un ASV ir kopīgi apņēmušās darīt visu iespējamo, lai panāktu, ka pasaules temperatūras paaugstināšanās nepārsniedz 1,5 oC; atzīst prezidenta J. Biden centienus stiprināt globālos mērķus klimatrīcības jomā, tostarp 2021. gada aprīlī sarīkojot valstu vadītāju klimata samitu;

13.

uzsver Ķīnas kā pasaules otrās lielākās ekonomikas un valsts ar lielāko kopējo SEG emisiju apjomu lomu; atzīst Ķīnas vēlmi būt par konstruktīvu spēku pasaules mēroga sarunās par klimatu; tomēr ar īpašām bažām norāda uz tās joprojām augsto atkarību no oglēm un mudina tās valdību turpināt un paātrināt zaļo pārkārtošanos kā būtisku nosacījumu, lai sasniegtu Parīzes nolīguma globālos mērķus; atzinīgi vērtē prezidenta Xi Jinping paziņojumu 2020. gada septembrī, ka Ķīna līdz 2030. gadam sasniegs oglekļa dioksīda emisiju maksimumu un līdz 2060. gadam — oglekļa neitralitāti; uzsver, ka šīs saistības būtu jāattiecina uz visām SEG emisijām; sagaida, ka būs turpmākas saistības un konkrēti politikas pasākumi, kā arī pielāgotas finanšu plūsmas to izpildei;

14.

uzsver, ka saskaņā ar IPBES pandēmijas pamatcēloņi ir tās pašas globālās vides pārmaiņas, kas veicina bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņas, tostarp zemes izmantošanas pārmaiņas, lauksaimniecības ekspansiju un intensifikāciju, kā arī savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecību un patēriņu, un citi virzītājspēki; uzsver, ka pandēmija ir apliecinājusi principu “viena veselība” un “veselība visās politikas jomās” lielo nozīmi politikas veidošanā un ka ir vajadzīgas pārveides pārmaiņas; atgādina, ka Parīzes nolīguma preambulā “tiesības uz veselību” ir atzītas kā vienas no galvenajām tiesībām; uzsver, ka UNFCCC 4. panta 1. punktā ir noteikts, ka “visiem tās pušu projektiem vai pasākumiem, ko tās veic, lai mazinātu klimata pārmaiņas vai pielāgotos tām, būtu jāizmanto piemērotas metodes, piemēram, ietekmes novērtējumi, kas ir formulēti un noteikti valsts līmenī, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomiku, sabiedrības veselību un vides kvalitāti”; uzskata, ka veselība jāiekļauj valstu pielāgošanās plānos un valstu UNFCCC sniegtajos paziņojumos;

15.

uzsver, ka Parīzes nolīguma mērķu un klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai ir nepieciešami milzīgi ieguldījumi un līdz šim nepieredzēta visu mūsu tautsaimniecības nozaru pārveide; uzskata, ka šo pārveidi uz jaunu ilgtspējīgu ekonomikas modeli var sasniegt tikai tad, ja tā garantē taisnīgu pārkārtošanos, kas apvieno sociālo un ekoloģisko progresu, uzlabo cilvēku labbūtību un neatstāj nevienu novārtā;

COP 26 Glāzgovā

COP 26 Glāzgovā

16.

pauž nožēlu par to, ka COP 25 sanāksmē Madridē 2019. gadā netika gūti panākumi, un par to, ka dažas puses neuzņemas saistības un neievieš pārredzamību; pauž nožēlu par to, ka Parīzes nolīguma noteikumu kopuma pabeigšana tika atlikta uz nākamo COP un apspriežu par zaudējumiem un kaitējumiem rezultāts varēja būt vērienīgāks; neraugoties uz organizatoriskajām grūtībām, atzīst gūtos panākumus tādos svarīgos aspektos kā sociālās dimensijas veicināšana klimata programmā un plaša nevalstisko dalībnieku iesaiste;

17.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi COP 26 panākt jaunu konsensu par nepieciešamo klimatrīcību un mērķiem, lai līdz gadsimta vidum panāktu globālu klimatneitralitāti, un par stingriem īstermiņa un vidēja termiņa politikas pasākumiem;

18.

aicina visas UNFCCC puses sadarbībā ar reģioniem un nevalstiskajiem dalībniekiem, jo īpaši pilsonisko sabiedrību, konstruktīvi iesaistīties procesā, lai sarīkotu COP 26, kuras laikā jāuzlabo NND, lai nodrošinātu, ka tie ir saderīgi ar Parīzes nolīgumā izvirzīto ilgtermiņa temperatūras mērķi un jaunākajām pieejamajām zinātnes atziņām un ka tie liecina par pušu augstāko iespējamo mērķu līmeni; uzsver, ka, tā kā pašreizējās saistības nav pietiekamas, lai sasniegtu nolīguma mērķus, un globālajām SEG emisijām steidzami jāsasniedz maksimums un pēc tam krasi jāsamazinās, visām pusēm jāpastiprina centieni un jāatjaunina savi NND atbilstīgi Parīzes nolīguma mērķiem, un šai saistībā īpaši aicina ES un visas G20 valstis apliecināt globālu līderību, kā arī apņemties, vēlākais, līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitāti;

19.

uzsver, ka saskaņā ar Emisiju samazināšanas deficīta 2020. gada ziņojumu 1 % pasaules bagātāko iedzīvotāju radītās emisijas vairāk nekā divas reizes pārsniedz 50 % nabadzīgāko iedzīvotāju radīto kopējo daļu; norāda, ka padziļināta izpēte (16) liecina par to, ka ES no 1990. līdz 2015. gadam 10 % bagātāko ES iedzīvotāju bija atbildīgi par gandrīz trešdaļu no kopējā ES patēriņa emisijām un ka tajā pašā laikposmā ES nabadzīgāko 50 % iedzīvotāju gada kopējās patēriņa emisijas samazinājās par 24 %, bet 10 % bagātāko iedzīvotāju radītās emisijas pieauga par 3 %; uzsver, ka Parīzes nolīguma īstenošanā ir pilnībā jāpievēršas taisnīgumam un ka Savienībai, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, ir jāierobežo un krasi jāsamazina mūsu radītās emisijas, vienlaikus sniedzot atbalstu nabadzīgākajām mājsaimniecībām;

20.

aicina Komisiju sadarboties ar citiem lielākajiem CO2 emitatoriem, lai izveidotu starptautisku tādu valstu klimata aizsardzības “klubu”, kas vada virzību uz klimatneitralitāti, ar kopīgiem mērķiem samazināt SEG, ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, izstrādāt vienotu standartu definīciju emisiju mērīšanai, salīdzināmu tiešu un netiešu CO2 cenu noteikšanai enerģētikas un rūpniecības nozarē, kā arī aizsargāt valstis, kas vēlas īstenot klimata aizsardzības pasākumus pret starptautiskās konkurences radīto nelabvēlīgo situāciju, piemērojot kopēju oglekļa ievedkorekcijas mehānismu;

21.

uzsver nepieciešamību īstenot pastiprinātus un koordinētus nozaru dekarbonizācijas pasākumus, saskaņojot mērķus un sadarbību starp pusēm un citiem dalībniekiem; aicina puses stiprināt Marrākešas partnerību globālai rīcībai klimata jomā kā telpu, kas mudinātu nevalstiskos dalībniekus un pašvaldības nekavējoties veikt pasākumus klimata jomā, pamatojoties uz zinātni un augsta līmeņa mērķiem, un veicināt kopīgu mācīšanos dažādos vēlēšanu apgabalos, ģeogrāfiskajos apgabalos un nozarēs ar mērķi paātrināt rīcību un atbalstīt politikas veidošanu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai;

22.

uzsver, ka COP 26 ir jāatrisina Parīzes nolīguma darba programmas neatrisinātie jautājumi, lai nākamajos piecos gados koncentrētos uz turpmāko attīstību un tās īstenošanas un darbības stiprināšanu; mudina visas puses atrisināt neatrisinātos jautājumus, lai pabeigtu Parīzes nolīguma noteikumu kopumu, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, kopīgiem termiņiem un sadarbības mehānismiem saskaņā ar 6. pantu, lai nodrošinātu stingru vides integritāti un sasniegtu visaugstāko mērķu līmeni;

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt stingru un stabilu starptautisko noteikumu ievērošanu attiecībā uz Parīzes nolīguma 6. pantu, pamatojoties uz Sanhosē principiem; jo īpaši uzsver nepieciešamību veicināt starptautisko sadarbību, vienlaikus novēršot jebkāda veida dubulto uzskaiti, lai nodrošinātu vides integritāti ar reāliem, papildu, izmērāmiem, pastāvīgiem un neatkarīgi pārbaudītiem emisiju samazinājumiem, lai garantētu, ka nevienu vienību, kas pieņemta saskaņā ar Kioto protokolu, nevar uzskaitīt pašreizējos un nākamajos NND, un lai nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību; atkārtoti pauž atbalstu tam, ka daļa ieņēmumu saskaņā ar 6. panta mehānismiem tiktu novirzīta Pielāgošanās fonda finansēšanai; atkārtoti pauž atbalstu piecu gadu laika grafika ieviešanai un aicina ES pieņemt nostāju, atbalstot vienošanos par piecu gadu kopīgu laika grafiku, lai paātrinātu rīcību klimata jomā;

24.

prasa iedzīvināt uzlabotu pārredzamības sistēmu, kas atbalsta pārredzamības, precizitātes, konsekvences, salīdzināmības un pilnīguma principus;

25.

uzsver, ka klimata pārmaiņas cilvēkus ietekmē atšķirīgi un dažādos veidos ar tādiem faktoriem kā dzimums, vecums, invaliditāte, etniskā piederība un nabadzība un ka pašreizējā nevienlīdzība, kuras pamatā ir personas dzimums, var palielināt šīs personas neaizsargātību pret klimata pārmaiņu nenovēršamo ietekmi, tostarp dabas apdraudējumiem; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka COP 25 Madridē ir pieņemta uzlabotā Limas darba programma par dzimumu līdztiesību un dzimumu rīcības plāns, un aicina to ātri īstenot; uzskata, ka pārveide uz ilgtspējīgu sabiedrību jāveic iekļaujošā, taisnīgā un vienlīdzīgā veidā un ka dzimumu līdzsvars un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm ir šīs pārveides galvenie elementi; uzsver, ka visos attiecīgajos uzdevumos un mērķos efektīvāk jāintegrē dzimumu līdztiesība; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt konkrētu rīcības plānu, lai izpildītu atjaunotajā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā noteiktās saistības, un izveidot pastāvīgu ES dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu kontaktpunktu ar pietiekamiem budžeta līdzekļiem, lai īstenotu un uzraudzītu dzimumatbildīgu klimata politiku ES un visā pasaulē (17); uzskata, ka tas varētu kalpot par piemēru citām pusēm līdzīgu pasākumu pieņemšanā;

26.

atzinīgi vērtē to, ka puses savos NND arvien vairāk apsver dzimumu līdztiesības jautājumu, un aicina visas puses pieņemt dzimumresponsīvus un sociāli taisnīgus NND, lai nodrošinātu taisnīgumu klimata jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot ārējās darbības instrumentus un Eiropas Investīciju banku (EIB), palielināt dzimumu un klimata atbalsta saskaņotību, tostarp veicinot sieviešu un sieviešu organizāciju līdzdalību pārvaldībā un lēmumu pieņemšanā, to piekļuvi finansējumam un programmām, kas atbalsta sieviešu lomu klimata pārvaldībā, un īpaši tādām nozarēm kā lauksaimniecība un mežsaimniecība, īpašu uzmanību pievēršot pirmiedzīvotāju sievietēm;

27.

pauž bažas par ceļojumu ierobežojumu un citu ar Covid-19 saistīto ierobežojumu iespējamo ietekmi uz taisnīgu un līdzsvarotu COP 26 apmeklējumu; aicina Apvienoto Karalisti kā COP 26 prezidentvalsti veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu plašu un iekļaujošu apmeklējumu, pilnībā ievērojot sanitāros pasākumus; uzskata, ka jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka visas jaunattīstības valstis, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazās salu jaunattīstības valstis, var piedalīties COP 26, un aicina Apvienotās Karalistes prezidentūru pārvarēt ar pandēmiju saistītos šķēršļus līdzdalībai;

28.

atgādina, cik svarīgi ir UNFCCC lēmumu pieņemšanas procesos iesaistīt visas valstis; uzsver, ka pašreizējais lēmumu pieņemšanas process UNFCCC ietvaros ir jāuzlabo, lai labāk iesaistītu nabadzīgu un mazāk aizsargātu valstu delegātus; atkārtoti aicina ES delegāciju COP pastiprināt sadarbību ar neaizsargātu valstu delegātiem;

29.

atkārtoti pauž atbalstu īpašas interešu konflikta politikas ieviešanai UNFCCC ietvaros un aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties vadību šajā procesā;

30.

uzskata, ka ES ir vēsturiski atbildīga un tai ir jāuzņemas lauvas tiesa no Parīzes nolīgumu parakstījušo saistībām, gan pildot savus pienākumus, gan palīdzot tos pildīt citiem, kā arī būtu jāatzīst un jāpilda savas klimata un vides saistības, rādot uzticamu piemēru pārējiem; atgādina par principu “kopēja, bet diferencēta atbildība un attiecīgas spējas”, kas Savienībai un dalībvalstīm piešķir īpašu atbildību, kā arī spēju rīkoties;

Vērienīga ES klimata politika un ilgtermiņa redzējums

Vērienīga ES klimata politika un ilgtermiņa redzējums

| 31. | uzsver Eiropas Klimata akta pieņemšanu; vēlas, lai Eiropas zaļais kurss un jo īpaši pakete “Gatavi 2030. gada mērķim” nodrošinātu nepieciešamos pasākumus, lai ES un tās dalībvalstis pilnībā atbilstu Parīzes nolīguma prasībām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES rādītu piemēru un sniegtu skaidru vēstījumu COP 26, ka tā ir gatava palielināt savu NND ieguldījumu Parīzes nolīgumā, un aicina pārējās Puses uzņemties tāda paša līmeņa saistības; |
| --- | --- |

31.

uzsver Eiropas Klimata akta pieņemšanu; vēlas, lai Eiropas zaļais kurss un jo īpaši pakete “Gatavi 2030. gada mērķim” nodrošinātu nepieciešamos pasākumus, lai ES un tās dalībvalstis pilnībā atbilstu Parīzes nolīguma prasībām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES rādītu piemēru un sniegtu skaidru vēstījumu COP 26

| 32. | uzsver, ka daļa ES pieder klimata pārmaiņu visvairāk skartajiem pasaules reģioniem; norāda, ka Vidusjūras baseins uzsilst par 20 % ātrāk salīdzinājumā ar pasaules vidējo rādītāju un ka reģions ir viens no galvenajiem klimata pārmaiņu karstajiem punktiem pasaulē, kurā tiek prognozēts, ka 250 miljoni cilvēku 20 gadu laikā tiks uzskatīti par tādiem, kas cieš no ūdens trūkuma (18); uzsver, ka Vidusjūra kļūst par visstraujāk sasilstošo jūru pasaulē (19), radot sekas svarīgām ekonomikas nozarēm un visai jūras ekosistēmai, kas izraisa neatgriezeniskas izmaiņas ekosistēmām un sugām; aicina ES steidzami rīkoties un sadarboties ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai īstenotu vērienīgus pielāgošanās pasākumus un vadītu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka daļa ES pieder klimata pārmaiņu visvairāk skartajiem pasaules reģioniem; norāda, ka Vidusjūras baseins uzsilst par 20 % ātrāk salīdzinājumā ar pasaules vidējo rādītāju un ka reģions ir viens no galvenajiem klimata pārmaiņu karstajiem punktiem pasaulē, kurā tiek prognozēts, ka 250 miljoni cilvēku 20 gadu laikā tiks uzskatīti par tādiem, kas cieš no ūdens trūkuma (18

19

| 33. | uzsver, ka Eiropas zaļā kursa panākumi ir atkarīgi no tā attiecīgo standartu un normu efektīvas globalizācijas partnerībā ar trešām valstīm; atgādina par Eiropadomes 2021. gada janvāra secinājumiem un Eiropas Komisijas mērķi stiprināt Savienības kā pasaules mēroga dalībnieces lomu; aicina pirms Āfrikas COP 27 izstrādāt operatīvu un saskaņotu Eiropas zaļā kursa diplomātijas stratēģiju; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka Eiropas zaļā kursa panākumi ir atkarīgi no tā attiecīgo standartu un normu efektīvas globalizācijas partnerībā ar trešām valstīm; atgādina par Eiropadomes 2021. gada janvāra secinājumiem un Eiropas Komisijas mērķi stiprināt Savienības kā pasaules mēroga dalībnieces lomu; aicina pirms Āfrikas COP 27

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi reāli samazināt ES vides pēdu, lai izpildītu mūsu globālās saistības klimata jomā; tomēr norāda, ka nav oficiāla ES rādītāja, lai novērtētu mūsu pašreizējo vides pēdu, un aicina Komisiju un Eiropas Vides aģentūru pieņemt šādu rādītāju; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi reāli samazināt ES vides pēdu, lai izpildītu mūsu globālās saistības klimata jomā; tomēr norāda, ka nav oficiāla ES rādītāja, lai novērtētu mūsu pašreizējo vides pēdu, un aicina Komisiju un Eiropas Vides aģentūru pieņemt šādu rādītāju;

| 35. | atkārtoti aicina Komisiju pēc Eiropas Klimata akta pieņemšanas un, ņemot vērā dabīgo oglekļa piesaistītāju svarīgo lomu klimatneitralitātes sasniegšanā, ierosināt vērienīgu zinātnes atziņās balstītu ES 2030. gada mērķi dabīgo oglekļa dioksīda piesaistītāju nodrošinātai siltumnīcefekta gāzu emisiju absorbcijai, kam vajadzētu atbilst Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam un būt noteiktam tiesību aktos; tāpēc atgādina, ka ātrai emisiju samazināšanai ir jāpaliek prioritārai; |
| --- | --- |

35.

atkārtoti aicina Komisiju pēc Eiropas Klimata akta pieņemšanas un, ņemot vērā dabīgo oglekļa piesaistītāju svarīgo lomu klimatneitralitātes sasniegšanā, ierosināt vērienīgu zinātnes atziņās balstītu ES 2030. gada mērķi dabīgo oglekļa dioksīda piesaistītāju nodrošinātai siltumnīcefekta gāzu emisiju absorbcijai, kam vajadzētu atbilst Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam un būt noteiktam tiesību aktos; tāpēc atgādina, ka ātrai emisiju samazināšanai ir jāpaliek prioritārai;

| 36. | uzsver, ka klimata mērķi jāintegrē visās ES rīcībpolitikās; mudina Komisiju atjaunināt veidu, kādā tā veic ietekmes novērtējumus visās ES politikas jomās, lai nodrošinātu Klimata akta 6. panta 4. punkta pilnīgu īstenošanu; uzskata, ka jaunās iniciatīvas, kas minētas Komisijas nesenajā paziņojumā “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (20), jo īpaši analīzes “nenodari būtisku kaitējumu” iekļaušana ietekmes novērtējumos, ir pirmais solis šajā virzienā; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka klimata mērķi jāintegrē visās ES rīcībpolitikās; mudina Komisiju atjaunināt veidu, kādā tā veic ietekmes novērtējumus visās ES politikas jomās, lai nodrošinātu Klimata akta 6. panta 4. punkta pilnīgu īstenošanu; uzskata, ka jaunās iniciatīvas, kas minētas Komisijas nesenajā paziņojumā “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (20

| 37. | uzsver energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu enerģijas būtisko nozīmi pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesā; atzīst panākumus, kas gūti atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstībā; ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvu saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un uzsver, cik svarīgi ir paaugstināt atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti un izpildītu Parīzes nolīgumu, izmantojot iespēju, ko sniedz pašreizējais atjaunojamo energoresursu enerģijas un uzglabāšanas tehnoloģiju izmaksu samazinājums; |
| --- | --- |

37.

uzsver energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu enerģijas būtisko nozīmi pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku procesā; atzīst panākumus, kas gūti atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstībā; ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvu saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un uzsver, cik svarīgi ir paaugstināt atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti un izpildītu Parīzes nolīgumu, izmantojot iespēju, ko sniedz pašreizējais atjaunojamo energoresursu enerģijas un uzglabāšanas tehnoloģiju izmaksu samazinājums;

| 38. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) regulējumu saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un uzsver, cik svarīgi ir palielināt dabisko piesaistītāju skaitu, atbalstot uz ekosistēmām balstītus risinājumus un vienlaikus ņemot vērā dažādu ekosistēmu vērtību attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, kā arī oglekļa daudzumu, ko turpina atdalīt un uzglabāt, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

38.

ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) regulējumu saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un uzsver, cik svarīgi ir palielināt dabisko piesaistītāju skaitu, atbalstot uz ekosistēmām balstītus risinājumus un vienlaikus ņemot vērā dažādu ekosistēmu vērtību attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, kā arī oglekļa daudzumu, ko turpina atdalīt un uzglabāt, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti;

| 39. | uzsver, ka visām klimata un saistītajām enerģētikas politikas jomām jāatspoguļo jaunākās zinātnes atziņas, kas attiecas uz ekosistēmām un dažādām oglekļa krātuvēm, un to patiesā vērtība, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām; uzskata, ka dabā balstīti risinājumi un ekosistēmā balstīta pieeja, kā arī ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana un saglabāšana, ir būtiski faktori, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; prasa sniegt vairāk datu par apgabaliem, kas atrodas ar oglekli un sugām bagātās ekosistēmās un ārpus tām, un par saglabāšanas pārvaldības, aizsardzības un atjaunošanas pasākumu kvalitāti, lai pieņemtu informācijā balstītus lēmumus par atjaunošanas prioritātēm, kā arī par pasākumiem un rīcībpolitiku cīņai pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka visām klimata un saistītajām enerģētikas politikas jomām jāatspoguļo jaunākās zinātnes atziņas, kas attiecas uz ekosistēmām un dažādām oglekļa krātuvēm, un to patiesā vērtība, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām; uzskata, ka dabā balstīti risinājumi un ekosistēmā balstīta pieeja, kā arī ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana un saglabāšana, ir būtiski faktori, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; prasa sniegt vairāk datu par apgabaliem, kas atrodas ar oglekli un sugām bagātās ekosistēmās un ārpus tām, un par saglabāšanas pārvaldības, aizsardzības un atjaunošanas pasākumu kvalitāti, lai pieņemtu informācijā balstītus lēmumus par atjaunošanas prioritātēm, kā arī par pasākumiem un rīcībpolitiku cīņai pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības zudumu;

| 40. | uzsver, ka visas rīcībpolitikas klimata jomā jāīsteno, ievērojot taisnīgas pārkārtošanās principu un principu “piesārņotājs maksā”, pakāpeniski atceļot visas videi kaitīgās subsīdijas un cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un privāto sektoru, nevienu neatstājot novārtā; tādēļ uzskata, ka pārredzamākas un spēcīgākas sociālās partnerības un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai panāktu visu sabiedrības jomu klimatneitralitāti taisnīgā, iekļaujošā un sociāli ilgtspējīgā veidā; atgādina, ka Eiropas Klimata akta 10. pantā ir paredzēti instrumenti, kuru mērķis ir izstrādāt nozaru indikatīvus brīvprātīgas dekarbonizācijas ceļvežus visvairāk emitējošajām nozarēm ES, un mudina Komisiju sadarboties ar šīm nozarēm, lai atvieglotu šādu ceļvežu sagatavošanu; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka visas rīcībpolitikas klimata jomā jāīsteno, ievērojot taisnīgas pārkārtošanās principu un principu “piesārņotājs maksā”, pakāpeniski atceļot visas videi kaitīgās subsīdijas un cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un privāto sektoru, nevienu neatstājot novārtā; tādēļ uzskata, ka pārredzamākas un spēcīgākas sociālās partnerības un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai panāktu visu sabiedrības jomu klimatneitralitāti taisnīgā, iekļaujošā un sociāli ilgtspējīgā veidā; atgādina, ka Eiropas Klimata akta 10. pantā ir paredzēti instrumenti, kuru mērķis ir izstrādāt nozaru indikatīvus brīvprātīgas dekarbonizācijas ceļvežus visvairāk emitējošajām nozarēm ES, un mudina Komisiju sadarboties ar šīm nozarēm, lai atvieglotu šādu ceļvežu sagatavošanu;

| 41. | uzsver, ka pasākumi, kas veikti, lai mazinātu klimata pārmaiņas vai pielāgotos tām, nedrīkst izraisīt citu pašreizējo vides problēmu saasināšanos vai jaunu problēmu rašanos ES vai trešās valstīs; šajā saistībā vērš uzmanību uz vides riskiem, kas saistīti ar pieaugošo pieprasījumu pēc atsevišķām kritiski svarīgām izejvielām, kuras vajadzīgas pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni vai klimata inženierijai, un aicina Komisiju savās darbībās šos riskus ņemt vērā un censties tos samazināt līdz minimumam saskaņā ar piesardzības principu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka pasākumi, kas veikti, lai mazinātu klimata pārmaiņas vai pielāgotos tām, nedrīkst izraisīt citu pašreizējo vides problēmu saasināšanos vai jaunu problēmu rašanos ES vai trešās valstīs; šajā saistībā vērš uzmanību uz vides riskiem, kas saistīti ar pieaugošo pieprasījumu pēc atsevišķām kritiski svarīgām izejvielām, kuras vajadzīgas pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni vai klimata inženierijai, un aicina Komisiju savās darbībās šos riskus ņemt vērā un censties tos samazināt līdz minimumam saskaņā ar piesardzības principu;

| 42. | uzskata, ka Eiropas Atveseļošanas instrumenta pasākumu kopuma vērienīgai īstenošanai ilgtspējīgas politikas veidā ir vairākas priekšrocības, kas veicina izaugsmi ekonomikas lejupslīdes laikā, piemēram, jaunu darbvietu radīšana, augstāki īstermiņa fiskālie multiplikatori un lielāki ilgtermiņa izmaksu ietaupījumi, un tā ir iespēja apliecināt citām valstīm ieguvumus to ekonomikai; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis maksimāli palielināt šī pasākumu kopuma potenciālu zaļās pārkārtošanās atbalstam; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka Eiropas Atveseļošanas instrumenta pasākumu kopuma vērienīgai īstenošanai ilgtspējīgas politikas veidā ir vairākas priekšrocības, kas veicina izaugsmi ekonomikas lejupslīdes laikā, piemēram, jaunu darbvietu radīšana, augstāki īstermiņa fiskālie multiplikatori un lielāki ilgtermiņa izmaksu ietaupījumi, un tā ir iespēja apliecināt citām valstīm ieguvumus to ekonomikai; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis maksimāli palielināt šī pasākumu kopuma potenciālu zaļās pārkārtošanās atbalstam;

| 43. | uzsver, ka ir jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme un jaunu, zaļu tehnoloģiju izstrāde, jo tās var būt nozīmīgs klimata pārmaiņu mazināšanas virzītājspēks; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme un jaunu, zaļu tehnoloģiju izstrāde, jo tās var būt nozīmīgs klimata pārmaiņu mazināšanas virzītājspēks;

Pielāgošanās klimata pārmaiņām, zaudējumi un kaitējums

Pielāgošanās klimata pārmaiņām, zaudējumi un kaitējums

| 44. | atgādina, ka pielāgošanās pasākumi ir pilnīgi nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi un sasniegt klimatnoturību un ilgtspējīgu attīstību, norādot uz jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu, īpašo neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt pielāgošanās pasākumus un iesaistīt vietējās iestādes, lai pilnībā ievērotu Parīzes nolīguma saistības un nodrošinātu, ka ES pielāgošanās politika atbilst ES globālajai līderībai klimata pārmaiņu mazināšanā; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju, saikni ar ES Biodaudzveidības stratēģiju un jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas izriet no Eiropas Klimata akta, un aicina tos vērienīgi īstenot, tostarp arī to starptautiskos komponentus; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka pielāgošanās pasākumi ir pilnīgi nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi un sasniegt klimatnoturību un ilgtspējīgu attīstību, norādot uz jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu, īpašo neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt pielāgošanās pasākumus un iesaistīt vietējās iestādes, lai pilnībā ievērotu Parīzes nolīguma saistības un nodrošinātu, ka ES pielāgošanās politika atbilst ES globālajai līderībai klimata pārmaiņu mazināšanā; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju, saikni ar ES Biodaudzveidības stratēģiju un jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas izriet no Eiropas Klimata akta, un aicina tos vērienīgi īstenot, tostarp arī to starptautiskos komponentus;

| 45. | uzsver, ka ES Klimatadaptācijas stratēģijā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. februārī, ir pausts Komisijas mērķis palielināt resursus un vēl vairāk mobilizēt plašāka mēroga pielāgošanās finansējumu, un ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka finanšu resursi sasniedz visneaizsargātākās jaunattīstības valstu kopienas; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ES Klimatadaptācijas stratēģijā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. februārī, ir pausts Komisijas mērķis palielināt resursus un vēl vairāk mobilizēt plašāka mēroga pielāgošanās finansējumu, un ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka finanšu resursi sasniedz visneaizsargātākās jaunattīstības valstu kopienas;

| 46. | atzinīgi vērtē jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas paredzēts ES Klimata akta 4. pantā; uzsver, ka ir nepieciešami papildu reglamentējoši pasākumi ar skaidriem mērķiem un starpposma mērķrādītājiem, lai uzlabotu spēju pielāgoties, stiprinātu noturību un mazinātu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas paredzēts ES Klimata akta 4. pantā; uzsver, ka ir nepieciešami papildu reglamentējoši pasākumi ar skaidriem mērķiem un starpposma mērķrādītājiem, lai uzlabotu spēju pielāgoties, stiprinātu noturību un mazinātu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām;

| 47. | uzsver — lai gan klimata pārmaiņas ir globāla problēma, katrs reģions tiks skarts atšķirīgi un ka vietējā līmeņa pārvaldība, kas ir tuvāka iedzīvotājiem, tādēļ bieži ir vispiemērotākās struktūras, lai izstrādātu pielāgošanās stratēģijas šīs problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

47.

uzsver — lai gan klimata pārmaiņas ir globāla problēma, katrs reģions tiks skarts atšķirīgi un ka vietējā līmeņa pārvaldība, kas ir tuvāka iedzīvotājiem, tādēļ bieži ir vispiemērotākās struktūras, lai izstrādātu pielāgošanās stratēģijas šīs problēmas risināšanai;

| 48. | uzsver, ka zaļā infrastruktūra veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām, jo tiek aizsargāts dabas mantojums, saglabātas dzīvotnes un sugas, nodrošināts labs ekoloģiskais stāvoklis, ūdens resursu apsaimniekošana, kā arī panākts pārtikas nodrošinājums; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka zaļā infrastruktūra veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām, jo tiek aizsargāts dabas mantojums, saglabātas dzīvotnes un sugas, nodrošināts labs ekoloģiskais stāvoklis, ūdens resursu apsaimniekošana, kā arī panākts pārtikas nodrošinājums;

| 49. | uzsver pārtuksnešošanās postošo ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, kā arī nepieciešamību pēc kopīgas pieejas, lai pienācīgi novērstu šo problēmu, pielāgotos tai un to risinātu; tādēļ uzsver ūdens pieejamības nozīmību, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, jo papildus tam, ka augsnē tiek ļauts augt tādiem augiem, kuri piesaista un saglabā oglekli, arī augsnē saglabātais ūdens uzlabo mikroorganismu dzīvi, palielinot organisko vielu saturu augsnē, un būtībā tam ir lielāka oglekļa aiztures spēja; uzsver, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām kontekstā liela uzmanība jāpievērš ūdens resursu apsaimniekošanai; uzsver, ka ES Ūdens pamatdirektīva (21) jāīsteno ātri un pilnībā, lai sasniegtu tās mērķus un labāk pārvaldītu šos resursus; |
| --- | --- |

49.

uzsver pārtuksnešošanās postošo ietekmi uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, kā arī nepieciešamību pēc kopīgas pieejas, lai pienācīgi novērstu šo problēmu, pielāgotos tai un to risinātu; tādēļ uzsver ūdens pieejamības nozīmību, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, jo papildus tam, ka augsnē tiek ļauts augt tādiem augiem, kuri piesaista un saglabā oglekli, arī augsnē saglabātais ūdens uzlabo mikroorganismu dzīvi, palielinot organisko vielu saturu augsnē, un būtībā tam ir lielāka oglekļa aiztures spēja; uzsver, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām kontekstā liela uzmanība jāpievērš ūdens resursu apsaimniekošanai; uzsver, ka ES Ūdens pamatdirektīva (21

| 50. | uzsver, ka, atzīstot ūdens patieso vērtību un tā nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās tām jomā, ir svarīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar klimata ietekmi uz ūdens kvalitāti, un panākt klimatneitralitāti; atzīst, ka ūdens avotu dažādošana, ūdens efektivitāte, cirkulārā ūdens apsaimniekošana, dabā balstīti risinājumi, digitālie risinājumi ūdens monitoringam, uzraudzībai un analīzei, kā arī dzeramā ūdens pieejamība un sanitārija palīdz samazināt piesārņojumu un CO2 emisijas; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka, atzīstot ūdens patieso vērtību un tā nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās tām jomā, ir svarīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar klimata ietekmi uz ūdens kvalitāti, un panākt klimatneitralitāti; atzīst, ka ūdens avotu dažādošana, ūdens efektivitāte, cirkulārā ūdens apsaimniekošana, dabā balstīti risinājumi, digitālie risinājumi ūdens monitoringam, uzraudzībai un analīzei, kā arī dzeramā ūdens pieejamība un sanitārija palīdz samazināt piesārņojumu un CO2

| 51. | uzsver, ka Parīzes nolīguma preambulā ir atzīta pamatprioritāte — pārtikas nodrošinājuma garantēšana un bada izskaušana un jo īpaši pārtikas ražošanas sistēmu neaizsargātības pret klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi risināšana; atgādina, ka UNFCCC 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka, spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei palielināšana un noturības pret klimata pārmaiņām un zemu SEG veicināšana nedrīkst apdraudēt pārtikas ražošanu; aicina visas puses nacionālajos pielāgošanās plānos pienācīgi ņemt vērā pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka Parīzes nolīguma preambulā ir atzīta pamatprioritāte — pārtikas nodrošinājuma garantēšana un bada izskaušana un jo īpaši pārtikas ražošanas sistēmu neaizsargātības pret klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi risināšana; atgādina, ka UNFCCC

| 52. | uzsver, cik svarīga ir daudzu apdraudējumu, sistēmas līmeņa pieeja, lai novērtētu klimata riskus un pielāgošanās vajadzības un darbības, nepieciešamību uzlabot rādītājus, lai novērtētu informāciju par pielāgošanos riska pakāpi un palielinātu tehnisko un finansiālo atbalstu valstīm izstrādāt projektus banku finansējuma piesaistīšanas spējām nolūkā piekļūt lielākam pielāgošanās finansējumam; |
| --- | --- |

52.

uzsver, cik svarīga ir daudzu apdraudējumu, sistēmas līmeņa pieeja, lai novērtētu klimata riskus un pielāgošanās vajadzības un darbības, nepieciešamību uzlabot rādītājus, lai novērtētu informāciju par pielāgošanos riska pakāpi un palielinātu tehnisko un finansiālo atbalstu valstīm izstrādāt projektus banku finansējuma piesaistīšanas spējām nolūkā piekļūt lielākam pielāgošanās finansējumam;

| 53. | atbalsta globālā pielāgošanās mērķa pārskatīšanu un uzsver nepieciešamību to pārvērst izmērāmos rezultātos, pamatojoties uz spēcīgu izpratni par risku dažādos līmeņos, konsekventu un salīdzināmu datu pieejamību un kvantitatīvu un kvalitatīvu rezultātu izmantošanu attiecībā uz noturību laika gaitā; |
| --- | --- |

53.

atbalsta globālā pielāgošanās mērķa pārskatīšanu un uzsver nepieciešamību to pārvērst izmērāmos rezultātos, pamatojoties uz spēcīgu izpratni par risku dažādos līmeņos, konsekventu un salīdzināmu datu pieejamību un kvantitatīvu un kvalitatīvu rezultātu izmantošanu attiecībā uz noturību laika gaitā;

| 54. | aicina COP 26 pilnībā iedzīvināt Santjago tīklu par zaudējumu un kaitējumu atlīdzināšanu, kas tika uzsākts COP 25, lai efektīvi veicinātu tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm nolūkā novērst, samazināt un risināt zaudējumus un kaitējumu un nodrošināt funkcijas, kuru pamatā ir izplatītākās problēmas un trūkumi, ar ko saskaras jaunattīstības valstis, tostarp spēju, finansējuma un atbalsta trūkums; uzskata, ka Santjago tīkla darbība būtu jāiekļauj UNFCCC struktūrās un, pamatojoties uz UNFCCC pušu un novērotāju ieguldījumu, to paredzami un droši būtu jāfinansē attīstītām valstīm; |
| --- | --- |

54.

aicina COP 26

COP 25

UNFCCC

UNFCCC

| 55. | norāda, ka Parīzes nolīguma 8. pants par zaudējumiem un kaitējumu nosaka, ka pusēm būtu jāīsteno uz sadarbību vērsta pieeja attiecībā uz zaudējumiem un kaitējumu, kas saistīti ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām; tāpēc uzsver, ka liela nozīme ir globālai atbalstošai rīcībai teritorijās, kas ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi, piemēram, piekrastes zonās un salās, un vietās, kur pielāgošanās spējas ir ierobežotas; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka Parīzes nolīguma 8. pants par zaudējumiem un kaitējumu nosaka, ka pusēm būtu jāīsteno uz sadarbību vērsta pieeja attiecībā uz zaudējumiem un kaitējumu, kas saistīti ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām; tāpēc uzsver, ka liela nozīme ir globālai atbalstošai rīcībai teritorijās, kas ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi, piemēram, piekrastes zonās un salās, un vietās, kur pielāgošanās spējas ir ierobežotas;

| 56. | uzsver, ka klimata pārmaiņas un vides degradācija arvien vairāk mijiedarbojas ar cilvēku pārvietošanas virzītājspēkiem; pauž atbalstu Varšavas Starptautiskā mehānisma zaudējumu un kaitējuma atlīdzināšanai (WIM Excom) darba grupai pārvietošanas jautājumos un aicina to darīt vairāk un nodrošināt plašāku vismazāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu iekļaušanu; aicina turpmākajās COP pievērst lielāku uzmanību klimata izraisītai pārvietošanai; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka klimata pārmaiņas un vides degradācija arvien vairāk mijiedarbojas ar cilvēku pārvietošanas virzītājspēkiem; pauž atbalstu Varšavas Starptautiskā mehānisma zaudējumu un kaitējuma atlīdzināšanai (WIM Excom

COP

Dabā balstīti risinājumi un ekosistēmā balstītas pieejas klimata pārmaiņām

Dabā balstīti risinājumi un ekosistēmā balstītas pieejas klimata pārmaiņām

| 57. | atgādina, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem bioloģiskās daudzveidības zuduma un zemes degradācijas tiešajiem virzītājspēkiem un ka bioloģiskās daudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistīti un saasina viens otru, arī apdraudot dzīvību uz mūsu planētas; uzsver, ka tiek prognozēts — nākamajās desmitgadēs klimata pārmaiņu negatīvā ietekme uz dabu un bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, ūdens pieejamību, okeāniem un pārtikas nodrošinājumu kļūs kritiska; atkārtoti uzsver, ka tādu augsta oglekļa dioksīda līmeņa ekosistēmu kā kūdrāju, mitrāju, mežzemju un zilā oglekļa ekosistēmu, piemēram, sāļo purvu, jūraszāļu un mangrovju un neskartu mežu, rūpīga saglabāšana un atjaunošana ir atbildes iespēja ar tūlītēju ietekmi un sniedz plašu seku mazināšanas un pielāgošanās tām ieguvumu klāstu; tā kā zilā oglekļa ekosistēmas, tās degradējot vai iznīcinot, rada atmosfērā un okeānā oglekli, ko tie glabā gadsimtiem ilgi, un kļūst par SEG emisiju avotiem; uzsver, ka daži pasākumi, kas varētu mazināt klimata krīzi, varētu arī kaitēt bioloģiskajai daudzveidībai un ka klimata krīze un bioloģiskās daudzveidības zuduma krīze ir jārisina kopā; tādēļ ierosina pienācīgi finansētu kopīgu CBD un UNFCCC darba programmu, lai noteiktu un veicinātu sinerģisku rīcību; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem bioloģiskās daudzveidības zuduma un zemes degradācijas tiešajiem virzītājspēkiem un ka bioloģiskās daudzveidības zudums un klimata pārmaiņas ir savstarpēji saistīti un saasina viens otru, arī apdraudot dzīvību uz mūsu planētas; uzsver, ka tiek prognozēts — nākamajās desmitgadēs klimata pārmaiņu negatīvā ietekme uz dabu un bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, ūdens pieejamību, okeāniem un pārtikas nodrošinājumu kļūs kritiska; atkārtoti uzsver, ka tādu augsta oglekļa dioksīda līmeņa ekosistēmu kā kūdrāju, mitrāju, mežzemju un zilā oglekļa ekosistēmu, piemēram, sāļo purvu, jūraszāļu un mangrovju un neskartu mežu, rūpīga saglabāšana un atjaunošana ir atbildes iespēja ar tūlītēju ietekmi un sniedz plašu seku mazināšanas un pielāgošanās tām ieguvumu klāstu; tā kā zilā oglekļa ekosistēmas, tās degradējot vai iznīcinot, rada atmosfērā un okeānā oglekli, ko tie glabā gadsimtiem ilgi, un kļūst par SEG emisiju avotiem; uzsver, ka daži pasākumi, kas varētu mazināt klimata krīzi, varētu arī kaitēt bioloģiskajai daudzveidībai un ka klimata krīze un bioloģiskās daudzveidības zuduma krīze ir jārisina kopā; tādēļ ierosina pienācīgi finansētu kopīgu CBD

UNFCCC

| 58. | uzsver, ka, neraugoties uz pieaugošo vienprātību UNFCCC un CBD par to, ka ir vajadzīga integrēta rīcība valsts un vietējā līmenī, lai kopā risinātu gan bioloģiskās daudzveidības, gan klimata krīzes, dabā balstīti risinājumi daudzos klimata solījumos un valstu stratēģijās joprojām nav iekļauti; uzskata, ka dažādu ieinteresēto personu platforma dabā balstītu risinājumu jautājumos varētu palīdzēt stiprināt sinerģiju starp daudzpusējām starptautiskām konvencijām bioloģiskās daudzveidības un klimata pārmaiņu jomā un palīdzēt sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka, neraugoties uz pieaugošo vienprātību UNFCCC

CBD

| 59. | uzsver, ka ir vajadzīga sinerģija starp ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un klimata politiku gan klimata pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās tām jomā; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ir vajadzīga sinerģija starp ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un klimata politiku gan klimata pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās tām jomā;

| 60. | atgādina arī par bioloģiskās daudzveidības būtisko nozīmi, dodot cilvēkiem iespēju cīnīties pret globālo sasilšanu un pielāgoties tai, kā arī paaugstināt noturības līmeni; uzsver, ka ekosistēmā balstītas pieejas, kā noteikts saskaņā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, un dabā balstīti risinājumi izmanto dabas un bioloģiskās daudzveidības potenciālu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palīdzēt mums pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei un ka tie ir abpusēji izdevīgi risinājumi, kas ietver ekosistēmas pakalpojumu un funkciju aizsardzību, atjaunošanu, kā arī ilgspējīgu pārvaldību un uzlabošanu, lai risinātu sabiedrības problēmas un veicinātu cilvēku labbūtību; uzsver, ka dabā balstīti risinājumi var būt visefektīvākie, ja tie ir plānoti ilgmūžībai, nevis tikai šauri vērsti uz ātru oglekļa sekvestrēšanu (22); |
| --- | --- |

60.

atgādina arī par bioloģiskās daudzveidības būtisko nozīmi, dodot cilvēkiem iespēju cīnīties pret globālo sasilšanu un pielāgoties tai, kā arī paaugstināt noturības līmeni; uzsver, ka ekosistēmā balstītas pieejas, kā noteikts saskaņā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, un dabā balstīti risinājumi izmanto dabas un bioloģiskās daudzveidības potenciālu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palīdzēt mums pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei un ka tie ir abpusēji izdevīgi risinājumi, kas ietver ekosistēmas pakalpojumu un funkciju aizsardzību, atjaunošanu, kā arī ilgspējīgu pārvaldību un uzlabošanu, lai risinātu sabiedrības problēmas un veicinātu cilvēku labbūtību; uzsver, ka dabā balstīti risinājumi var būt visefektīvākie, ja tie ir plānoti ilgmūžībai, nevis tikai šauri vērsti uz ātru oglekļa sekvestrēšanu (22

| 61. | atzinīgi vērtē COP 26 prezidentūras iniciatīvu uzsākt Meža, lauksaimniecības un preču tirdzniecības dialogu, kas apvienos galvenās valstis, kuras eksportē lauksaimniecības produktus, un valstis, kuras patērē šos produktus, lai apspriestu, kā šo procesu padarīt ilgtspējīgāku; atgādina par savām nostājām, kas izklāstītas rezolūcijā par ES tiesisko regulējumu, lai apturētu un novērstu ES izraisītu mežu izciršanu pasaulē (23), kas būtu jāiekļauj ES ieguldījumā; aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumu ES tiesiskajam regulējumam, kura pamatā būtu obligāta pienācīga pārbaude, kas nodrošinātu to, ka vērtību ķēdes ir ilgtspējīgas un ka ES tirgū laistie produkti vai izejvielu preces neizraisa atmežošanu, mežu degradāciju, ekosistēmu pārveidi vai degradāciju, vai cilvēktiesību pārkāpumus un nav iegūtas šo darbību gaitā; norāda, ka šāds ES tiesiskais regulējums būtu jāattiecina ne tikai uz mežiem, bet arī uz citām ekosistēmām, jo īpaši uz jūras un piekrastes ekosistēmām, mitrājiem, kūdrājiem un savannām, kas piesātinātas ar oglekli un izceļas ar lielu bioloģisko daudzveidību, lai novērstu to, ka radītais spiediens tiek novirzīts uz šādām ekosistēmām; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē COP 26

23

| 62. | vērš uzmanību uz to, ka globālajos emisiju budžetos nav pilnībā ņemtas vērā potenciālās mūžīgā sasaluma emisijas un ka tās nav iekļautas nacionāli noteiktajos devumos; uzsver, ka ir jāpaātrina zinātniskie centieni nolūkā precīzāk novērtēt iespējamo palielināto oglekļa dioksīda un metāna emisiju apjomu, ko rada Arktikas sasilšana, un informēt par to, lai varētu pieņemt vairāk informācijā balstītus lēmumus par augstākiem mērķiem, kas nepieciešami globālās temperatūras saglabāšanai Parīzes nolīguma mērķu ietvaros; aicina ES izveidot un vadīt pasaules mēroga koalīciju mūžīgā sasaluma jautājumos, kuras mērķis būtu finansēt pētniecību, lai labāk novērtētu šīs problēmas pašreizējo stāvokli, un finansēšanas pasākumus, lai steidzami ierobežotu mūžīgā sasaluma kušanu; |
| --- | --- |

62.

vērš uzmanību uz to, ka globālajos emisiju budžetos nav pilnībā ņemtas vērā potenciālās mūžīgā sasaluma emisijas un ka tās nav iekļautas nacionāli noteiktajos devumos; uzsver, ka ir jāpaātrina zinātniskie centieni nolūkā precīzāk novērtēt iespējamo palielināto oglekļa dioksīda un metāna emisiju apjomu, ko rada Arktikas sasilšana, un informēt par to, lai varētu pieņemt vairāk informācijā balstītus lēmumus par augstākiem mērķiem, kas nepieciešami globālās temperatūras saglabāšanai Parīzes nolīguma mērķu ietvaros; aicina ES izveidot un vadīt pasaules mēroga koalīciju mūžīgā sasaluma jautājumos, kuras mērķis būtu finansēt pētniecību, lai labāk novērtētu šīs problēmas pašreizējo stāvokli, un finansēšanas pasākumus, lai steidzami ierobežotu mūžīgā sasaluma kušanu;

| 63. | uzsver, ka ir vispusīgi jākartē ar oglekli un dabas vērtībām bagāti apgabali, to apsaimniekošanas ietekme un kvalitāte, dzīvotņu stāvoklis un citi faktori, lai pieņemtu informācijā balstītus lēmumus par atjaunošanas prioritātēm; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ir vispusīgi jākartē ar oglekli un dabas vērtībām bagāti apgabali, to apsaimniekošanas ietekme un kvalitāte, dzīvotņu stāvoklis un citi faktori, lai pieņemtu informācijā balstītus lēmumus par atjaunošanas prioritātēm;

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Savienības tirgus un patēriņa modeļi nerada nelabvēlīgu ietekmi uz mežiem, dabiskajām ekosistēmām un bioloģisko daudzveidību, kā arī pirmiedzīvotāju tautu un vietējo kopienu tiesībām; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Savienības tirgus un patēriņa modeļi nerada nelabvēlīgu ietekmi uz mežiem, dabiskajām ekosistēmām un bioloģisko daudzveidību, kā arī pirmiedzīvotāju tautu un vietējo kopienu tiesībām;

| 65. | atzīst, ka liela nozīme būs bioloģiskās daudzveidības konferencei Kunmiņā (Ķīna), kas notiks 2021. gada oktobrī un 2022. gada aprīlī un maijā; uzsver, ka ir vajadzīgs stingrāks, saistošāks un mērķtiecīgāks starptautiskais satvars, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību pasaulē, kas ir neaizstājama vērtība, apturētu pašreizējo tās stāvokļa pasliktināšanos un pēc iespējas to atjaunotu; uzskata, ka šāda satvara pamatā jābūt mērķrādītājiem, skaitliski izsakāmiem rādītājiem, efektīviem uzraudzības mehānismiem un stingrām saistībām, ko veido NND un citi piemēroti instrumenti, finanšu saistības un uzlabotas spēju veidošanas garantijas, kā arī piecu gadu pārskatīšanas mehānisms, īpašu uzmanību pievēršot augsta līmeņa un vērienīgāku mērķu izstrādei; atkārtoti aicina ES censties sarunās panākt tikpat lielu vērienīgumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visas pasaules mērogā, tostarp nosakot līdz 2030. gadam sasniedzamus starptautiskus un juridiski saistošus globālas atjaunošanas un aizsardzības mērķrādītājus, kam jābūt vismaz 30 %, lai tādējādi atspoguļotu to ES iekšējo mērķu vērienīgumu, kas noteikti ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam; |
| --- | --- |

65.

atzīst, ka liela nozīme būs bioloģiskās daudzveidības konferencei Kunmiņā (Ķīna), kas notiks 2021. gada oktobrī un 2022. gada aprīlī un maijā; uzsver, ka ir vajadzīgs stingrāks, saistošāks un mērķtiecīgāks starptautiskais satvars, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību pasaulē, kas ir neaizstājama vērtība, apturētu pašreizējo tās stāvokļa pasliktināšanos un pēc iespējas to atjaunotu; uzskata, ka šāda satvara pamatā jābūt mērķrādītājiem, skaitliski izsakāmiem rādītājiem, efektīviem uzraudzības mehānismiem un stingrām saistībām, ko veido NND un citi piemēroti instrumenti, finanšu saistības un uzlabotas spēju veidošanas garantijas, kā arī piecu gadu pārskatīšanas mehānisms, īpašu uzmanību pievēršot augsta līmeņa un vērienīgāku mērķu izstrādei; atkārtoti aicina ES censties sarunās panākt tikpat lielu vērienīgumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visas pasaules mērogā, tostarp nosakot līdz 2030. gadam sasniedzamus starptautiskus un juridiski saistošus globālas atjaunošanas un aizsardzības mērķrādītājus, kam jābūt vismaz 30 %, lai tādējādi atspoguļotu to ES iekšējo mērķu vērienīgumu, kas noteikti ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam;

| 66. | šajā saistībā uzsver, ka IAM īstenošanas (24) pārskatā ir secināts, ka 15. IAM uzraudzības satvarā nav ietverti būtiski ar kvalitāti saistīti elementi, kuriem ir izšķiroša nozīme, lai gūtu jēgpilnākus rezultātus, norādot uz vajadzību pēc papildu rādītājiem tādās jomās kā mežu neskartība, aizsargājamo teritoriju pārvaldības efektivitāte un pārdomāta bioloģiskās daudzveidības integrēšana citos procesos; |
| --- | --- |

66.

šajā saistībā uzsver, ka IAM īstenošanas (24

| 67. | uzsver, ka klimata mehānismi ir atkarīgi no okeāna un jūras ekosistēmu veselības, ko pašreiz ietekmē globālā sasilšana, piesārņojums, jūras biodaudzveidības pārmērīga izmantošana, paskābināšanās, skābekļa līmeņa pazemināšanās un krasta erozija; uzsver — IPCC atgādina, ka okeāns ir daļa no risinājuma, kā mazināt klimata pārmaiņu sekas un pielāgoties tām; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka klimata mehānismi ir atkarīgi no okeāna un jūras ekosistēmu veselības, ko pašreiz ietekmē globālā sasilšana, piesārņojums, jūras biodaudzveidības pārmērīga izmantošana, paskābināšanās, skābekļa līmeņa pazemināšanās un krasta erozija; uzsver — IPCC

| 68. | uzsver, ka globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada pusēm būtu jāparedz pienākums gan valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģijās un rīcības plānos, gan NND ietvert dabā balstītus risinājumus, kas aizsargā un atjauno bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu integritāti, lai īstenotu Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada pusēm būtu jāparedz pienākums gan valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģijās un rīcības plānos, gan NND ietvert dabā balstītus risinājumus, kas aizsargā un atjauno bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu integritāti, lai īstenotu Parīzes nolīgumu;

| 69. | atzīst veselīgas augsnes, kas ir lielākā sauszemes oglekļa piesaistītāja, svarīgo nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā; atkārtoti aicina dalībvalstis augsnes atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu padarīt par spēcīgāku klimata politikas instrumentu savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos (NEKP) un jo īpaši pasākumos, kas īstenojami lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) nozarēs, lai saglabātu, atjaunotu un palielinātu oglekļa piesaistītāju platību (jo īpaši vietās, kur ir augsne ar lielu oglekļa saturu, piemēram, zālājos un kūdrājos), kā arī tiektos veicināt augsnes ilgtspējīgu izmantošanu lauksaimniecības politikā un samazināt lauksaimniecības radītās emisijas; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt tiesību akta priekšlikumu, ar ko izveido ES mēroga vienotu tiesisko regulējumu augsnes aizsardzībai un augsnes ilgtspējīgai izmantošanai, novēršot visus galvenos augsnes apdraudējumus; |
| --- | --- |

69.

atzīst veselīgas augsnes, kas ir lielākā sauszemes oglekļa piesaistītāja, svarīgo nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā; atkārtoti aicina dalībvalstis augsnes atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu padarīt par spēcīgāku klimata politikas instrumentu savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos (NEKP) un jo īpaši pasākumos, kas īstenojami lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) nozarēs, lai saglabātu, atjaunotu un palielinātu oglekļa piesaistītāju platību (jo īpaši vietās, kur ir augsne ar lielu oglekļa saturu, piemēram, zālājos un kūdrājos), kā arī tiektos veicināt augsnes ilgtspējīgu izmantošanu lauksaimniecības politikā un samazināt lauksaimniecības radītās emisijas; atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt tiesību akta priekšlikumu, ar ko izveido ES mēroga vienotu tiesisko regulējumu augsnes aizsardzībai un augsnes ilgtspējīgai izmantošanai, novēršot visus galvenos augsnes apdraudējumus;

Ilgtspējīga finansēšana klimata jomā

Ilgtspējīga finansēšana klimata jomā

| 70. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstis nodrošina lielāko daļu no publiskā sektora finansējuma klimata jomā; uzsver, ka klimata politikas pasākumiem svarīgs ir klimata politikas finansējums, jo daudzām jaunattīstības valstīm ir nosacīts NND, kura sasniegšana ir atkarīga no finansiālā atbalsta; tāpēc atzinīgi vērtē COP 24 pieņemto lēmumu no 2025. gada īstenot daudz vērienīgāku mērķrādītāju, kas pārsniedz pašreizējās saistības, proti, no 2020. gada piesaistīt 100 miljardus USD gadā, taču pauž bažas, ka attīstīto valstu pašreizējie solījumi joprojām ievērojami atpaliek no kolektīvā mērķa — ik gadu piešķirt 100 miljardus USD, un aicina šo nepilnību novērst; mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai mobilizētu starptautisko finansējumu klimata jomā jaunattīstības valstīm, un izstrādāt starptautisku ceļvedi, kurā būtu noteikta katras attīstītās valsts taisnīga daļa no 100 miljardu USD vērtā finanšu solījuma un mehānismi, kā nodrošināt, ka solījumi tiek pārvērsti par darbiem; sagaida, ka jaunietekmes ekonomikas, sākot ar 2025. gadu, sniegs ieguldījumu, tādējādi paaugstinot turpmākā starptautiskā klimata finansējuma apjomu; šai saistībā atbalsta sarunu uzsākšanu par jaunu finanšu mērķi laikposmam pēc 2025. gada, izpētot pieeju mērķa matricai ar atsevišķiem apakšmērķiem, kā arī dotācijās balstītam finansējumam, atspoguļojot klimata ietekmes pieaugošo nopietnību un nepieciešamību pilnībā paātrināt klimata pasākumus šajā desmitgadē; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ES un tās dalībvalstis nodrošina lielāko daļu no publiskā sektora finansējuma klimata jomā; uzsver, ka klimata politikas pasākumiem svarīgs ir klimata politikas finansējums, jo daudzām jaunattīstības valstīm ir nosacīts NND, kura sasniegšana ir atkarīga no finansiālā atbalsta; tāpēc atzinīgi vērtē COP 24

| 71. | uzsver, ka pielāgojoties klimata pārmaiņām, finanšu plūsmām ir ļoti būtiska nozīme; uzsver, cik liela nozīme ir globālā pielāgošanās mērķa īstenošanai praksē un tam, ka tiek rasts apjomīgs jaunu līdzekļu apjoms pielāgošanās vajadzībām jaunattīstības valstīs; prasa no ES un tās dalībvalstīm apņemšanos papildus ievērojami palielināt pielāgošanās finansējumu, kuru tās nodrošina, lai panāktu līdzsvaru starp pielāgošanās un ietekmes mazināšanas finansējumu, par prioritāti izvirzot dotācijās balstītu finansējumu, un sagatavot attiecīgus solījumus, kas jāsniedz COP 26; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka pielāgojoties klimata pārmaiņām, finanšu plūsmām ir ļoti būtiska nozīme; uzsver, cik liela nozīme ir globālā pielāgošanās mērķa īstenošanai praksē un tam, ka tiek rasts apjomīgs jaunu līdzekļu apjoms pielāgošanās vajadzībām jaunattīstības valstīs; prasa no ES un tās dalībvalstīm apņemšanos papildus ievērojami palielināt pielāgošanās finansējumu, kuru tās nodrošina, lai panāktu līdzsvaru starp pielāgošanās un ietekmes mazināšanas finansējumu, par prioritāti izvirzot dotācijās balstītu finansējumu, un sagatavot attiecīgus solījumus, kas jāsniedz COP 26

| 72. | apstiprina, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisma ieņēmumus varētu izmantot, lai palielinātu finansējumu klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, jo īpaši pielāgošanās pasākumiem, kā arī lai samazinātu to eksporta un vietējā tirgū pārdoto produktu oglekļa dioksīda emisiju intensitāti; |
| --- | --- |

72.

apstiprina, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisma ieņēmumus varētu izmantot, lai palielinātu finansējumu klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, jo īpaši pielāgošanās pasākumiem, kā arī lai samazinātu to eksporta un vietējā tirgū pārdoto produktu oglekļa dioksīda emisiju intensitāti;

| 73. | atzīst, ka ir jāpanāk progress jautājumā par zaudējumiem un kaitējumu, kuru kompensēšanai jārod atbilstīgi un papildu līdzekļi no inovatīviem publiskā sektora finanšu avotiem, izmantojot Varšavas Starptautisko mehānismu, un saistībā ar to ES būtu jāatbalsta COP 26 pilnvaras uzdot Varšavas Starptautiskā kompensēšanas mehānisma jaunajai rīcības un atbalsta ekspertu grupai (ASEG) izpētīt un īstenot šādus avotus; |
| --- | --- |

73.

atzīst, ka ir jāpanāk progress jautājumā par zaudējumiem un kaitējumu, kuru kompensēšanai jārod atbilstīgi un papildu līdzekļi no inovatīviem publiskā sektora finanšu avotiem, izmantojot Varšavas Starptautisko mehānismu, un saistībā ar to ES būtu jāatbalsta COP 26

ASEG

| 74. | norāda uz to, ka Covid-19 krīze atkal ir pierādījusi, ka mēs paļaujamies viens uz otru, risinot globālas problēmas, un tā ir jāuztver kā aicinājums uz vērienīgāku un kolektīvu rīcību; uzsver nepieciešamību stiprināt noturību, izmantojot visu no pašreizējās krīzes gūto pieredzi saistībā ar nepietiekamu ārkārtas situāciju plānošanu un ārkārtas reaģēšanas spēju; brīdina, ka Covid-19 krīze kavē virzību uz IAM sasniegšanu un palielina galējo nabadzību jaunattīstības valstīs, kā arī ir krasi palielinājusi parādu līmeni; uzsver, ka ir būtiski jāpalielina klimata finansējums un starptautiskos forumos steidzami jārod veiksmīgi risinājumi parādu atvieglošanai trešām valstīm, lai veicinātu globālu zaļu atveseļošanu; |
| --- | --- |

74.

norāda uz to, ka Covid-19 krīze atkal ir pierādījusi, ka mēs paļaujamies viens uz otru, risinot globālas problēmas, un tā ir jāuztver kā aicinājums uz vērienīgāku un kolektīvu rīcību; uzsver nepieciešamību stiprināt noturību, izmantojot visu no pašreizējās krīzes gūto pieredzi saistībā ar nepietiekamu ārkārtas situāciju plānošanu un ārkārtas reaģēšanas spēju; brīdina, ka Covid-19 krīze kavē virzību uz IAM sasniegšanu un palielina galējo nabadzību jaunattīstības valstīs, kā arī ir krasi palielinājusi parādu līmeni; uzsver, ka ir būtiski jāpalielina klimata finansējums un starptautiskos forumos steidzami jārod veiksmīgi risinājumi parādu atvieglošanai trešām valstīm, lai veicinātu globālu zaļu atveseļošanu;

| 75. | uzskata, ka ir svarīgi, lai lielākās starptautiskās finanšu iestādes ātri pieņemtu un izstrādātu zaļo finansējumu, panākot sekmīgu pasaules ekonomikas dekarbonizāciju; atgādina par EIB kā ES klimata bankas lomu un tās nesen pieņemto Klimata bankas ceļvedi un atjaunināto enerģētikas aizdevumu politiku; aicina daudzpusējās attīstības bankas, tostarp EIB, un attīstības finansēšanas iestādes vairāk finansēt ieguldījumus klimata jomā, saskaņot savus portfeļus ar Parīzes nolīgumu un atbalstīt jaunattīstības valstis, lai tās atveseļotos no Covid-19 zaļā, iekļaujošā un noturīgā veidā; norāda, ka ir jāizveido platformas un instrumenti, lai veicinātu un kopīgotu paraugpraksi ilgtspējīgas atveseļošanas jomā un veicinātu praktisku sadarbību, lai atdalītu SEG emisijas no ekonomikas izaugsmes, vienlaikus palielinot labklājību; prasa izstrādāt un atbalstīt globālu vienošanos par ilgtspējīgas finansēšanas principiem, tostarp starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un ilgtspējas uzskaites standartiem; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka ir svarīgi, lai lielākās starptautiskās finanšu iestādes ātri pieņemtu un izstrādātu zaļo finansējumu, panākot sekmīgu pasaules ekonomikas dekarbonizāciju; atgādina par EIB kā ES klimata bankas lomu un tās nesen pieņemto Klimata bankas ceļvedi un atjaunināto enerģētikas aizdevumu politiku; aicina daudzpusējās attīstības bankas, tostarp EIB, un attīstības finansēšanas iestādes vairāk finansēt ieguldījumus klimata jomā, saskaņot savus portfeļus ar Parīzes nolīgumu un atbalstīt jaunattīstības valstis, lai tās atveseļotos no Covid-19 zaļā, iekļaujošā un noturīgā veidā; norāda, ka ir jāizveido platformas un instrumenti, lai veicinātu un kopīgotu paraugpraksi ilgtspējīgas atveseļošanas jomā un veicinātu praktisku sadarbību, lai atdalītu SEG emisijas no ekonomikas izaugsmes, vienlaikus palielinot labklājību; prasa izstrādāt un atbalstīt globālu vienošanos par ilgtspējīgas finansēšanas principiem, tostarp starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un ilgtspējas uzskaites standartiem;

| 76. | atzinīgi vērtē to, ka Pielāgošanās fondu arī turpmāk izmantos Parīzes nolīguma mērķiem; atzīst šā fonda nozīmību tām kopienām, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un norāda, ka kopš 2010. gada fonds ir piešķīris vairāk nekā 830 miljonus ASV dolāru klimata pārmaiņu pielāgošanās un noturības projektiem un programmām, tostarp vairāk nekā 120 konkrētiem, vietējiem projektiem jaunattīstības valstu visneaizsargātākajās kopienās visā pasaulē; tomēr uzsver, ka šī summa nav pietiekama, un aicina līdzekļu devējas valstis ievērojami palielināt savus ieguldījumus Pielāgošanās fondā, izmantojot paredzamāku un vairākgadu pieeju; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē to, ka Pielāgošanās fondu arī turpmāk izmantos Parīzes nolīguma mērķiem; atzīst šā fonda nozīmību tām kopienām, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un norāda, ka kopš 2010. gada fonds ir piešķīris vairāk nekā 830 miljonus ASV dolāru klimata pārmaiņu pielāgošanās un noturības projektiem un programmām, tostarp vairāk nekā 120 konkrētiem, vietējiem projektiem jaunattīstības valstu visneaizsargātākajās kopienās visā pasaulē; tomēr uzsver, ka šī summa nav pietiekama, un aicina līdzekļu devējas valstis ievērojami palielināt savus ieguldījumus Pielāgošanās fondā, izmantojot paredzamāku un vairākgadu pieeju;

| 77. | atkārtoti uzsver nepieciešamību steidzami pārtraukt fosilā kurināmā subsīdijas un citas videi kaitīgas subsīdijas ES un visā pasaulē; norāda, ka fosilā kurināmā subsīdijas ES veido aptuveni 50 miljardus EUR, un aicina visas dalībvalstis īstenot konkrētu rīcībpolitiku, noteikt termiņus un veikt pasākumus, lai, vēlākais, līdz 2025. gadam pakāpeniski pārtrauktu visas tiešās un netiešās fosilā kurināmā subsīdijas; aicina visas pārējās puses veikt līdzīgus pasākumus; |
| --- | --- |

77.

atkārtoti uzsver nepieciešamību steidzami pārtraukt fosilā kurināmā subsīdijas un citas videi kaitīgas subsīdijas ES un visā pasaulē; norāda, ka fosilā kurināmā subsīdijas ES veido aptuveni 50 miljardus EUR, un aicina visas dalībvalstis īstenot konkrētu rīcībpolitiku, noteikt termiņus un veikt pasākumus, lai, vēlākais, līdz 2025. gadam pakāpeniski pārtrauktu visas tiešās un netiešās fosilā kurināmā subsīdijas; aicina visas pārējās puses veikt līdzīgus pasākumus;

| 78. | atbalsta finanšu ministru koalīcijas klimata jomā darbu un mudina visas valdības pieņemt koalīcijas saistības, lai visas politikas jomas un praksi, kas ir finanšu ministriju kompetencē, saskaņotu ar Parīzes nolīguma mērķiem, un pieņemtu efektīvas oglekļa cenas, kā noteikts Helsinku principos; |
| --- | --- |

78.

atbalsta finanšu ministru koalīcijas klimata jomā darbu un mudina visas valdības pieņemt koalīcijas saistības, lai visas politikas jomas un praksi, kas ir finanšu ministriju kompetencē, saskaņotu ar Parīzes nolīguma mērķiem, un pieņemtu efektīvas oglekļa cenas, kā noteikts Helsinku principos;

| 79. | uzsver, ka privātajam sektoram, tostarp uzņēmumiem un finanšu tirgiem, ir svarīgi virzīt ekonomiku par ceļu, kas ir saderīgs ar Parīzes nolīguma mērķiem; atzinīgi vērtē COP 26 Privāto finanšu centra iniciatīvu izveidot tādu sistēmu, kas piesaista privāto finansējumu, lai atbalstītu mūsu ekonomikas pārveidošanu, sasniedzot nulles rādītāju; atzīst sabiedrības plašo interesi un iesaisti ilgtspējīgos ieguldījumos; atzinīgi vērtē lielāko starptautisko finanšu iestāžu pieaugošo iesaistīšanos zaļā finansējuma attīstībā un uzskata, ka ir būtiski veicināt šo tendenci, panākot sekmīgu pasaules ekonomikas dekarbonizāciju; atzinīgi vērtē Glāzgovas Finanšu aliansi nulles emisiju līmenim un tās apņemšanos mobilizēt nepieciešamos globālos ieguldījumus nulles emisiju līmenim ne vēlāk kā līdz 2050. gadam, pamatojoties uz kritērijiem, kas saskaņoti ar zinātni; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka privātajam sektoram, tostarp uzņēmumiem un finanšu tirgiem, ir svarīgi virzīt ekonomiku par ceļu, kas ir saderīgs ar Parīzes nolīguma mērķiem; atzinīgi vērtē COP 26

| 80. | uzsver, ka ekoloģiski tīras attīstības mehānisms (CDM) nav nodrošinājis reālus papildu emisiju samazinājumus; aicina puses apsvērt tūlītēju CDM darbības izbeigšanu; uzsver, ka CDM darbības turpināšana apdraudētu Parīzes nolīgumu un kolektīvos centienus samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka ekoloģiski tīras attīstības mehānisms (CDM

CDM

CDM

| 81. | uzsver, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu nedrīkst izmantot vecus, agrāk radītus kredītus; uzsver, ka vecus kredītus nedrīkst izmantot, lai sasniegtu klimata mērķus laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu nedrīkst izmantot vecus, agrāk radītus kredītus; uzsver, ka vecus kredītus nedrīkst izmantot, lai sasniegtu klimata mērķus laikposmam pēc 2020. gada;

| 82. | uzsver, ka finanšu iestādēm un uzņēmumiem jāturpina attīstīt un veicināt ar klimatu un ilgtspēju saistītas finanšu informācijas atklāšanu; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka finanšu iestādēm un uzņēmumiem jāturpina attīstīt un veicināt ar klimatu un ilgtspēju saistītas finanšu informācijas atklāšanu;

Visaptveroši centieni visās nozarēs

Visaptveroši centieni visās nozarēs

| 83. | uzsver, ka transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā kopš 1990. gada ES līmeņa emisijas ir palielinājušās, un tas nav savienojams ar ilgtermiņa klimatneitralitātes mērķi, kas prasa plašāku un ātrāku emisiju samazināšanu visās sabiedrības nozarēs, tostarp aviācijas un jūrniecības nozarēs; uzskata — lai panāktu NND atbilstību saistībām, kuras saskaņā ar Parīzes nolīgumu jāpilda visai ekonomikai kopumā, jāmudina nolīguma puses ņemt vērā NND arī starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītās emisijas un vienoties par pasākumiem un īstenot tos starptautiskā, reģionu un valstu līmenī, lai samazinātu šo nozaru radītās emisijas, tostarp aviācijas radīto un ar CO2 nesaistīto ietekmi; šajā saistībā atkārto nepieciešamību minētās nozares regulēt saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), kas varētu kalpot arī kā paraugs paralēlajam darbam, atbalstot augstāka līmeņa globālo mērķi starptautiskā līmenī, tostarp Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) un Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO); pauž bažas par lēno progresu, kas panākts SJO un ICAO, risinot jautājumu par starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītajām emisijām; norāda, ka aviācija rada aptuveni 2,1 % no pasaules CO2 emisijām; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai stiprinātu Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA), un atbalstīt ICAO ilgtermiņa mērķa pieņemšanu attiecībā uz emisiju samazināšanu nozarē, vienlaikus saglabājot ES likumdošanas autonomiju ETS direktīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka transporta nozare ir vienīgā nozare, kurā kopš 1990. gada ES līmeņa emisijas ir palielinājušās, un tas nav savienojams ar ilgtermiņa klimatneitralitātes mērķi, kas prasa plašāku un ātrāku emisiju samazināšanu visās sabiedrības nozarēs, tostarp aviācijas un jūrniecības nozarēs; uzskata — lai panāktu NND atbilstību saistībām, kuras saskaņā ar Parīzes nolīgumu jāpilda visai ekonomikai kopumā, jāmudina nolīguma puses ņemt vērā NND arī starptautiskās kuģniecības un aviācijas radītās emisijas un vienoties par pasākumiem un īstenot tos starptautiskā, reģionu un valstu līmenī, lai samazinātu šo nozaru radītās emisijas, tostarp aviācijas radīto un ar CO2

ICAO

ICAO

2

CORSIA

ICAO

| 84. | atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras sniegto informāciju, lai līdz 2050. gadam sasniegtu neto nulles emisiju līmeni, visiem jaunajiem pasažieru automobiļiem, ko laiž tirgū visā pasaulē, līdz 2035. gadam jābūt ar nulles emisiju līmeni; turklāt uzsver, ka, lai Eiropa līdz 2050. gadam būtu klimatneitrāla, gandrīz visiem automobiļiem uz Eiropas autoceļiem līdz gadsimta vidum jābūt bezemisiju automobiļiem; uzsver, ka transporta nozare var ievērojami veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu; uzsver, ka elektromobilitātei var būt nozīme kā enerģijas un transporta nozaru viedas integrācijas risinājumam, jo tā ļauj atraisīt elastīguma iespējas, uzsverot, cik svarīgi ir ieviest viedo uzlādi visā ES; |
| --- | --- |

84.

atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras sniegto informāciju, lai līdz 2050. gadam sasniegtu neto nulles emisiju līmeni, visiem jaunajiem pasažieru automobiļiem, ko laiž tirgū visā pasaulē, līdz 2035. gadam jābūt ar nulles emisiju līmeni; turklāt uzsver, ka, lai Eiropa līdz 2050. gadam būtu klimatneitrāla, gandrīz visiem automobiļiem uz Eiropas autoceļiem līdz gadsimta vidum jābūt bezemisiju automobiļiem; uzsver, ka transporta nozare var ievērojami veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu; uzsver, ka elektromobilitātei var būt nozīme kā enerģijas un transporta nozaru viedas integrācijas risinājumam, jo tā ļauj atraisīt elastīguma iespējas, uzsverot, cik svarīgi ir ieviest viedo uzlādi visā ES;

| 85. | norāda, ka kuģniecības radītās melnā oglekļa emisijas laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam visā pasaulē ir palielinājušās par 12 %, bet laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam — par 85 % Arktikā; uzsver, ka tiek lēsts, ka melnā oglekļa emisijas 20 gadu laikā veidos aptuveni 21 % no kuģniecības radītajām emisijām; ņemot vērā to, ka steidzami jārisina klimata pārmaiņu jautājums, un jo īpaši ņemot vērā satraucošo Arktikas ledus kušanas tempu; aicina nekavējoties rīkoties, lai apturētu pašreizējo kuģniecības radīto melnā oglekļa emisiju pieaugumu Arktikā; pauž dziļu nožēlu, ka SJO pieņemtajā aizliegumā Arktikā izmantot smago degvieleļļu ir pārāk daudz nepilnību, kas to padara neefektīvu Arktikas aizsardzībā; mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai visi kuģi, kas ienāk ES ostās un dodas uz Arktiku vai kādu vietu tās tuvumā, pārietu uz tīrākiem destilātiem un uzstādītu daļiņu filtrus, kas samazinātu melnā oglekļa emisijas par vairāk nekā 90 %; |
| --- | --- |

85.

norāda, ka kuģniecības radītās melnā oglekļa emisijas laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam visā pasaulē ir palielinājušās par 12 %, bet laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam — par 85 % Arktikā; uzsver, ka tiek lēsts, ka melnā oglekļa emisijas 20 gadu laikā veidos aptuveni 21 % no kuģniecības radītajām emisijām; ņemot vērā to, ka steidzami jārisina klimata pārmaiņu jautājums, un jo īpaši ņemot vērā satraucošo Arktikas ledus kušanas tempu; aicina nekavējoties rīkoties, lai apturētu pašreizējo kuģniecības radīto melnā oglekļa emisiju pieaugumu Arktikā; pauž dziļu nožēlu, ka SJO pieņemtajā aizliegumā Arktikā izmantot smago degvieleļļu ir pārāk daudz nepilnību, kas to padara neefektīvu Arktikas aizsardzībā; mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai visi kuģi, kas ienāk ES ostās un dodas uz Arktiku vai kādu vietu tās tuvumā, pārietu uz tīrākiem destilātiem un uzstādītu daļiņu filtrus, kas samazinātu melnā oglekļa emisijas par vairāk nekā 90 %;

| 86. | norāda, ka 2012. gadā kuģniecība radīja aptuveni 2,5 % no pasaules SEG emisijām (25); pauž bažas par to, ka kuģniecība ir atbrīvota gan no starptautiskajiem (UNFCCC), gan arī no ES klimata mērķiem, un vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar prognozēm šīs emisijas no 2018. līdz 2050. gadam palielināsies pat par 50 %, ja tās netiks pārbaudītas (26); atzinīgi vērtē to, ka SJO 2018. gadā pieņēma sākotnējo stratēģiju kuģu radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kurām saskaņā ar šo stratēģiju pēc iespējas drīz būtu jāsasniedz maksimums un līdz 2050. gadam jāsamazinās vismaz par 50 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, vienlaikus cenšoties tās pilnībā novērst, taču pauž bažas par līdz šim lēno progresu un mudina SJO ātri pieņemt vērienīgus pasākumus īstermiņā un vidējā termiņā; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka 2012. gadā kuģniecība radīja aptuveni 2,5 % no pasaules SEG emisijām (25

UNFCCC

26

| 87. | atgādina, ka pilsētām ir būtiska nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā; uzsver, ka zaļās pārkārtošanās procesā pilsētām ir jārāda vadība vietējā līmenī un globāli; aicina Komisiju apsvērt tādus konkrētus pasākumus, lai atbalstītu pilsētu CO2 emisijas samazināšanu, kuri jāveic sadarbībā ar rūpniecības nozari, iedzīvotājiem un vietējām iestādēm; uzsver, ka pilsētas var būt jaunu tehnoloģiju šūpulis elektrifikācijas, automatizācijas un digitalizācijas jomā, atbalstot inovāciju un iniciatora darbības; |
| --- | --- |

87.

atgādina, ka pilsētām ir būtiska nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā; uzsver, ka zaļās pārkārtošanās procesā pilsētām ir jārāda vadība vietējā līmenī un globāli; aicina Komisiju apsvērt tādus konkrētus pasākumus, lai atbalstītu pilsētu CO2

| 88. | uzsver nepieciešamību integrēt centienus, lai panāktu progresu gan klimata pārmaiņu, gan gaisa kvalitātes jomā; uzskata, ka ir vajadzīga holistiska pieeja, lai samazinātu emisijas to rašanās vietā visās nozarēs, jo īpaši autotransporta un jūras transporta, aviācijas, rūpniecības iekārtu, ēku, lauksaimniecības un enerģijas ražošanas nozarēs nolūkā labāk aizsargāt mūsu iedzīvotāju un planētas veselību; |
| --- | --- |

88.

uzsver nepieciešamību integrēt centienus, lai panāktu progresu gan klimata pārmaiņu, gan gaisa kvalitātes jomā; uzskata, ka ir vajadzīga holistiska pieeja, lai samazinātu emisijas to rašanās vietā visās nozarēs, jo īpaši autotransporta un jūras transporta, aviācijas, rūpniecības iekārtu, ēku, lauksaimniecības un enerģijas ražošanas nozarēs nolūkā labāk aizsargāt mūsu iedzīvotāju un planētas veselību;

| 89. | atgādina, ka 23 % pasaules SEG emisiju un aptuveni 10 % ES SEG emisiju rada lauksaimniecība, un atzīst lielās iespējas samazināt SEG emisijas lauksaimniecības nozarē, kā arī dot pozitīvu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām, palielinot oglekļa sekvestrēšanu lauksaimniecības nozarē; uzsver, ka pārkārtošanās uz reģeneratīvu lauksaimniecību, īsākām piegādes ķēdēm un veselīgāku, līdzsvarotāku un ilgtspējīgāku uzturu, tostarp palielinot ilgtspējīgi ražotu augu un augu izcelsmes produktu patēriņu, palīdzētu ievērojami samazināt emisijas lauksaimniecības nozarē, vienlaikus atbrīvojoties no spiediena uz zemi un palīdzot atjaunot ekosistēmas; |
| --- | --- |

89.

atgādina, ka 23 % pasaules SEG emisiju un aptuveni 10 % ES SEG emisiju rada lauksaimniecība, un atzīst lielās iespējas samazināt SEG emisijas lauksaimniecības nozarē, kā arī dot pozitīvu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām, palielinot oglekļa sekvestrēšanu lauksaimniecības nozarē; uzsver, ka pārkārtošanās uz reģeneratīvu lauksaimniecību, īsākām piegādes ķēdēm un veselīgāku, līdzsvarotāku un ilgtspējīgāku uzturu, tostarp palielinot ilgtspējīgi ražotu augu un augu izcelsmes produktu patēriņu, palīdzētu ievērojami samazināt emisijas lauksaimniecības nozarē, vienlaikus atbrīvojoties no spiediena uz zemi un palīdzot atjaunot ekosistēmas;

| 90. | norāda, ka agroekoloģijas būtiskās priekšrocības klimata, bioloģiskās daudzveidības un pārtikas nodrošinājuma jomā ir atzītas IPCC un IPBES ziņojumos un ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku publikācijās un FAO vadītajā starptautiskajā novērtējumā par lauksaimnieciskajām zināšanām, zinātni un tehnoloģiju attīstībai; atkārtoti uzsver, ka agroekoloģijai un ģimenes lauksaimniecībai jābūt klimata politikas pamatā; |
| --- | --- |

90.

norāda, ka agroekoloģijas būtiskās priekšrocības klimata, bioloģiskās daudzveidības un pārtikas nodrošinājuma jomā ir atzītas IPCC

IPBES

FAO

| 91. | norāda, ka aptuveni 60 % no pasaules metāna emisijām rada tādi avoti kā lauksaimniecība, atkritumu poligoni un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, kā arī fosilā kurināmā ražošana un transportēšana pa cauruļvadiem; atgādina, ka metāns ir spēcīga SEG, kas iedarbojas vairāk nekā 80 reižu spēcīgāk nekā CO2 20 gadu laikposmā un ir otrais lielākais klimata pārmaiņu veicinātājs pēc oglekļa dioksīda; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi šajā desmitgadē tūlītēji un ātri samazināt metāna emisijas — tas būtu viens no iedarbīgākajiem ES klimatrīcības pasākumiem; norāda, ka jau ir pieejamas daudzas rentablas tehnoloģijas un prakse metāna emisiju mazināšanai — īpaši enerģētikas nozarē; uzsver, ka metāna emisiju samazināšana papildina nepieciešamos oglekļa dioksīda emisiju samazinājumus un ka 15 % emisiju samazinājumu, ko prasa Parīzes nolīgums, varētu jau panākt ar lētu un tehniski realizējamu metāna mitigāciju; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju, ko Komisija iesniedza 2020. gada oktobrī, un aicina visas puses ātri un vērienīgi rīkoties, lai būtiski samazinātu metāna emisijas; aicina Komisiju ierosināt taisnīgu, visaptverošu un skaidru tiesisko regulējumu, nosakot saistošus pasākumus un metāna emisiju samazināšanas mērķus, kas ļautu līdz 2030. gadam ievērojami samazināt metāna emisijas ES; aicina Komisiju un dalībvalstis vadīt starptautisko sadarbību un koordināciju metāna emisiju samazināšanas jomā un COP 26 ierosināt globālu vienošanos par metāna emisiju mazināšanu, kurā būtu noteikti jauni mērķi attiecībā uz metāna emisiju mazināšanu pasaules mērogā atbilstīgi IPCC1,5 oC ziņojumam, UNEP globālajam metāna novērtējuma ziņojumam un sestajam IPCC novērtējuma ziņojumam; |
| --- | --- |

91.

norāda, ka aptuveni 60 % no pasaules metāna emisijām rada tādi avoti kā lauksaimniecība, atkritumu poligoni un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, kā arī fosilā kurināmā ražošana un transportēšana pa cauruļvadiem; atgādina, ka metāns ir spēcīga SEG, kas iedarbojas vairāk nekā 80 reižu spēcīgāk nekā CO2

COP 26

IPCC

o

UNEP

IPCC

| 92. | atgādina — 2030. gada klimata mērķu plāna ietekmes novērtējumā (27) ir norādīts, ka mērķis līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % prasa risināt metāna emisiju problēmu saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

92.

atgādina — 2030. gada klimata mērķu plāna ietekmes novērtējumā (27

| 93. | atbalsta Komisijas centienus atbalstīt juridiski saistoša starptautiskā regulējuma izveidi metāna emisiju samazināšanai saskaņā ar ANO; |
| --- | --- |

93.

atbalsta Komisijas centienus atbalstīt juridiski saistoša starptautiskā regulējuma izveidi metāna emisiju samazināšanai saskaņā ar ANO;

| 94. | atzinīgi vērtē ASV J. Biden administrācijas un Ķīnas prezidenta Xi Jinping paziņojumu par nodomu ratificēt Kigali grozījumu Monreālas protokolam, kas kopā ar gaidāmo ES noteikumu par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm pārskatīšanu ir unikāla iespēja tuvināt pasauli Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai; aicina Komisiju līdz 2021. gada beigām iesniegt vērienīgu fluorētās SEG regulas pārskatīšanu, lai paātrinātu hlorfluorogļūdeņražu (HFC) pakāpenisku izmantošanas izbeigšanu; uzskata, ka ir jāveic papildu pasākumi arī pret sēra heksafluorīda (SF6) lietošanu; |
| --- | --- |

94.

atzinīgi vērtē ASV J. Biden

Xi Jinping

HFC

| 95. | mudina ES uzņemties vadošo lomu oglekļa cenu noteikšanas kā efektīva klimata politikas instrumenta veicināšanā plašāka tiesiskā regulējuma ietvaros, izpētīt saiknes un citas sadarbības iespējas ar pašreizējiem oglekļa cenu noteikšanas mehānismiem trešās valstīs un reģionos, lai paātrinātu emisiju rentablu samazināšanu visā pasaulē un vienlaikus samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē; aicina Komisiju ieviest aizsardzības pasākumus, lai jebkāda sasaiste ar ES ETS arī turpmāk palīdzētu vēl vairāk un noturīgi mazināt klimata pārmaiņas un netiktu mazinātas saistības, kādas ES uzņēmusies attiecībā uz SEG emisiju apjomu; uzsver, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas prasībām pielāgota ES oglekļa ievedkorekcijas mehānisma izveide ir būtiska zaļā kursa daļa, un tai jābūt galvenajai prioritātei; uzsver, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms jāizmanto kā plāns spēcīgākai klimatrīcībai ES un pasaulē, vienlaikus nodrošinot godīgu konkurenci starp ES vietējiem un ārvalstu ražotājiem; |
| --- | --- |

95.

mudina ES uzņemties vadošo lomu oglekļa cenu noteikšanas kā efektīva klimata politikas instrumenta veicināšanā plašāka tiesiskā regulējuma ietvaros, izpētīt saiknes un citas sadarbības iespējas ar pašreizējiem oglekļa cenu noteikšanas mehānismiem trešās valstīs un reģionos, lai paātrinātu emisiju rentablu samazināšanu visā pasaulē un vienlaikus samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē; aicina Komisiju ieviest aizsardzības pasākumus, lai jebkāda sasaiste ar ES ETS arī turpmāk palīdzētu vēl vairāk un noturīgi mazināt klimata pārmaiņas un netiktu mazinātas saistības, kādas ES uzņēmusies attiecībā uz SEG emisiju apjomu; uzsver, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas prasībām pielāgota ES oglekļa ievedkorekcijas mehānisma izveide ir būtiska zaļā kursa daļa, un tai jābūt galvenajai prioritātei; uzsver, ka oglekļa ievedkorekcijas mehānisms jāizmanto kā plāns spēcīgākai klimatrīcībai ES un pasaulē, vienlaikus nodrošinot godīgu konkurenci starp ES vietējiem un ārvalstu ražotājiem;

| 96. | uzsver, cik svarīga ir stingra apņemšanās novērst mežu izciršanu; norāda — lai gan ES mežu platība pēdējos gados ir paplašinājusies, citos reģionos, jo īpaši jaunietekmes ekonomikās, kas atkarīgas no patēriņa precēm, masveida atmežošana galvenokārt lauksaimniecības un lopkopības nozares dēļ ir problēma, kas pienācīgi jārisina; |
| --- | --- |

96.

uzsver, cik svarīga ir stingra apņemšanās novērst mežu izciršanu; norāda — lai gan ES mežu platība pēdējos gados ir paplašinājusies, citos reģionos, jo īpaši jaunietekmes ekonomikās, kas atkarīgas no patēriņa precēm, masveida atmežošana galvenokārt lauksaimniecības un lopkopības nozares dēļ ir problēma, kas pienācīgi jārisina;

Rūpniecība un konkurētspēja

Rūpniecība un konkurētspēja

| 97. | uzskata, ka COP 26 ir svarīgākā konference Eiropas rūpniecības un enerģētikas nozarei kopš Parīzes nolīguma parakstīšanas 2015. gadā, jo Savienība ir noteikusi virzību uz mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, kā arī ir sākusi īstenot paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”; uzskata, ka ekonomikas uzplaukumam, sociālajai kohēzijai, darbvietu radīšanai, ilgtspējīgai rūpniecības attīstībai un klimata politikai vajadzētu būt savstarpēji pastiprinošiem faktoriem; uzsver, ka cīņa pret klimata pārmaiņām sniedz ES rūpniecībai iespējas, kas var īstenoties, ja likumdevēji apņemas savlaikus veikt pielāgotus, solidaritātē balstītus un atbilstošus politiskus pasākumus; uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša stratēģija, lai sasniegtu 2030. gadam un turpmākajiem gadiem izvirzītos mērķus, saskaņojot publiskā un privātā sektora finanšu plūsmas; uzskata, ka ES ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt iniciatora priekšrocības un rādīt piemēru; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka COP

| 98. | uzsver, ka ES būtu jādara viss iespējamais, lai saglabātu rūpniecības vadošo pozīciju un globālo konkurētspēju pārkārtošanās procesā uz SEG nulles emisiju ekonomiku; norāda, ka būtu jāizmanto pieejamie un inovatīvie politikas instrumenti, lai saglabātu un paplašinātu jomas, kurās ES ir vadošā loma; uzsver, ka ir jāturpina Eiropas rūpniecības dekarbonizācija, kā arī jāturpina ES atbalsts šiem centieniem; atzinīgi vērtē iniciatīvas stratēģisko vērtības ķēžu jomā; atzīst pozitīvo ietekmi, ko uz Eiropas rūpniecību atstāj savlaicīga rīcība cīņā pret klimata pārmaiņām, kā arī to, ka ES rāda piemēru, kā panākt klimatneitralitāti, kas paver ceļu mazāk attīstītām vai mazāk ambiciozām valstīm un garantē ļoti izdevīgas konkurences priekšrocības ES nozarēm un uzņēmumiem; uzsver, ka starp ES un tās partneriem ir jāizveido īstenojamas daudzpusējas un divpusējas vienošanās ar mērķi eksportēt Savienības vides standartus un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirdzniecības un ieguldījumu jomā; uzsver, ka ir jānovērš ražošanas un ieguldījumu pārvietošana Eiropas rūpniecības nozarē mazāk vērienīgu klimata pasākumu dēļ ārpus Savienības un tāpēc mudina starptautiskos partnerus saskaņot centienus cīņā pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka ES zaļajai taksonomijai būtu jānodrošina pārredzamība un skaidrība, lai nodrošinātu iespēju valdībām un uzņēmumiem stimulēt ieguldījumus Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

98.

uzsver, ka ES būtu jādara viss iespējamais, lai saglabātu rūpniecības vadošo pozīciju un globālo konkurētspēju pārkārtošanās procesā uz SEG nulles emisiju ekonomiku; norāda, ka būtu jāizmanto pieejamie un inovatīvie politikas instrumenti, lai saglabātu un paplašinātu jomas, kurās ES ir vadošā loma; uzsver, ka ir jāturpina Eiropas rūpniecības dekarbonizācija, kā arī jāturpina ES atbalsts šiem centieniem; atzinīgi vērtē iniciatīvas stratēģisko vērtības ķēžu jomā; atzīst pozitīvo ietekmi, ko uz Eiropas rūpniecību atstāj savlaicīga rīcība cīņā pret klimata pārmaiņām, kā arī to, ka ES rāda piemēru, kā panākt klimatneitralitāti, kas paver ceļu mazāk attīstītām vai mazāk ambiciozām valstīm un garantē ļoti izdevīgas konkurences priekšrocības ES nozarēm un uzņēmumiem; uzsver, ka starp ES un tās partneriem ir jāizveido īstenojamas daudzpusējas un divpusējas vienošanās ar mērķi eksportēt Savienības vides standartus un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirdzniecības un ieguldījumu jomā; uzsver, ka ir jānovērš ražošanas un ieguldījumu pārvietošana Eiropas rūpniecības nozarē mazāk vērienīgu klimata pasākumu dēļ ārpus Savienības un tāpēc mudina starptautiskos partnerus saskaņot centienus cīņā pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka ES zaļajai taksonomijai būtu jānodrošina pārredzamība un skaidrība, lai nodrošinātu iespēju valdībām un uzņēmumiem stimulēt ieguldījumus Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai;

| 99. | atzīst MVU un jo īpaši mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu būtisko nozīmi nodarbinātības un izaugsmes veicināšanā un nodrošināšanā, kā arī virzībā uz digitālo un zaļo pārkārtošanos; atgādina, ka MVU ir būtiska Eiropas ekonomikas un sociālās sistēmas daļa un ka likumdevējiem šajā pārkārtošanās procesā tie ir jāatbalsta un jāstimulē, jo īpaši nodrošinot piekļuvi finansējumam ilgtspējīgām tehnoloģijām, pakalpojumiem un procesiem un vienkāršojot administratīvās procedūras; pauž bažas par to, ka daudzi MVU joprojām neapzinās zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas, un tādēļ aicina novērst šo zināšanu trūkumu, izmantojot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla ilgtspējas konsultantu atbalstu un ilgtspējas pakalpojumus; |
| --- | --- |

99.

atzīst MVU un jo īpaši mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu būtisko nozīmi nodarbinātības un izaugsmes veicināšanā un nodrošināšanā, kā arī virzībā uz digitālo un zaļo pārkārtošanos; atgādina, ka MVU ir būtiska Eiropas ekonomikas un sociālās sistēmas daļa un ka likumdevējiem šajā pārkārtošanās procesā tie ir jāatbalsta un jāstimulē, jo īpaši nodrošinot piekļuvi finansējumam ilgtspējīgām tehnoloģijām, pakalpojumiem un procesiem un vienkāršojot administratīvās procedūras; pauž bažas par to, ka daudzi MVU joprojām neapzinās zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas, un tādēļ aicina novērst šo zināšanu trūkumu, izmantojot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla ilgtspējas konsultantu atbalstu un ilgtspējas pakalpojumus;

| 100. | atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotāju, kopienu, pašvaldību, pilsētu, reģionu, nozaru un iestāžu līdzšinējo apņemšanos, centienus un progresu Parīzes nolīguma saistību izpildē; vienlaikus norāda, ka steidzami jāpaplašina darbības, lai tās pilnībā atbilstu Parīzes nolīgumam; tādēļ mudina visus iesaistītos dalībniekus gan Savienībā, gan ārpus tās pielāgot savus mērķus un rīcību augstākiem standartiem, lai risinātu klimata problēmas; |
| --- | --- |

100.

atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotāju, kopienu, pašvaldību, pilsētu, reģionu, nozaru un iestāžu līdzšinējo apņemšanos, centienus un progresu Parīzes nolīguma saistību izpildē; vienlaikus norāda, ka steidzami jāpaplašina darbības, lai tās pilnībā atbilstu Parīzes nolīgumam; tādēļ mudina visus iesaistītos dalībniekus gan Savienībā, gan ārpus tās pielāgot savus mērķus un rīcību augstākiem standartiem, lai risinātu klimata problēmas;

| 101. | uzsver iespējas, ko piedāvā stabila izaugsmes stratēģija atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas ne tikai ekonomikas krīzes pārvarēšanai, bet arī zaļas un ilgtspējīgas ES ekonomikas turpmākai attīstībai, panākot pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku; ar bažām norāda, ka, neizmantojot priekšrocības, ko sniedz sniedz straujās norises, ES rūpniecībai tiktu nodarīts kaitējums, ņemot vērā rūpniecības pārveides apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu 2030. gada mērķus vidē, kurā valda ļoti liela konkurence un kura strauji attīstās; |
| --- | --- |

101.

uzsver iespējas, ko piedāvā stabila izaugsmes stratēģija atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas ne tikai ekonomikas krīzes pārvarēšanai, bet arī zaļas un ilgtspējīgas ES ekonomikas turpmākai attīstībai, panākot pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku; ar bažām norāda, ka, neizmantojot priekšrocības, ko sniedz sniedz straujās norises, ES rūpniecībai tiktu nodarīts kaitējums, ņemot vērā rūpniecības pārveides apjomu, kas nepieciešams, lai sasniegtu 2030. gada mērķus vidē, kurā valda ļoti liela konkurence un kura strauji attīstās;

| 102. | atzinīgi vērtē to, ka vairāki ES tirdzniecības partneri ir ieviesuši oglekļa tirdzniecības vai citus cenu noteikšanas mehānismus; atzinīgi vērtē sociāli taisnīgu ES oglekļa ievedkorekcijas mehānismu atbilstīgi priekšlikumiem, kuri iekļauti Eiropas Parlamenta rezolūcijā par PTO prasībām pielāgotu ES ievedkorekcijas mehānismu, kas cita starpā paredz efektīva oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes mehānisma izveidi, un tā ietekmi uz pasaules oglekļa cenas noteikšanu; aicina COP 26 puses vienoties par skaidriem, taisnīgiem un vidiski un sociāli pārdomātiem noteikumiem par oglekļa tirgiem, kas sniedz konkrētu, izmērāmu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

102.

atzinīgi vērtē to, ka vairāki ES tirdzniecības partneri ir ieviesuši oglekļa tirdzniecības vai citus cenu noteikšanas mehānismus; atzinīgi vērtē sociāli taisnīgu ES oglekļa ievedkorekcijas mehānismu atbilstīgi priekšlikumiem, kuri iekļauti Eiropas Parlamenta rezolūcijā par PTO prasībām pielāgotu ES ievedkorekcijas mehānismu, kas cita starpā paredz efektīva oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes mehānisma izveidi, un tā ietekmi uz pasaules oglekļa cenas noteikšanu; aicina COP 26

Enerģētikas politika

Enerģētikas politika

| 103. | atzinīgi vērtē enerģētikas tiesību aktu pārskatīšanu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros, lai tos saskaņotu ar Savienības palielināto mērķi līdz 2030. gadam samazināt emisijas par vismaz 55 %, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi vērtē enerģētikas tiesību aktu pārskatīšanu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietvaros, lai tos saskaņotu ar Savienības palielināto mērķi līdz 2030. gadam samazināt emisijas par vismaz 55 %, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti;

| 104. | atgādina par Savienības apņemšanos ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”; uzsver, ka ir svarīgi šo principu integrēt visos attiecīgajos tiesību aktos un iniciatīvās; norāda uz neizmantoto energoefektivitātes potenciālu tādās nozarēs kā transports un ēkas, tostarp apkure un dzesēšana; |
| --- | --- |

104.

atgādina par Savienības apņemšanos ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”; uzsver, ka ir svarīgi šo principu integrēt visos attiecīgajos tiesību aktos un iniciatīvās; norāda uz neizmantoto energoefektivitātes potenciālu tādās nozarēs kā transports un ēkas, tostarp apkure un dzesēšana;

| 105. | atgādina, ka 2018. gadā Savienībā 50 miljardi EUR tika iztērēti fosilā kurināmā subsīdijām, kas atbilst aptuveni vienai trešdaļai no visām enerģijas subsīdijām Savienībā; uzskata, ka fosilā kurināmā subsīdijas apdraud Eiropas zaļā kursa mērķus un Parīzes nolīguma saistības; uzsver, ka steidzami jānodrošina konsekventāki cenu signāli visās enerģētikas nozarēs un dalībvalstīs, kā arī to, ka ārējās izmaksas netiek internalizētas; aicina dalībvalstis un pārējās COP 26 puses par prioritāti noteikt ieguldījumus zaļajā enerģijā un infrastruktūrā un pakāpeniski pārtraukt tiešās un netiešās fosilā kurināmā subsīdijas; |
| --- | --- |

105.

atgādina, ka 2018. gadā Savienībā 50 miljardi EUR tika iztērēti fosilā kurināmā subsīdijām, kas atbilst aptuveni vienai trešdaļai no visām enerģijas subsīdijām Savienībā; uzskata, ka fosilā kurināmā subsīdijas apdraud Eiropas zaļā kursa mērķus un Parīzes nolīguma saistības; uzsver, ka steidzami jānodrošina konsekventāki cenu signāli visās enerģētikas nozarēs un dalībvalstīs, kā arī to, ka ārējās izmaksas netiek internalizētas; aicina dalībvalstis un pārējās COP 26

| 106. | uzskata — lai ES panāktu klimatneitralitāti, tās energosistēmai jābūt integrētai un balstītai uz prioritāšu kaskādi, sākot ar principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanu, kas ļautu ietaupīt enerģiju, kam seko galapatēriņa dekarbonizācija, izmantojot tiešu elektrifikāciju, no atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotas degvielas un pārkārtošanās posmā — zemas oglekļa emisijas degvielas lietojumiem, kuriem nav citu alternatīvu, vienlaikus saglabājot enerģijas piekļūstamību, pieejamību cenas ziņā un piegādes drošību, attīstot apļveida, daudzējādā ziņā energoefektīvu, integrētu, savstarpēji savienotu, noturīgu un multimodālu energosistēmu; |
| --- | --- |

106.

uzskata — lai ES panāktu klimatneitralitāti, tās energosistēmai jābūt integrētai un balstītai uz prioritāšu kaskādi, sākot ar principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanu, kas ļautu ietaupīt enerģiju, kam seko galapatēriņa dekarbonizācija, izmantojot tiešu elektrifikāciju, no atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotas degvielas un pārkārtošanās posmā — zemas oglekļa emisijas degvielas lietojumiem, kuriem nav citu alternatīvu, vienlaikus saglabājot enerģijas piekļūstamību, pieejamību cenas ziņā un piegādes drošību, attīstot apļveida, daudzējādā ziņā energoefektīvu, integrētu, savstarpēji savienotu, noturīgu un multimodālu energosistēmu;

| 107. | atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā valstu energosistēmu un problēmu daudzveidību; uzsver, ka ir nepieciešama taisnīga pārkārtošanās, un atkārto zaļajā jaunajā kursā pausto solījumu, ka neviens netiks atstāts novārtā; pauž bažas par to, ka aptuveni 50 miljoni ES mājsaimniecību joprojām dzīvo enerģētiskajā nabadzībā; uzsver, cik svarīga ir augstāku klimata mērķu sociālā dimensija, proti, jāpieņem politika, lai pēc iespējas ātrāk novērstu un izbeigtu enerģētisko nabadzību; uzsver, ka visas enerģētikas rīcībpolitikas būtu jāīsteno, ievērojot godīgas un taisnīgas pārkārtošanās principu un cieši sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem; tādēļ uzskata, ka publiska plānošana un spēcīgākas sociālās partnerības, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaiste vietējā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai panāktu visu sabiedrības sektoru klimatneitralitāti taisnīgā, iekļaujošā un sociāli ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

107.

atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā valstu energosistēmu un problēmu daudzveidību; uzsver, ka ir nepieciešama taisnīga pārkārtošanās, un atkārto zaļajā jaunajā kursā pausto solījumu, ka neviens netiks atstāts novārtā; pauž bažas par to, ka aptuveni 50 miljoni ES mājsaimniecību joprojām dzīvo enerģētiskajā nabadzībā; uzsver, cik svarīga ir augstāku klimata mērķu sociālā dimensija, proti, jāpieņem politika, lai pēc iespējas ātrāk novērstu un izbeigtu enerģētisko nabadzību; uzsver, ka visas enerģētikas rīcībpolitikas būtu jāīsteno, ievērojot godīgas un taisnīgas pārkārtošanās principu un cieši sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem; tādēļ uzskata, ka publiska plānošana un spēcīgākas sociālās partnerības, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaiste vietējā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai panāktu visu sabiedrības sektoru klimatneitralitāti taisnīgā, iekļaujošā un sociāli ilgtspējīgā veidā;

| 108. | atzinīgi vērtē ES Ūdeņraža stratēģijas pieņemšanu, kurā noteikti mērķi līdz 2024. gadam Savienībā uzstādīt vismaz 6 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus un līdz 2030. gadam — 40 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus; atgādina, ka ir jāpaātrina pašreizējās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācija, palielinot atjaunīgā ūdeņraža ražošanu; uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas ātrāk pakāpeniski atteikties no fosilā ūdeņraža izmantošanas, tādējādi koncentrējoties uz drošām un ilgtspējīgām tehnoloģijām; mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sākt rūpīgi plānot šo pakāpenisko atteikšanos, lai no fosilā kurināmā iegūta ūdeņraža ražošana sāktu strauji, prognozējami un neatgriezeniski samazināties un lai nepieļautu fosilā kurināmā ražošanas iekārtu darbmūža paildzināšanu; norāda, ka vairākas fosilā ūdeņraža ražotnes atrodas taisnīgas pārkārtošanās reģionos, un tādēļ uzsver, ka ir vajadzīgi efektīvi atbalsta pasākumi, kas sekmē SEG emisiju samazināšanu un veicina vietējo iedzīvotāju pārkvalificēšanos un nodarbināmību nākotnē; |
| --- | --- |

108.

atzinīgi vērtē ES Ūdeņraža stratēģijas pieņemšanu, kurā noteikti mērķi līdz 2024. gadam Savienībā uzstādīt vismaz 6 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus un līdz 2030. gadam — 40 GW atjaunīgā ūdeņraža ražošanas elektrolīzerus; atgādina, ka ir jāpaātrina pašreizējās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācija, palielinot atjaunīgā ūdeņraža ražošanu; uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas ātrāk pakāpeniski atteikties no fosilā ūdeņraža izmantošanas, tādējādi koncentrējoties uz drošām un ilgtspējīgām tehnoloģijām; mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sākt rūpīgi plānot šo pakāpenisko atteikšanos, lai no fosilā kurināmā iegūta ūdeņraža ražošana sāktu strauji, prognozējami un neatgriezeniski samazināties un lai nepieļautu fosilā kurināmā ražošanas iekārtu darbmūža paildzināšanu; norāda, ka vairākas fosilā ūdeņraža ražotnes atrodas taisnīgas pārkārtošanās reģionos, un tādēļ uzsver, ka ir vajadzīgi efektīvi atbalsta pasākumi, kas sekmē SEG emisiju samazināšanu un veicina vietējo iedzīvotāju pārkvalificēšanos un nodarbināmību nākotnē;

| 109. | atzinīgi vērtē Atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju un tās mērķi līdz 2030. gadam palielināt Eiropas atkrastes enerģijas ražošanas jaudu vismaz līdz 60 GW un līdz 2050. gadam — līdz 340 GW; uzsver, ka jānodrošina, lai stratēģijas īstenošana dotu labumu visai Savienībai, tostarp dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas; |
| --- | --- |

109.

atzinīgi vērtē Atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju un tās mērķi līdz 2030. gadam palielināt Eiropas atkrastes enerģijas ražošanas jaudu vismaz līdz 60 GW un līdz 2050. gadam — līdz 340 GW; uzsver, ka jānodrošina, lai stratēģijas īstenošana dotu labumu visai Savienībai, tostarp dalībvalstīm, kurām ir tikai sauszemes robežas;

| 110. | pauž pārliecību, ka ir jārada apstākļi, lai patērētājiem būtu vairāk stimulu izvēlēties ilgtspējīgākus enerģijas veidus un būt aktīvākiem; aicina Komisiju novērtēt atlikušos šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu enerģijas kopienām, jo īpaši mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem vai neaizsargātās mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

110.

pauž pārliecību, ka ir jārada apstākļi, lai patērētājiem būtu vairāk stimulu izvēlēties ilgtspējīgākus enerģijas veidus un būt aktīvākiem; aicina Komisiju novērtēt atlikušos šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu enerģijas kopienām, jo īpaši mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem vai neaizsargātās mājsaimniecībās;

| 111. | atzinīgi vērtē iniciatīvu pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu (Direktīva 2003/96/EK), lai to pārveidotu par instrumentu, ar ko nodokļu politiku saskaņo ar enerģētikas un klimata mērķiem 2030. un 2050. gadam, vienlaikus izvērtējot ietekmi, tostarp uz patērētājiem, enerģētisko nabadzību un transporta nabadzību; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju samazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas nodokļus un nodevas visā Savienībā un pastiprināt finansiālos stimulus atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

111.

atzinīgi vērtē iniciatīvu pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu (Direktīva 2003/96/EK), lai to pārveidotu par instrumentu, ar ko nodokļu politiku saskaņo ar enerģētikas un klimata mērķiem 2030. un 2050. gadam, vienlaikus izvērtējot ietekmi, tostarp uz patērētājiem, enerģētisko nabadzību un transporta nabadzību; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju samazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas nodokļus un nodevas visā Savienībā un pastiprināt finansiālos stimulus atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai;

| 112. | uzsver — lai gan Eiropa tiecas sasniegt savus vērienīgos mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam pasaulē sasniegtu emisiju nulles līmeni, būs vajadzīga koordinēta rīcība pasaules mērogā; uzsver, ka jaunattīstības valstīm būs nepieciešama dažāda līmeņa starptautiskā palīdzība, lai tās varētu īstenot zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ciešu pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem politikas veidošanas un zinātnes jomās, tostarp tehnoloģiju nodošanas jomā, lai veicinātu energoefektivitāti un ieguldījumus ilgtspējīgās energotehnoloģijās un infrastruktūrā; |
| --- | --- |

112.

uzsver — lai gan Eiropa tiecas sasniegt savus vērienīgos mērķus, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam pasaulē sasniegtu emisiju nulles līmeni, būs vajadzīga koordinēta rīcība pasaules mērogā; uzsver, ka jaunattīstības valstīm būs nepieciešama dažāda līmeņa starptautiskā palīdzība, lai tās varētu īstenot zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ciešu pārrobežu sadarbību un paraugprakses apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem politikas veidošanas un zinātnes jomās, tostarp tehnoloģiju nodošanas jomā, lai veicinātu energoefektivitāti un ieguldījumus ilgtspējīgās energotehnoloģijās un infrastruktūrā;

| 113. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt rīcības plānu enerģētikas nozares digitalizācijai, lai ES izvirzītos par tehnoloģisko līderi un lai nodrošinātu integrētāku enerģētikas sistēmu ar viediem risinājumiem konkrētās nozarēs un uzlabotu finansējumu 2021.–2027. gadam; atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību; |
| --- | --- |

113.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt rīcības plānu enerģētikas nozares digitalizācijai, lai ES izvirzītos par tehnoloģisko līderi un lai nodrošinātu integrētāku enerģētikas sistēmu ar viediem risinājumiem konkrētās nozarēs un uzlabotu finansējumu 2021.–2027. gadam; atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību;

Pētniecība, inovācija, digitālās tehnoloģijas un kosmosa politika

Pētniecība, inovācija, digitālās tehnoloģijas un kosmosa politika

| 114. | atzinīgi vērtē programmas “Apvārsnis Eiropa” nozīmi un tās devumu klimatneitralitātes nodrošināšanā; uzskata, ka partnerības pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tostarp kopuzņēmumi, veicinās sadarbību starp publisko un privāto sektoru ar mērķi palīdzēt īstenot zaļo pārkārtošanos, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu inovāciju piekļūstamību un pieejamību cenas ziņā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot saziņu ar iedzīvotājiem par Eiropas pētniecības un izstrādes projektu rezultātiem un jaunajām tehnoloģijām, tostarp bākas projektiem, lai palielinātu sabiedrības atbalstu un padarītu Savienības lomu redzamāku tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

114.

atzinīgi vērtē programmas “Apvārsnis Eiropa” nozīmi un tās devumu klimatneitralitātes nodrošināšanā; uzskata, ka partnerības pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, tostarp kopuzņēmumi, veicinās sadarbību starp publisko un privāto sektoru ar mērķi palīdzēt īstenot zaļo pārkārtošanos, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu inovāciju piekļūstamību un pieejamību cenas ziņā; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot saziņu ar iedzīvotājiem par Eiropas pētniecības un izstrādes projektu rezultātiem un jaunajām tehnoloģijām, tostarp bākas projektiem, lai palielinātu sabiedrības atbalstu un padarītu Savienības lomu redzamāku tās iedzīvotājiem;

| 115. | uzsver, ka ir jāpiesaista vairāk gan valsts, gan privātie ieguldījumi jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju pētniecībā, inovācijā un ieviešanā, tostarp darbietilpīgās nozarēs, lai izveidotu jaunus infrastruktūras tīklus un projektus, kas sekmē Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

115.

uzsver, ka ir jāpiesaista vairāk gan valsts, gan privātie ieguldījumi jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju pētniecībā, inovācijā un ieviešanā, tostarp darbietilpīgās nozarēs, lai izveidotu jaunus infrastruktūras tīklus un projektus, kas sekmē Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu;

| 116. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci, piedāvājot inovatīvu tehnoloģiju veicināšanas stimulus, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada mērķus, pievēršoties jau nobriedušu tehnoloģiju ieviešanai, kā arī ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kas jāizstrādā, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi; |
| --- | --- |

116.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci, piedāvājot inovatīvu tehnoloģiju veicināšanas stimulus, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada mērķus, pievēršoties jau nobriedušu tehnoloģiju ieviešanai, kā arī ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kas jāizstrādā, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi;

| 117. | uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām var būt būtiska nozīme, atbalstot ES zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ES atveseļošanās prasa izveidot stabilu tiesisko regulējumu un finansiālus stimulus arī privātajiem dalībniekiem, lai panāktu un nodrošinātu tirgū balstītu virzību uz pētniecību, inovācijām un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādi; |
| --- | --- |

117.

uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām var būt būtiska nozīme, atbalstot ES zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ES atveseļošanās prasa izveidot stabilu tiesisko regulējumu un finansiālus stimulus arī privātajiem dalībniekiem, lai panāktu un nodrošinātu tirgū balstītu virzību uz pētniecību, inovācijām un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādi;

| 118. | uzsver, ka digitalizācija ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina energosistēmu integrāciju, jo tā var nodrošināt dinamiskas un savstarpēji saistītas energonesēju plūsmas, ļaut savstarpēji savienot daudzveidīgākus tirgus un sniegt vajadzīgos datus, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām piemīt potenciāls palielināt energoefektivitāti un tādējādi samazināt kopējās SEG emisijas; atgādina par Komisijas aplēsēm, ka IKT ietekme uz vidi veido 5–9 % no pasaules elektroenerģijas patēriņa un vairāk nekā 2 % no pasaules SEG emisijām; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2018. gada pētījumu mākslīgo intelektu datu centri un datu pārraide varētu veidot 3–4 % no Savienības kopējā elektroenerģijas patēriņa; uzsver, ka Komisija paredz datu centru pakalpojumu patēriņa pieaugumu par 28 % no 2018. līdz 2030. gadam; uzsver, ka 47 % digitālo oglekļa emisiju rada patērētāju iekārtas, piemēram, datori, viedtālruņi, planšetdatori un citi savienotie objekti; tādēļ aicina veikt pasākumus, lai samazinātu IKT nozares radīto oglekļa pēdu, nodrošinot energoefektivitāti un resursefektivitāti, un atgādina par Digitālajā stratēģijā noteikto mērķi, vēlākais, līdz 2030. gadam panākt datu centru klimatneitralitāti un augstu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

118.

uzsver, ka digitalizācija ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina energosistēmu integrāciju, jo tā var nodrošināt dinamiskas un savstarpēji saistītas energonesēju plūsmas, ļaut savstarpēji savienot daudzveidīgākus tirgus un sniegt vajadzīgos datus, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām piemīt potenciāls palielināt energoefektivitāti un tādējādi samazināt kopējās SEG emisijas; atgādina par Komisijas aplēsēm, ka IKT ietekme uz vidi veido 5–9 % no pasaules elektroenerģijas patēriņa un vairāk nekā 2 % no pasaules SEG emisijām; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2018. gada pētījumu mākslīgo intelektu datu centri un datu pārraide varētu veidot 3–4 % no Savienības kopējā elektroenerģijas patēriņa; uzsver, ka Komisija paredz datu centru pakalpojumu patēriņa pieaugumu par 28 % no 2018. līdz 2030. gadam; uzsver, ka 47 % digitālo oglekļa emisiju rada patērētāju iekārtas, piemēram, datori, viedtālruņi, planšetdatori un citi savienotie objekti; tādēļ aicina veikt pasākumus, lai samazinātu IKT nozares radīto oglekļa pēdu, nodrošinot energoefektivitāti un resursefektivitāti, un atgādina par Digitālajā stratēģijā noteikto mērķi, vēlākais, līdz 2030. gadam panākt datu centru klimatneitralitāti un augstu energoefektivitāti;

| 119. | atgādina, cik svarīgs ir pētniecības un inovācijas ieguldījums Parīzes nolīgumā noteikto mērķu un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecību un inovāciju un vispārēji palielināt ES un valstu budžetus, kas paredzēti pētniecībai un inovācijai ilgtspējīgu un drošu energotehnoloģiju un inovācijas jomā; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpināt atbalstīt tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas veicinās klimatnoturīgu un integrētu enerģētikas sistēmu, tostarp jomās, kurās Eiropai ir vadošā loma pasaulē un vietējās vērtību ķēdes; uzskata, ka ir būtiski, lai Eiropā būtu nozīmīgi atjaunojamo energoresursu enerģijas vērtību ķēžu segmenti, lai sasniegtu klimata mērķus un dotu eiropiešiem nozīmīgas ekonomiskās priekšrocības, un aicina pieņemt pienācīgus pasākumus, lai atbalstītu Eiropā balstīta satura nozīmi atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēmu piegādes ķēdē un tiesību aktos; |
| --- | --- |

119.

atgādina, cik svarīgs ir pētniecības un inovācijas ieguldījums Parīzes nolīgumā noteikto mērķu un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecību un inovāciju un vispārēji palielināt ES un valstu budžetus, kas paredzēti pētniecībai un inovācijai ilgtspējīgu un drošu energotehnoloģiju un inovācijas jomā; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpināt atbalstīt tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas veicinās klimatnoturīgu un integrētu enerģētikas sistēmu, tostarp jomās, kurās Eiropai ir vadošā loma pasaulē un vietējās vērtību ķēdes; uzskata, ka ir būtiski, lai Eiropā būtu nozīmīgi atjaunojamo energoresursu enerģijas vērtību ķēžu segmenti, lai sasniegtu klimata mērķus un dotu eiropiešiem nozīmīgas ekonomiskās priekšrocības, un aicina pieņemt pienācīgus pasākumus, lai atbalstītu Eiropā balstīta satura nozīmi atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēmu piegādes ķēdē un tiesību aktos;

Klimata pārmaiņas un attīstība

Klimata pārmaiņas un attīstība

| 120. | uzskata, ka COP 26 ir iespēja atjaunot centienus, lai sasniegtu Parīzes nolīguma un ANO IAM mērķus, jo īpaši 13. ilgtspējīgas attīstības mērķi (klimatrīcība); uzskata, ka Programmai 2030. gadam jābūt ceļvedim ceļā uz zaļāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku nākotni; |
| --- | --- |

120.

uzskata, ka COP 26

| 121. | uzsver, cik svarīga ir cilvēktiesību pieeja klimatrīcības jomā, lai nodrošinātu, ka visos pasākumos tiek ievērotas un atbalstītas visu cilvēku cilvēktiesības; |
| --- | --- |

121.

uzsver, cik svarīga ir cilvēktiesību pieeja klimatrīcības jomā, lai nodrošinātu, ka visos pasākumos tiek ievērotas un atbalstītas visu cilvēku cilvēktiesības;

| 122. | mudina UNFCCC puses turpināt palielināt savus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķus saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un integrēt cilvēktiesību dimensiju savos nacionāli noteiktajos devumos (NND) un pielāgošanās paziņojumā; aicina UNFCCC sekretariātu sadarbībā ar ANO augsto cilvēktiesību komisāri izstrādāt pamatnostādnes par to, kā NND un pielāgošanās paziņojumā integrēt cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

122.

mudina UNFCCC

UNFCCC

| 123. | ņem vērā lielo pierādījumu apjomu tam, ka klimata pārmaiņu ietekme izraisa un pastiprina tādu vitāli svarīgu resursu trūkumu kā aramzeme, nodara kaitējumu ekosistēmām, kas nodrošina iztikas līdzekļus, vai iznīcina tās, kā arī palielina dabas katastrofu biežumu un smagumu, tādējādi veicinot konfliktus, iedzīvotāju pārvietošanu un humanitārās krīzes; |
| --- | --- |

123.

ņem vērā lielo pierādījumu apjomu tam, ka klimata pārmaiņu ietekme izraisa un pastiprina tādu vitāli svarīgu resursu trūkumu kā aramzeme, nodara kaitējumu ekosistēmām, kas nodrošina iztikas līdzekļus, vai iznīcina tās, kā arī palielina dabas katastrofu biežumu un smagumu, tādējādi veicinot konfliktus, iedzīvotāju pārvietošanu un humanitārās krīzes;

| 124. | uzsver, ka saskaņā ar IPCC piekto novērtējuma ziņojumu pirmiedzīvotāju zināšanas, kā arī vietējās un tradicionālās zināšanas ir viens no galvenajiem resursiem, kas vajadzīgs, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz pirmiedzīvotāju zināšanu lielo potenciālu, tās netiek efektīvi izmantotas, savukārt pirmiedzīvotāji, ciltis un to tiesības joprojām nav tieši atzītas daudzu valstu tiesiskajā, politiskajā un institucionālajā sistēmā, un to īstenošana joprojām ir būtiska problēma; |
| --- | --- |

124.

uzsver, ka saskaņā ar IPCC

| 125. | uzstāj, ka ilgtspējīgas attīstības mehānisma darbības noteikumos obligāti jāiekļauj stingras garantijas par pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību īstenošanu un aizsardzību ikvienā projektā, kas tiek īstenots saskaņā ar šo mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi izmantot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zināšanas par vides aizsardzību un nodrošināt, ka viņu viedoklis tiek uzklausīts starptautiskos pasākumos klimata jomā; |
| --- | --- |

125.

uzstāj, ka ilgtspējīgas attīstības mehānisma darbības noteikumos obligāti jāiekļauj stingras garantijas par pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību īstenošanu un aizsardzību ikvienā projektā, kas tiek īstenots saskaņā ar šo mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi izmantot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zināšanas par vides aizsardzību un nodrošināt, ka viņu viedoklis tiek uzklausīts starptautiskos pasākumos klimata jomā;

| 126. | aicina ES uzņemties vadību, lai PTO nolīgumi pilnībā atbilstu Parīzes nolīgumam, un nodrošināt, ka tās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi nerada šķēršļus Parīzes nolīguma īstenošanai un ANO IAM sasniegšanai, bet gan pilnībā tos atbalsta; |
| --- | --- |

126.

aicina ES uzņemties vadību, lai PTO nolīgumi pilnībā atbilstu Parīzes nolīgumam, un nodrošināt, ka tās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi nerada šķēršļus Parīzes nolīguma īstenošanai un ANO IAM sasniegšanai, bet gan pilnībā tos atbalsta;

Eiropas Parlamenta loma

Eiropas Parlamenta loma

| 127. | uzskata — tā kā starptautisku nolīgumu noslēgšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana un tā kā Parlamentam kā vienam no likumdevējiem ir liela loma Parīzes nolīguma īstenošanā ES teritorijā, Parlaments ir jāiekļauj ES delegācijas sastāvā; tādēļ uzstāj, lai Parlaments saņemtu atļauju piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs, kas notiks Glāzgovā COP 26 laikā, un lai Parlamentam no paša sarunu sākuma būtu garantēta piekļuve visiem sagatavošanās dokumentiem; |
| --- | --- |

127.

uzskata — tā kā starptautisku nolīgumu noslēgšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana un tā kā Parlamentam kā vienam no likumdevējiem ir liela loma Parīzes nolīguma īstenošanā ES teritorijā, Parlaments ir jāiekļauj ES delegācijas sastāvā; tādēļ uzstāj, lai Parlaments saņemtu atļauju piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs, kas notiks Glāzgovā COP 26

o

o o

| 128. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNFCCC sekretariātam ar pieprasījumu to izsūtīt visām trešo valstu līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

128.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNFCCC

---

(1)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

1

(2)  OV C 232, 16.6.2021., 30. lpp.

2

(3)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

3

(4)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0212.

5

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0382.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0143.

7

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0277.

8

(9)  IPBES un IPCC2021. gada 10. jūnija līdzsponsorētā darbsemināra ziņojums par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām.

9

IPBES

IPCC

(10)  Natali S. M. un citi, “Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 2021. gada 25. maijs.

10

Natali S. M

Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America,

(11)  Rigaud K. K. un citi, “Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration”, Pasaules Bankas grupa, 2018. gada 19. marts.

11

Rigaud K. K

Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration”

(12)  ANO Attīstības programma, “The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)'' (''Triljonu dolāru klimata finansējuma problēma (un iespēja)”), 2021. gada 27. jūnijs.

12

The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity)

(13)  Eiropas Vides aģentūra, “Building the foundations for fundamental change”, 2021. gada 4. jūnijs.

13

Building the foundations for fundamental change

(14)  Hänsel M. C., Drupp M. A., Johansson D. J. A., Nesje F., Azar C., Freeman M. C., Groom B. un Sterner T. “Climate economics support for the UN climate targets”, Nature Climate Change, 10, 2020, 781.–789. lpp.

14

Hänsel M. C

Drupp M. A

Johansson D. J

A

Nesje F., Azar C., Freeman M. C., Groom B

Sterner T

Climate economics support for the UN climate targets

Nature Climate Change,

(15)  Karbisas līča 2021. gada 11.–13. jūnija samita paziņojums.

15

(16)  Oxfam, “Confronting carbon inequality in the European Union. Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions”, 2020.gada 7. decembris.

16

Oxfam

Confronting carbon inequality in the European Unio

Why the European Green Deal must tackle inequality while cutting emissions

(17)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūcija par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0025).

17

(18)  Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change, “Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region”, 2019.

18

Mediterranean Experts on Climate and Environmental Change

Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region”

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, “The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea”, Roma, Itālija, 2021.

19

WWF Mediterranean Marine Initiative

The climate change effect in the Mediterranean. Six stories from an overheating sea”

(20)  COM(2021)0219.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

21

(22)  IPBES un IPCC2021. gada 10. jūnija līdzsponsorētā darbsemināra ziņojums par bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām.

22

IPBES

IPCC

(23)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0285.

23

(24)  Augsta līmeņa politiskais forums, 2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

24

2018 HLPF Review of SDGs Implementation.

(25)  Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (EPRS), “EU climate action policy, responding to the global emergency”, 2021. gada marts.

25

EPRS

EU climate action policy, responding to the global emergency

(26)  EPRS, 2021. gada marts.

26

EPRS

(27)  SWD(2020)0176.

27

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/141

---

P9_TA(2021)0438

“Pandoras dokumenti”: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par “Pandoras dokumentiem”: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (2021/2922(RSP))

(2022/C 184/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/ G20 iekļaujošā satvara attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu 2021. gada 8. oktobra paziņojumu par divu pīlāru risinājumu to nodokļu problēmu risināšanai, ko rada ekonomikas digitalizācija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/ G20 iekļaujošā satvara attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu 2021. gada 8. oktobra paziņojumu par divu pīlāru risinājumu to nodokļu problēmu risināšanai, ko rada ekonomikas digitalizācija,

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAXE rezolūcija) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAXE rezolūcija) (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAX2 rezolūcija) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAX2 rezolūcija) (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA ieteikums) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA ieteikums) (4),

| — | ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (TAX3 rezolūcija) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (TAX3 rezolūcija) (5),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā pēc nesenajiem atklājumiem par Daphne Caruana Galizia slepkavību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā pēc nesenajiem atklājumiem par Daphne Caruana Galizia slepkavību (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. maija paziņojumu par Rīcības plānu attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. maija paziņojumu par Rīcības plānu attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai (C(2020)2800),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai — Komisijas Rīcības plāns un nesenā notikumu attīstība (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai — Komisijas Rīcības plāns un nesenā notikumu attīstība (7),

| — | ņemot vērā ziņojumus par pirmā un otrā pīlāra plāniem, kas ESAO/G20 iekļaujošajā satvarā pieņemti 2020. gada 14. oktobrī, kā arī ESAO veiktās priekšlikumu ekonomiskās analīzes un ietekmes izvērtēšanas rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus par pirmā un otrā pīlāra plāniem, kas ESAO/G20 iekļaujošajā satvarā pieņemti 2020. gada 14. oktobrī, kā arī ESAO veiktās priekšlikumu ekonomiskās analīzes un ietekmes izvērtēšanas rezultātus,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 03/2021 “Nodokļu informācijas apmaiņa Eiropas Savienībā: stabils pamats, nepilnības īstenošanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. janvāra Īpašo ziņojumu Nr. 03/2021 “Nodokļu informācijas apmaiņa Eiropas Savienībā: stabils pamats, nepilnības īstenošanā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 28. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 13/2021 “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 28. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 13/2021 “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251),

| — | ņemot vērā tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija nāca klajā 2021. gada 20. jūlijā, lai stiprinātu ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (NILL/TFN), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija nāca klajā 2021. gada 20. jūlijā, lai stiprinātu ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (NILL/TFN),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu) (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā “Pandoras dokumenti” ir milzīga, līdz šim nepieredzēta apjoma tādu datu noplūde, kuros dokumentēti slepenās jurisdikcijās reģistrētu uzņēmumu faktiskie īpašnieki; tā kā Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs (ICIJ) sāka publicēt “Pandoras dokumentus”2021. gada 3. oktobrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā “Pandoras dokumenti” ir milzīga, līdz šim nepieredzēta apjoma tādu datu noplūde, kuros dokumentēti slepenās jurisdikcijās reģistrētu uzņēmumu faktiskie īpašnieki; tā kā Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs (ICIJ) sāka publicēt “Pandoras dokumentus”2021. gada 3. oktobrī;

| B. | tā kā ICIJ tika nodoti 2,94 terabaiti datu, kuri tika kopīgoti ar mediju partneriem visā pasaulē; tā kā daži dosjē ir datēti 20. gs. 70. gados, bet lielākā daļa no ICIJ izskatītajām lietām ir sagatavotas laikā no 1996. gada līdz 2020. gadam; tā kā šie nesen nopludinātie dati, šķiet, attiecas uz vairāk nekā 330 politiķiem un valsts amatpersonām no gandrīz 100 valstīm, tostarp 35 pašreizējiem vai bijušajiem valstu vai valdību vadītājiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ICIJ tika nodoti 2,94 terabaiti datu, kuri tika kopīgoti ar mediju partneriem visā pasaulē; tā kā daži dosjē ir datēti 20. gs. 70. gados, bet lielākā daļa no ICIJ izskatītajām lietām ir sagatavotas laikā no 1996. gada līdz 2020. gadam; tā kā šie nesen nopludinātie dati, šķiet, attiecas uz vairāk nekā 330 politiķiem un valsts amatpersonām no gandrīz 100 valstīm, tostarp 35 pašreizējiem vai bijušajiem valstu vai valdību vadītājiem;

| C. | tā kā “Pandoras dokumenti” atklāj, kā privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību, tostarp politiķiem, noziedzniekiem, valsts amatpersonām un slavenībām, palīdz starpnieki, piemēram, bankas, grāmatveži un advokātu biroji, veidojot sarežģītas korporatīvas struktūras, kas reģistrētas slepenās jurisdikcijās vai nodokļu oāzēs, ciešā sadarbībā ar ārzonas profesionālo pakalpojumu sniedzējiem, lai aizsargātu ienākumus un aktīvus no taisnīgas nodokļu uzlikšanas un pārbaudes; |
| --- | --- |

C.

tā kā “Pandoras dokumenti” atklāj, kā privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību, tostarp politiķiem, noziedzniekiem, valsts amatpersonām un slavenībām, palīdz starpnieki, piemēram, bankas, grāmatveži un advokātu biroji, veidojot sarežģītas korporatīvas struktūras, kas reģistrētas slepenās jurisdikcijās vai nodokļu oāzēs, ciešā sadarbībā ar ārzonas profesionālo pakalpojumu sniedzējiem, lai aizsargātu ienākumus un aktīvus no taisnīgas nodokļu uzlikšanas un pārbaudes;

| D. | tā kā “Pandoras dokumenti” ir jaunākā apjomīgā datu noplūde, kas atklāj ārzonas finanšu pasaules iekšējo darbību, un seko “Lux Leaks” 2014. gadā, “Swiss Leaks” 2015. gadā, “Panamas dokumentiem” 2016. gadā, “Paradīzes dokumentiem” 2017. gadā, “Mauritius Leaks” 2019. gadā, “Luanda Leaks” un FinCEN dokumentiem 2020. gadā, kā arī “Lux Letters” 2021. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā “Pandoras dokumenti” ir jaunākā apjomīgā datu noplūde, kas atklāj ārzonas finanšu pasaules iekšējo darbību, un seko “Lux Leaks” 2014. gadā, “Swiss Leaks” 2015. gadā, “Panamas dokumentiem” 2016. gadā, “Paradīzes dokumentiem” 2017. gadā, “Mauritius Leaks” 2019. gadā, “Luanda Leaks” un FinCEN dokumentiem 2020. gadā, kā arī “Lux Letters” 2021. gadā;

| E. | tā kā “Pandoras dokumentos” ir uzsvērta informācijas par faktiskajiem īpašniekiem būtiskā nozīme, atbalstot cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem finanšu noziegumiem, un steidzamā vajadzība pēc publiskas pieejamības un precīzākas informācijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā “Pandoras dokumentos” ir uzsvērta informācijas par faktiskajiem īpašniekiem būtiskā nozīme, atbalstot cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un citiem finanšu noziegumiem, un steidzamā vajadzība pēc publiskas pieejamības un precīzākas informācijas;

| F. | tā kā “Pandoras dokumentos” ziņotās darbības ietver čaulas sabiedrību, fondu un trastu izveidi šādiem mērķiem: anonīmi iegādāties nekustamo īpašumu, jahtas, reaktīvās lidmašīnas un dzīvības apdrošināšanu, veikt ieguldījumus un pārvietot naudu starp banku kontiem, apiet nodokļus un veikt finanšu noziegumus, tostarp nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā “Pandoras dokumentos” ziņotās darbības ietver čaulas sabiedrību, fondu un trastu izveidi šādiem mērķiem: anonīmi iegādāties nekustamo īpašumu, jahtas, reaktīvās lidmašīnas un dzīvības apdrošināšanu, veikt ieguldījumus un pārvietot naudu starp banku kontiem, apiet nodokļus un veikt finanšu noziegumus, tostarp nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu;

| G. | tā kā “Pandoras dokumentos” minētās darbības, pat ja tās visas pēc būtības nav nelikumīgas, bieži vien ir saistītas ar nodokļu apiešanu un korporatīvā noslēpuma ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā “Pandoras dokumentos” minētās darbības, pat ja tās visas pēc būtības nav nelikumīgas, bieži vien ir saistītas ar nodokļu apiešanu un korporatīvā noslēpuma ļaunprātīgu izmantošanu;

| H. | tā kā pēc “Panamas dokumentu” atklājumiem nodokļu iestādes saskaņā ar ziņoto ir atguvušas vairāk nekā 1 miljardu EUR (11); |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc “Panamas dokumentu” atklājumiem nodokļu iestādes saskaņā ar ziņoto ir atguvušas vairāk nekā 1 miljardu EUR (11);

| I. | tā kā, izmantojot viskonservatīvāko sadalījuma formulu, peļņas novirzīšanas uz nodokļu oāzēm dēļ ES ir vislielākie zaudējumi pasaulē un saskaņā ar aplēsēm tā ik gadu zaudē 20 % uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā, izmantojot viskonservatīvāko sadalījuma formulu, peļņas novirzīšanas uz nodokļu oāzēm dēļ ES ir vislielākie zaudējumi pasaulē un saskaņā ar aplēsēm tā ik gadu zaudē 20 % uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumu;

| J. | tā kā pēc 2008.–2009. gada finanšu krīzes un vairākiem atklājumiem par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju G20 valstis vienojās šos jautājumus risināt globāli, proti, ESAO līmenī, izmantojot nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projektu, kā rezultātā tika izstrādāts BEPS rīcības plāns; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc 2008.–2009. gada finanšu krīzes un vairākiem atklājumiem par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju G20 valstis vienojās šos jautājumus risināt globāli, proti, ESAO līmenī, izmantojot nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projektu, kā rezultātā tika izstrādāts BEPS rīcības plāns;

| K. | tā kā atbilstoši starptautiskie tiesību akti nodokļu jomā ir būtiski svarīgi, lai novērstu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas praksi un lai izstrādātu taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, ar ko novērš nevienlīdzību un nodrošina noteiktību un stabilitāti, kas ir priekšnosacījumi konkurētspējai, kā arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

K.

tā kā atbilstoši starptautiskie tiesību akti nodokļu jomā ir būtiski svarīgi, lai novērstu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas praksi un lai izstrādātu taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, ar ko novērš nevienlīdzību un nodrošina noteiktību un stabilitāti, kas ir priekšnosacījumi konkurētspējai, kā arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| L. | tā kā saskaņā ar ES Nodokļu novērošanas centra datiem finanšu līdzekļu apjoms, kas 2017. gadā tika turēts nodokļu oāzēs, bija 7 900 miljardi EUR; tā kā šī summa ir līdzvērtīga 8 % no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP); tā kā tādējādi visā pasaulē tiek zaudēti nodokļu ieņēmumi aptuveni 155 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar ES Nodokļu novērošanas centra datiem finanšu līdzekļu apjoms, kas 2017. gadā tika turēts nodokļu oāzēs, bija 7 900 miljardi EUR; tā kā šī summa ir līdzvērtīga 8 % no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP); tā kā tādējādi visā pasaulē tiek zaudēti nodokļu ieņēmumi aptuveni 155 miljardu EUR apmērā;

| M. | tā kā aplēses par ES nodokļu ieņēmumiem, kas zaudēti, izvairoties tikai no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas vien, svārstās no 50 līdz 70 miljardiem EUR gadā un tā kā šis skaitlis sasniedz gandrīz 190 miljardus EUR, ja ņem vērā citus faktorus, piemēram, īpašu nodokļu režīmu un nodokļu iekasēšanas neefektivitāti; tā kā saskaņā ar ES Nodokļu novērošanas centra datiem aptuveni 11 % no ES kopējās neto bagātības jeb 2 300 miljardi EUR tiek turēti ārzonās; |
| --- | --- |

M.

tā kā aplēses par ES nodokļu ieņēmumiem, kas zaudēti, izvairoties tikai no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas vien, svārstās no 50 līdz 70 miljardiem EUR gadā un tā kā šis skaitlis sasniedz gandrīz 190 miljardus EUR, ja ņem vērā citus faktorus, piemēram, īpašu nodokļu režīmu un nodokļu iekasēšanas neefektivitāti; tā kā saskaņā ar ES Nodokļu novērošanas centra datiem aptuveni 11 % no ES kopējās neto bagātības jeb 2 300 miljardi EUR tiek turēti ārzonās;

| N. | tā kā Eiropas Parlaments TAXE, TAX2, PANA un TAX3 rezolūcijās un ieteikumos, kā arī nesenajās rezolūcijās, kas pieņemtas, pamatojoties uz Nodokļu jautājumu apakškomitejas (FISC) ziņojumiem, ir vairākkārt aicinājis reformēt starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Parlaments TAXE, TAX2, PANA un TAX3 rezolūcijās un ieteikumos, kā arī nesenajās rezolūcijās, kas pieņemtas, pamatojoties uz Nodokļu jautājumu apakškomitejas (FISC) ziņojumiem, ir vairākkārt aicinājis reformēt starptautisko uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| O. | tā kā saskaņā ar Eiropola datiem 0,7–1,2 % no Savienības IKP ir iesaistīti aizdomīgos finanšu darījumos, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā, kas saistīta ar korupciju, ieroču un cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu, terorisma finansēšanu vai citām nelikumīgām darbībām, kuras ietekmē ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi; tā kā saskaņā ar Eiropola datiem no 1,1 miljona ziņojumu par aizdomīgiem darījumiem 2019. gadā valsts iestādes ir izmeklējušas tikai 10 % (ar lielām atšķirībām starp valstīm); |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Eiropola datiem 0,7–1,2 % no Savienības IKP ir iesaistīti aizdomīgos finanšu darījumos, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā, kas saistīta ar korupciju, ieroču un cilvēku tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu, terorisma finansēšanu vai citām nelikumīgām darbībām, kuras ietekmē ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi; tā kā saskaņā ar Eiropola datiem no 1,1 miljona ziņojumu par aizdomīgiem darījumiem 2019. gadā valsts iestādes ir izmeklējušas tikai 10 % (ar lielām atšķirībām starp valstīm);

| P. | tā kā, lai gan ir sarežģīti novērtēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apmēru, jo pēc būtības šī darbība netiek atklāta, ja vien kāds to nekonstatē, ir skaidrs, ka tā palielinās visā pasaulē; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai gan ir sarežģīti novērtēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apmēru, jo pēc būtības šī darbība netiek atklāta, ja vien kāds to nekonstatē, ir skaidrs, ka tā palielinās visā pasaulē;

| Q. | tā kā saskaņā ar ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja datiem katru gadu tiek legalizēti 2,7 % no pasaules gada IKP; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja datiem katru gadu tiek legalizēti 2,7 % no pasaules gada IKP;

| R. | tā kā Komisija ir uzsākusi pārkāpumu procedūras pret lielāko daļu dalībvalstu par to, ka tās nav pienācīgi transponējušas ceturto un piekto Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu (12) (NILL direktīvu) savos tiesību aktos; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija ir uzsākusi pārkāpumu procedūras pret lielāko daļu dalībvalstu par to, ka tās nav pienācīgi transponējušas ceturto un piekto Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu (12) (NILL direktīvu) savos tiesību aktos;

| S. | tā kā Savienības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas (NILL/TFN) satvara izpildē ir nepilnības un tai trūkst efektīvas uzraudzības; tā kā pēdējo gadu laikā vairākas secīgas tiesību aktu reformas ir mēģinājušas stiprināt sistēmu, lai novērstu jaunos riskus un trūkumus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Savienības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas (NILL/TFN) satvara izpildē ir nepilnības un tai trūkst efektīvas uzraudzības; tā kā pēdējo gadu laikā vairākas secīgas tiesību aktu reformas ir mēģinājušas stiprināt sistēmu, lai novērstu jaunos riskus un trūkumus;

| T. | tā kā pēdējā desmitgadē ES ir pieņēmusi virkni tiesību aktu reformu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un finanšu noziegumus; tā kā šīm reformām ir bijusi pozitīva ietekme uz iekšējā tirgus darbību un uz dalībvalstu nodokļu bāzes un ieņēmumu saglabāšanu, kas ir priekšnosacījumi darbvietu radīšanai, izaugsmei un jo īpaši ES ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas; tomēr tā kā vēl jo vairāk ir nepieciešama labāka administratīvo, tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība ES; |
| --- | --- |

T.

tā kā pēdējā desmitgadē ES ir pieņēmusi virkni tiesību aktu reformu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un finanšu noziegumus; tā kā šīm reformām ir bijusi pozitīva ietekme uz iekšējā tirgus darbību un uz dalībvalstu nodokļu bāzes un ieņēmumu saglabāšanu, kas ir priekšnosacījumi darbvietu radīšanai, izaugsmei un jo īpaši ES ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas; tomēr tā kā vēl jo vairāk ir nepieciešama labāka administratīvo, tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība ES;

| U. | tā kā Eiropas Prokuratūra (EPPO), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropols, Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un valstu finanšu izlūkošanas vienības veic nenovērtējamu darbu, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā iepriekš minētajiem birojiem un aģentūrām pastāvīgi trūkst darbinieku un trūkst finanšu resursu, jo Padome kā viena no budžeta lēmējinstitūcijām nevēlas ikgadējās budžeta procedūras laikā apstiprināt pietiekamu cilvēkresursu un finanšu resursu piešķiršanu, tā kā Padomei, jo īpaši ņemot vērā “Pandoras dokumentu” kontekstu, ir jāpārskata un jāmaina nostāja attiecībā uz ikgadējo budžeta procedūru 2022. gada budžetam un turpmākajiem budžetiem, lai stiprinātu minēto iestāžu cilvēkresursus un finanšu resursus; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Prokuratūra (EPPO), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropols, Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un valstu finanšu izlūkošanas vienības veic nenovērtējamu darbu, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā iepriekš minētajiem birojiem un aģentūrām pastāvīgi trūkst darbinieku un trūkst finanšu resursu, jo Padome kā viena no budžeta lēmējinstitūcijām nevēlas ikgadējās budžeta procedūras laikā apstiprināt pietiekamu cilvēkresursu un finanšu resursu piešķiršanu, tā kā Padomei, jo īpaši ņemot vērā “Pandoras dokumentu” kontekstu, ir jāpārskata un jāmaina nostāja attiecībā uz ikgadējo budžeta procedūru 2022. gada budžetam un turpmākajiem budžetiem, lai stiprinātu minēto iestāžu cilvēkresursus un finanšu resursus;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pieņem zināšanai, ka Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs (ICIJ) 2021. gada 3. oktobrī publicēja tā dēvētos “Pandoras dokumentus”; atzinīgi vērtē ICIJ izmeklēšanas darbu, proti, tā nenovērtējamo ieguldījumu slepenas ārzonas prakses atklāšanā un sabiedrības informētības palielināšanā par jautājumiem, kas nepārprotami ir sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver starptautiskās pētnieciskās žurnālistikas un ziņotāju lomu, atklājot pārkāpumus, korupciju, organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un pārkāpumus, jo īpaši tos, ko izdarījušas politiski ietekmējamas personas; uzsver pētnieciskās žurnālistikas būtisko ieguldījumu demokrātijas un tiesiskuma saglabāšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ir jāaizsargā pētnieciskās žurnālistikas avotu, tostarp trauksmes cēlēju, konfidencialitāte, un apstiprina, ka ir svarīga sabiedrības interešu aizsardzība attiecībā uz avotiem, kas saskaras ar tiesvedību vai kriminālvajāšanu par skaidras sabiedriskas nozīmes informācijas izpaušanu; uzsver, ka ir svarīgi aizstāvēt žurnālistu brīvību saņemt konfidenciālus, slepenus vai ierobežotas pieejamības dokumentus, datu kopas vai citus materiālus neatkarīgi no to izcelsmes un ziņot par šiem jautājumiem sabiedrības interesēs, neradot dārgas tiesvedības vai kriminālvajāšanas draudus, ja ir jāaizsargā pētnieciskās žurnālistikas kā sarga loma demokrātiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā saistībā atkārtoti uzsver, ka pētnieciskā žurnālistika ir jāaizsargā pret stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību, kā arī pret personisku aizskaršanu, iebiedēšanu un dzīvības apdraudēšanu; uzskata, ka saistoši ES noteikumi, kas nodrošina spēcīgu un konsekventu neatkarīgo mediju un žurnālistu aizsardzību pret traucējošām tiesas prāvām, kuru mērķis ir tos apklusināt vai iebiedēt ES, ir ļoti nepieciešami, lai palīdzētu izbeigt šo ļaunprātīgo praksi; uzsver, ka tas pašreiz izstrādā pašiniciatīvas ziņojumu par stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību; atzinīgi vērtē to, ka Komisija strādā pie iniciatīvas pret ļaunprātīgu tiesvedību, kas vērsta pret žurnālistiem un tiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda uz ES Trauksmes cēlēju direktīvas (13) pieņemšanu 2019. gadā un uzsver, ka dalībvalstīm šī direktīva ir jātransponē savos tiesību aktos līdz 2021. gada beigām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nodokļu skandāliem un tiesību aktu reformām ES, “Pandoras dokumenti” atklāj, ka pasaules līmenī nav gūti pietiekami panākumi, lai samazinātu korporatīvo slepenību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu ārzonās; atgādina, ka korporatīvo īpašumtiesību slepenību izmanto, lai slēptu personiskās finansiālās intereses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka “Pandoras dokumenti” apliecina, kā nodokļu oāzes ir pielāgojušas kaitējošu praksi jauniem standartiem, lai saglabātu pievilcību nodokļu apiešanas nolūkā; uzskata, ka šāda pielāgošana noved pie sacensības par pēc iespējas zemākiem nodokļiem un par jaunu nodokļu oāžu pastāvīgu parādīšanos ar arvien pievilcīgāku režīmu, kas kaitē citām, kuras kļūst mazāk pievilcīgas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka iedzīvotājiem un lēmumu pieņēmējiem joprojām ir jāpaļaujas uz datu noplūdi, lai piekļūtu informācijai par slepenu praksi ārzonās; mudina dalībvalstis panākt progresu attiecībā uz to, lai informācija par faktiskajiem īpašniekiem būtu pieejama sabiedrībai un attiecīgā gadījumā visa pārējā būtiskā informācija būtu pieejama parlamentiem un kompetentajām iestādēm, tostarp attiecīgā gadījumā nodokļu pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka “Pandoras dokumentos” atklātā slēptā sistēma kaitē likumīgu uzņēmumu reputācijai, palielina ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, kaitē sabiedrisko pakalpojumu un palīdzības efektīvai sniegšanai visneaizsargātākajiem, traucē ekonomikas attīstību, ja ir zaudēti ieņēmumi, un būtiski grauj iedzīvotāju uzticēšanos tiesiskumam un mūsu ekonomiskajai un demokrātiskajai sistēmai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstu kompetentās iestādes, tostarp nodokļu administrācijas, analizēt ICIJ datu kopas un sākt rūpīgu izmeklēšanu par jebkādiem pārkāpumiem, kas atklāti “Pandoras dokumentos” un kas skar to jurisdikciju, tostarp revīzijas par visām “Pandoras dokumentos” minētajām personām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju pārskatīt “Pandoras dokumentos” iekļautos datus un analizēt, vai ES līmenī ir lietderīgi veikt turpmākus likumdošanas pasākumus, kā arī to, vai attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem ir jāveic izpildes procedūras, un par secināto ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Eiropas Prokuratūru izvērtēt, vai “Pandoras dokumentos” atklāto datu dēļ ir jāveic īpaša izmeklēšana atbilstīgi tās pilnvarām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka vairāki politiķi, tostarp ES augsta līmeņa lēmumu pieņēmēji, arī ir minēti “Pandoras dokumentos”, un aicina iesaistīto dalībvalstu iestādes veikt atbilstīgu izmeklēšanu par jebkādām nelikumībām; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka “Pandoras dokumentos” saistībā ar saikni ar ārzonas darījumiem figurē tādi politiķi kā Čehijas Republikas premjerministrs Andrej Babiš un Kipras prezidents Nicos Anastasiades, kas abi ir Eiropadomes locekļi, kā arī Nīderlandes finanšu ministrs Wopke Hoekstra un arī Azerbaidžānas prezidents Ilham Alijev, bijušais Lielbritānijas premjerministrs Tony Blair, Melnkalnes prezidents Milo Dakahovic un bijušais Maltas ministrs un reizē arī bijušais ES komisārs John Dalli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt augstus integritātes, godīguma un atbildības standartus ES amatpersonu vidū; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tajās ir ieviesti pasākumi un sistēmas, kas paredz, ka valsts amatpersonām ir jādeklarē savas ārējās darbības, nodarbinātība, ieguldījumi, aktīvi un nozīmīgas dāvanas vai ieguvumi, kas var izraisīt interešu konfliktu saistībā ar valsts amatpersonu pienākumiem, kā ieteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijā; atkārtoti uzsver, ka Eiropas Parlamenta deputāti patlaban jau atklāj informāciju par finanšu interesēm; jo īpaši aicina politiķus brīvprātīgi atklāt jebkādu līdzdalību čaulas sabiedrībās, pat ja nav noteikti obligāti pasākumi; atkārtoti uzsver, ka šīm deklarācijām ir preventīvs raksturs, un to mērķis ir veicināt pārredzamību un integritāti publiskajā jomā, un ka tās nevajadzētu interpretēt kā politiķu stigmatizāciju, apgalvojot, ka viņi iesaistīti noziedzīgās darbībās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina dalībvalstis un pasaules līderus, kas sapulcējušies G20 starpvaldību forumā, ESAO/G20 iekļaujošajā satvarā un Apvienoto Nāciju Organizācijā, veikt efektīvus pasākumus, lai samazinātu nodokļu oāzes un to darbības modeli, efektīvi aizliedzot čaulas sabiedrības (uzņēmumus bez ekonomiska pamatojuma, kuru vienīgais mērķis ir izvairīties no nodokļiem vai citu tiesību aktu pildīšanas), ieviešot īpašus obligātus pārredzamības un darījumdarbības kritērijus, lai novērstu to izmantošanu un aizliegtu citus finanšu slepenības veidus, un vienoties par minimālo faktisko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi un nekavējoties to īstenot, vienlaikus turpinot paplašināt un uzlabot globālo automātisko un obligāto informācijas apmaiņu par visu veidu privātajām pārvaldītājsabiedrībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka 136 jurisdikcijas, kas piedalās ESAO/G20 iekļaujošajā satvarā BEPS jomā, ir parakstījušas paziņojumu par divu pīlāru risinājumu, lai pievērstos tām nodokļu problēmām, kas izriet no ekonomikas digitalizācijas, tādējādi piekrītot fundamentālai starptautisko nodokļu noteikumu reformai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka pēc nolīguma īstenošanas tas nodrošinās taisnīgāku peļņas un nodokļu tiesību sadalījumu starp valstīm attiecībā uz lielākajiem un ienesīgākajiem starptautiskajiem uzņēmumiem un ieviesīs vispārēju minimālo faktisko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 15 % apmērā, kas piemērojama uzņēmumiem, kuru gada ieņēmumi pārsniedz 750 miljonus EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir daudzpusēja rīcība un starptautiska koordinācija cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina G20 valstu vadītājus, tiekoties Romā 2021. gada 30. un 31. oktobrī, pilnvarot ESAO uzsākt jaunu globālu iniciatīvu, lai pārskatītu automātisko informācijas apmaiņu un stiprinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas standartu īstenošanas globālo pārvaldību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina par vispārējiem taisnīguma, pārredzamības un sadarbības principiem nodokļu jomā; atkārtoti aicina dalībvalstis vienkāršot savas nodokļu sistēmas, lai nodrošinātu taisnīgākus nodokļus, noteiktību nodokļu jomā un ieguldījumus reālajā ekonomikā, kā arī mazinātu spiedienu uz nodokļu iestādēm, kas izmanto plašus resursus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

20.

Pašreizējā situācija NILL/TFN izpildes jomā ES, korporatīvā pārredzamība un informācijas apmaiņa

| 21. | norāda, ka ES jau ir vieni no augstākajiem korporatīvās pārredzamības likumdošanas standartiem pasaulē; tomēr uzsver, ka šie standarti joprojām ir nepietiekami, ņemot vērā aizvien pieaugošo kapitāla, personu un aktīvu mobilitāti, straujo digitālo finanšu attīstību un arvien sarežģītākus aktīvu īpašumtiesības slēpšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka piektā NILL direktīva jo īpaši paredz, ka dalībvalstīm ir jāizveido reģistri par visu ES reģistrēto juridisko personu, tostarp trastu, faktiskajiem īpašniekiem, un nodrošina publisku piekļuvi informācijai par lielākās daļas korporatīvo struktūru faktiskajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai, ka ES pastāvīgi pārskata spēkā esošos noteikumus cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kuri pozitīvi ietekmē vienotā tirgus pareizu darbību un dalībvalstu nodokļu bāzes un ieņēmumu aizsardzību, kas ir priekšnosacījumi darbvietu radīšanai, izaugsmei un jo īpaši ES ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka dalībvalstīm saskaņā ar ES tiesību aktiem ir jāpieprasa, lai reģistros glabātā informācija būtu atbilstoša, precīza un aktuāla, un šajā nolūkā papildus jāievieš pārbaudes mehānismi, tostarp kompetento iestāžu pienākums ziņot par neatbilstībām; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pietiekami resursi, lai reģistros pārbaudītu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, un ka gadījumos, kad juridiskas personas, trasti un cita veida juridiski veidojumi nesniedz atbilstīgu, precīzu un aktuālu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, tiek piemēroti efektīvi, samērīgi un preventīvi pasākumi vai sankcijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju novērst to, ka valstu reģistros trūkst pietiekamu un precīzu datu, ko var izmantot, lai identificētu galīgos faktiskos īpašniekus, jo īpaši situācijās, kad tiek izmantots čaulas sabiedrību tīkls; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka “Pandoras dokumentos” ir uzsvērta vajadzība pēc savstarpēji savienotiem un publiski pieejamiem trastu un citu līdzīgu struktūru, piemēram uzņēmumu, faktisko īpašnieku reģistriem, lai žurnālisti un pilsoniskā sabiedrība varētu veikt plašāku rūpīgu pārbaudi un labāku informācijas salīdzinošo pārbaudi; uzsver, ka ir svarīgi, lai šādos reģistros būtu saskaņoti un mašīnlasāmi dati un tie nodrošinātu meklēšanas funkcijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības datiem (14) vienu gadu pēc piektās NILL direktīvas īstenošanas termiņa deviņas valstis nav izveidojušas publiskus reģistrus, savukārt citas ir noteikušas ģeogrāfiskās piekļuves ierobežojumus, pārkāpjot ES noteikumus; pauž nožēlu arī par to, ka vairums ES valstu, šķiet, ir ieviesušas tādus šķēršļus kā samaksājušu abonementu ierobežojumi un reģistrācija, kas, lai gan šķietami atbilst ES tiesību aktiem, apgrūtina piekļuvi reģistriem; atbalsta Komisijas centienus panākt piektās NILL direktīvas pilnīgu transponēšanu un izpildi, uzsākot pārkāpumu procedūras; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka tehnisku sarežģījumu dēļ ir aizkavējusies Faktisko īpašumtiesību reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas (BORIS) izveide; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka tā ir juridiska prasība saskaņā ar piekto NILL direktīvu un ka ir pilnīgi nepieciešams, lai informācija par faktiskajiem īpašniekiem būtu pieejama finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU), tiesībaizsardzības iestādēm, atbildīgajiem subjektiem un plašākai sabiedrībai; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ir ierobežojušas BORIS efektivitāti vēl pirms sistēmas darbības uzsākšanas, aizkavējot faktisko īpašnieku valsts mēroga reģistru izveidi un netraucētu darbību, un aicina visas iesaistītās puses steidzami novērst šo aizkavēšanos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka OpenLux atklājumi jau ir pierādījuši pārredzamības pasākumu ierobežojumus un faktisko īpašnieku publisko reģistru pašreizējo īstenošanas līmeni dalībvalstīs; turklāt norāda, ka “Pandoras dokumentos” ir minēti piemēri, kad personas apiet faktisko īpašumtiesību pārredzamību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti norāda, ka reģistrā iekļauto faktisko īpašnieku vidū ir jābūt ikvienam, kam faktiski pieder juridiska vienība vai kas to kontrolē, izmantojot tiešas vai netiešas īpašumtiesības; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik sarežģīti ir transponēt valstu tiesību aktos ES NILL/TFN tiesību aktus, kas līdz šim ir bijuši balstīti uz minimālu saskaņošanu; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs trūkst politiskās gribas pienācīgi transponēt un īstenot NILL/TFN tiesību aktus; pauž nožēlu par to, ka bažas par to, ka daudzas dalībvalstis nav ievērojušas piektās NILL direktīvas transponēšanas termiņu, kas bija 2020. gada 10. janvāris, un termiņus attiecībā uz uzņēmumu un citu juridisko personu faktisko īpašnieku reģistru izveidi (2020. gada 10. janvāris) un attiecībā uz trastiem un līdzīgiem juridiskiem veidojumiem (2020. gada 10. marts); |
| --- | --- |

31.

| 32. | šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno NILL/TFN tiesību aktu kopumu, ko Komisija ierosināja 2021.gada jūlijā, tostarp vienotu NILL/TFN noteikumu kopumu un jo īpaši jaunos noteikumus par faktisko īpašumtiesību pārredzamību; ar nepacietību gaida darbu pie Komisijas priekšlikumiem un joprojām ir apņēmies turpināt uzlabot korporatīvās pārredzamības standartus ES un nodrošināt efektīvu NILL/TFN regulējumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka Komisija saskaņā ar Parlamenta iepriekšējiem aicinājumiem veikt šādus pasākumus ir noteikusi pienākumu ārpus ES esošām juridiskām personām, kuras vai nu iesaistās darījumdarbības attiecībās ar ES atbildīgo subjektu, vai iegādājas nekustamo īpašumu Savienībā, reģistrēt savu faktisko īpašnieku ES faktisko īpašnieku reģistros, lai novērstu būtisku nepilnību sistēmā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver Komisijas priekšlikumu prasīt dalībvalstīm nodrošināt kompetentajām iestādēm piekļuvi pašreizējiem nekustamā īpašuma reģistriem, lai nodrošinātu, ka tiek laikus identificēta jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai pieder nekustamais īpašums; atzinīgi vērtē šo priekšlikumu un apņemas turpmākajos NILL/TFN likumdošanas procedūras posmos turpināt darbu, lai veicinātu pārredzamību attiecībā uz nekustamā īpašuma īpašumtiesībām ES, jo tas joprojām ir pievilcīga prece privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību, lai slēptu savu aktīvu vērtību, un noziedzniekiem, lai legalizētu nelikumīgās darbībās gūtos ieņēmumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | turklāt atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu visā ES ieviest tādu centralizētu automatizētu mehānismu savstarpējo savienojamību, kuri ietver maksājumu un bankas kontu informāciju, izmantojot vienotu piekļuves punktu, lai atvieglotu tiesībaizsardzības iestāžu un FIU ātrāku piekļuvi finanšu informācijai dažādos izmeklēšanas posmos un veicinātu pārrobežu sadarbību saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu Eiropas iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā kā atsevišķu finanšu nozares atbildīgo subjektu vienotu uzraudzības iestādi un kā vienotu ES FIU koordinācijas un atbalsta mehānismu; uzsver, ka jaunajai iestādei būtu jāsaņem lielāks budžeta piešķīrums un tai vajadzētu būt nodrošinātai ar pietiekamiem resursiem, lai īstenotu finanšu struktūru uzraudzības pilnvaras un veiktu atbildīgo nefinanšu subjektu efektīvu uzraudzību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ņem vērā to, ka jaunā iestāde tiks pilnvarota izveidot un pārvaldīt koordinācijas mehānismu FIU starpā; atzinīgi vērtē šo virzību un cer, ka jaunajai iestādei būs svarīga loma FIU savstarpējās informācijas apmaiņas un sadarbības uzlabošanā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ierosināt efektīvu, samērīgu un atturošu sankciju saskaņotāku kopumu ES līmenī, kas tiktu piemērots gadījumos, kad netiek ievēroti noteikumi par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (NILL/TFN); |
| --- | --- |

38.

| 39. | ar nepacietību gaida arī Komisijas priekšlikuma ātru publicēšanu, lai novērstu čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām; mudina Komisiju neaprobežoties ar būtības prasībām, kas pašreiz paredzētas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas (ES saraksts), bet izstrādāt stingras un progresīvas prasības attiecībā uz reālu ekonomisko būtību; uzsver, ka šīs sabiedrības tiek bieži izmantotas, lai pārskaitītu naudu uz zemu nodokļu jurisdikcijām, izmantojot ar nodokļiem neapliekamas dividendes, honorārus vai procentu maksājumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz visām pozitīvajām norisēm un gaidāmajām reformām, joprojām pastāv tiesību aktu nepilnības un atšķirības, kā arī neatbilstības attiecībā uz īstenošanas praksi dalībvalstīs; turklāt uzsver, ka Eiropas informācijas apmaiņas sistēmas ierobežojumi daļēji ir saistīti ar resursu trūkumu nodokļu administrācijās un FIU; atkārtoti norāda, ka ir nepieciešama labāka administratīvo, tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina dalībvalstis izmantot atbilstīgus resursus, lai apstrādātu informāciju un apmainītos ar to, izmantojot FIU un visu tiesībaizsardzības sistēmu; aicina Komisiju izvērtēt, vai FIU rīcībā ir pietiekami resursi, lai efektīvi cīnītos ar NILL/TFN riskiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka būtu jāturpina apsvērt iniciatīvas, ar kurām varētu īstenot NILL/TFN darbības ES un valstu līmenī, piemēram, Eiropas Prokuratūras kompetences paplašināšanu saistībā ar kriminālvajāšanu par noziegumiem, kas nav saistīti ar ES budžetu, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetences paplašināšanu un pašreizējo aģentūru, piemēram, Eiropola un Eurojust, stiprināšanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Eiropolu pastiprināt sadarbību ar dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm saistībā ar nodokļu noziegumu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver Eiropas Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 13/2021 konstatējumus un ieteikumus, kuros norādīts, ka “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti un to īstenošana ir nepietiekama”; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Revīzijas palāta konstatēja institucionālu sadrumstalotību un vāju koordināciju ES līmenī attiecībā uz NILL/TFN darbībām un rīcību gadījumos, kad tika konstatēti riski; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ar bažām norāda, ka Komisija nepietiekami ātri izvērtēja, kā dalībvalstis transponē direktīvas, jo dažu dalībvalstu īstenotā saziņa bija vāja un Komisijai bija ierobežoti resursi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Banku iestādes (EBI) darbinieki veica rūpīgu izmeklēšanu par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, bet pauž nožēlu par pārmērīgo kavēšanos šajā procesā; pauž nožēlu par to, ka EBI nav uzsākusi vairāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas; pauž nožēlu par to, ka Komisijai nav iekšēju norādījumu, lai pieprasītu EBI veikt izmeklēšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž lielas bažas par Eiropas Revīzijas palātas konstatētajiem pierādījumiem par mēģinājumiem ietekmēt Uzraudzības padomi saistībā ar apspriežu procesu vienā izmeklēšanā par ES tiesību aktu pārkāpumu; aicina EBI novērst turpmākus mēģinājumus ietekmēt izmeklēšanas grupas locekļus to apspriežu laikā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju, EBI un Eiropas Centrālo banku Revīzijas palātas noteiktajā termiņā pievērsties izvirzītajiem jautājumiem un Revīzijas palātas ieteikumiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkārtoti aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visas pašreizējās shēmas, ar ko piešķir pilsonību vai uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem, būtu pārredzamas un balstītas uz skaidriem noteikumiem; pauž bažas, ka visas šīs shēmas varētu būt palielinājušas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un nodokļu nemaksāšanas draudus, vienlaikus graujot savstarpējo uzticēšanos un Šengenas zonas un eurozonas integritāti un radot citus politiskus, ekonomiskus un drošības apdraudējumus Savienībai un tās dalībvalstīm; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad Parlaments būs sniedzis ieteikumus, iesniegt priekšlikumus, lai reglamentētu shēmas, ar ko piešķir pilsonību un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju ņemt vērā “Pandoras dokumentu” datus, gatavojot ES sarakstu ar augsta riska trešām valstīm, jo īpaši jurisdikcijām, kas darbojas kā uzņēmumu veidošanas centri un veicina finanšu noziedzību; atkārtoti uzsver, ka sarakstā būtu iekļaujamas trešās valstis, kas nesadarbojas ar dalībvalstīm augsta līmeņa Eiropas NILL/TFN izmeklēšanās; uzsver, ka ir svarīgi, lai trešās valstis ES tiktu novērtētas autonomi, nepieļaujot ģeopolitisku iejaukšanos, un ka pārredzamība attiecībā uz faktiskajiem īpašniekiem būtu uzskatāma par kritēriju trešo valstu novērtēšanai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ar bažām norāda, ka saskaņā ar atklāto informāciju atbildīgie subjekti ne vienmēr var izpildīt pastiprinātas uzticamības pārbaudes pienākumu attiecībā uz politiski ietekmējamām personām, viņu ģimenes locekļiem un pietuvinātām personām; aicina Komisiju izvērtēt, cik efektīvi tiek veikta politiski ietekmējamo personu identifikācija un pastiprinātas uzticamības pārbaudes piemērošana, un ar kādiem šķēršļiem šajā saistībā saskaras atbildīgie subjekti; uzsver, cik svarīgi ir apkopot datus par atbildīgo subjektu atbilstības līmeni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pieņem zināšanai Eiropas Padomes pašreizējo pētījumu par ceturtās Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas konkrētas īstenošanas un efektīvas piemērošanas novērtējumu dalībvalstīs, kā to pieprasījusi Komisija; aicina Komisiju publicēt Eiropas Padomes novērtējuma ziņojumus par dalībvalstīm un nodrošināt, ka novērtēšanas procesā tiek iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

52.

Nepieciešamā rīcība globālā mērogā

| 53. | nosoda to, ka daži ASV štati, piemēram, Dienviddakota, Aļaska, Vaiominga, Delavēra un Nevada, ir kļuvuši par finanšu un korporatīvā noslēpuma centriem, kā to atklāja “Pandoras dokumenti”, papildus zināmajām nodokļu oāzēm, kas tika konstatētas iepriekš; aicina ASV federālo un štatu valdības veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu lielāku korporatīvo pārredzamību, un pievienoties kopējam ziņošanas standartam (CRS), tādējādi pilnībā apmainoties ar informāciju ar citām valstīm; atgādina, ka saskaņā ar Pasaules forumu par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā ES sarakstā ir novērtēts, vai saistībā ar CRS jurisdikcijas reitings ir vismaz “lielā mērā atbilstīga”; aicina Padomi atkārtoti izvērtēt ASV saistībā ar ES sarakstu, jo īpaši attiecībā uz nodokļu pārredzamības kritērijiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ASV pašreiz nepiedalās CRS — informācijas standartā automātiskai informācijas apmaiņai starp nodokļu iestādēm par finanšu kontiem pasaules līmenī, ko ESAO izstrādāja 2014. gadā; tādēļ norāda, ka Amerikas Savienotās Valstis ir tālu atpalikušas no pārējās pasaules attiecībā uz kopējiem informācijas apmaiņas standartiem; atzīst, ka ASV ir bijusi vadošā loma pārredzamības veicināšanā, ieviešot Likumu par ārvalstu kontu nodokļu pienākumu izpildi; tomēr pauž nožēlu par tiesību akta ierobežojumiem attiecībā uz savstarpīgumu un tā blakusietekmi uz tā dēvētajiem “nejaušajiem amerikāņiem”; pauž nožēlu par to, ka Eiropas līmenī vēl nav rasts ilgtspējīgs risinājums; atgādina, ka CRS savukārt prasa, lai jurisdikcijas, kas piedalās CRS nolīgumā, savstarpēji pilnībā apmainītos ar datiem par finanšu kontiem; tādēļ konstatē, ka ASV divu galveno nepilnību dēļ, proti, tiek sniegta informācija tikai par ASV aktīviem un netiek sniegta informācija par faktiskajiem īpašniekiem, sniedz lielas iespējas finanšu noslēpumu glabāšanai personām, kas nav ASV pilsoņi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē nesen pieņemto ASV Likumu par korporatīvo pārredzamību, kurā noteikts, ka dažām sabiedrībām un sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir jāatklāj informācija par faktiskajiem īpašniekiem tiesībaizsardzības iestādēm un citām iestādēm, kurām ir ar likumu noteikta atbildība par NILL/TFN; tomēr norāda, ka jaunie tiesību akti nenodrošina pilnīgu korporatīvo pārredzamību, kas atbilstu pašreizējam ES standartam, un jo īpaši neattiecas uz trastiem un līdzīgām struktūrām, kas ir atklātas “Pandoras dokumentos”; |
| --- | --- |

55.

| 56. | turklāt atzinīgi vērtē ierosināto ASV Likumu par tādu jaunu struktūru izveidošanu, kuras veicina nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un rada drošības riskus, kas tika izstrādāts pēc “Pandoras dokumentu” pieņemšanas un kas paredzētu, ka ASV Finanšu ministrijai būtu jāizstrādā jauni uzticamības pārbaudes noteikumi amerikāņu starpniekiem, kuri veicina ārvalstu aktīvu ieplūšanu ASV; |
| --- | --- |

56.

| 57. | norāda, ka ASV 2021. gada 9. un 10. decembrī rīkos augstākā līmeņa sanāksmi par demokrātiju, kas ietvers cīņai pret korupciju paredzēto pīlāru; aicina ASV valdību izmantot šo iespēju un paziņot par turpmākām gaidāmajām reformām, lai nodrošinātu, ka ASV vairs neizmanto nelikumīgu līdzekļu legalizēšanai un nodokļu apiešanai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis ESAO ietvaros sākt jaunas sarunas ar ASV, lai panāktu pilnīgu savstarpīgumu kopīgi noteiktā un pastiprinātā CRS satvarā; uzsver, ka tas ļautu panākt būtisku progresu, samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas finanšu iestādēm un būtiski mazināt smago birokrātijas slogu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | turklāt uzsver, ka visas dalībvalstis ir pievienojušās CRS; norāda, ka otrā direktīva par administratīvu sadarbību (DAC2) kopš 2016. gada ir ļāvusi izmantot CRS informācijas apmaiņai ES; šajā saistībā atkārto ieteikumus, kas ietverti 2021. gada 16. septembra rezolūcijā par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas; pauž dziļu nožēlu par to, ka gandrīz visas dalībvalstis, izņemot Somiju un Zviedriju, ir atteikušās piešķirt Parlamentam piekļuvi attiecīgajiem datiem, kas tam nepieciešami, lai izvērtētu DAC noteikumu īstenošanu; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija nepiešķīra Parlamentam piekļuvi attiecīgajiem tās rīcībā esošajiem datiem; norāda, ka šis atteikums neatbilst aicinājumam nodrošināt lielāku pārredzamību un sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka Finanšu darījumu darba grupas (FATF) salīdzinošās izvērtēšanas process ir visaptverošs instruments, lai novērtētu, kādās jomās ir īstenoti FATF ieteikumi un kādi ir valsts vispārējie darbības rezultāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina FATF pašreiz notiekošajā Ieteikuma Nr. 24 par juridisko personu pārredzamību un faktiskajiem īpašniekiem pārskatīšanā publiski pieejamu faktisko īpašnieku reģistru nodrošināšanu noteikt par vienu no prasībām attiecībā uz atbilstību standartam un uzlabot faktisko īpašnieku definīciju, lai novērstu iespējamās nepilnības, aizliegtu uzrādītāju līdzdalību, palielinātu prasības nominālajiem akcionāriem un, visbeidzot, piespiestu atbilstīgās jurisdikcijas pieprasīt ārvalstu uzņēmumiem ar saikni ar valsti ievērot tos pašus noteikumus par faktisko īpašnieku informācijas atklāšanu, kas attiecas uz vietējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina ES dalībvalstis FATF un Komisiju nodrošināt, ka pasaules līmenī ES pauž vienotu nostāju attiecībā uz NILL/TFN sistēmu, un mudināt veikt iepriekš minētās reformas, lai visā pasaulē nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un efektīvi aizliegtu slepenību attiecībā uz uzņēmumu īpašumtiesībām, vienlaikus veicinot pārskatatbildīgāku un pārredzamāku starptautiskās pārvaldības sistēmu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un ES dalībvalstis FATF prioritārā kārtā izvērtēt arī valstis, kurās atrodas uzņēmumu veidošanas centri un kuras starptautiskās organizācijas ir atzinušas par tādām, kurās ir ievērojams skaits trūkumu to NILL/TFN režīmos, bet kuras FATF vēl nav pārskatījis, jo tās neatbilst FATF Starptautiskās sadarbības pārskata grupas (ICRG) prioritārajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka vairāk nekā 1 500 Apvienotās Karalistes īpašumu, kuru vērtība tiek lēsta vairāk nekā 4 miljardu GBP apmērā, ir iegādājušies slepeni īpašnieki, izmantojot ārzonas uzņēmumus; pieņem zināšanai, ka Apvienotās Karalistes valdība ir apņēmusies pieņemt 2018. gada tiesību akta projektu, lai ieviestu faktisko īpašnieku publisko reģistru, kurā reģistrē aizjūras ārvalstu vienības, kam Apvienotajā Karalistē pieder nekustamais īpašums; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka “Pandoras dokumenti” ir pierādījuši, kā Apvienotā Karaliste, izmantojot savas Karalistes atkarīgās teritorijas un aizjūras teritorijas, joprojām tiek izmantota kā centrs nodokļu apiešanai un slepeniem ārzonas darījumiem; aicina Komisiju noteikt iespējamos veidus un pretpasākumus, lai nodrošinātu sadarbību un standartu saskaņošanu nodokļu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, tostarp sasaistot lēmumus par līdzvērtību finanšu pakalpojumu jomā ar nodokļu pārredzamības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas standartu pieņemšanu, kas ir līdzvērtīgi ES standartiem; |
| --- | --- |

65.

Regulējums attiecībā uz starpniekiem

| 66. | pauž nožēlu par to, ka pēc iepriekšējiem paziņojumiem “Pandoras dokumenti” ir atklājuši, ka 14 profesionāli ārzonas korporatīvo pakalpojumu sniedzēji, tostarp juridiskie biroji, nodokļu konsultanti un finanšu pārvaldītāji, palīdz privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību izveidot korporatīvās struktūras, lai aizsargātu savus aktīvus, vienlaikus nodrošinot, ka šīs darbības joprojām ir likumīgas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajiem NILL/TFN standartiem nefinanšu sektoram ir jāievēro klientu uzticamības pārbaudes pienākumi un jāziņo iestādēm par aizdomīgām darbībām; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pauž nožēlu par to, ka daudzās jurisdikcijās, tostarp ES, daudzu gadu garumā nav ievērotas FATF pamatprasības uzlikt NILL/TFN pienākumus starpniecības nefinanšu sektoram, lai risinātu slepenu struktūru izveides problēmu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | norāda, ka šo profesiju pašregulējums un uzraudzība nav bijusi efektīva, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem un piemērotu sankcijas par to pārkāpumiem; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu nodrošināt to, lai jaunajai iestādei cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt nefinanšu sektora uzraudzību, koordinēt uzraudzības standartu un prakses salīdzinošo izvērtēšanu un pieprasīt, lai nefinanšu uzraudzības iestādes izmeklē iespējamos NILL/TFN prasību pārkāpumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina FATF prioritāri veikt plašu pārskatu par to, kā valstis īsteno FATF standartus attiecībā uz nefinanšu uzņēmumiem un profesijām, un piemērot īpašu pārraudzības procesu, kā tas sekmīgi tika darīts ar Teroristu finansēšanas faktu vākšanas iniciatīvu, lai strauji paaugstinātu FATF prasību globālu ievērošanu nefinanšu sektorā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti pauž bažas par to, ka šie operatori, konsultējot gan korporatīvos klientus, gan valsts iestādes, bieži apvieno juridisko konsultāciju, nodokļu konsultāciju un revīzijas pakalpojumu sniegšanu; tādēļ pauž bažas par to, ka ekonomiskie stimuli, kas atvieglo nodokļu apiešanas struktūras, veicina pakalpojumu sniedzēju industriju, ko var arī mobilizēt, lai legalizētu noziedzīgās darbībās gūtos ieņēmumus; atkārto iepriekšējās rezolūcijās un ieteikumos (15) paustās prasības šajā jautājumā un aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt tiesisko regulējumu, kas attiecas uz minētajiem operatoriem, lai liegtu piekļuvi tirgum nodokļu apiešanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas veicinātājiem; sagaida tiesiskā regulējuma uzlabojumus, Komisijai pārskatot direktīvu par obligāto revīziju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina DAC6 noteikto pienākumu starpniekiem ziņot nodokļu iestādēm par shēmām, pamatojoties uz pazīmēm, kas skaidri liecina par nodokļu apiešanu, jo īpaši ņemot vērā strukturālās nepilnības nodokļu tiesību aktos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju attiecināt DAC6 ziņošanas prasības arī uz pārrobežu pasākumiem tādu klientu aktīvu pārvaldībai, kuri ir fiziskas personas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju savā turpmākajā priekšlikumā par DAC8 — līdztekus citiem iepriekšējiem ieteikumiem par DAC3, kas izklāstīti Parlamenta rezolūcijā par ES prasību īstenošanu attiecībā uz nodokļu informācijas apmaiņu — iekļaut to nodokļu nolēmumu apmaiņu, kuri attiecas uz fiziskām personām un kurus bieži sagatavo starpnieki, lai nodrošinātu, ka pie visām dalībvalstīm nonāk informācija par pasākumiem, kas ar kādas dalībvalsts nodokļu iestādēm tiek veikti attiecībā uz privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka juridiskās un profesionālās privilēģijas nevar izmantot, lai slēptu nelikumīgu praksi; ņem vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (16) kādā lietā konstatēto, ka advokāta un klienta attiecību konfidencialitāte un privilēģijas juridiskajā un profesionālajā jomā neaizstāj pienākumu ziņot par aizdomām saistībā ar likumīgo mērķi novērst noziedzīgas darbības un ka šāda ziņošana bija nepieciešama minētā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkārtoti aicina Komisiju pieņemt pamatnostādnes par to, kā interpretēt un piemērot juridiskās konfidencialitātes principu attiecībā uz speciālistiem, un ierasto juridisko konsultāciju sniegšanu saskaņā ar Eiropas tiesu judikatūru skaidri nošķirt no darbībām, ko veic juristi, kuri sniedz finanšu pakalpojumus; |
| --- | --- |

76.

ES saraksta un nodokļu politikas reforma

| 77. | atkārtoti uzsver agresīvas nodokļu plānošanas negatīvo ietekmi, jo tā izraisa dalībvalstu nodokļu bāzu samazināšanu un rada nesamērīgu nodokļu slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jo īpaši MVU, kuri ievēro nodokļu tiesību aktus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzskata, ka nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas kopā ar peļņas novirzīšanas shēmām ir valstīm un iedzīvotājiem atņēmusi resursus, kas ir svarīgi attīstības un sociālā taisnīguma veicināšanai un valsts pienācīgai darbībai; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzstāj, ka Komisijai būtu jāizpēta visas iespējas, ko piedāvā Līgums par Eiropas Savienības darbību, tostarp 116. pants, lai padarītu lēmumu pieņemšanu efektīvāku, nolūkā īstenot turpmākas nodokļu politikas likumdošanas reformas, kas vajadzīgas, lai efektīvi risinātu jautājumus, kuri uzsvērti “Pandoras dokumentos”; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pauž nožēlu par to, ka ES saraksts, ko dēvē arī par “ES nodokļu oāžu melno sarakstu”, joprojām ir neefektīvs instruments, neraugoties uz aizvien lielāku skaitu nodokļu skandālu un satraucošiem žurnālistu un nevalstisko organizāciju ziņojumiem; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu finanšu ministri vēl nav uzņēmušies individuālus un kopīgus pienākumus cīņā pret nodokļu oāzēm, ārzonas uzņēmumiem un trastiem, bet gan ir iesaistījušies pašreizējā “melnā saraksta” vājināšanā; |
| --- | --- |

80.

| 81. | jo īpaši pauž nožēlu par to, ka pēc “Pandoras dokumentu” atklāsmēm ES Finanšu ministru padome 2021. gada 5. oktobra sanāksmē nolēma saīsināt ES nodokļu oāžu sarakstu, svītrojot no tā Karību jūras reģiona salas Angilju un Dominiku, kā arī Seišelu salas, kuras tika minētas šajos dokumentos un joprojām tikai daļēji atbilst starptautiskajam standartam par pārredzamību un informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, neraugoties uz otro novērtēšanas kārtu, ko nesen noteica Pasaules forums; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda, ka divas trešdaļas no “Pandoras dokumentos” ietvertajām čaulas sabiedrībām atrodas Britu Virdžīnu salās, kas nekad nav bijušas iekļautas ES melnajā sarakstā (attiecīgo Padomes secinājumu I pielikums) un kas 2020. gada februārī tika svītrotas no pelēkā saraksta (II pielikums); |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkārtoti norāda uz secinājumiem un ieteikumiem, kas pausti 2021. gada 21. janvāra rezolūcijā par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu; aicina nodrošināt lielāku pārskatāmību attiecībā uz kritērijiem, kas izmantoti saraksta veidošanas procesā; uzskata, ka šī reforma būtu jāveic līdz 2021. gada beigām, lai pasargātu ES no jebkādiem turpmākiem ieņēmumu zudumiem atveseļošanas laikposmā pēc Covid-19 krīzes; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pauž nožēlu par Padomes nevēlēšanos vienoties par gaidāmo pārredzamības kritēriju attiecībā uz galīgajiem faktiskajiem īpašniekiem; aicina Padomi steidzami vienoties par šo kritēriju saskaņā ar DAC5 noteikumiem; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkārtoti aicina stiprināt kritērijus un nodrošināt saistību plašāku īstenošanu saistībā ar ES sarakstu, jo īpaši attiecībā uz taisnīgas nodokļu uzlikšanas kritērijiem, kas paredz, ka jurisdikcijai nevajadzētu atvieglot ārzonas struktūras vai pasākumus, kuru mērķis ir piesaistīt peļņu, kas neatspoguļo faktisko saimniecisko darbību attiecīgajā jurisdikcijā; atgādina par savu prasību arī izvērtēt un uzraudzīt nodokļu shēmas ES, tādējādi saskaņā ar tiem pašiem kritērijiem kā ES sarakstā reformējot ES politiku attiecībā uz kaitējošu nodokļu praksi un Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, kam būtu jākļūst saistošam; jo īpaši aicina ieviest ekonomikas satura minimālo līmeni kā kritēriju tam, kas tiek uzskatīts par nodokļu oāzi, paredzēt atbilstīgas sankcijas un minimālu, bet efektīvu nodokļu uzlikšanu saskaņā ar starptautiski pieņemto minimālo efektīvo nodokļu likmi atbilstīgi Iekļaujošās struktūras II pīlāram, kā arī paplašināt Uzņēmējdarbībai piemērojamo nodokļu kodeksa jomu tā, lai iekļautu tajā preferenciālus iedzīvotāju ienākuma nodokļa režīmus, ietvertu īpašas pilsonības shēmas vai pasākumus, kas paredzēti, lai piesaistītu ļoti mobilas un turīgas personas un digitālos nomadus, kas varētu izraisīt būtiskus traucējumus vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

85.

| 86. | norāda, ka trešo valstu iekļaušanai ES sarakstā ir dažas tūlītējas un saistošas sekas; uzskata, ka iekļaušana ES melnajā sarakstā būtu jāpapildina ar sankcijām, kas ir efektīvs preventīvs līdzeklis, un ka pārskatītais saraksts būtu jāsaista ar sankciju režīmu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atgādina, ka Komisija pusgada procesā kritizēja dažas dalībvalstis par trūkumiem to nodokļu sistēmās, kas atvieglo agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par reformētu Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, pamatojoties uz nesenajiem priekšlikumiem, kas izklāstīti Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcijā par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu); |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt direktīvu par kopēju ES mēroga sistēmu dividenžu vai procentu maksājumu ieturēšanai; uzsver — kamēr nav izveidota kopēja sistēma, dalībvalstis var veikt likumīgus pretpasākumus, lai aizsargātu savas nodokļu bāzes; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Padomei, Komisijai un Finanšu darījumu darba grupai. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OV C 390, 18.11.2019., 111. lpp.

(2)  OV C 366, 27.10.2017., 51. lpp.

(3)  OV C 101, 16.3.2018., 79. lpp.

(4)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(5)  OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.

(6)  OV C 255, 29.6.2021., 22. lpp.

(7)  OV C 371, 15.9.2021., 92. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0022.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0392.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0416.

(11)  Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs, “Panama Papers revenue recovery reaches $ 1,36 billion as investigations continue” (“Saskaņā ar “Panamas dokumentos” norādīto ir atgūti ieņēmumi 1,36 miljardu USD apmērā, un izmeklēšanas turpinās”), 2021. gada 6. aprīlis.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.). Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs) , ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(14)  OrganizācijasTransparency International publikācija “Access denied? Availability and accessibility of beneficial ownership data in the European Union” (“Liegta piekļuve? Faktisko īpašnieku datu pieejamība un piekļūstamība Eiropas Savienībā”), 2021. gada 26. maijs.

(15)  Sk., piemēram, tā 2017. gada 13. decembra ieteikuma Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas 143. punktu (OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.).

(16)  Sk. 2012. gada 6. decembra spriedumu lietā Michaud pret Franciju.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/154

---

P9_TA(2021)0439

Tiesiskuma krīze Polijā un ES tiesību pārākums

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 1., 2., 4. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 1., 2., 4. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 49. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. decembra pamatoto priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. decembra pamatoto priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par vadlīniju izveidi attiecībā uz vispārējā nosacītības režīma piemērošanu Savienības budžeta aizsardzībai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par vadlīniju izveidi attiecībā uz vispārējā nosacītības režīma piemērošanu Savienības budžeta aizsardzībai (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (7) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (7)

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības;

| B. | tā kā 2021. gada 29. martā Polijas premjerministrs iesniedza iesniegumu plaši apstrīdētajā un nelikumīgajā “Konstitucionālajā tribunālā”, lai izvērtētu, vai LES noteikumi par ES tiesību aktu prioritāti un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā atbilst Polijas konstitūcijai (8); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 29. martā Polijas premjerministrs iesniedza iesniegumu plaši apstrīdētajā un nelikumīgajā “Konstitucionālajā tribunālā”, lai izvērtētu, vai LES noteikumi par ES tiesību aktu prioritāti un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā atbilst Polijas konstitūcijai (8);

| C. | tā kā ar 2021. gada 14. jūlija rīkojumu EST noteica pagaidu pasākumus, kurus Komisija pieprasīja saskaņā ar LESD 279. pantu un kuri saistīti ar Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu (9); |
| --- | --- |

C.

tā kā ar 2021. gada 14. jūlija rīkojumu EST noteica pagaidu pasākumus, kurus Komisija pieprasīja saskaņā ar LESD 279. pantu un kuri saistīti ar Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu (9);

| D. | tā kā 2021. gada 14. jūlijā Polijas nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” nolēma, ka EST pagaidu noregulējuma pasākums par tiesu struktūru Polijā neatbilst Polijas konstitūcijai (10); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2021. gada 14. jūlijā Polijas nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” nolēma, ka EST pagaidu noregulējuma pasākums par tiesu struktūru Polijā neatbilst Polijas konstitūcijai (10);

| E. | tā kā EST 2021. gada 15. jūlija spriedumā lietā C-791/19 (11) lēma, ka tiesnešu disciplinārais režīms Polijā nav saderīgs ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā EST 2021. gada 15. jūlija spriedumā lietā C-791/19 (11) lēma, ka tiesnešu disciplinārais režīms Polijā nav saderīgs ar ES tiesību aktiem;

| F. | tā kā 2021. gada 6. oktobrī EST nolēma, ka pārcelšana no vienas tiesas uz citu vai starp divām vienas un tās pašas tiesas palātām bez tiesneša piekrišanas var apdraudēt tiesnešu neatceļamības un tiesu neatkarības principus (12); |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada 6. oktobrī EST nolēma, ka pārcelšana no vienas tiesas uz citu vai starp divām vienas un tās pašas tiesas palātām bez tiesneša piekrišanas var apdraudēt tiesnešu neatceļamības un tiesu neatkarības principus (12);

| G. | tā kā 2021. gada 6. oktobrī EST priekšsēdētāja vietnieks noraidīja Polijas lūgumu atcelt EST priekšsēdētāja vietnieka 2021. gada 14. jūlija rīkojumu, kurā pieprasīts atlikt to valsts noteikumu piemērošanas apturēšanu, kuri jo īpaši attiecas uz Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas pilnvarām (13); |
| --- | --- |

G.

tā kā 2021. gada 6. oktobrī EST priekšsēdētāja vietnieks noraidīja Polijas lūgumu atcelt EST priekšsēdētāja vietnieka 2021. gada 14. jūlija rīkojumu, kurā pieprasīts atlikt to valsts noteikumu piemērošanas apturēšanu, kuri jo īpaši attiecas uz Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas pilnvarām (13);

| H. | tā kā 2021. gada 7. oktobrī nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls”, pamatojoties uz Polijas premjerministra 2021. gada 29. martā iesniegto pieprasījumu, publiskoja savu lēmumu lietā K 3/21, kas tika pieņemts ar diviem atšķirīgiem atzinumiem, konstatējot, ka LES noteikumi vairāku iemeslu dēļ nav saderīgi ar Polijas Konstitūciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2021. gada 7. oktobrī nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls”, pamatojoties uz Polijas premjerministra 2021. gada 29. martā iesniegto pieprasījumu, publiskoja savu lēmumu lietā K 3/21, kas tika pieņemts ar diviem atšķirīgiem atzinumiem, konstatējot, ka LES noteikumi vairāku iemeslu dēļ nav saderīgi ar Polijas Konstitūciju;

| I. | tā kā 2021. gada 10. oktobrī vairāk nekā 100 000 Polijas pilsoņu piedalījās miermīlīgā demonstrācijā visā Polijā, lai apliecinātu savu atbalstu Polijas dalībai ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada 10. oktobrī vairāk nekā 100 000 Polijas pilsoņu piedalījās miermīlīgā demonstrācijā visā Polijā, lai apliecinātu savu atbalstu Polijas dalībai ES;

| J. | tā kā 2020. gada 22. oktobrī nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” tika izmantots arī politiskiem mērķiem — lai uzbruktu sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2020. gada 22. oktobrī nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” tika izmantots arī politiskiem mērķiem — lai uzbruktu sieviešu tiesībām;

| K. | tā kā 2021. gada 12. oktobrī lēmums lietā K 3/21 tika publicēts Polijas oficiālajā vēstnesī (14), tādējādi piešķirot tam juridisku spēku Polijas tiesību sistēmā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada 12. oktobrī lēmums lietā K 3/21 tika publicēts Polijas oficiālajā vēstnesī (14), tādējādi piešķirot tam juridisku spēku Polijas tiesību sistēmā;

| L. | tā kā arī Eiropas administratīvo tiesnešu asociācija arī ir paudusi viedokli, ka nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” spriedums nepārprotami ir pretrunā ES tiesību pārākuma pamatprincipam (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā arī Eiropas administratīvo tiesnešu asociācija arī ir paudusi viedokli, ka nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” spriedums nepārprotami ir pretrunā ES tiesību pārākuma pamatprincipam (15);

| M. | tā kā 2021. gada augusta Eirobarometra zibensaptaujā ievērojams vairākums respondentu piekrita, ka ES būtu jānodrošina līdzekļi dalībvalstīm tikai ar nosacījumu, ka to valdības īsteno tiesiskumu un demokrātijas principus; tā kā šis skaitlis bija ļoti liels arī Polijā veiktajā aptaujā (72 %) (16); |
| --- | --- |

M.

tā kā 2021. gada augusta Eirobarometra zibensaptaujā ievērojams vairākums respondentu piekrita, ka ES būtu jānodrošina līdzekļi dalībvalstīm tikai ar nosacījumu, ka to valdības īsteno tiesiskumu un demokrātijas principus; tā kā šis skaitlis bija ļoti liels arī Polijā veiktajā aptaujā (72 %) (16);

| N. | tā kā saskaņā ar dažādām aptaujām, kas veiktas Polijā 2021. gada septembrī un 2021. gada oktobrī, tikai 5 % respondentu norādīja, ka vēlas, lai Polija izstājas no ES (17), 90 % pozitīvi vērtē Polijas dalību ES (18) un 95 % arī uzskata, ka ES atbalstam ir pozitīva ietekme uz viņu pilsētas vai reģiona attīstību, un šis rādītājs ir augstāks nekā ES vidējais rādītājs (19); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar dažādām aptaujām, kas veiktas Polijā 2021. gada septembrī un 2021. gada oktobrī, tikai 5 % respondentu norādīja, ka vēlas, lai Polija izstājas no ES (17), 90 % pozitīvi vērtē Polijas dalību ES (18) un 95 % arī uzskata, ka ES atbalstam ir pozitīva ietekme uz viņu pilsētas vai reģiona attīstību, un šis rādītājs ir augstāks nekā ES vidējais rādītājs (19);

1.

pauž dziļu nožēlu par nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla”2021. gada 7. oktobra lēmumu (20), jo tas ir uzbrukums Eiropas vērtību un likumu kopienai kopumā, apdraudot ES tiesību aktu prioritāti, kas saskaņā ar EST iedibināto judikatūru ir viens no ES tiesību sistēmas pamatprincipiem; pauž dziļas bažas par to, ka šis lēmums varētu radīt bīstamu precedentu; uzsver, ka nelikumīgajam “Konstitucionālajam tribunālam” trūkst ne tikai juridiska spēka un neatkarības (21), bet tas nav arī pietiekami kvalificēts, lai interpretētu Polijas konstitūciju;

2.

norāda, ka saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību ir nepieciešama piekļuve neatkarīgai tiesai; norāda uz aizvien pieaugošajām problēmām, ko šajā sakarībā rada valstu konstitucionālās tiesas un daži politiķi, un aicina dalībvalstis respektēt EST izšķirošo lomu un ievērot tās nolēmumus;

3.

pauž nožēlu par to, ka pašreizējais Polijas premjerministrs ir sācis apšaubīt ES tiesību aktu pārākumu pār valsts tiesību aktiem, tādējādi turpinot ļaunprātīgi izmantot tiesu varu kā līdzekli savas politiskās darba kārtības īstenošanai; pauž nožēlu par šo rīcību kā vienpusēju lēmumu apšaubīt ES tiesisko regulējumu un to, ka Polijai tas jāievēro; atgādina, ka Polijas Republikas pievienošanās ES notika, ratificējot Pievienošanās līgumu, un Polijas tauta tam referendumā pauda savu piekrišanu; turklāt atgādina, ka Polijas Republika ir brīvprātīgi apņēmusies ievērot dibināšanas Līgumu noteikumus un EST judikatūru; nosoda tiesu sistēmas izmantošanu politiskiem mērķiem un aicina Polijas iestādes pārtraukt patvaļīgi izmantot savas izpildvaras un likumdošanas pilnvaras, lai apdraudētu varas dalīšanas principu un tiesiskumu;

4.

apstiprina, ka tiesu sistēma, lai noteiktu, vai tā kalpo efektīvas un neatkarīgas tiesu kontroles mērķim, ir jāskata kopumā, un stingri noraida pašreizējās PiS valdības atkārtotos mēģinājumus pamatot Polijā tieslietu jomā veiktās izmaiņas, jo īpaši balstoties uz dažādās dalībvalstīs konstatētiem atsevišķiem, izolētiem piemēriem;

5.

pauž nožēlu par to, ka nolēmums K 3/21 negatīvi ietekmē Polijas un Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus, jo viņu pamattiesības uz neatkarīgu tiesu sistēmu, kas pilnībā piemēro ES acquis un tiesību aktus, vairs nevar tikt garantētas; šajā sakarībā pauž bažas par Polijas un Eiropas iedzīvotāju pamattiesību efektīvu aizsardzību;

6.

uzteic desmitiem tūkstošu Polijas iedzīvotāju, kuri piedalījās miermīlīgos masu protestos, cīnoties par savu kā Eiropas pilsoņu tiesībām un brīvībām; atbalsta viņu vēlmi pēc spēcīgas demokrātiskas Polijas, kas būtu neatņemama Eiropas projekta sastāvdaļa;

7.

uzsver, ka 2020. gada 22. oktobra nolēmums (K 1/20) neatbilst likumu normām, un atzīst, ka šie stingrie ierobežojumi saistībā ar sieviešu reproduktīvo veselību un tiesībām nav likumīgi;

8.

pauž bažas, ka nolēmums K 3/21 būtiski ietekmēs Polijas tiesnešu darbību, atturot viņus no savu prerogatīvu izmantošanas attiecībā uz ES tiesību aktu piemērošanu; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Polijas tiesnešiem, kuri joprojām atzīst ES tiesību aktu prioritāti un nodod lietas EST prejudiciāla nolēmuma sniegšanai, tostarp pēc sprieduma lietā K 3/21, neraugoties uz risku viņu karjerai, cita starpā disciplināru atcelšanu no iztiesāšanas, atlaišanu vai piespiedu atkāpšanos no amata;

9.

atgādina, ka ES Līgumus nevar grozīt ar valsts tiesas nolēmumu un ka Polijas Konstitūcijas 91. pantā ir norādīts, ka ratificēts starptautisks nolīgums ir daļa no valsts tiesību sistēmas, ka tas ir jāpiemēro tieši un ka tiesību kolīziju gadījumā tā tiesību akti ir prioritāri; pauž dziļas bažas par to, ka Polijas “Konstitucionālais tribunāls” no efektīva konstitūcijas uzraudzītāja ir pārveidots par instrumentu, ar ko legalizēt varas iestāžu nelikumīgās darbības; atgādina, ka EST nolēmumi nemazina dalībvalstu tiesības veikt organizatoriskas izmaiņas tiesu sistēmā;

10.

atzinīgi vērtē dažu valstu parlamentu iniciatīvas apspriest un ieņemt skaidru nostāju attiecībā uz Polijas PiS valdības nesen veiktajiem pasākumiem un tās uzbrukumiem ES tiesību aktu prioritātei;

11.

atkārtoti pauž viedokli, ka ES nodokļu maksātāju nauda nebūtu jāpiešķir valdībām, kas klaji, mērķtiecīgi un sistemātiski apdraud LES 2. pantā noteiktās vērtības;

12.

| — | sākt pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar tiesību aktiem par nelikumīgo “Konstitucionālo tribunālu”, tā nelikumīgo sastāvu un lomu centienos nepieļaut EST spriedumu izpildi, un lūgt EST noteikt pagaidu pasākumus, kā arī sākt pienākumu neizpildes procedūras attiecībā uz Polijas Augstākās tiesas Ārkārtas kontroles un sabiedrisko lietu palātu, Valsts tiesu varas padomi un Valsts prokuratūru; |
| --- | --- |

—

sākt pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar tiesību aktiem par nelikumīgo “Konstitucionālo tribunālu”, tā nelikumīgo sastāvu un lomu centienos nepieļaut EST spriedumu izpildi, un lūgt EST noteikt pagaidu pasākumus, kā arī sākt pienākumu neizpildes procedūras attiecībā uz Polijas Augstākās tiesas Ārkārtas kontroles un sabiedrisko lietu palātu, Valsts tiesu varas padomi un Valsts prokuratūru;

| — | Komisijai pret Poliju ierosināt procedūru, kas paredzēta Tiesiskuma nosacījumu regulas 6. panta 1. punktā, vienlaikus atgādinot, ka Regulas 5. pants aizsargā galasaņēmēju un labuma guvēju piekļuvi finansējumam un liek Komisijai darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka maksājumi tiek veikti; |
| --- | --- |

—

Komisijai pret Poliju ierosināt procedūru, kas paredzēta Tiesiskuma nosacījumu regulas 6. panta 1. punktā, vienlaikus atgādinot, ka Regulas 5. pants aizsargā galasaņēmēju un labuma guvēju piekļuvi finansējumam un liek Komisijai darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka maksājumi tiek veikti;

| — | neapstiprināt Polijas atveseļošanas un noturības plāna projektu līdz brīdim, kad Polijas valdība pilnībā un pienācīgi īstenos EST un starptautisko tiesu spriedumus, un nodrošināt, ka minētā plāna novērtējums garantē atbilstību attiecīgajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, jo īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

neapstiprināt Polijas atveseļošanas un noturības plāna projektu līdz brīdim, kad Polijas valdība pilnībā un pienācīgi īstenos EST un starptautisko tiesu spriedumus, un nodrošināt, ka minētā plāna novērtējums garantē atbilstību attiecīgajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, jo īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarības nodrošināšanu;

| — | pieņemt nepārprotamus ieteikumus, kuriem nav vajadzīga vienprātība, lai novērstu tiesiskuma pārkāpumus Polijā, nosakot precīzu grafiku, un saskaņā ar LES 7. panta 1. punktā noteikto procedūru paziņot, ka pastāv nepārprotams risks, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, un paplašināt šīs procedūras darbības jomu, lai ietvertu pamattiesības un demokrātiju; |
| --- | --- |

—

pieņemt nepārprotamus ieteikumus, kuriem nav vajadzīga vienprātība, lai novērstu tiesiskuma pārkāpumus Polijā, nosakot precīzu grafiku, un saskaņā ar LES 7. panta 1. punktā noteikto procedūru paziņot, ka pastāv nepārprotams risks, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, un paplašināt šīs procedūras darbības jomu, lai ietvertu pamattiesības un demokrātiju;

| — | izmantot savas pilnvaras, tostarp saskaņā ar piemērojamo Kopīgo noteikumu regulu pārtraucot vai apturot maksājumus vai vajadzības gadījumā veicot finanšu korekcijas, cita starpā ņemot vērā risku, ka Polijas kontroles sistēmu efektīvā darbībā varētu pastāvēt būtiski trūkumi, jo tiesu iestādes nav pietiekami neatkarīgas, un tas apdraud izdevumu likumību un pareizību; |
| --- | --- |

—

izmantot savas pilnvaras, tostarp saskaņā ar piemērojamo Kopīgo noteikumu regulu pārtraucot vai apturot maksājumus vai vajadzības gadījumā veicot finanšu korekcijas, cita starpā ņemot vērā risku, ka Polijas kontroles sistēmu efektīvā darbībā varētu pastāvēt būtiski trūkumi, jo tiesu iestādes nav pietiekami neatkarīgas, un tas apdraud izdevumu likumību un pareizību;

| — | apspriest tiesiskuma krīzi Polijā, piedaloties Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, un ieņemt skaidru nostāju, nākot klajā ar šim jautājumam veltītu pēc iespējas stingrāku kopīgu deklarāciju, ko gaidāmajā samitā 2021. gada 21.–22. oktobrī iesniegt parakstīšanai ES valstu un to valdību vadītājiem, un nākamajā Vispārējo lietu padomes sanāksmē steidzami novērtēt situācijas attīstību; |
| --- | --- |

—

apspriest tiesiskuma krīzi Polijā, piedaloties Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, un ieņemt skaidru nostāju, nākot klajā ar šim jautājumam veltītu pēc iespējas stingrāku kopīgu deklarāciju, ko gaidāmajā samitā 2021. gada 21.–22. oktobrī iesniegt parakstīšanai ES valstu un to valdību vadītājiem, un nākamajā Vispārējo lietu padomes sanāksmē steidzami novērtēt situācijas attīstību;

13.

uzsver, ka šie lūgumi nav paredzēti kā soda pasākumi pret Polijas iedzīvotājiem, bet gan līdzekļi tiesiskuma atjaunošanai Polijā, ņemot vērā tā ievērošanas pastāvīgo pasliktināšanos; aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai noteiktu veidus, kā nodrošināt, ka pašreizējās valdības darbību dēļ Polijas pilsoņiem un iedzīvotājiem netiek liegtas ES līdzekļu sniegtās priekšrocības, un rast iespējas, kā šos līdzekļus Komisija varētu nogādāt tieši galasaņēmējiem;

14.

pieņem zināšanai Juridiskās komitejas 2021. gada 14. oktobra balsojumu par atbalstu lēmumam vērsties EST par Komisijas bezdarbību saistībā ar ES tiesiskuma nosacījumu mehānisma iedarbināšanu;

15.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

1

(2)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

2

(3)  OV C 395, 29.9.2021., 2. lpp.

3

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0313.

4

(5)  OV C 385, 22.9.2021., 317. lpp.

5

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0348.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0395.

7

(8)  Iesniegums lietā K 3/21.

8

(9)  Tiesas 2021. gada 14. jūlija rīkojums lietā C-204/21 R, Komisija/Polija, ECLI:EU:C:2019:593.

9

(10)  Konstitucionālā tribunāla 2021. gada 14. jūlija spriedums, lieta P 7/20.

10

(11)  Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedums lietā C-791/19 Komisija/Polija, ECLI:EU:C:2021:596.

11

(12)  Tiesas 2021. gada 6. oktobra spriedums lietā C-487/19, W.Ż., ECLI:EU:C:2021:798.

12

W.Ż

(13)  Tiesas 2021. gada 6. oktobra rīkojums lietā C-204/21 R-RAP Komisija/Polija, ECLI:EU:C:2021:834.

13

(14)  DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ. 1852.

14

DZIENNIK USTAW 2021 R. POZ

(15)  https://twitter.com/AEAJ2000/status/1450008198375686145?t=AY2yz-vezln6Mlq6ZwSDJQ&s=19&fbclid=IwAR3JNygjzCo9QR1R6RghaCOeM8diOQuzRQRe48eAtEwPcmOQC1x5QWkFNrY.

15

(16)  Flash Eurobarometer – State of the European Union (Eirobarometra zibensaptauja – Situācija Eiropas Savienībā), IPSOS, 2021. gada augusts.

16

Flash Eurobarometer – State of the European Union

IPSOS

(17)  Dati, ko Ipsos sniedza OKO.press un Gazeta Wyborcza,2021. gada 23.–25. septembris. Skaitļi norādīti %.

17

Ipsos sniedza OKO.press

Gazeta Wyborcza,

(18)  Kantar, 2021. gada 21. septembrī.

18

Kantar

(19)  Eirobarometra 2021. gada oktobra aptauja, https://europa.eu/eurobarometer/api/deliverable/download/file?deliverableId=77331.

19

(20)  Nolēmums K 3/21.

20

(21)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas lieta Xero Flor w Polsce sp.z o.o. pret Poliju.

21

Xero Flor w Polsce sp.z o.o.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/159 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/159

---

P9_TA(2021)0440

Stāvoklis Tunisijā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par stāvokli Tunisijā (2021/2903(RSP))

(2022/C 184/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tunisiju un 2016. gada 25. februāra rezolūciju par ES un Tunisijas brīvās tirdzniecības nolīguma sarunu atklāšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tunisiju un 2016. gada 25. februāra rezolūciju par ES un Tunisijas brīvās tirdzniecības nolīguma sarunu atklāšanu (1),

| — | ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas, kas novēroja 2019. gada 15. septembrī un 6. oktobrī notikušās prezidenta un parlamenta vēlēšanas Tunisijā, galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas, kas novēroja 2019. gada 15. septembrī un 6. oktobrī notikušās prezidenta un parlamenta vēlēšanas Tunisijā, galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Tunisijas Asociācijas nolīgumu un dažādās tā ietvaros 2019. un 2020. gadā notikušās tematiskās sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Tunisijas Asociācijas nolīgumu un dažādās tā ietvaros 2019. un 2020. gadā notikušās tematiskās sanāksmes,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) valdes 2021. gada 26. februāra secinājumus saistībā ar IV panta ietvaros notikušās apspriešanās ar Tunisiju noslēgšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) valdes 2021. gada 26. februāra secinājumus saistībā ar IV panta ietvaros notikušās apspriešanās ar Tunisiju noslēgšanos,

| — | ņemot vērā 2021. gada 4. jūnija kopīgo paziņojumu par ES un Tunisijas attiecībām “Par atjaunotu partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 4. jūnija kopīgo paziņojumu par ES un Tunisijas attiecībām “Par atjaunotu partnerību”,

| — | ņemot vērā Tunisijas prezidenta 2021. gada 26. jūlija Dekrētu Nr. 2021-69, ar ko tiek izbeigtas valdības vadītāja un valdības locekļu funkcijas, Tunisijas prezidenta 2021. gada 29. jūlija Dekrētu Nr. 2021-80 par Tautas pārstāvju asamblejas pilnvaru apturēšanu, Tunisijas prezidenta 2021. gada 24. augusta Dekrētu Nr. 2021-109 par ārkārtas pasākumu pagarināšanu saistībā ar Tautas pārstāvju asamblejas pilnvaru apturēšanu un Tunisijas prezidenta 2021. gada 22. septembra Dekrētu Nr. 2021-117 par ārkārtas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tunisijas prezidenta 2021. gada 26. jūlija Dekrētu Nr. 2021-69, ar ko tiek izbeigtas valdības vadītāja un valdības locekļu funkcijas, Tunisijas prezidenta 2021. gada 29. jūlija Dekrētu Nr. 2021-80 par Tautas pārstāvju asamblejas pilnvaru apturēšanu, Tunisijas prezidenta 2021. gada 24. augusta Dekrētu Nr. 2021-109 par ārkārtas pasākumu pagarināšanu saistībā ar Tautas pārstāvju asamblejas pilnvaru apturēšanu un Tunisijas prezidenta 2021. gada 22. septembra Dekrētu Nr. 2021-117 par ārkārtas pasākumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Eiropas Savienības vārdā sniegto 2021. gada 27. jūlija deklarāciju un viņa paziņojumus presei Tunisā 2021. gada 10. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Eiropas Savienības vārdā sniegto 2021. gada 27. jūlija deklarāciju un viņa paziņojumus presei Tunisā 2021. gada 10. septembrī,

| — | ņemot vērā Tunisijas 2014. gada konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tunisijas 2014. gada konstitūciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Tunisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Tunisija,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kuru Tunisija ratificēja 1985. gadā un pret kuru savus iebildumus atsauca 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kuru Tunisija ratificēja 1985. gadā un pret kuru savus iebildumus atsauca 2014. gadā,

| — | ņemot vērā 2018. gadā pieņemto Nacionālo rīcības plānu (NRP) sieviešu, miera un drošības jomā 2018.–2022. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gadā pieņemto Nacionālo rīcības plānu (NRP) sieviešu, miera un drošības jomā 2018.–2022. gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Tunisija ir priviliģēta ES partnere un tā kā pastāvīga palīdzības un atbalsta sniegšanai šai valstij ir bijusi ES prioritāte; tā kā vēlēšanu novērošanas misijas 2011., 2014. un 2019. gadā apstiprināja ES nelokāmo apņemšanos veicināt demokrātiju Tunisijā; tā kā šogad atzīmētā Tunisijas revolūcijas 10. gadadiena ir svarīgs notikums Tunisijas demokrātiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Tunisija ir priviliģēta ES partnere un tā kā pastāvīga palīdzības un atbalsta sniegšanai šai valstij ir bijusi ES prioritāte; tā kā vēlēšanu novērošanas misijas 2011., 2014. un 2019. gadā apstiprināja ES nelokāmo apņemšanos veicināt demokrātiju Tunisijā; tā kā šogad atzīmētā Tunisijas revolūcijas 10. gadadiena ir svarīgs notikums Tunisijas demokrātiskajā attīstībā;

| B. | tā kā pašreizējai sociālekonomiskajai situācijai ir raksturīga plaša ekonomiskā stagnācija, kas saistīta ar iekšējo politisko kontekstu, un sanitārā krīze, mirstībai no Covid-19 sasniedzot otro augstāko līmeni pasaulē; tā kā Covid-19 pandēmija un tūrisma trūkums, kā arī augsts jauniešu bezdarba un inflācijas līmenis ir pasliktinājuši Tunisijas ekonomikas jau tā nedrošo stāvokli; tā kā endēmiska korupcija, līdz galam neīstenots pārejas tiesiskums un nopietnas ekonomiskās un drošības problēmas joprojām ir būtiski šķēršļi Tunisijas pilnīgai demokrātiskai konsolidācijai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējai sociālekonomiskajai situācijai ir raksturīga plaša ekonomiskā stagnācija, kas saistīta ar iekšējo politisko kontekstu, un sanitārā krīze, mirstībai no Covid-19 sasniedzot otro augstāko līmeni pasaulē; tā kā Covid-19 pandēmija un tūrisma trūkums, kā arī augsts jauniešu bezdarba un inflācijas līmenis ir pasliktinājuši Tunisijas ekonomikas jau tā nedrošo stāvokli; tā kā endēmiska korupcija, līdz galam neīstenots pārejas tiesiskums un nopietnas ekonomiskās un drošības problēmas joprojām ir būtiski šķēršļi Tunisijas pilnīgai demokrātiskai konsolidācijai;

| C. | tā kā šajā kontekstā prezidents Kais Saied2021. gada 25. jūlijā izmantoja iespēju piemērot Tunisijas Konstitūcijas 80. pantu, kas viņam dod tiesības veikt ārkārtas pasākumus, lai stātos pretī nenovēršamām briesmām, kuras apdraud valsti, un paziņoja par premjerministra Hichem Mechichi atlaišanu, Tautas pārstāvju asamblejas (TPA) darbības apturēšanu uz 30 dienām ar iespēju šo termiņu pagarināt un parlamentārās imunitātes atcelšanu visiem tās deputātiem; tā kā 2021. gada 24. augustā prezidents pagarināja parlamenta darbības apturēšanas laiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā kontekstā prezidents Kais Saied2021. gada 25. jūlijā izmantoja iespēju piemērot Tunisijas Konstitūcijas 80. pantu, kas viņam dod tiesības veikt ārkārtas pasākumus, lai stātos pretī nenovēršamām briesmām, kuras apdraud valsti, un paziņoja par premjerministra Hichem Mechichi atlaišanu, Tautas pārstāvju asamblejas (TPA) darbības apturēšanu uz 30 dienām ar iespēju šo termiņu pagarināt un parlamentārās imunitātes atcelšanu visiem tās deputātiem; tā kā 2021. gada 24. augustā prezidents pagarināja parlamenta darbības apturēšanas laiku;

| D. | tā kā AAE, Saūda Arābijas un Ēģiptes valdības nekavējoties uzslavēja prezidenta Saied iniciatīvu un pauda tai vārdisku atbalstu; |
| --- | --- |

D.

tā kā AAE, Saūda Arābijas un Ēģiptes valdības nekavējoties uzslavēja prezidenta Saied iniciatīvu un pauda tai vārdisku atbalstu;

| E. | tā kā konstitucionālas tiesas kā struktūras neesamība un no tās izrietošā parlamenta deputātu nespēja iesniegt apelācijas sūdzību par prezidenta vienpusējo lēmumu pagarināt ārkārtas situāciju, kā noteikts attiecīgajā Konstitūcijas pantā, rada nopietnas bažas par Tunisijas demokrātisko pāreju un pamattiesībām valstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā konstitucionālas tiesas kā struktūras neesamība un no tās izrietošā parlamenta deputātu nespēja iesniegt apelācijas sūdzību par prezidenta vienpusējo lēmumu pagarināt ārkārtas situāciju, kā noteikts attiecīgajā Konstitūcijas pantā, rada nopietnas bažas par Tunisijas demokrātisko pāreju un pamattiesībām valstī;

| F. | tā kā Tunisijas prezidents 2021. gada 22. septembrī izdeva dekrētu Nr. 2021-117, kas ietver noteikumus, kuri apstiprina dekrēta virsvadību un prioritāti salīdzinājumā ar Konstitūciju, tādējādi apdraudot Konstitūciju, un koncentrē visas valsts pilnvaras prezidenta Kais Saied rokās; tā kā Konstitūcijas noteikumi par tiesībām un brīvībām tiks ievēroti un garantēti tikai tad, ja tie nebūs pretrunā likumiem, kas balstās uz prezidenta dekrētiem un ārkārtas pasākumiem; tā kā Prezidenta dekrēts Nr. 117 neļauj pārsūdzēt prezidenta lēmumus tiesā, tostarp Tunisijas augstākajā administratīvajā tiesā un tās Kasācijas tiesā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tunisijas prezidents 2021. gada 22. septembrī izdeva dekrētu Nr. 2021-117, kas ietver noteikumus, kuri apstiprina dekrēta virsvadību un prioritāti salīdzinājumā ar Konstitūciju, tādējādi apdraudot Konstitūciju, un koncentrē visas valsts pilnvaras prezidenta Kais Saied rokās; tā kā Konstitūcijas noteikumi par tiesībām un brīvībām tiks ievēroti un garantēti tikai tad, ja tie nebūs pretrunā likumiem, kas balstās uz prezidenta dekrētiem un ārkārtas pasākumiem; tā kā Prezidenta dekrēts Nr. 117 neļauj pārsūdzēt prezidenta lēmumus tiesā, tostarp Tunisijas augstākajā administratīvajā tiesā un tās Kasācijas tiesā;

| G. | tā kā šai varas koncentrācijai prezidenta rokās ir neierobežots termiņš; tā kā prezidents ir piešķīris sev visas likumdošanas pilnvaras ar dekrētu grozīt likumus, kas reglamentē politisko partiju darbību, vēlēšanu norisi, tiesu sistēmu, arodbiedrību un apvienību darbību, preses brīvību un informācijas brīvību, tieslietu departamenta organizāciju, cilvēktiesības un brīvības, personas statusa kodeksu, muitu un valsts budžetu; |
| --- | --- |

G.

tā kā šai varas koncentrācijai prezidenta rokās ir neierobežots termiņš; tā kā prezidents ir piešķīris sev visas likumdošanas pilnvaras ar dekrētu grozīt likumus, kas reglamentē politisko partiju darbību, vēlēšanu norisi, tiesu sistēmu, arodbiedrību un apvienību darbību, preses brīvību un informācijas brīvību, tieslietu departamenta organizāciju, cilvēktiesības un brīvības, personas statusa kodeksu, muitu un valsts budžetu;

| H. | tā kā neraugoties uz to, ka Tunisijas pilsoniskā sabiedrība ir publiski paudusi nopietnas bažas par jaunajiem ierobežojumiem, prezidenta Kais Saied jūlijā veiktajiem pasākumiem tomēr bija liels sabiedrības atbalsts, kas liecina par sabiedrības neapmierinātību ar smago sociālekonomisko situāciju un valsts pārvaldes iestāžu disfunkciju; tā kā 18 vietējās un starptautiskās NVO ir izdevušas kopīgu paziņojumu par demokrātijas stāvokli Tunisijā; tā kā G7 valstis ir aicinājušas Tunisiju atjaunot konstitucionālo kārtību un ļaut parlamentam atsākt darbu; |
| --- | --- |

H.

tā kā neraugoties uz to, ka Tunisijas pilsoniskā sabiedrība ir publiski paudusi nopietnas bažas par jaunajiem ierobežojumiem, prezidenta Kais Saied jūlijā veiktajiem pasākumiem tomēr bija liels sabiedrības atbalsts, kas liecina par sabiedrības neapmierinātību ar smago sociālekonomisko situāciju un valsts pārvaldes iestāžu disfunkciju; tā kā 18 vietējās un starptautiskās NVO ir izdevušas kopīgu paziņojumu par demokrātijas stāvokli Tunisijā; tā kā G7 valstis ir aicinājušas Tunisiju atjaunot konstitucionālo kārtību un ļaut parlamentam atsākt darbu;

| I. | tā kā 2021. gada 26. jūlijā Tunisijas policija slēdza Al Jazeera biroju Tunisā, nesniedzot nekādus paskaidrojumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada 26. jūlijā Tunisijas policija slēdza Al Jazeera biroju Tunisā, nesniedzot nekādus paskaidrojumus;

| J. | tā kā pilsoniskā sabiedrība Tunisijā ir labi attīstīta un konsolidēta un kopš 2011. gada tai ir bijusi būtiska loma Tunisijas demokrātiskās pārejas veidošanā un stiprināšanā, un daudzi aktīvisti aicina veikt steidzamas reformas, tostarp pretkorupcijas pasākumus, un tā kā nacionālais dialogs ir viena no valsts īpatnībām; tā kā preses un publicēšanas brīvība ir ļoti svarīgi atklātas, brīvas un demokrātiskas sabiedrības elementi; tā kā kopš 2021. gada 26. jūlija pilsoniskā sabiedrība netiek iesaistīta nacionālajā dialogā, nedz arī ar to notiek apspriešanās pirms prezidenta Kais Saied veiktajām darbībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā pilsoniskā sabiedrība Tunisijā ir labi attīstīta un konsolidēta un kopš 2011. gada tai ir bijusi būtiska loma Tunisijas demokrātiskās pārejas veidošanā un stiprināšanā, un daudzi aktīvisti aicina veikt steidzamas reformas, tostarp pretkorupcijas pasākumus, un tā kā nacionālais dialogs ir viena no valsts īpatnībām; tā kā preses un publicēšanas brīvība ir ļoti svarīgi atklātas, brīvas un demokrātiskas sabiedrības elementi; tā kā kopš 2021. gada 26. jūlija pilsoniskā sabiedrība netiek iesaistīta nacionālajā dialogā, nedz arī ar to notiek apspriešanās pirms prezidenta Kais Saied veiktajām darbībām;

| K. | tā kā 2021. gada 10. septembrī Tunisijas Vispārējā arodbiedrība (UGTT) nāca klajā ar ceļvedi, kurā prasīts izveidot valsts konsultatīvo komiteju, kas nodrošinātu tiesisko regulējumu iekļaujošām sociālajām un politiskajām reformām, it īpaši politiskās sistēmas un vēlēšanu likuma reformai, kā arī konstitūcijas grozīšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada 10. septembrī Tunisijas Vispārējā arodbiedrība (UGTT) nāca klajā ar ceļvedi, kurā prasīts izveidot valsts konsultatīvo komiteju, kas nodrošinātu tiesisko regulējumu iekļaujošām sociālajām un politiskajām reformām, it īpaši politiskās sistēmas un vēlēšanu likuma reformai, kā arī konstitūcijas grozīšanai;

| L. | tā kā Tunisijas ekonomika ir ļoti atkarīga no ārvalstu investīcijām, tūrisma un produktu eksporta uz ES; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas sniegto informāciju Tunisijai tās tekošā konta un budžeta deficīta dēļ ir nepieciešamas pamatīgas strukturālās reformas; tā kā ES ir Tunisijas svarīgākā tirdzniecības partnere: 2020. gadā tirdzniecība ar ES bija 57,9 % no Tunisijas kopējā tirdzniecības apjoma, 70,9 % no tās eksporta bija eksports uz ES un 48,3 % no tās importa bija ES izcelsmes imports; tā kā valsts ekonomika varēs uzplaukt tikai tad, ja tiks atjaunota demokrātija un nodrošināta drošība un stabilitāte; |
| --- | --- |

L.

tā kā Tunisijas ekonomika ir ļoti atkarīga no ārvalstu investīcijām, tūrisma un produktu eksporta uz ES; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas sniegto informāciju Tunisijai tās tekošā konta un budžeta deficīta dēļ ir nepieciešamas pamatīgas strukturālās reformas; tā kā ES ir Tunisijas svarīgākā tirdzniecības partnere: 2020. gadā tirdzniecība ar ES bija 57,9 % no Tunisijas kopējā tirdzniecības apjoma, 70,9 % no tās eksporta bija eksports uz ES un 48,3 % no tās importa bija ES izcelsmes imports; tā kā valsts ekonomika varēs uzplaukt tikai tad, ja tiks atjaunota demokrātija un nodrošināta drošība un stabilitāte;

| M. | tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi jau tā nestabilo situāciju Tunisijā; tā kā valstī trūkst efektīvai reaģēšanai uz veselības krīzi tik ļoti nepieciešamā skābekļa un vakcīnu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi jau tā nestabilo situāciju Tunisijā; tā kā valstī trūkst efektīvai reaģēšanai uz veselības krīzi tik ļoti nepieciešamā skābekļa un vakcīnu;

| N. | tā kā arvien vairāk Tunisijas iedzīvotāju pamet savu valsti, dažkārt riskējot ar dzīvību, šķērsojot Vidusjūru; tā kā Tunisijā ir viens no augstākajiem intelektuālā darbaspēka emigrācijas rādītājiem arābu valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā arvien vairāk Tunisijas iedzīvotāju pamet savu valsti, dažkārt riskējot ar dzīvību, šķērsojot Vidusjūru; tā kā Tunisijā ir viens no augstākajiem intelektuālā darbaspēka emigrācijas rādītājiem arābu valstīs;

| O. | tā kā ES Tunisijas atbalstam kopš 2011. gada ir veikusi būtiskus un pastāvīgus centienus, piešķirot tiešās dotācijas vairāk nekā 2 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu Tunisijas vārdiski pausto apņemšanos īstenot pāreju demokrātiju, tostarp 260 miljonus EUR 2020. gadā un 200 miljonus EUR 2021. gadā (jūnijā) kā daļu no savas makrofinansiālās palīdzības Tunisijai, tā kā 2021. gada maijā makrofinansiālās palīdzības programmā Tunisijai tika darīti pieejami 600 miljoni EUR ar konkrētu mērķi mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās sekas valstī, tā kā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ES šos dažādos instrumentus aizstās ar jauno Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) — “Eiropa pasaulē” — un tā kā demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas nostiprināšana, atbalstīšana un veicināšana ir viens no galvenajiem šī instrumenta ietvaros sniegtās ES ārējās palīdzības mērķiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES Tunisijas atbalstam kopš 2011. gada ir veikusi būtiskus un pastāvīgus centienus, piešķirot tiešās dotācijas vairāk nekā 2 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu Tunisijas vārdiski pausto apņemšanos īstenot pāreju demokrātiju, tostarp 260 miljonus EUR 2020. gadā un 200 miljonus EUR 2021. gadā (jūnijā) kā daļu no savas makrofinansiālās palīdzības Tunisijai, tā kā 2021. gada maijā makrofinansiālās palīdzības programmā Tunisijai tika darīti pieejami 600 miljoni EUR ar konkrētu mērķi mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomiskās sekas valstī, tā kā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ES šos dažādos instrumentus aizstās ar jauno Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) — “Eiropa pasaulē” — un tā kā demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas nostiprināšana, atbalstīšana un veicināšana ir viens no galvenajiem šī instrumenta ietvaros sniegtās ES ārējās palīdzības mērķiem;

| P. | tā kā ES apņemšanās pastiprināt centienus demokrātijas veicināšanā ir no jauna apliecināta ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2020. gada novembrī, |
| --- | --- |

P.

tā kā ES apņemšanās pastiprināt centienus demokrātijas veicināšanā ir no jauna apliecināta ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2020. gada novembrī,

| Q. | tā kā Tunisijas konstitūcija garantē ticības un apziņas brīvību, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Tunisijas konstitūcija garantē ticības un apziņas brīvību,

1.

no jauna apstiprina apņemšanos atbalstīt ES un Tunisijas privileģēto partnerību un Tunisijas demokrātisko procesu; tomēr pauž lielas bažas par to, ka ar prezidenta dekrētu Nr. 2021-117 ir noteikta neierobežota varas koncentrācija prezidenta rokās; atkārtoti norāda, ka ir jāsaglabā tiesiskuma, Konstitūcijas un tiesiskā regulējuma ievērošana un ka ir nepieciešams pienācīgi funkcionējošs un leģitīms parlaments, jo tā ir institūcija, kas pārstāv tautu; tādēļ pauž nožēlu par to, ka prezidents Kais Saied kopš 2021. gada 24. augusta ir uz nenoteiktu laiku apturējis Tunisijas parlamenta darbību;

2.

prasa atjaunot ierastu valsts iestāžu darbību, tostarp pēc iespējas ātrāk atgriezties pie īstenas demokrātijas un atsākt parlamenta darbību nacionālā dialoga ietvaros, kā arī izsludināt skaidru ceļvedi;

3.

stingri uzsver, ka parlaments ir svarīga demokrātijas institūcija, kas ir nepieciešama jebkādas konstitucionālas reformas veikšanai; uzsver, ka konstitucionālās tiesas neesamība Tunisijā ļauj plaši interpretēt un piemērot Konstitūcijas 80. pantu un liedz iespēju parlamenta deputātiem iesniegt pārsūdzību, lai iegūtu tiesas spriedumu par tā darbības apturēšanu un papildu pasākumiem, ko prezidents veicis, balstoties uz 80. pantu; aicina Tunisiju izveidot konstitucionālo tiesu, lai tās konstitūcija netiktu nepareizi interpretēta un izmantota;

4.

atkārto PV/AP aicinājumu pēc iespējas ātrāk atjaunot institucionālo stabilitāti un it īpaši ievērot Tunisijas 2014. gada konstitūcijā garantētās pamattiesības un brīvības un atturēties no jebkāda veida vardarbības;

5.

atzīmē Najla Bouden Ramadhan iecelšanu par premjerministru 2021. gada 29. septembrī un Ministru kabineta izveidi 2021. gada 11. oktobrī; atzīmē to, ka 10 ministru amatos ir ieceltas sievietes;

6.

aicina prezidentu pārskatīt savu nostāju un aktīvi atbalstīt visus pasākumus, kuru nolūks ir garantēt sieviešu un vīriešu līdztiesību visās jomās, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktiem, kas diskriminē sievietes saistībā ar mantošanas tiesībām, bērnu aizbildnības tiesībām, tiesībām būt par mājsaimniecības īpašnieci, tiesībām uz bērna kopšanas atvaļinājumu un darba tiesībām, jo īpaši attiecībā uz mājkalpotājām un lauksaimniecībā nodarbinātām sievietēm;

7.

aicina Tunisijas iestādes ievērot Konstitūciju un nodrošināt, ka tiek ievērotas visu iedzīvotāju pamattiesības; atgādina pamattiesību un cilvēktiesību nepārkāpjamību un beznosacījumu virsvadību un prasa atjaunot Konstitūciju kā primāro tiesību aktu; aicina Tunisiju pilnībā atcelt nāvessodu;

8.

aicina Tunisijas iestādes izvairīties no juridiskās nenoteiktības, ko rada ceļošanas aizlieguma, valsts novērošanas un mājas aresta noteikšana; uzskata, ka civilpersonu tiesāšana militārajās tiesās ir ārkārtīgi problemātiska un prasa atjaunot neatkarīgu tiesu varu, kā rezultātā Tunisijā tiktu reformētas militārās tiesas, lai nepieļautu civiliedzīvotāju tiesāšanu tajās;

9.

uzstāj, ka jebkādas izmaiņas Konstitūcijā un politiskajā sistēmā var veikt tikai Konstitūcijas robežās; pieņem zināšanai Tunisijas Cilvēktiesību aizsardzības līgas un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pausto kritiku par varas koncentrāciju prezidenta rokās; uzsver, ka demokrātijā prevalē varas līdzsvars un varas dalīšana;

10.

atzīst Nacionālā dialoga kvarteta, ko veido UGTT, Tunisijas Rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības konfederācija (UTICA), Tunisijas Cilvēktiesību līga (LTDH) un Tunisijas Advokātu ordeņa būtisko nozīmi iekļaujoša nacionālā dialoga veicināšanā, par kuru 2015. gadā tam tika piešķirta Nobela Miera prēmija; aicina prezidentu palīdzēt izveidot valsts mēroga struktūru, kurā būtu iesaistītas visas ieinteresētās personas, lai reāli atsāktu šo dialogu; atgādina par Eiropas Parlamenta Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupas (DEG) nozīmīgo lomu dialoga veicināšanā starp pilsonisko sabiedrību un Tunisijas politiskajiem līderiem;

11.

uzsver steidzamo nepieciešamību ar strukturālu reformu un rīcībpolitikas palīdzību pārvarēt sociālekonomisko krīzi valstī;

12.

atkārtoti pauž ES nelokāmo apņemšanos atbalstīt Tunisiju finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanā, kā arī tās virzību uz turpmāku demokrātijas nostiprināšanu; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pastiprināt dialogu ar Tunisijas iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību; uzsver nepieciešamību pēc stabilām un funkcionējošām institūcijām, lai panāktu progresu strukturālo reformu īstenošanā, kas vajadzīgas, lai saņemtu SVF aizdevumu valsts ekonomikas glābšanai;

13.

uzsver, ka vienota izpratne par tiesiskumu, demokrātiju un cilvēktiesībām ir pamats spēcīgai ES un Tunisijas partnerībai; mudina prezidentu ļaut pilnībā un pienācīgi darboties neatkarīgām valsts regulatīvajām iestādēm, tostarp pagaidu struktūrai, kas pārskata tiesību aktu atbilstību konstitūcijai, un Valsts korupcijas apkarošanas aģentūrai;

14.

ir nobažījies par ārvalstu iejaukšanos, kas vājina Tunisijas demokrātiju;

15.

aicina ES turpināt programmas, kas tieši atbalsta Tunisijas iedzīvotājus, un vajadzības gadījumā palielināt palīdzību pašreizējās krīzes kontekstā, tostarp sniedzot veselības aprūpes atbalstu COVAX sistēmas ietvaros, lai palīdzētu valstij pārvarēt Covid-19 pandēmijas smagās sekas;

16.

aicina PV/AP un dalībvalstis cieši sekot līdzi situācijai Tunisijā un aicina PV/AP regulāri ziņot Parlamenta Ārlietu komitejai, lai nodrošinātu pienācīgu parlamentāro dialogu par šo svarīgo un bažas raisošo situāciju;

17.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, EĀDD, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Tunisijas prezidentam, Tunisijas valdībai un Tunisijas parlamentam.

---

(1)  OV C 35, 31.1.2018., 117. lpp.

1

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/163 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/163

---

P9_TA(2021)0441

Vadlīnijas attiecībā uz valsts atbalstu klimata, enerģētikas un vides jomā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (2021/2923(RSP))

(2022/C 184/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu, ar ko ir noteikts, ka Savienības iekšējā tirgus darbībai jābūt vērstai uz Eiropas ilgtspējīgu attīstību, un ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. un 11. pantu, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu, kuros vides un cilvēka veselības aizsardzību ir prasīts integrēt Savienības politikas noteikšanas un īstenošanas procesos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu, ar ko ir noteikts, ka Savienības iekšējā tirgus darbībai jābūt vērstai uz Eiropas ilgtspējīgu attīstību, un ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. un 11. pantu, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu, kuros vides un cilvēka veselības aizsardzību ir prasīts integrēt Savienības politikas noteikšanas un īstenošanas procesos,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūnija paziņojumu [presei] par 2022. gadam sagatavoto klimata, enerģētikas un vides valsts atbalsta pamatnostādņu projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūnija paziņojumu [presei] par 2022. gadam sagatavoto klimata, enerģētikas un vides valsts atbalsta pamatnostādņu projektu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 13. oktobra paziņojumu “Augošās enerģijas cenas: pretdarbības un atbalsta instrumenti” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 13. oktobra paziņojumu “Augošās enerģijas cenas: pretdarbības un atbalsta instrumenti” (COM(2021)0660),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme, 11. sesijā (CMP 11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme, 11. sesijā (CMP 11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (COM(2021)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 “Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses” un tam pievienotās vadlīnijas (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Ieteikumu (ES) 2021/1749 “Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”: no principiem pie prakses” un tam pievienotās vadlīnijas (1),

| — | ņemot vērā Komisijas novērtējumu par ES valsts atbalsta noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas novērtējumu par ES valsts atbalsta noteikumiem,

| — | ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par pārskatītajām klimata, enerģētikas un vides valsts atbalsta pamatnostādnēm (turpmāk — KEVAP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par pārskatītajām klimata, enerģētikas un vides valsts atbalsta pamatnostādnēm (turpmāk — KEVAP),

| — | ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas mērķtiecīgu pārskatīšanu: pārstrādāti noteikumi par valsts atbalstu, ar ko veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas mērķtiecīgu pārskatīšanu: pārstrādāti noteikumi par valsts atbalstu, ar ko veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (2) (Atjaunojamo energoresursu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (2) (Atjaunojamo energoresursu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulu (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (7) (Taksonomijas regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulu (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (7) (Taksonomijas regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (8) (Orhūsas regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (8) (Orhūsas regula),

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūlija ziņojumu “2020. gada ziņojums par konkurences politiku” (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. jūlija ziņojumu “2020. gada ziņojums par konkurences politiku” (COM(2021)0373),

| — | ņemot vērā Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā būtu jānodrošina, ka noteikumi par valsts atbalstu klimata, enerģētikas un vides projektiem ir atbilstoši, lai īstenotu ilgtspējīgu pārkārtošanos, un ka tie ir saskaņā ar Savienības klimata, enerģētikas, aprites, nulles piesārņojuma un bioloģiskās daudzveidības mērķiem un iecerēto vērienu; |
| --- | --- |

A.

tā kā būtu jānodrošina, ka noteikumi par valsts atbalstu klimata, enerģētikas un vides projektiem ir atbilstoši, lai īstenotu ilgtspējīgu pārkārtošanos, un ka tie ir saskaņā ar Savienības klimata, enerģētikas, aprites, nulles piesārņojuma un bioloģiskās daudzveidības mērķiem un iecerēto vērienu;

| B. | tā kā 2021. gada 31. decembrī beigsies darbības termiņš patlaban spēkā esošajām Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (turpmāk — VEAP); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 31. decembrī beigsies darbības termiņš patlaban spēkā esošajām Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (turpmāk — VEAP);

| C. | tā kā VEAP ir plaši un pamatīgi jāpārskata, lai attiecīgās pamatnostādnes pilnībā saskaņotu ar Eiropas zaļo kursu, Parīzes nolīgumu un ES 2030. un 2050. gada klimata mērķiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā VEAP ir plaši un pamatīgi jāpārskata, lai attiecīgās pamatnostādnes pilnībā saskaņotu ar Eiropas zaļo kursu, Parīzes nolīgumu un ES 2030. un 2050. gada klimata mērķiem;

| D. | tā kā ir vajadzīga stabila un pārredzama valsts atbalsta sistēma, lai nezaudētu konkurējošus tirgus un nepieļautu nesamērīgus un nepamatotus tirgus izkropļojumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir vajadzīga stabila un pārredzama valsts atbalsta sistēma, lai nezaudētu konkurējošus tirgus un nepieļautu nesamērīgus un nepamatotus tirgus izkropļojumus;

| E. | tā kā VEAP ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu enerģētikai un vides aizsardzībai var uzskatīt par saderīgu ar vienoto tirgu; |
| --- | --- |

E.

tā kā VEAP ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu enerģētikai un vides aizsardzībai var uzskatīt par saderīgu ar vienoto tirgu;

| F. | tā kā ES vērienīgie enerģētikas un klimata mērķi nozīmē līdz šim nepieredzētus uzdevumus, kuru izpildei būs vajadzīgs milzīgs publiskā un privātā sektora investīciju apjoms; tā kā bezdarbība šajā jomā izmaksātu krietni dārgāk, jo tad, ja netiks investēts vai tiks investēts ar novēlošanos, ekoloģiskās pārkārtošanās procesa izmaksas Eiropas Savienībai 2050. gadā varētu sasniegt līdz pat 5,6 % no ES IKP; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES vērienīgie enerģētikas un klimata mērķi nozīmē līdz šim nepieredzētus uzdevumus, kuru izpildei būs vajadzīgs milzīgs publiskā un privātā sektora investīciju apjoms; tā kā bezdarbība šajā jomā izmaksātu krietni dārgāk, jo tad, ja netiks investēts vai tiks investēts ar novēlošanos, ekoloģiskās pārkārtošanās procesa izmaksas Eiropas Savienībai 2050. gadā varētu sasniegt līdz pat 5,6 % no ES IKP;

| G. | tā kā paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir konkrēti norādīts, ka valsts atbalsta noteikumi būtu jāpārskata, lai tie atspoguļotu Eiropas zaļā kursa mērķus, palīdzētu līdz 2050. gadam izmaksu ziņā efektīvi panākt klimatneitralitāti un atvieglotu pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem, jo īpaši tiem, kuri piesārņo visvairāk, un tādējādi iekšējā tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

G.

tā kā paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir konkrēti norādīts, ka valsts atbalsta noteikumi būtu jāpārskata, lai tie atspoguļotu Eiropas zaļā kursa mērķus, palīdzētu līdz 2050. gadam izmaksu ziņā efektīvi panākt klimatneitralitāti un atvieglotu pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem, jo īpaši tiem, kuri piesārņo visvairāk, un tādējādi iekšējā tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| H. | tā kā Komisijas KEVAP projektā ir saīsināts to energoietilpīgo nozaru saraksts, kuras var saņemt valsts atbalstu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijas KEVAP projektā ir saīsināts to energoietilpīgo nozaru saraksts, kuras var saņemt valsts atbalstu;

| I. | tā kā patlaban KEVAP nav paredzēta pieeja, kas būtu diferencēta pēc konkrēta reģiona specifikas un sadalījuma, un tas bremzē nepieciešamo plašākas atjaunojamo energoresursu ieviešanas procesu lauku teritorijās dalībvalstīs ar neviendabīgiem dabas apstākļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā patlaban KEVAP nav paredzēta pieeja, kas būtu diferencēta pēc konkrēta reģiona specifikas un sadalījuma, un tas bremzē nepieciešamo plašākas atjaunojamo energoresursu ieviešanas procesu lauku teritorijās dalībvalstīs ar neviendabīgiem dabas apstākļiem;

| J. | tā kā 2021. gada 7. jūnijā Komisija sāka mērķtiecīgu sabiedrisko apspriešanu un publicēja KEVAP projektu; tā kā apspriešanas periods noslēdzās 2021. gada 2. augustā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2021. gada 7. jūnijā Komisija sāka mērķtiecīgu sabiedrisko apspriešanu un publicēja KEVAP projektu; tā kā apspriešanas periods noslēdzās 2021. gada 2. augustā;

| K. | tā kā Komisija ir norādījusi, ka divi galvenie iemesli, kuri rosināja VEAP pārskatīšanu, ir: plašāka pamatnostādņu piemērošana, tās attiecinot uz jaunām jomām un visām tehnoloģijām, ar ko var īstenot Eiropas zaļo kursu, un elastīgāka saderības noteikumu piemērošana; tā kā būtiska nozīme ir tam, lai būtu nodrošināta saskaņa un konsekvence ar visiem attiecīgajiem ES vides un enerģētikas tiesību aktiem un ar Savienības acquis kopumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija ir norādījusi, ka divi galvenie iemesli, kuri rosināja VEAP pārskatīšanu, ir: plašāka pamatnostādņu piemērošana, tās attiecinot uz jaunām jomām un visām tehnoloģijām, ar ko var īstenot Eiropas zaļo kursu, un elastīgāka saderības noteikumu piemērošana; tā kā būtiska nozīme ir tam, lai būtu nodrošināta saskaņa un konsekvence ar visiem attiecīgajiem ES vides un enerģētikas tiesību aktiem un ar Savienības acquis kopumā;

| L. | tā kā, cenšoties atbildīgi nospraust kursu, kas ļautu ES līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, ES ir nolēmusi līdz 2030. gadam savu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu samazināt vismaz par 55 %, savukārt Komisija ir ierosinājusi attiecīgi pielāgot arī visus šajā ziņā būtiskos klimata un enerģētikas tiesību aktus, cita starpā piedāvājot Savienības mērķrādītājus 2030. gadam, ar kuriem vismaz par 40 % palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru un vismaz par 36 % palielināt energoefektivitāti saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”; |
| --- | --- |

L.

tā kā, cenšoties atbildīgi nospraust kursu, kas ļautu ES līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, ES ir nolēmusi līdz 2030. gadam savu siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu samazināt vismaz par 55 %, savukārt Komisija ir ierosinājusi attiecīgi pielāgot arī visus šajā ziņā būtiskos klimata un enerģētikas tiesību aktus, cita starpā piedāvājot Savienības mērķrādītājus 2030. gadam, ar kuriem vismaz par 40 % palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru un vismaz par 36 % palielināt energoefektivitāti saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”;

| M. | tā kā Komisija ir norādījusi, ka šo klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanai vien katru gadu investīcijās būs jānodrošina vēl 350 miljardi EUR; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija ir norādījusi, ka šo klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanai vien katru gadu investīcijās būs jānodrošina vēl 350 miljardi EUR;

| N. | tā kā ar valsts atbalsta noteikumiem, sevišķi tiem, kuri attiecas uz klimatu, enerģētiku un vides aizsardzību, būtu jāatvieglo pakāpeniska atteikšanās no fosilā kurināmā resursiem saskaņā ar Eiropas Klimata aktu, un minētie noteikumi nedrīkst kļūt par iemeslu vai veicinošu faktoru tam, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas ziņā veidojas tehnoloģiska iesīkstēšana vai rodas balasta aktīvi; |
| --- | --- |

N.

tā kā ar valsts atbalsta noteikumiem, sevišķi tiem, kuri attiecas uz klimatu, enerģētiku un vides aizsardzību, būtu jāatvieglo pakāpeniska atteikšanās no fosilā kurināmā resursiem saskaņā ar Eiropas Klimata aktu, un minētie noteikumi nedrīkst kļūt par iemeslu vai veicinošu faktoru tam, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas ziņā veidojas tehnoloģiska iesīkstēšana vai rodas balasta aktīvi;

| O. | tā kā valsts atbalsta noteikumiem būtu jānodrošina, ka tiek īstenots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas dalībvalstīm ir noteikti jāpiemēro, plānojot savu enerģētiku un lemjot par politiku un investīcijām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību; |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts atbalsta noteikumiem būtu jānodrošina, ka tiek īstenots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas dalībvalstīm ir noteikti jāpiemēro, plānojot savu enerģētiku un lemjot par politiku un investīcijām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību;

| P. | tā kā būtu jāpanāk, ka mūsdienīgi atjauninātie valsts atbalsta noteikumi ir nākotnes vajadzībām atbilstoši, un tāpēc regulāri būtu jāveic to uzraudzība un pārskatīšana; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtu jāpanāk, ka mūsdienīgi atjauninātie valsts atbalsta noteikumi ir nākotnes vajadzībām atbilstoši, un tāpēc regulāri būtu jāveic to uzraudzība un pārskatīšana;

| Q. | tā kā KEVAP valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanai būtu jāveicina taisnīga pārkārtošanās, un tāpēc minēto pamatnostādņu mērķos, arī norādījumos par konkursu mehānismiem, būtu jāņem vērā sociālie aspekti, lai tādējādi nepieļautu nesamērīgas un nevēlamas sociālās sekas un dažādu nevienlīdzību, paturot prātā, ka 30 miljoni cilvēku jeb 6,9 % no ES iedzīvotājiem dzīvo enerģētiskā nabadzībā, un attiecīgais rādītājs dažādās dalībvalstīs ir izteikti atšķirīgs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā KEVAP valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanai būtu jāveicina taisnīga pārkārtošanās, un tāpēc minēto pamatnostādņu mērķos, arī norādījumos par konkursu mehānismiem, būtu jāņem vērā sociālie aspekti, lai tādējādi nepieļautu nesamērīgas un nevēlamas sociālās sekas un dažādu nevienlīdzību, paturot prātā, ka 30 miljoni cilvēku jeb 6,9 % no ES iedzīvotājiem dzīvo enerģētiskā nabadzībā, un attiecīgais rādītājs dažādās dalībvalstīs ir izteikti atšķirīgs;

| R. | tā kā stabila valsts atbalsta sistēma ir vajadzīga, lai nezaudētu konkurējošus tirgus, un tā var būt arī nozīmīga veicinoša sistēma, kas palīdz ES rūpniecībai pārkārtoties uz klimatneitrālu ekonomiku, |
| --- | --- |

R.

tā kā stabila valsts atbalsta sistēma ir vajadzīga, lai nezaudētu konkurējošus tirgus, un tā var būt arī nozīmīga veicinoša sistēma, kas palīdz ES rūpniecībai pārkārtoties uz klimatneitrālu ekonomiku,

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par KEVAP projektu, kā arī Komisijas centienus nostiprināt VEAP un tiekties uz augstāku vides aizsardzības līmeni, kas cita starpā nozīmē arī enerģētikas nozares dekarbonizāciju; atzinīgi vērtē to, ka KEVAP projektā vairāk uzmanības ir pievērsts cīņai pret klimata pārmaiņām un siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma samazināšanai, un uzsver, ka šī cīņa būtu cieši jāsaista ar vides un veselības aizsardzību;

2.

norāda, ka valsts atbalsta noteikumos ir jāparedz zināma elastība, ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas, ko izraisa pārkārtošanās uz mazāk oglekļietilpīgu modeli;

3.

atgādina par Savienības klimata mērķi līdz 2030. gadam emisiju apjomu samazināt vismaz par 55 %, kā tas noteikts Eiropas Klimata aktā, un par mērķrādītāju, saskaņā ar kuru ne vēlāk kā līdz 2050. gadam ir jāpanāk klimatneitralitāte; zina, ka daudzi klimata un enerģētikas tiesību akti patlaban tiek pārskatīti, lai tie būtu saskaņā ar minētajiem mērķrādītājiem, un ka tagad 2030. gadam piedāvātie mērķrādītāji ir: attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru “vismaz 40 %” un attiecībā uz energoefektivitāti “vismaz 36 %”; norāda — lai pārkārtotos uz klimatneitrālu ekonomikas modeli, ir nepieciešamas iespaidīgas gan publiskā, gan privātā sektora investīcijas; uzsver, ka bezdarbības cena neapšaubāmi ir augstāka par ES klimata un enerģētikas mērķu īstenošanas izmaksām;

4.

joprojām uzskata, ka vides ziņā ilgtspējīgs valsts atbalsts ir ES klimata, enerģētikas un vides aizsardzības mērķu īstenošanai noteicošais faktors; uzskata — Komisijai būtu jādod nepārprotams signāls, ka jebkādam atbalstam jābūt saderīgam ar Parīzes nolīgumu un ar ES zaļās pārkārtošanās un sociālajiem mērķiem;

5.

aicina Komisiju dažādās atbalsta kategorijas pielāgot Eiropas Klimata aktam, tā atbalstot izmaksu ziņā efektīvu un taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un atvieglojot pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem; uzsver, ka līdz ar šo pakāpeniskas atteikšanās procesu būtu jāpiedāvā arī iespējas atbalstīt jaunas, mazāk oglekļietilpīgas tehnoloģijas saskaņā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu” Taksonomijas regulas 17. panta nozīmē un konsekventu virzību uz klimatneitralitātes panākšanu līdz 2050. gadam;

6.

atzīmē, ka valsts atbalsta pamatnostādņu mērķis ir atvieglot pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem; taču uzsver — ar atbalstu, kas vēl pienākas fosilās gāzes projektiem, būtu jāpalīdz panākt, ka būtiski samazinās kopējais emisiju apjoms, turklāt nepieļaujot ilgtermiņa iesīkstēšanu saistībā ar fosilo kurināmo un tāpēc nodrošinot, ka tie ir izstrādāti atbilstoši nākotnes vajadzībām, piemēram, gāzes projekti ar saistošu termiņu, līdz kuram tiem ir jākļūst par ūdeņradim paredzētiem objektiem saskaņā ar enerģētikas infrastruktūras tiesību aktiem; vērš uzmanību uz to, ka ir nepieciešami izpildes grafiki ar visstingrākajiem kritērijiem, kas nodrošinātu investēšanu atjaunojamos energoresursos mērķiem atbilstošā apjomā un kas būtu rūpīgi jāpārbauda;

7.

uzsver, ka valsts atbalsts klimata, vides aizsardzības un enerģētikas jomā ir viens no galvenajiem vidēja termiņa instrumentiem, ar ko risināt enerģijas cenu krasa kāpuma problēmu un ar ko atbalstīt tieši energoefektivitātes pasākumus un ilgtspējīgus atjaunojamos energoresursus; uzskata, ka energoefektivitātes politikas nostādnes un pasākumi, jo īpaši attiecībā uz ēkām, ir svarīgi neaizsargātām iedzīvotāju grupām; ir nobažījies, ka KEVAP projektā atbalsta kategorija, kura attiecas uz ēku energoefektivitātes un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu, nav pietiekami vērienīga, jo dod iespējas īstenot tikai niecīgu renovāciju; aicina Komisiju paaugstināt pamata prasību samazināt primārās enerģijas pieprasījumu ēkās vismaz līdz 40 %, jo tas ir minimālais līmenis, kas vajadzīgs, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti ēku sektorā; aicina Komisiju dot lielākas iespējas piešķirt lielāku elastību valsts atbalsta pamatnostādnēm, kas attiecas uz vides pasākumiem sociālo mājokļu jomā visā Eiropas Savienībā;

8.

aicina Komisiju pietiekami detalizēti iedalīt nozares pa kategorijām, lai nepieļautu, ka nozares iedalīšana nelabvēlīgā kategorijā liedz valsts atbalstu uz to citādi tiesīgiem uzņēmumiem;

9.

uzsver, ka, ņemot vērā paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” vērienīgos mērķus, nevis mazākam, bet tieši lielākam skaitam nozaru varētu būt nepieciešama palīdzība no publiskiem līdzekļiem, izmantojot valsts atbalstu; aicina Komisiju 2022. gadam sagatavotajās klimata, enerģētikas un vides valsts atbalsta pamatnostādnēs iekļaut vairāk nozaru, kas būtu tiesīgas saņemt valsts atbalstu, jo īpaši atbalstu, ko sniedz kā elektroenerģijas nodevu samazināšanu energoietilpīgiem lietotājiem;

10.

uzver, ka ES klimata, vides, nulles piesārņojuma, biodaudzveidības un enerģētikas tiesību akti un politikas nostādnes integrēti jāiestrādā jaunajā valsts atbalsta sistēmā, vienlaikus nodrošinot, ka šī sistēma pastāvīgi tiek aktualizēta un atbilst atjauninātajam klimata un enerģētikas politikas satvaram, kas patlaban tiek pārskatīts;

11.

uzsver, ka neizdošanās iedibināt stabilus valsts atbalsta noteikumus saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un Eiropas zaļo kursu var negatīvi ietekmēt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un ilgtspēju, apdraudēt darbvietu radīšanu un ES ekonomikas atveseļošanu un līdz ar to mazināt Savienības klimata rīcības programmas efektivitāti;

12.

uzsver, ka paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” vērienīgo ieceru īstenošanai publiskā sektora atbalsts zināmā mērā būs vajadzīgs atsevišķām energoietilpīgām nozarēm, lai tās spētu tikt galā ar pārkārtošanos; aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt to nozaru sarakstu, kuras var saņemt kompensāciju par enerģijas cenām;

13.

aicina Komisiju pietiekami detalizēti iedalīt nozares pa kategorijām, lai nepieļautu, ka nozares iedalīšana nelabvēlīgā kategorijā liedz valsts atbalstu uz to citādi tiesīgiem uzņēmumiem;

14.

atzinīgi vērtē vispārējos mērķus paplašināt EVAP darbības jomu, to attiecinot arī uz jauniem pasākumiem, tādiem kā tīra mobilitāte, elastības palielināšana un spēkā esošo noteikumu integrēšana; tomēr atzīmē, ka plašāks vēriens ir vajadzīgs attiecībā uz valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā un ka jaunie jēdzieni, kas ieviesti ar KEVAP, ir skaidri jādefinē un ir vajadzīga to vērtēšanas metodika;

15.

uzsver, ka ar KEVAP būtu pienācīgi jāpalīdz Eiropas uzņēmumiem īstenot ekoloģiskās pārveides procesu, pārkārtojoties uz oglekļneitrālu ekonomiku, un vienlaikus jānosargā atlabšana no Covid-19 krīzes, darbvietu radīšana ES un konkurētspēja;

16.

| i) | jāievieš nepārprotami aizsardzības mehānismi, kuri attiecas uz pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem un ar to saistītām darbībām, ņemot vērā gan tiešo, gan netiešo subsīdiju saņemšanas vēsturi, uzņēmumu atbildību par attiecīgo objektu pārveidošanu pēc slēgšanas, kā arī visas principam “piesārņotājs maksā” atbilstošās saistības kopumā, par ko nedrīkst maksāt no valsts atbalsta budžeta; šādus aizsardzības mehānismus varētu izveidot, nosakot obligātus slēgšanas termiņus, piemēram, beigu termiņu atbalsta slēgšanas režīmam un/vai pakāpeniskai atbalsta pārtraukšanai; |
| --- | --- |

i)

jāievieš nepārprotami aizsardzības mehānismi, kuri attiecas uz pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā resursiem un ar to saistītām darbībām, ņemot vērā gan tiešo, gan netiešo subsīdiju saņemšanas vēsturi, uzņēmumu atbildību par attiecīgo objektu pārveidošanu pēc slēgšanas, kā arī visas principam “piesārņotājs maksā” atbilstošās saistības kopumā, par ko nedrīkst maksāt no valsts atbalsta budžeta; šādus aizsardzības mehānismus varētu izveidot, nosakot obligātus slēgšanas termiņus, piemēram, beigu termiņu atbalsta slēgšanas režīmam un/vai pakāpeniskai atbalsta pārtraukšanai;

| ii) | jāprasa iesniegt holistisku ietekmes novērtējumu un salīdzinājumu ar energoefektīvām alternatīvām un — ja ar tām nepietiek, — ar ilgtspējīgākām atjaunojamo energoresursu alternatīvām vēl neapmierinātam pieprasījumam pēc enerģijas, lai būtu redzams, ka valsts atbalstu piešķir rentablākajam, energoefektīvākajam un ilgtspējīgākajam ilgtermiņa risinājumam, kura pamatā ir atjaunojamie energoresursi, ka tas atbilst jaunākajām zinātnes atziņām un Eiropas zaļā kursa mērķiem, sevišķi mērķrādītājiem, kuri attiecas uz energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

ii)

jāprasa iesniegt holistisku ietekmes novērtējumu un salīdzinājumu ar energoefektīvām alternatīvām un — ja ar tām nepietiek, — ar ilgtspējīgākām atjaunojamo energoresursu alternatīvām vēl neapmierinātam pieprasījumam pēc enerģijas, lai būtu redzams, ka valsts atbalstu piešķir rentablākajam, energoefektīvākajam un ilgtspējīgākajam ilgtermiņa risinājumam, kura pamatā ir atjaunojamie energoresursi, ka tas atbilst jaunākajām zinātnes atziņām un Eiropas zaļā kursa mērķiem, sevišķi mērķrādītājiem, kuri attiecas uz energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem;

| iii) | jādefinē, tieši par kādām “papildu izmaksām” ir tiesības saņemt valsts atbalstu, lai atvieglotu ienesīgu darbību slēgšanu, kā tas ir darīts attiecībā uz valsts atbalstu, ar ko tiek atvieglota konkurēt nespējīgu darbību slēgšana; |
| --- | --- |

iii)

jādefinē, tieši par kādām “papildu izmaksām” ir tiesības saņemt valsts atbalstu, lai atvieglotu ienesīgu darbību slēgšanu, kā tas ir darīts attiecībā uz valsts atbalstu, ar ko tiek atvieglota konkurēt nespējīgu darbību slēgšana;

| iv) | jāprasa nodrošināt pārredzamību ar fosilo kurināmo saistītu darbību slēgšanas plānos un attiecībā uz šajā kontekstā piešķirto atbalstu; |
| --- | --- |

iv)

jāprasa nodrošināt pārredzamību ar fosilo kurināmo saistītu darbību slēgšanas plānos un attiecībā uz šajā kontekstā piešķirto atbalstu;

17.

uzsver — lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, nekavējoties un masveidā jāizvērš energoefektivitātes pasākumi un ilgtspējīgas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas; uzsver, ka publiskā sektora investīcijas energoefektivitātē un atjaunojamos energoresursos ilgtermiņā ļaus ne vien samazināt emisiju apjomu, bet arī veicinās enerģijas zemu pazemināšanos un stabilizēšanos, tā nodrošinot, ka ir vairāk izmantojamo ienākumu un ka galarezultātā spēcīgāka ir ES labklājība un enerģētiskā drošība; ar bažām atzīmē, ka KEVAP projektā ir svītrota atbalsta kategorija, kas paredzēta atjaunojamo energoresursu atbalstīšanai, un ka tā konkurē par valsts atbalstu ar citiem mazoglekļa un līdz ar to uz fosilā kurināmā balstītiem risinājumiem; tāpēc prasa KEVAP galīgajā redakcijā iekļaut atsevišķu nodaļu par atbalstu atjaunojamiem energoresursiem un aicina uzsvērt, ka konkrētu tehnoloģiju atbalsta shēmām būtu jādarbojas kā likumam, nevis izņēmumam, un jādod iespēja noteikt reģioniem atšķirīgus atbalsta līmeņus, lai atjaunojamos energoresursus reģionālā līmenī varētu dažādot un rentabli integrēt sistēmā; prasa, lai saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu būtu iestrādāta atsevišķa nodaļa ar īpašiem noteikumiem par atbalstu jebkāda lieluma atjaunojamo energoresursu kopienām un mazākiem dalībniekiem, tādēļ cita starpā atbrīvojot tos no obligātā izsoles pienākuma un/vai būtiski palielinot robežvērtības, kas ļauj atbrīvot no šāda izsoles pienākuma, vai — ja tas neizdodas, — vismaz saglabāt attiecīgās robežvērtības EVAP līmenī;

18.

uzsver, ka vēl viens nozīmīgs veids, kā plašāk izvērst pārrobežu energotīklu starpsavienojumus — kas ir vajadzīgs, lai garantētu drošāku energoapgādi, mazinātu svārstīgumu un vairotu ES enerģētisko autonomiju —, ir pievērsties tam, lai pārrobežu mērogā rentabli būtu sasniegts elektrotīklu starpsavienojumu 15 % mērķrādītājs, rasts risinājums valstu problemātiskajiem posmiem, palielināta atjaunojamo energoresursu uzglabāšanas kapacitāte un par viedākām modernizētas pārvades un sadales sistēmas;

19.

uzstāj, ka valsts atbalsta noteikumiem vajadzētu būt pietiekami labvēlīgiem, lai jaunus bezemisiju, aprites principam atbilstošus un ilgtspējīgus risinājumus būtu vieglāk integrēt visās nozarēs, sevišķi tajās, kur samazinājumu panākt ir grūti;

20.

prasa KEVAP integrēt enerģētikas hierarhijas principus, saskaņā ar kuriem prioritāti piešķirtu enerģijas ietaupījumam un efektivitātei, kam sekotu tieša atjaunojamo energoresursu elektrifikācija un plašāka atjaunojamo energoresursu siltumenerģijas izmantošana un, visbeidzot, citu ilgtspējīgu atjaunojamo energoresursu izmantošana tikai tiem lietojumiem, kuriem nav citu pārkārtošanās alternatīvu; aicina Komisiju pārskatīt arī atbalstu, ko sniedz kā elektroenerģijas nodevu samazināšanu energoietilpīgiem lietotājiem, ņemot vērā iepriekš minētos principus, un aicina nodrošināt, ka šāds atbalsts ir saistīts ar reāliem ieguldījumiem energoefektivitātē un atjaunojamos energoresursos attiecībā uz konkrēto energolietotāju pārvaldītajiem procesiem;

21.

| i) | izmantot šo principu kā prioritāru atskaites punktu, novērtējot, vai pasākums enerģētikas nozarē ir nepieciešams, jo īpaši attiecībā uz atbalsta pasākumiem enerģijas ražošanai (4.1. iedaļa), atbalstu piegādes drošībai, sevišķi saistībā ar jaudas atlīdzināšanas mehānismiem (4.8. iedaļa) un atbalstu enerģētikas infrastruktūrai (4.9. iedaļa); |
| --- | --- |

i)

izmantot šo principu kā prioritāru atskaites punktu, novērtējot, vai pasākums enerģētikas nozarē ir nepieciešams, jo īpaši attiecībā uz atbalsta pasākumiem enerģijas ražošanai (4.1. iedaļa), atbalstu piegādes drošībai, sevišķi saistībā ar jaudas atlīdzināšanas mehānismiem (4.8. iedaļa) un atbalstu enerģētikas infrastruktūrai (4.9. iedaļa);

| ii) | integrēt šo principu pasākumu pamatojumā attiecībā uz energoefektivitātes shēmām (piemēram, ar tehnoloģijām saistītām konkursa procedūrām pirmās atbalsta kategorijas 4.1. iedaļā) un ēku energoefektivitātes un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu (4.2. iedaļa) vai attiecībā uz centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi (4.10. iedaļa); |
| --- | --- |

ii)

integrēt šo principu pasākumu pamatojumā attiecībā uz energoefektivitātes shēmām (piemēram, ar tehnoloģijām saistītām konkursa procedūrām pirmās atbalsta kategorijas 4.1. iedaļā) un ēku energoefektivitātes un ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu (4.2. iedaļa) vai attiecībā uz centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi (4.10. iedaļa);

22.

uzsver, ka ar ES valsts atbalsta noteikumiem būtu jānodrošina vienlīdzīgi apstākļi konkurencei starp dalībvalstīm, jo ne visas dalībvalstis spēs piedāvāt saviem uzņēmumiem atbalstu identiskā līmenī, un tas rada risku, ka starp valstīm veidosies tirgus izkropļojumi, fragmentācija un vēl lielākas atšķirības, kas savukārt vairotu sociālo nevienlīdzību vienotajā tirgū;

23.

aicina Komisiju sevišķi rūpīgi pārbaudīt, vai ar ierosinātajām izmaiņām tiks veicināta konkurence un inovācija, vai arī tās radīs jaunus šķēršļus konkurencei, it īpaši attiecībā uz MVU; aicina Komisiju ņemt vērā sekas, ko ilgtermiņā atstātu iespējama pārveides modeļu ierobežošana;

24.

norāda, ka ieguldījumiem energoefektīvās un atjaunojamās tehnoloģijās ir vajadzīga ekonomiskā paredzamība, lai samazinātu ieguldījumu riskus; aicina Komisiju apstiprināt atbalsta shēmas uz pietiekami ilgu laikposmu, kuru nosakot ir ņemti vērā attiecīgo projektu plānošanas un izstrādes termiņi atbilstīgi attiecīgajos tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem;

25.

aicina Komisiju nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz atbalsta shēmām, kas jau ir apstiprinātas saskaņā ar iepriekšējo valsts atbalsta režīmu; aicina Komisiju KEVAP iekļaut pārskatīšanas mehānismu, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņu ar galīgajiem tiesību aktiem un paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” īstenošanas aktiem;

26.

aicina Komisiju jaunajās pamatnostādnēs izvairīties no pārmērīga pierādīšanas un pamatošanas pienākuma, lai neveidotos birokrātija un nenoteiktība, kas traucētu sasniegt Eiropas zaļā kursa politikas mērķus un 2030. gadam noteiktos samazināšanas mērķrādītājus;

27.

uzsver, cik būtiski ir ilgtspējīgas pārkārtošanās kontekstā saglabāt un radīt ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

28.

aicina Komisiju nodrošināt iespēju izņēmuma kārtā valsts atbalstu sniegt gadījumos, kad saskaņā ar citām pamatnostādņu daļām šāds atbalsts nebūtu pieejams, taču atbalstītā inovācija pozitīvi ietekmētu ES sabiedrību vai ES ekonomiku atbilstīgi Savienības politikas mērķiem;

29.

pauž bažas par pārredzamības trūkumu apmaiņas darbībās starp Komisiju un dalībvalstīm attiecībā uz valsts atbalsta pasākumu paziņošanu un apstiprināšanu, kā arī attiecībā uz kritērijiem, ko izmanto, lai novērtētu valsts atbalsta pasākumu atbilstību ES vides, biodaudzveidības un klimata aizsardzības mērķiem un tiesību aktiem; aicina Komisiju pievērsties šim jautājumam un inter alia atklāt valsts atbalsta reģistra procesuālo pasākumu grafiku, publicēt iepriekšējas paziņošanas lēmumu un dalībvalstīm nosūtītās vēstules, ja to ierosinātie pasākumi nav kvalificējami kā valsts atbalsts, uzlabot veidnes, ko dalībvalstis izmanto paziņošanai par valsts atbalstu, un pilnveidot Komisijas atbilstības novērtējumus;

30.

atgādina, ka Orhūsas Konvencijas Atbilstības komiteja (OKAK) 2021. gada 17. martā lietā ACCC/C/2015/128 pieņēma konstatējumus, kuros secināts, ka ES neievēro Orhūsas konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu, jo pilsoniskajai sabiedrībai pašlaik nav iespēju apstrīdēt lēmumus par valsts atbalstu, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar LESD 108.panta 2. punktu, un šāda situācija var būt pretrunā ES tiesību aktiem vides jomā; aicina Komisiju un Padomi pilnībā ievērot ES starptautiskās saistības vides taisnīguma jomā; mudina Komisiju pildīt pārskatītajai Orhūsas regulai pievienotajā paziņojumā pausto apņemšanos, proti, līdz 2022. gada beigām izvērtēt pieejamās iespējas, kā risināt OKAK konstatējumus, un vajadzības gadījumā līdz 2023. gada beigām nākt klajā ar pasākumiem;

31.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV L 350, 4.10.2021., 9. lpp.

1

(2)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

2

(3)  OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.

3

(4)  OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.

4

(5)  OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.

5

(6)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

6

(7)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

7

(8)  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

8

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0240.

9

(10)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

10

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/170

---

P9_TA(2021)0431

ES un Taivānas politiskās attiecības un sadarbība

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra ieteikums Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas attiecībām un sadarbību (2021/2041(INI))

(2022/C 184/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta ikgadējos ziņojumus par KĀDP un to sadaļas par ES un Taivānas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ikgadējos ziņojumus par KĀDP un to sadaļas par ES un Taivānas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2015. gadā izveidoto ES un Taivānas rūpniecības politikas dialoga mehānismu (IPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā izveidoto ES un Taivānas rūpniecības politikas dialoga mehānismu (IPD),

| — | ņemot vērā 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un Taivānas tirdzniecības attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un Taivānas tirdzniecības attiecībām (1),

| — | ņemot vērā Taivānas dalību Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, Eiropas kopu sadarbības platformā un dialogā par digitālo ekonomiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Taivānas dalību Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, Eiropas kopu sadarbības platformā un dialogā par digitālo ekonomiku,

| — | ņemot vērā G7 valstu ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maija paziņojumu, jo īpaši sadaļu par atbalstu Taivānas jēgpilnai dalībai Pasaules Veselības organizācijas forumos un Pasaules Veselības asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maija paziņojumu, jo īpaši sadaļu par atbalstu Taivānas jēgpilnai dalībai Pasaules Veselības organizācijas forumos un Pasaules Veselības asamblejā,

| — | ņemot vērā sadarbības nolīgumus par komerciālas krāpšanas apkarošanu un to, ka Taivāna no 2017. gada īsteno starptautiskos labas nodokļu pārvaldības standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sadarbības nolīgumus par komerciālas krāpšanas apkarošanu un to, ka Taivāna no 2017. gada īsteno starptautiskos labas nodokļu pārvaldības standartus,

| — | ņemot vērā Taivānas veiksmīgo sadarbību un dalību Eiropas Savienības pamatprogrammās (EUFP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Taivānas veiksmīgo sadarbību un dalību Eiropas Savienības pamatprogrammās (EUFP),

| — | ņemot vērā 2018. gadā izveidoto ES un Taivānas konsultāciju mehānismu darba tiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gadā izveidoto ES un Taivānas konsultāciju mehānismu darba tiesību jomā,

| — | ņemot vērā ES vīzu režīma atcelšanu Taivānas pasu turētājiem kopš 2011. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vīzu režīma atcelšanu Taivānas pasu turētājiem kopš 2011. gada,

| — | ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku,

| — | ņemot vērā ASV un Japānas valstu vadītāju 2021. gada 16. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV un Japānas valstu vadītāju 2021. gada 16. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā ASV un Korejas Republikas valstu vadītāju 2021. gada 21. maija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV un Korejas Republikas valstu vadītāju 2021. gada 21. maija paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem” (JOIN(2020)0008),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024),

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0265/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0265/2021),

| A. | tā kā ES un Taivāna ir līdzīgi domājoši partneri, kuriem ir kopīgas vērtības — brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Taivāna ir līdzīgi domājoši partneri, kuriem ir kopīgas vērtības — brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums;

| B. | tā kā Ķīnas nepārtrauktais militārais kareivīgums un pelēkajā zonā pret Taivānu izvērstās aktivitātes, kā arī cita veida provokatīvas darbības, piemēram, spiegošana, kiberuzbrukumi, talantīgu cilvēku vervēšana, nopietni apdraud Taivānas un Ķīnas attiecību status quo, kā arī mieru un stabilitāti Indijas un Klusā okeāna reģionā un var novest pie bīstamas notikumu eskalācijas; tā kā Taivānas aizsardzības ministrs Chiu Kuo-cheng paziņoja, ka, ņemot vērā nepārtraukto un ievērojamo spēku sakopošanu, Ķīna līdz 2025. gadam varētu būt gatava visaptverošam iebrukumam Taivānā; tā kā saspīlējums starp Ķīnu un Taivānu ir sasniedzis visnopietnāko brīdi 40 gadu laikā, Ķīnai kopš 2021. gada 1. oktobra uz Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonu nosūtot 150 kara lidmašīnas, tostarp kaujas lidmašīnas un kodolspējīgus bumbvedējus; tā kā šis reģions Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgs gan daudzo ciešo partneru dēļ, gan tāpēc, ka vienai no tās dalībvalstīm, proti, Francijai, šajā reģionā ir aizjūras teritorijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ķīnas nepārtrauktais militārais kareivīgums un pelēkajā zonā pret Taivānu izvērstās aktivitātes, kā arī cita veida provokatīvas darbības, piemēram, spiegošana, kiberuzbrukumi, talantīgu cilvēku vervēšana, nopietni apdraud Taivānas un Ķīnas attiecību status quo, kā arī mieru un stabilitāti Indijas un Klusā okeāna reģionā un var novest pie bīstamas notikumu eskalācijas; tā kā Taivānas aizsardzības ministrs Chiu Kuo-cheng paziņoja, ka, ņemot vērā nepārtraukto un ievērojamo spēku sakopošanu, Ķīna līdz 2025. gadam varētu būt gatava visaptverošam iebrukumam Taivānā; tā kā saspīlējums starp Ķīnu un Taivānu ir sasniedzis visnopietnāko brīdi 40 gadu laikā, Ķīnai kopš 2021. gada 1. oktobra uz Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonu nosūtot 150 kara lidmašīnas, tostarp kaujas lidmašīnas un kodolspējīgus bumbvedējus; tā kā šis reģions Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgs gan daudzo ciešo partneru dēļ, gan tāpēc, ka vienai no tās dalībvalstīm, proti, Francijai, šajā reģionā ir aizjūras teritorijas;

| C. | tā kā 2016. gadā ES apņēmās izmantot visas iespējas, lai veicinātu iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt dialogu, sadarbību un uzticības veidošanu starp abām Taivānas šauruma pusēm; tā kā šie mērķi līdz šim nav sasniegti; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2016. gadā ES apņēmās izmantot visas iespējas, lai veicinātu iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt dialogu, sadarbību un uzticības veidošanu starp abām Taivānas šauruma pusēm; tā kā šie mērķi līdz šim nav sasniegti;

| D. | tā kā 2021. gada 9. oktobrī Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins pauda apņēmību turpināt atkalapvienošanos ar Taivānu, izmantojot iespējami miermīlīgus līdzekļus, taču brīdināja, ka lielākais šķērslis tam ir Taivānas neatkarības spēki; tā kā Ķīnas kareivīgie paziņojumi un darbības rada nopietnas šaubas par šādas miermīlīgas pieejas iespējamību; tā kā saskaņā ar aptauju, ko 2021. gada jūlijā publicēja Nacionālās Čengčī Universitātes Vēlēšanu izpētes centrs Taibejā, tikai 1,5 % Taivānas iedzīvotāju atbalsta pēc iespējas drīzāku apvienošanos ar kontinentālo Ķīnu, savukārt pārliecinošs vairākums atbalsta status quo saglabāšanu vismaz īstermiņā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2021. gada 9. oktobrī Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins pauda apņēmību turpināt atkalapvienošanos ar Taivānu, izmantojot iespējami miermīlīgus līdzekļus, taču brīdināja, ka lielākais šķērslis tam ir Taivānas neatkarības spēki; tā kā Ķīnas kareivīgie paziņojumi un darbības rada nopietnas šaubas par šādas miermīlīgas pieejas iespējamību; tā kā saskaņā ar aptauju, ko 2021. gada jūlijā publicēja Nacionālās Čengčī Universitātes Vēlēšanu izpētes centrs Taibejā, tikai 1,5 % Taivānas iedzīvotāju atbalsta pēc iespējas drīzāku apvienošanos ar kontinentālo Ķīnu, savukārt pārliecinošs vairākums atbalsta status quo saglabāšanu vismaz īstermiņā;

| E. | tā kā Taivānas centieni ierobežot koronavīrusa izplatīšanos ir izrādījušies vieni no efektīvākajiem pasaulē; tā kā Taivānas centieni dažādos aspektos aktīvi veicināt starptautiskās sabiedrības kopējo labumu pandēmijas laikā, tostarp veicot vairākus starptautiskus pētījumus, ir konkrēts piemērs tam, ka Taivāna rīkojas kā partneris, un apliecinājums tam, ka pret to būtu jāizturas kā pret partneri; tā kā tas parāda, ka Taivāna spēj sniegt starptautiskajai sabiedrībai tikpat vērtīgu ieguldījumu, risinot daudzas citas mūsdienu problēmas; tā kā nesenais inficēšanās ar Covid-19 gadījumu skaita pieaugums, vakcīnu trūkums un Ķīnas iejaukšanās Taivānas centienos tās tiešā veidā iepirkt rada nopietnas bažas; |
| --- | --- |

E.

tā kā Taivānas centieni ierobežot koronavīrusa izplatīšanos ir izrādījušies vieni no efektīvākajiem pasaulē; tā kā Taivānas centieni dažādos aspektos aktīvi veicināt starptautiskās sabiedrības kopējo labumu pandēmijas laikā, tostarp veicot vairākus starptautiskus pētījumus, ir konkrēts piemērs tam, ka Taivāna rīkojas kā partneris, un apliecinājums tam, ka pret to būtu jāizturas kā pret partneri; tā kā tas parāda, ka Taivāna spēj sniegt starptautiskajai sabiedrībai tikpat vērtīgu ieguldījumu, risinot daudzas citas mūsdienu problēmas; tā kā nesenais inficēšanās ar Covid-19 gadījumu skaita pieaugums, vakcīnu trūkums un Ķīnas iejaukšanās Taivānas centienos tās tiešā veidā iepirkt rada nopietnas bažas;

| F. | tā kā ES joprojām ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) avots Taivānai, ieguldījumu kopējai vērtībai laikā līdz 2019. gadam sasniedzot 48 miljardus EUR jeb 31 % no Taivānas iekšējiem ĀTI; tā kā pastāv ievērojams potenciāls Taivānas ĀTI palielināšanai ES; tā kā Taivāna dominē pusvadītāju ražošanas tirgos, jo tās uzņēmumi saražo aptuveni 50 % no visas pusvadītāju produkcijas pasaulē; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES joprojām ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) avots Taivānai, ieguldījumu kopējai vērtībai laikā līdz 2019. gadam sasniedzot 48 miljardus EUR jeb 31 % no Taivānas iekšējiem ĀTI; tā kā pastāv ievērojams potenciāls Taivānas ĀTI palielināšanai ES; tā kā Taivāna dominē pusvadītāju ražošanas tirgos, jo tās uzņēmumi saražo aptuveni 50 % no visas pusvadītāju produkcijas pasaulē;

| G. | tā kā Taivānas atrašanās vieta, kritiski svarīgā loma globālajās augsto tehnoloģiju piegādes ķēdēs un demokrātiskais dzīvesveids padara šo valsti par stratēģiski svarīgu Eiropas demokrātiskajām valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā Taivānas atrašanās vieta, kritiski svarīgā loma globālajās augsto tehnoloģiju piegādes ķēdēs un demokrātiskais dzīvesveids padara šo valsti par stratēģiski svarīgu Eiropas demokrātiskajām valstīm;

| H. | tā kā ES un Taivānas kopējais divpusējās tirdzniecības apmērs 2019. gadā sasniedza 51 miljardu EUR, Taivānai kļūstot par ES piekto lielāko tirdzniecības partneri Āzijā un 15. lielāko tirdzniecības partneri pasaulē, |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un Taivānas kopējais divpusējās tirdzniecības apmērs 2019. gadā sasniedza 51 miljardu EUR, Taivānai kļūstot par ES piekto lielāko tirdzniecības partneri Āzijā un 15. lielāko tirdzniecības partneri pasaulē,

| 1. | iesaka Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijai:






  a) | cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai intensificētu ES un Taivānas politiskās attiecības un veidotu visaptverošu un pastiprinātu partnerību, ievērojot ES “Vienas Ķīnas” politiku; uzskatīt Taivānu par galveno partneri un demokrātisko sabiedroto Indijas un Klusā okeāna reģionā, kas šo statusu pelnījusi kā stabila demokrātiska valsts ar tehnoloģiski attīstītu ekonomiku, kura varētu palīdzēt uzturēt noteikumos balstītu kārtību pastiprinātas lielvaru sāncensības periodā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai intensificētu ES un Taivānas politiskās attiecības un veidotu visaptverošu un pastiprinātu partnerību, ievērojot ES “Vienas Ķīnas” politiku; uzskatīt Taivānu par galveno partneri un demokrātisko sabiedroto Indijas un Klusā okeāna reģionā, kas šo statusu pelnījusi kā stabila demokrātiska valsts ar tehnoloģiski attīstītu ekonomiku, kura varētu palīdzēt uzturēt noteikumos balstītu kārtību pastiprinātas lielvaru sāncensības periodā;

| b) | steidzami sākt ietekmes novērtējumu, sabiedrisko apspriešanu un darbības jomas izpēti par divpusēju ieguldījumu nolīgumu (DIN) ar Taivānu, gatavojoties sarunām par divpusējo ekonomisko saišu padziļināšanu, jo, noslēdzot šādu DIN, tiktu mazinātas Eiropas ieguldītāju un ražotāju Taivānā prasības par savu saturu; reģionālās dinamikas kontekstā atgādināt, cik būtiska nozīme ir ES un Taivānas tirdzniecības un ekonomikas attiecībām, tostarp jautājumos, kas saistīti ar multilaterālismu un PTO, tehnoloģijām un sabiedrības veselību, kā arī būtisku sadarbību saistībā ar kritiski svarīgām piegādēm, piemēram, pusvadītāju piegādēm; mudināt Taivānu palielināt ieguldījumus ES un norādīt, ka Taivāna ir pilntiesīga PTO dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

steidzami sākt ietekmes novērtējumu, sabiedrisko apspriešanu un darbības jomas izpēti par divpusēju ieguldījumu nolīgumu (DIN) ar Taivānu, gatavojoties sarunām par divpusējo ekonomisko saišu padziļināšanu, jo, noslēdzot šādu DIN, tiktu mazinātas Eiropas ieguldītāju un ražotāju Taivānā prasības par savu saturu; reģionālās dinamikas kontekstā atgādināt, cik būtiska nozīme ir ES un Taivānas tirdzniecības un ekonomikas attiecībām, tostarp jautājumos, kas saistīti ar multilaterālismu un PTO, tehnoloģijām un sabiedrības veselību, kā arī būtisku sadarbību saistībā ar kritiski svarīgām piegādēm, piemēram, pusvadītāju piegādēm; mudināt Taivānu palielināt ieguldījumus ES un norādīt, ka Taivāna ir pilntiesīga PTO dalībvalsts;

| c) | paust nopietnas bažas par Ķīnas nepārtraukto militāro kareivīgumu pret Taivānu un uz to izdarīto spiedienu, jo īpaši ņemot vērā Ķīnas ievērojamo ieguldījumu militārajās spējās, uzbrukuma mācībām un biežiem Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonas pārkāpumiem; aicināt Ķīnu nekavējoties izbeigt notiekošo Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonas pārkāpšanu, jo īpaši ņemot vērā to, ka laikposmā no 2021. gada 1. oktobra līdz 4. oktobrim tika reģistrēti aptuveni 150 gaisa kuģu, tostarp kaujas lidmašīnu, pārkāpumi; turklāt kritizēt Ķīnas aizskarošos izteikumus, kas liecina par šķietami pretrunīgo nodomu vēlēties pakļaut Taivānu Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) totalitārajam režīmam, vienlaikus apgalvojot, ka attiecības ar Taivānu tiek veidotas miermīlīgi, un uzstāt, ka nekādas izmaiņas abu Taivānas jūras šauruma pušu attiecībās nedrīkst veikt vienpusēji vai pret Taivānas iedzīvotāju gribu; mudināt ES un dalībvalstis proaktīvi iesaistīties sadarbībā ar līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem, lai censtos panākt mieru un stabilitāti starp Ķīnu un Taivānu un veidot partnerības ar Taivānas demokrātisko valdību; |
| --- | --- |

c)

paust nopietnas bažas par Ķīnas nepārtraukto militāro kareivīgumu pret Taivānu un uz to izdarīto spiedienu, jo īpaši ņemot vērā Ķīnas ievērojamo ieguldījumu militārajās spējās, uzbrukuma mācībām un biežiem Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonas pārkāpumiem; aicināt Ķīnu nekavējoties izbeigt notiekošo Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonas pārkāpšanu, jo īpaši ņemot vērā to, ka laikposmā no 2021. gada 1. oktobra līdz 4. oktobrim tika reģistrēti aptuveni 150 gaisa kuģu, tostarp kaujas lidmašīnu, pārkāpumi; turklāt kritizēt Ķīnas aizskarošos izteikumus, kas liecina par šķietami pretrunīgo nodomu vēlēties pakļaut Taivānu Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) totalitārajam režīmam, vienlaikus apgalvojot, ka attiecības ar Taivānu tiek veidotas miermīlīgi, un uzstāt, ka nekādas izmaiņas abu Taivānas jūras šauruma pušu attiecībās nedrīkst veikt vienpusēji vai pret Taivānas iedzīvotāju gribu; mudināt ES un dalībvalstis proaktīvi iesaistīties sadarbībā ar līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem, lai censtos panākt mieru un stabilitāti starp Ķīnu un Taivānu un veidot partnerības ar Taivānas demokrātisko valdību;

| d) | paust nopietnas bažas par situāciju Austrumķīnas jūrā un Dienvidķīnas jūrā un stingri iebilst pret jebkādiem vienpusējiem mēģinājumiem mainīt pašreizējo stāvokli un palielināt spriedzi; atkārtoti uzsvērt to, cik svarīgi ir ievērot starptautiskās tiesības, jo īpaši ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un tās noteikumus par pienākumu izšķirt strīdus mierīgā ceļā un kuģošanas un pārlidojumu brīvības saglabāšanu; |
| --- | --- |

d)

paust nopietnas bažas par situāciju Austrumķīnas jūrā un Dienvidķīnas jūrā un stingri iebilst pret jebkādiem vienpusējiem mēģinājumiem mainīt pašreizējo stāvokli un palielināt spriedzi; atkārtoti uzsvērt to, cik svarīgi ir ievērot starptautiskās tiesības, jo īpaši ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un tās noteikumus par pienākumu izšķirt strīdus mierīgā ceļā un kuģošanas un pārlidojumu brīvības saglabāšanu;

| e) | paust nopietnas bažas par Ķīnas spējām līdz 2025. gadam veikt visaptverošu iebrukumu Taivānā; stingri nosodīt to, ka Ķīna kopš 2021. gada 1. oktobra ir vēl nepieredzētā apmērā pārkāpusi Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonu, nosūtot uz turieni 150 kara lidmašīnas, tostarp kaujas lidmašīnas un kodolspējīgus bumbvedējus; paust viedokli, ka nesenās Ķīnas militārās provokācijas liek apšaubīt Ķīnas ilgtermiņa nodomu rast miermīlīgu risinājumu; |
| --- | --- |

e)

paust nopietnas bažas par Ķīnas spējām līdz 2025. gadam veikt visaptverošu iebrukumu Taivānā; stingri nosodīt to, ka Ķīna kopš 2021. gada 1. oktobra ir vēl nepieredzētā apmērā pārkāpusi Taivānas gaisa aizsardzības identifikācijas zonu, nosūtot uz turieni 150 kara lidmašīnas, tostarp kaujas lidmašīnas un kodolspējīgus bumbvedējus; paust viedokli, ka nesenās Ķīnas militārās provokācijas liek apšaubīt Ķīnas ilgtermiņa nodomu rast miermīlīgu risinājumu;

| f) | atgādināt, ka miera un stabilitātes saglabāšana Indijas un Klusā okeāna reģionā ir ES un tās dalībvalstu pamatinterese; uzsvērt, ka militārais konflikts Taivānas jūras šaurumā ne tikai radītu būtiskus ekonomikas traucējumus, kas skartu Eiropas intereses, bet arī nopietni apdraudētu noteikumos balstītu kārtību reģionā, kā arī demokrātisku pārvaldību, kuras centrā ir cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; |
| --- | --- |

f)

atgādināt, ka miera un stabilitātes saglabāšana Indijas un Klusā okeāna reģionā ir ES un tās dalībvalstu pamatinterese; uzsvērt, ka militārais konflikts Taivānas jūras šaurumā ne tikai radītu būtiskus ekonomikas traucējumus, kas skartu Eiropas intereses, bet arī nopietni apdraudētu noteikumos balstītu kārtību reģionā, kā arī demokrātisku pārvaldību, kuras centrā ir cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums;

| g) | paturēt prātā, ka ES augstu vērtē drošību Taivānas jūras šaurumā un ka pastāv tieša saikne starp Eiropas labklājību un Āzijas drošību, un tādēļ konflikts ietekmētu ne tikai Eiropas ekonomiku, bet daudzas citas jomas; paziņot, ka Ķīnas rīcība pret Taivānu un Dienvidķīnas jūrā ietekmēs ES un Ķīnas attiecības; |
| --- | --- |

g)

paturēt prātā, ka ES augstu vērtē drošību Taivānas jūras šaurumā un ka pastāv tieša saikne starp Eiropas labklājību un Āzijas drošību, un tādēļ konflikts ietekmētu ne tikai Eiropas ekonomiku, bet daudzas citas jomas; paziņot, ka Ķīnas rīcība pret Taivānu un Dienvidķīnas jūrā ietekmēs ES un Ķīnas attiecības;

| h) | paust bažas par Ķīnas tiesību aktiem, kas saistīti ar Taivānu, un norādīt, ka Valsts drošības likuma piemērošana Honkongai ir padarījusi par pilnīgi neuzticamu apņemšanos apvienošanās gadījumā piešķirt Taivānai augstu autonomijas līmeni, kas ir iekļauta 2005. gada tiesību aktā par atdalīšanās aizliegumu; |
| --- | --- |

h)

paust bažas par Ķīnas tiesību aktiem, kas saistīti ar Taivānu, un norādīt, ka Valsts drošības likuma piemērošana Honkongai ir padarījusi par pilnīgi neuzticamu apņemšanos apvienošanās gadījumā piešķirt Taivānai augstu autonomijas līmeni, kas ir iekļauta 2005. gada tiesību aktā par atdalīšanās aizliegumu;

| i) | uzsvērt, ka ir svarīgi, jo īpaši ņemot vērā Ķīnas nepārtrauktās provokācijas un militāro spēku sakopošanu, turpināt attīstīt visus ES un Taivānas partnerības un sadarbības līmeņus; īpaši uzsvērt Eiropas Parlamenta iespējamo vadošo lomu turpmākās sadarbības jomu apzināšanā, kā arī Ķīnas provokāciju identificēšanā un aizrādījumu izteikšanā par to, kā arī solidaritātes izrādīšanā ar Taivānu; |
| --- | --- |

i)

uzsvērt, ka ir svarīgi, jo īpaši ņemot vērā Ķīnas nepārtrauktās provokācijas un militāro spēku sakopošanu, turpināt attīstīt visus ES un Taivānas partnerības un sadarbības līmeņus; īpaši uzsvērt Eiropas Parlamenta iespējamo vadošo lomu turpmākās sadarbības jomu apzināšanā, kā arī Ķīnas provokāciju identificēšanā un aizrādījumu izteikšanā par to, kā arī solidaritātes izrādīšanā ar Taivānu;

| j) | stingri atbalstīt Taivānas kā novērotājas jēgpilnu līdzdalību starptautisku struktūru, tostarp Pasaules Veselības organizācijas (PVO), Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO), Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (Interpols) un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sanāksmēs, mehānismos un pasākumos; mudināt dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt starptautiskas iniciatīvas, kurās tiek prasīta Taivānas dalība starptautiskās organizācijās; atzinīgi vērtēt Taivānas proaktīvo sadarbību ar starptautisko sabiedrību, pētot Covid-19 pandēmiju un meklējot labākos veidus, kā uz to reaģēt, un uzsvērt, ka šis gadījums ir pierādījis, ka Taivānas ieguldījums PVO sniegtu pievienoto vērtību visu PVO dalībvalstu iedzīvotāju veselībai un labklājībai; |
| --- | --- |

j)

stingri atbalstīt Taivānas kā novērotājas jēgpilnu līdzdalību starptautisku struktūru, tostarp Pasaules Veselības organizācijas (PVO), Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO), Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (Interpols) un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sanāksmēs, mehānismos un pasākumos; mudināt dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt starptautiskas iniciatīvas, kurās tiek prasīta Taivānas dalība starptautiskās organizācijās; atzinīgi vērtēt Taivānas proaktīvo sadarbību ar starptautisko sabiedrību, pētot Covid-19 pandēmiju un meklējot labākos veidus, kā uz to reaģēt, un uzsvērt, ka šis gadījums ir pierādījis, ka Taivānas ieguldījums PVO sniegtu pievienoto vērtību visu PVO dalībvalstu iedzīvotāju veselībai un labklājībai;

| k) | veicināt plašāku apmaiņu starp ES un Taivānu ekonomikas, zinātnes, kultūras un politikas jomā un tiešos personiskos kontaktus, tikšanās un sadarbību, un apmaiņu ar dalībvalstu pārstāvju līdzdalību, tostarp augstākajā līmenī, lai pilnībā atspoguļotu dinamisko, daudzšķautņaino un ciešo sadarbību starp ES un Taivānu kā līdzīgi domājošiem partneriem; nosodīt represiju draudus un spiedienu, ko ĶTR ir piemērojusi Čehijas Senāta priekšsēdētājam Miloš Vystrčil saistībā ar viņa vizīti Taivānā 2020. gada augustā, un norādīt, ka Čehijas Republikai un visām citām suverēnām valstīm ir tiesības veidot sadarbību ar Taivānu ekonomikas un kultūras jomā; |
| --- | --- |

k)

veicināt plašāku apmaiņu starp ES un Taivānu ekonomikas, zinātnes, kultūras un politikas jomā un tiešos personiskos kontaktus, tikšanās un sadarbību, un apmaiņu ar dalībvalstu pārstāvju līdzdalību, tostarp augstākajā līmenī, lai pilnībā atspoguļotu dinamisko, daudzšķautņaino un ciešo sadarbību starp ES un Taivānu kā līdzīgi domājošiem partneriem; nosodīt represiju draudus un spiedienu, ko ĶTR ir piemērojusi Čehijas Senāta priekšsēdētājam Miloš Vystrčil saistībā ar viņa vizīti Taivānā 2020. gada augustā, un norādīt, ka Čehijas Republikai un visām citām suverēnām valstīm ir tiesības veidot sadarbību ar Taivānu ekonomikas un kultūras jomā;

| l) | turpināt atbalstīt Taivānas iekļaušanu ES stratēģijā Indijas un Klusā okeāna reģionam; ņemt vērā un pozitīvi vērtēt Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos nesen publicēto ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, kurā norādīts, ka Ķīnas ievērojamā militāro spēku sakopošana ir palielinājusi spriedzi reģionālajos karstajos punktos, piemēram, Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā, kā arī Taivānas jūras šaurumā, un apstiprina, ka ES ir svarīgi pastiprināt sadarbību ar reģionālajiem partneriem, lai nodrošinātu mieru, stabilitāti un labklājību visā jūras šaurumā; mudināt ES turpināt cieši sadarboties ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, izmantojot ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, lai vērstos pret Ķīnas uzstājīgo nostāju reģionā un stiprinātu noteikumos balstītu kārtību, ņemot vērā pašas ES intereses šajā reģionā; |
| --- | --- |

l)

turpināt atbalstīt Taivānas iekļaušanu ES stratēģijā Indijas un Klusā okeāna reģionam; ņemt vērā un pozitīvi vērtēt Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos nesen publicēto ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, kurā norādīts, ka Ķīnas ievērojamā militāro spēku sakopošana ir palielinājusi spriedzi reģionālajos karstajos punktos, piemēram, Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā, kā arī Taivānas jūras šaurumā, un apstiprina, ka ES ir svarīgi pastiprināt sadarbību ar reģionālajiem partneriem, lai nodrošinātu mieru, stabilitāti un labklājību visā jūras šaurumā; mudināt ES turpināt cieši sadarboties ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, izmantojot ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, lai vērstos pret Ķīnas uzstājīgo nostāju reģionā un stiprinātu noteikumos balstītu kārtību, ņemot vērā pašas ES intereses šajā reģionā;

| m) | turpināt pieņemt iniciatīvas, lai uzlabotu divpusējās ekonomiskās attiecības un tiešus personiskus kontaktus, jo īpaši jauniešu vidū, tostarp akadēmiskajās aprindās, pilsoniskajā sabiedrībā, sportā, kultūrā un izglītībā, kā arī starppilsētu un starpreģionu partnerības; atzinīgi vērtēt Eiropas un Taivānas sadraudzības pilsētu partnerības un veicināt pilsētu diplomātiju kā instrumentu, ar ko palīdzēt Taivānai piedalīties starptautiskās iniciatīvās, kuras ļautu Taivānai apiet Ķīnas mēģinājumus vēl vairāk palielināt Taivānas diplomātisko izolāciju; |
| --- | --- |

m)

turpināt pieņemt iniciatīvas, lai uzlabotu divpusējās ekonomiskās attiecības un tiešus personiskus kontaktus, jo īpaši jauniešu vidū, tostarp akadēmiskajās aprindās, pilsoniskajā sabiedrībā, sportā, kultūrā un izglītībā, kā arī starppilsētu un starpreģionu partnerības; atzinīgi vērtēt Eiropas un Taivānas sadraudzības pilsētu partnerības un veicināt pilsētu diplomātiju kā instrumentu, ar ko palīdzēt Taivānai piedalīties starptautiskās iniciatīvās, kuras ļautu Taivānai apiet Ķīnas mēģinājumus vēl vairāk palielināt Taivānas diplomātisko izolāciju;

| n) | sekmēt Eiropas un Taivānas sadarbību mediju nozarē, lai dažādotu ķīniešu valodas mediju vidi ES un nodrošinātu alternatīvu ĶTR kontrolētiem medijiem; |
| --- | --- |

n)

sekmēt Eiropas un Taivānas sadarbību mediju nozarē, lai dažādotu ķīniešu valodas mediju vidi ES un nodrošinātu alternatīvu ĶTR kontrolētiem medijiem;

| o) | mudināt ES un dalībvalstis palīdzēt palielināt Eiropā informētību par situāciju Taivānas jūras šaurumā, kā arī par Taivānas un Ķīnas attiecību sarežģītību, veidojot un finansējot īpašas programmas un pētniecību, kas paredzēta sabiedrībai kopumā; uzsvērt to, cik svarīgi ir īstenot iekļaujošas debates visās dalībvalstīs, izskaidrojot Eiropas sabiedrībai riskus, ko rada autoritārisma izplešanās Indijas un Klusā okeāna reģionā, Ķīnai ieņemot uzstājīgu nostāju un cenšoties graut demokrātiju, jo īpaši Taivānā, un sekas, ko šādu draudu nerisināšana radītu demokrātijai visā pasaulē; |
| --- | --- |

o)

mudināt ES un dalībvalstis palīdzēt palielināt Eiropā informētību par situāciju Taivānas jūras šaurumā, kā arī par Taivānas un Ķīnas attiecību sarežģītību, veidojot un finansējot īpašas programmas un pētniecību, kas paredzēta sabiedrībai kopumā; uzsvērt to, cik svarīgi ir īstenot iekļaujošas debates visās dalībvalstīs, izskaidrojot Eiropas sabiedrībai riskus, ko rada autoritārisma izplešanās Indijas un Klusā okeāna reģionā, Ķīnai ieņemot uzstājīgu nostāju un cenšoties graut demokrātiju, jo īpaši Taivānā, un sekas, ko šādu draudu nerisināšana radītu demokrātijai visā pasaulē;

| p) | veicināt dialogu un sadarbību ar Taivānu visās rūpniecības nozarēs un piegādes ķēdēs, jo īpaši jaunās un stratēģiski svarīgās nozarēs, piemēram, elektronisko transportlīdzekļu nozarē, robotikā un viedražošanā, kā arī pusvadītāju tehnoloģijās; |
| --- | --- |

p)

veicināt dialogu un sadarbību ar Taivānu visās rūpniecības nozarēs un piegādes ķēdēs, jo īpaši jaunās un stratēģiski svarīgās nozarēs, piemēram, elektronisko transportlīdzekļu nozarē, robotikā un viedražošanā, kā arī pusvadītāju tehnoloģijās;

| q) | atbalsta tādu iniciatīvu turpmāku stiprināšanu, kas ļauj ES iesaistīties partnerībās ar Taivānu IKT, biotehnoloģijas, veselības aprūpes un drošības jomā un strādāt pie konkrētas sadarbības un iniciatīvām starp ES Savienojamības stratēģiju un Taivānas jauno Dienvidu politiku; stingri atbalstīt abu pušu intensīvāku partnerību pusvadītāju jomā; |
| --- | --- |

q)

atbalsta tādu iniciatīvu turpmāku stiprināšanu, kas ļauj ES iesaistīties partnerībās ar Taivānu IKT, biotehnoloģijas, veselības aprūpes un drošības jomā un strādāt pie konkrētas sadarbības un iniciatīvām starp ES Savienojamības stratēģiju un Taivānas jauno Dienvidu politiku; stingri atbalstīt abu pušu intensīvāku partnerību pusvadītāju jomā;

| r) | atzīt Taivānas centrālo lomu stratēģiskās nozarēs, piemēram, piektās paaudzes komunikācijas infrastruktūrā (5G), jo Taivānā atrodas pasaulē lielākā lietuve un tā ir līdere pusvadītāju ražošanā; uzsvērt to, ka nākotnē mikroshēmām būs galvenā loma globālās kārtības veidošanā un ka valsts, kas kontrolē mikroshēmu izstrādi un ražošanu, noteiks 21. gadsimta kursu; atgādināt, ka pandēmijas izraisītie traucējumi globālajās piegādes ķēdēs ir izvirzījuši Taivānu tehnoloģiskās attīstības centrā un ir arī likuši ES apzināties savu neaizsargātību, akcentējot to, ka ir steidzami jāapsver, kā samazināt atkarību no ārējiem dalībniekiem; tādēļ mudināt pastiprināt sadarbību ar Taivānu, lai atbalstītu ES programmu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī ES centienus dažādot vērtības un piegādes ķēdes, jo pandēmija paātrināja pieprasījumu abos minētajos aspektos, akcentējot nepieciešamību palielināt ieguldījumus un politisko atbalstu, jo īpaši stratēģiski nozīmīgās vērtību ķēdēs, piemēram, mikroelektronikā, autonomā braukšanā un mākslīgajā intelektā (MI), kas ir jomas, kurās Taivānai ir svarīga nozīme; |
| --- | --- |

r)

atzīt Taivānas centrālo lomu stratēģiskās nozarēs, piemēram, piektās paaudzes komunikācijas infrastruktūrā (5G), jo Taivānā atrodas pasaulē lielākā lietuve un tā ir līdere pusvadītāju ražošanā; uzsvērt to, ka nākotnē mikroshēmām būs galvenā loma globālās kārtības veidošanā un ka valsts, kas kontrolē mikroshēmu izstrādi un ražošanu, noteiks 21. gadsimta kursu; atgādināt, ka pandēmijas izraisītie traucējumi globālajās piegādes ķēdēs ir izvirzījuši Taivānu tehnoloģiskās attīstības centrā un ir arī likuši ES apzināties savu neaizsargātību, akcentējot to, ka ir steidzami jāapsver, kā samazināt atkarību no ārējiem dalībniekiem; tādēļ mudināt pastiprināt sadarbību ar Taivānu, lai atbalstītu ES programmu attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī ES centienus dažādot vērtības un piegādes ķēdes, jo pandēmija paātrināja pieprasījumu abos minētajos aspektos, akcentējot nepieciešamību palielināt ieguldījumus un politisko atbalstu, jo īpaši stratēģiski nozīmīgās vērtību ķēdēs, piemēram, mikroelektronikā, autonomā braukšanā un mākslīgajā intelektā (MI), kas ir jomas, kurās Taivānai ir svarīga nozīme;

| s) | atzinīgi vērtēt to, ka 2020. gada septembrī Taivānā tika sarīkots pirmais Eiropas Investīciju forums, un mudināt veikt vairāk divpusēju ieguldījumu abos virzienos; mudināt palielināt šādus ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz nozarēm, kurās Taivāna atrodas vadībā, proti, kritiskām tehnoloģijām, tostarp pusvadītājiem, kas atbalstītu ES centienus stiprināt savas spējas mikroelektronikas jomā; ņemt vērā, ka pēc 2020. gada Taivānas un ES dialoga par digitālo ekonomiku ES un Taivānai būtu jāturpina rīkot diskusijas pētniecības un tehnoloģiju sadarbības, blokķēžu, MI, kiberdrošības sertifikācijas, datu ekonomikas un digitālās savienojamības jomā, lai apzinātu turpmākas sinerģijas, paplašinātu politikas apmaiņu digitālās ekonomikas attīstības jomā un izveidotu plašākas partnerības; |
| --- | --- |

s)

atzinīgi vērtēt to, ka 2020. gada septembrī Taivānā tika sarīkots pirmais Eiropas Investīciju forums, un mudināt veikt vairāk divpusēju ieguldījumu abos virzienos; mudināt palielināt šādus ieguldījumus, jo īpaši attiecībā uz nozarēm, kurās Taivāna atrodas vadībā, proti, kritiskām tehnoloģijām, tostarp pusvadītājiem, kas atbalstītu ES centienus stiprināt savas spējas mikroelektronikas jomā; ņemt vērā, ka pēc 2020. gada Taivānas un ES dialoga par digitālo ekonomiku ES un Taivānai būtu jāturpina rīkot diskusijas pētniecības un tehnoloģiju sadarbības, blokķēžu, MI, kiberdrošības sertifikācijas, datu ekonomikas un digitālās savienojamības jomā, lai apzinātu turpmākas sinerģijas, paplašinātu politikas apmaiņu digitālās ekonomikas attīstības jomā un izveidotu plašākas partnerības;

| t) | atzinīgi vērtēt Taivānas brīvprātīgo apņemšanos palīdzēt cīnīties pret globālo sasilšanu, tādējādi sekmējot Parīzes klimata nolīguma mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

t)

atzinīgi vērtēt Taivānas brīvprātīgo apņemšanos palīdzēt cīnīties pret globālo sasilšanu, tādējādi sekmējot Parīzes klimata nolīguma mērķu īstenošanu;

| u) | mudināt ES un dalībvalstis padziļināt sadarbību ar Taivānu, vēršoties pret ļaundabīgu trešo valstu dezinformāciju un tostarp apmainoties ar paraugpraksi un veidojot kopīgas pieejas mediju brīvības un žurnālistikas veicināšanai, sadarbības pastiprināšanai kiberdrošības un kiberdraudu novēršanas jomā, iedzīvotāju informētības palielināšanai un iedzīvotāju vispārējās digitālās pratības uzlabošanai, lai stiprinātu demokrātisko sistēmu noturību; atbalstīt attiecīgu Eiropas un Taivānas ideju laboratoriju pastiprinātu sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

u)

mudināt ES un dalībvalstis padziļināt sadarbību ar Taivānu, vēršoties pret ļaundabīgu trešo valstu dezinformāciju un tostarp apmainoties ar paraugpraksi un veidojot kopīgas pieejas mediju brīvības un žurnālistikas veicināšanai, sadarbības pastiprināšanai kiberdrošības un kiberdraudu novēršanas jomā, iedzīvotāju informētības palielināšanai un iedzīvotāju vispārējās digitālās pratības uzlabošanai, lai stiprinātu demokrātisko sistēmu noturību; atbalstīt attiecīgu Eiropas un Taivānas ideju laboratoriju pastiprinātu sadarbību šajā jomā;

| v) | apsvērt iespēju mācīties no Taivānas gūtās pieredzes cīņā pret Ķīnas kontinentālās daļas dezinformāciju, ko tā vērš pret Taivānas mediju neatkarību, izmantojot sociālo mediju platformas, iefiltrējoties Taivānas televīzijā un drukātajos medijos, lai ietekmētu sabiedrisko domu un censtos graut vēlēšanas Taivānā; atzinīgi vērtēt to, ka Taivāna uzskata mediju lietotprasmi par lietderīgu un būtisku instrumentu, ar ko izglītot cilvēkus par dezinformācijas atpazīšanu, un tāpēc ir iekļāvusi mediju lietotprasmi skolu mācību programmās; |
| --- | --- |

v)

apsvērt iespēju mācīties no Taivānas gūtās pieredzes cīņā pret Ķīnas kontinentālās daļas dezinformāciju, ko tā vērš pret Taivānas mediju neatkarību, izmantojot sociālo mediju platformas, iefiltrējoties Taivānas televīzijā un drukātajos medijos, lai ietekmētu sabiedrisko domu un censtos graut vēlēšanas Taivānā; atzinīgi vērtēt to, ka Taivāna uzskata mediju lietotprasmi par lietderīgu un būtisku instrumentu, ar ko izglītot cilvēkus par dezinformācijas atpazīšanu, un tāpēc ir iekļāvusi mediju lietotprasmi skolu mācību programmās;

| w) | uzsvērt, ka ieguvumi no Taivānas centieniem apkarot dezinformāciju un viltus ziņas pārsniedz Taivānas robežas, ietekmējot ne tikai tās sabiedrību, bet arī ķīniešu valodā runājošās kopienas Honkongā un citās Dienvidaustrumāzijas valstīs; |
| --- | --- |

w)

uzsvērt, ka ieguvumi no Taivānas centieniem apkarot dezinformāciju un viltus ziņas pārsniedz Taivānas robežas, ietekmējot ne tikai tās sabiedrību, bet arī ķīniešu valodā runājošās kopienas Honkongā un citās Dienvidaustrumāzijas valstīs;

| x) | nosodīt Ķīnas mēģinājumus diskreditēt Taivānas valdības rīcību pandēmijas novēršanā; atzinīgi vērtēt Taivānas īstenoto efektīvo augšupējo pieeju, ko vada tās iedzīvotāji, proti, pārbaudīt ziņas un informāciju, izmantojot tehnoloģijas, piemēram, MI, lai pastiprinātu centienus un ļautu faktu pārbaudītājiem identificēt viskaitīgākos apgalvojumus, kas tiek izplatīti sociālajos plašsaziņas līdzekļos, un tādējādi apturēt to izplatīšanos; |
| --- | --- |

x)

nosodīt Ķīnas mēģinājumus diskreditēt Taivānas valdības rīcību pandēmijas novēršanā; atzinīgi vērtēt Taivānas īstenoto efektīvo augšupējo pieeju, ko vada tās iedzīvotāji, proti, pārbaudīt ziņas un informāciju, izmantojot tehnoloģijas, piemēram, MI, lai pastiprinātu centienus un ļautu faktu pārbaudītājiem identificēt viskaitīgākos apgalvojumus, kas tiek izplatīti sociālajos plašsaziņas līdzekļos, un tādējādi apturēt to izplatīšanos;

| y) | atgādināt, ka draudi, ar kuriem Taivāna saskaras Ķīnas dezinformācijas operāciju rezultātā, ir daļa no lielākas problēmas, ar ko saskaras demokrātiskas valstis visā pasaulē laikmetā, kurā komunikācijas tehnoloģijām ir būtiska nozīme ģeopolitiskajā konkurencē par vadošo lomu pasaulē; atgādināt, ka Ķīna un citas nedemokrātiskas valstis joprojām nopietni apdraud arī demokrātiju Eiropā, izmantojot dezinformācijas kampaņas, kas pandēmijas laikā ir ievērojami vērsušās plašumā, kā norādīts EĀDD 2020. gada jūnija ziņojumā; norādīt, ka tādēļ sadarbība cīņā pret dezinformāciju ir gan ES, gan Taivānas interesēs; |
| --- | --- |

y)

atgādināt, ka draudi, ar kuriem Taivāna saskaras Ķīnas dezinformācijas operāciju rezultātā, ir daļa no lielākas problēmas, ar ko saskaras demokrātiskas valstis visā pasaulē laikmetā, kurā komunikācijas tehnoloģijām ir būtiska nozīme ģeopolitiskajā konkurencē par vadošo lomu pasaulē; atgādināt, ka Ķīna un citas nedemokrātiskas valstis joprojām nopietni apdraud arī demokrātiju Eiropā, izmantojot dezinformācijas kampaņas, kas pandēmijas laikā ir ievērojami vērsušās plašumā, kā norādīts EĀDD 2020. gada jūnija ziņojumā; norādīt, ka tādēļ sadarbība cīņā pret dezinformāciju ir gan ES, gan Taivānas interesēs;

| z) | turpināt veicināt pašreizējo ES un Taivānas sadarbību pētniecības un inovācijas jomā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” (2021-2027) satvarā; mudināt vairāk Taivānas pētnieku turpmāk piedalīties pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

z)

turpināt veicināt pašreizējo ES un Taivānas sadarbību pētniecības un inovācijas jomā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” (2021-2027) satvarā; mudināt vairāk Taivānas pētnieku turpmāk piedalīties pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”;

| aa) | turpināt veicināt tūrismu un jauniešu apmaiņu ar Taivānu, izmantojot tādas iniciatīvas kā brīvdienu darbs, programma “Erasmus” vai Taivānas un Eiropas Savienojamības stipendijas programma, un izpētīt sadarbības iespējas augstākās izglītības un citās jomās, lai stiprinātu Eiropā zināšanas par Ķīnu un Taivānu un veicinātu Taivānā labāku izpratni par Eiropu; |
| --- | --- |

aa)

turpināt veicināt tūrismu un jauniešu apmaiņu ar Taivānu, izmantojot tādas iniciatīvas kā brīvdienu darbs, programma “Erasmus” vai Taivānas un Eiropas Savienojamības stipendijas programma, un izpētīt sadarbības iespējas augstākās izglītības un citās jomās, lai stiprinātu Eiropā zināšanas par Ķīnu un Taivānu un veicinātu Taivānā labāku izpratni par Eiropu;

| ab) | mudināt ES un tās dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar Taivānu globālās sadarbības un apmācības sistēmas (GSAS) satvarā (GSAS ir reģionāla sadarbības platforma, kuras mērķis ir nodrošināt spēju veidošanas un apmācības programmas trešām valstīm visā pasaulē); |
| --- | --- |

ab)

mudināt ES un tās dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar Taivānu globālās sadarbības un apmācības sistēmas (GSAS) satvarā (GSAS ir reģionāla sadarbības platforma, kuras mērķis ir nodrošināt spēju veidošanas un apmācības programmas trešām valstīm visā pasaulē);

| ac) | mainīt Eiropas Ekonomikas un tirdzniecības biroja Taivānā nosaukumu uz “Eiropas Savienības birojs Taivānā”, lai atspoguļotu mūsu attiecību plašo tvērumu; |
| --- | --- |

ac)

mainīt Eiropas Ekonomikas un tirdzniecības biroja Taivānā nosaukumu uz “Eiropas Savienības birojs Taivānā”, lai atspoguļotu mūsu attiecību plašo tvērumu;

| ad) | atzinīgi vērtēt plānus izveidot Lietuvā Taivānas pārstāvniecības biroju; nosodīt Ķīnas valdības reakciju, proti, ekonomisko sankciju piemērošanu Lietuvai; šajā sakarībā paust atbalstu Lietuvai un solidarizēties ar to, veikt attiecīgus pasākumus un aicināt Padomi rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

ad)

atzinīgi vērtēt plānus izveidot Lietuvā Taivānas pārstāvniecības biroju; nosodīt Ķīnas valdības reakciju, proti, ekonomisko sankciju piemērošanu Lietuvai; šajā sakarībā paust atbalstu Lietuvai un solidarizēties ar to, veikt attiecīgus pasākumus un aicināt Padomi rīkoties tāpat;

| ae) | paust atzinību Taivānai kā izcilai partnerei cilvēktiesību un reliģijas brīvības veicināšanā Indijas un Klusā okeāna reģionā; atzīt Taivānas sniegumu un piemēru, ko tā rāda reģionā, stingri ievērojot gan ekonomiskās, gan sociālās pamatbrīvības, kā arī politiskās un kultūras tiesības, tostarp panākot progresu LGBTIK tiesību un pirmiedzīvotāju kopienu tiesību jomā; prasīt ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus Eiropas Savienības piedalīties starptautiskajos cilvēktiesību konventos Taivānā un veikt konkrētus pasākumus, lai sadarbotos ar Taivānu nolūkā veicināt cilvēktiesības, sociālās tiesības un reliģijas brīvību, digitālo ekonomiku un ilgtspējīgu izaugsmi jaunattīstības valstīs Indijas un Klusā okeāna reģionā; |
| --- | --- |

ae)

paust atzinību Taivānai kā izcilai partnerei cilvēktiesību un reliģijas brīvības veicināšanā Indijas un Klusā okeāna reģionā; atzīt Taivānas sniegumu un piemēru, ko tā rāda reģionā, stingri ievērojot gan ekonomiskās, gan sociālās pamatbrīvības, kā arī politiskās un kultūras tiesības, tostarp panākot progresu LGBTIK tiesību un pirmiedzīvotāju kopienu tiesību jomā; prasīt ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus Eiropas Savienības piedalīties starptautiskajos cilvēktiesību konventos Taivānā un veikt konkrētus pasākumus, lai sadarbotos ar Taivānu nolūkā veicināt cilvēktiesības, sociālās tiesības un reliģijas brīvību, digitālo ekonomiku un ilgtspējīgu izaugsmi jaunattīstības valstīs Indijas un Klusā okeāna reģionā;

| af) | stiprināt sadarbību ar Taivānu, lai apmainītos ar paraugpraksi Covid-19 pandēmijas novēršanā, sāktu iniciatīvas vakcīnu iegādes atvieglošanai un turpinātu uzlabot ES sadarbību ar Taivānu veselības un infekcijas slimību kontroles jomā; izteikt atzinību Taivānas valdībai un tās iedzīvotājiem par salīdzinoši veiksmīgo pandēmijas ierobežošanu valstī un par Taivānas dāsnumu, sniedzot palīdzību citām valstīm; atgādināt, ka Taivānas efektīvā reakcija balstījās uz pārredzamību, atklātību un tehnoloģiju izmantošanu sadarbībā ar sabiedrību — pieeju, kuras pamatā ir sabiedrības uzticēšanās; |
| --- | --- |

af)

stiprināt sadarbību ar Taivānu, lai apmainītos ar paraugpraksi Covid-19 pandēmijas novēršanā, sāktu iniciatīvas vakcīnu iegādes atvieglošanai un turpinātu uzlabot ES sadarbību ar Taivānu veselības un infekcijas slimību kontroles jomā; izteikt atzinību Taivānas valdībai un tās iedzīvotājiem par salīdzinoši veiksmīgo pandēmijas ierobežošanu valstī un par Taivānas dāsnumu, sniedzot palīdzību citām valstīm; atgādināt, ka Taivānas efektīvā reakcija balstījās uz pārredzamību, atklātību un tehnoloģiju izmantošanu sadarbībā ar sabiedrību — pieeju, kuras pamatā ir sabiedrības uzticēšanās;

| ag) | paust atzinību Taivānai par solidarizēšanos ar ES, ko apliecina vairāk nekā 7 miljonu ķirurģisko masku ziedošana vairākām dalībvalstīm pirmo grūto pandēmijas mēnešu laikā, kā arī piecu masku ražošanas līniju nosūtīšana Čehijas Republikai; prasīt, lai šī solidaritāte būtu abpusēja; |
| --- | --- |

ag)

paust atzinību Taivānai par solidarizēšanos ar ES, ko apliecina vairāk nekā 7 miljonu ķirurģisko masku ziedošana vairākām dalībvalstīm pirmo grūto pandēmijas mēnešu laikā, kā arī piecu masku ražošanas līniju nosūtīšana Čehijas Republikai; prasīt, lai šī solidaritāte būtu abpusēja;

| ah) | turpināt veicināt dalībvalstu un Taivānas izlūkdatu apmaiņu un kopīgu cīņu pret pārrobežu noziegumiem; |
| --- | --- |

ah)

turpināt veicināt dalībvalstu un Taivānas izlūkdatu apmaiņu un kopīgu cīņu pret pārrobežu noziegumiem;

| ai) | pieņemt zināšanai to, ka ASV un Japāna nesen notikušās divpusējās augstākā līmeņa sanāksmes kopīgajā paziņojumā pirmo reizi uzsvēra miera un stabilitātes nozīmi Taivānas jūras šaurumā un ka maija sākumā šim paziņojumam sekoja līdzīgs G7 valstu paziņojums; mudināt ES sadarboties ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, Austrāliju, Jaunzēlandi, Indiju, Japānu, Dienvidkoreju un Amerikas Savienotajām Valstīm, un apsvērt iespēju uzaicināt Taivānu pievienoties ES partneriem pašreizējās platformās un darba grupās kritisko nozaru jomā; |
| --- | --- |

ai)

pieņemt zināšanai to, ka ASV un Japāna nesen notikušās divpusējās augstākā līmeņa sanāksmes kopīgajā paziņojumā pirmo reizi uzsvēra miera un stabilitātes nozīmi Taivānas jūras šaurumā un ka maija sākumā šim paziņojumam sekoja līdzīgs G7 valstu paziņojums; mudināt ES sadarboties ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, Austrāliju, Jaunzēlandi, Indiju, Japānu, Dienvidkoreju un Amerikas Savienotajām Valstīm, un apsvērt iespēju uzaicināt Taivānu pievienoties ES partneriem pašreizējās platformās un darba grupās kritisko nozaru jomā;

| aj) | mudināt dalībvalstis, kurām nav nolīguma par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu un nodokļu nemaksāšanas novēršanu vai nodokļu informācijas apmaiņas nolīguma ar Taivānu, pēc iespējas drīzāk sākt sarunas par šādiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

aj)

mudināt dalībvalstis, kurām nav nolīguma par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu un nodokļu nemaksāšanas novēršanu vai nodokļu informācijas apmaiņas nolīguma ar Taivānu, pēc iespējas drīzāk sākt sarunas par šādiem nolīgumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī Taivānas valdībai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 181, 19.5.2016., 52. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 19. oktobris

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/176 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/176

---

P9_TA(2021)0422

Budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projekts: ieņēmumu atjauninājums, pārskatītā pašu resursu prognoze un citi ieņēmumi

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu: ieņēmumu atjauninājums, ņemot vērā to, ka 2021. gada 1. jūnijā stājās spēkā Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, pašu resursu un citu ieņēmumu pārskatītā prognoze (11796/2021 – C9-0363/2021 – 2021/0193(BUD)

(2022/C 184/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4) (“Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4) (“Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 2. jūlijā (COM(2021)0444), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 2. jūlijā (COM(2021)0444),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 21. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam nākamajā dienā (11796/2021 – C9-0363/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 21. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam nākamajā dienā (11796/2021 – C9-0363/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0268/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0268/2021),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projekta mērķis ir atjaunināt budžeta ieņēmumu daļu, lai ņemtu vērā to, ka 2021. gada 1. jūnijā stājās spēkā Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053, ko piemēro no 2021. gada 1. janvāra, kā arī atjauninātās pašu resursu prognozes 2021. gada budžetam, par kurām Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos vienojās 2021. gada 26. maijā, un atjaunināt citus ieņēmumus, piemēram, Apvienotās Karalistes iemaksu, naudas sodus un citus ieņēmumus, |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projekta mērķis ir atjaunināt budžeta ieņēmumu daļu, lai ņemtu vērā to, ka 2021. gada 1. jūnijā stājās spēkā Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053, ko piemēro no 2021. gada 1. janvāra, kā arī atjauninātās pašu resursu prognozes 2021. gada budžetam, par kurām Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos vienojās 2021. gada 26. maijā, un atjaunināt citus ieņēmumus, piemēram, Apvienotās Karalistes iemaksu, naudas sodus un citus ieņēmumus,

| B. | tā kā galvenās izmaiņas, kas ieviestas ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053, ir šādas: ir palielināti pašu resursu maksimālie apjomi, palielināta muitas nodokļu iekasēšanas izmaksu likme dalībvalstīm (25 %, nevis 20 % saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (6)), ir noteikta vienota PVN piesaistīšanas likme bez izņēmumiem un vienkāršota PVN bāzes definīcija, kā arī noteikts jauns pašu resurss, kura pamatā ir nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu daudzums; ir mainīti uz nacionālo kopienākumu (NKI) balstīto pašu resursu bruto samazinājumi Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai, |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenās izmaiņas, kas ieviestas ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053, ir šādas: ir palielināti pašu resursu maksimālie apjomi, palielināta muitas nodokļu iekasēšanas izmaksu likme dalībvalstīm (25 %, nevis 20 % saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (6)), ir noteikta vienota PVN piesaistīšanas likme bez izņēmumiem un vienkāršota PVN bāzes definīcija, kā arī noteikts jauns pašu resurss, kura pamatā ir nereciklētu plastmasas iepakojuma atkritumu daudzums; ir mainīti uz nacionālo kopienākumu (NKI) balstīto pašu resursu bruto samazinājumi Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai,

| C. | tā kā Komisijas ieņēmumu prognozes ir balstītas uz Komisijas 2021. gada pavasara ekonomikas prognozi (7), kurā paredzēts, ka Savienības ekonomika līdz 2022. gada beigām atkal sasniegs pirmskrīzes līmeni, |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas ieņēmumu prognozes ir balstītas uz Komisijas 2021. gada pavasara ekonomikas prognozi (7), kurā paredzēts, ka Savienības ekonomika līdz 2022. gada beigām atkal sasniegs pirmskrīzes līmeni,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver Parlamenta īpašo apņemšanos attiecībā uz jaunajiem pašu resursiem un to ieviešanu 2021.–2027. gada DFS darbības laikā, ievērojot Iestāžu nolīgumā noteikto ceļvedi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2021 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2021 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 17.3.2021.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(6)  Padomes 2014. gada 26. maija Lēmums 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

(7)  Eiropas Komisija, 2021, European Economic Forecast Spring 2021, European Economy, iestāžu dokuments Nr. 149.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/178 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/178

---

P9_TA(2021)0424

Kredītu apkalpotāji un kredītu pircēji ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītu apkalpotājiem, kredītu pircējiem un nodrošinājuma atgūšanu (COM(2018)0135 – C8-0115/2018 – 2018/0063A(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 184/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0135), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0135),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0115/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0115/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 20. novembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 20. novembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2019. gada 16. oktobra lēmumu atļaut Ekonomikas un monetārajai komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, pamatojoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2019. gada 16. oktobra lēmumu atļaut Ekonomikas un monetārajai komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, pamatojoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0003/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 444, 10.12.2018., 15. lpp.

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 43. lpp.

---

P9_TC1-COD(2018)0063A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2021/2167.)

---

Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/179 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/179

---

P9_TA(2021)0432

Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējais budžets — visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11352/2021 – C9-0353/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 184/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS regula”) (3), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (4), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS regula”) (3), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (4), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (6),

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences (COP 21) 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulu (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulu (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par 2022. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par 2022. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2022. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2022. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 9. jūlijā (COM(2021)0300) (“budžeta projekts”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 9. jūlijā (COM(2021)0300) (“budžeta projekts”),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 6. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 10. septembrī (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 6. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 10. septembrī (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. pantu,

| — | ņemot vērā attiecīgo komiteju atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgo komiteju atzinumus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0281/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0281/2021),

III iedaļa – Komisija

Vispārīgs pārskats

| 1. | atgādina, ka iepriekš minētajā 2021. gada 25. marta rezolūcijā par 2022. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm Parlaments noteica skaidras politiskās prioritātes 2022. gada budžetam, lai atbalstītu atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes, stimulētu investīcijas un risinātu bezdarba problēmu, kā arī liktu pamatus noturīgākai un ilgtspējīgākai Savienībai; no jauna apstiprina savu stingro apņemšanos īstenot minētās prioritātes un nosaka turpmāk izklāstīto nostāju, lai nodrošinātu atbilstošu finansējuma apmēru šo prioritāšu izpildei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Savienības budžetā ir jābūt instrumentiem, ar kuru palīdzību būtu iespējams reaģēt uz vairākām krīzēm vienlaikus; atkārtoti pauž Parlamenta viedokli, ka 2022. gadam vajadzētu būt pilnas izpildes gadam un 2022. gada budžetam vajadzētu būt izšķirošai nozīmei pozitīvas un jūtamas ietekmes uz iedzīvotāju dzīvi nodrošināšanā; ņemot vērā iepriekš minēto, atbalsta palielinājumus, kuri paredzēti ieguldījumu veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot MVU, kas ir Savienības ekonomikas stūrakmens un kam ir būtiska nozīme izcili kvalitatīvu ieguldījumu nodrošināšanā un darbvietu radīšanā visās dalībvalstīs, kā arī tam, lai stiprinātu centienus virzībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, sniegtu jaunas iespējas jauniešiem un nodrošinātu bērnu aizsardzību, veidotu spēcīgu Eiropas veselības savienību un atbalstītu COVAX programmu; turklāt pastiprina prioritātes drošības, migrācijas, patvēruma un integrācijas, pamattiesību un Savienības vērtību jomā, vienlaikus atzīstot neseno situācijas pasliktināšanos ārpolitikā un humānās palīdzības jomā un to, ka ir jāspēj gan ātri, gan vidējā termiņā un ilgtermiņā reaģēt uz gaidāmajām problēmām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, proti, DFS izdevumu kategorijās veikto saistību apropriāciju samazināšanu par 1,43 miljardiem EUR salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu; uzskata, ka Padomes ierosinātie samazinājumi atbilst parastajai lejupējai pieejai, proti, īsteno vispārējas patvaļīgas samazināšanas mērķi, ko nepamato nedz objektīvs īstenošanas tendenču novērtējums, nedz apguves spējas, un ka tie neatspoguļo nedz daudzās problēmas, ar kurām saskaras Savienība, nedz saistības, ko Savienība ir uzņēmusies; norāda, ka tas ir pretrunā kopīgajām politikas pamatprioritātēm; secina, ka Padomes nostāja ir tālu no tā, ko Parlaments sagaida no atveseļošanai paredzēta budžeta; tādēļ nolemj visās pozīcijās, kuras Padome ir samazinājusi, principā atjaunot apropriācijas budžeta projektā ierosinātajā apmērā gan attiecībā uz darbības, gan attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem un savai nostājai par pamatu ņemt budžeta projektu; tomēr piekrīt 2022. gadā iekļaut 1 299 miljonus EUR gan saistību, gan maksājumu apropriācijās Brexit korekcijas rezervei (BKR), jo tas ir saskaņā ar politisko vienošanos par BKR regulu (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka līdz ar jaunām politikas prioritātēm vai uzdevumiem ir jāparedz jauni resursi un ka aģentūras izveide vai tās pilnvaru paplašināšana nedrīkst notikt uz esošo programmu vai aģentūru rēķina; tādēļ kompensē apropriāciju samazinājumus finansēšanas programmām, kurus Komisija ierosinājusi, lai palielinātu decentralizēto aģentūru finansējumu; uzsver, ka ir vajadzīga pienācīga koordinācija un sinerģijas starp aģentūrām, lai palielinātu to darba efektivitāti, jo īpaši gadījumos, kad pastāv konverģence attiecībā uz konkrētiem politikas mērķiem, tādējādi dodot iespēju taisnīgi un efektīvi izmantot publiskos līdzekļus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šajā sakarībā ņem vērā neseno iniciatīvu par Eiropas Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādi (HERA); pauž dziļas bažas par Parlamenta izslēgšanu no lēmumu pieņemšanas procedūras šādas iestādes izveidei; norāda arī uz šīs iniciatīvas būtisko ietekmi uz budžetu un to, ka Parlamentam ir jāspēj arī pilnībā īstenot savu lomu kā vienai no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm; stingri iebilst pret jebkādu finansēšanas struktūru, kas pārvietotu līdzekļus no galvenajiem mērķiem un darbībām, kuras likumdevēji sākotnēji plānojuši un par kurām vienojušies programmu “Apvārsnis Eiropa”, “ES – veselībai” un RescEU ietvaros; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgu finansējumu Eiropas Vēža uzveikšanas plānam, uzskatot to par Savienības budžeta prioritāru mērķi, ko nevajadzētu apdraudēt, pārvietojot līdzekļus par labu citām politikas iniciatīvām; uzsver, ka šādas iniciatīvas īstenošanas grafiks nav ļāvis Parlamentam to ņemt vērā 2022. gada budžeta lasījumā; sagaida, ka šis jautājums tiks risināts budžeta samierināšanas procedūrā saistībā ar 2022. gada budžetu, un prasa šajā nolūkā izpētīt citus finansēšanas veidus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver arī to, ka pēc budžeta projekta publicēšanas Komisija paziņoja par pasākumu kopumu, kas paredzēts bēgļiem no Sīrijas un citām teritorijām; šajā sakarībā prasa budžeta samierināšanas procedūrā saistībā ar 2022. gada budžetu panākt visaptverošu vienošanos par visu pasākumu kopumu, kurā būtu iekļauts arī budžeta grozījuma Nr. 5/2021 projekts; atzīst, ka būs vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai pienācīgi reaģētu uz nesenajiem notikumiem Afganistānā, cita starpā atbalsts iedzīvotājiem, tostarp sievietēm un meitenēm, bērniem, neaizsargātām grupām, kā arī īpaši apdraudētām riska grupām, piemēram, pētniekiem, skolotājiem, ārstiem un zinātniekiem, kuriem nav iespējas turpināt dzīvot un strādāt Afganistānā; uzsver, ka, ņemot vērā mainīgo situāciju un to, ka nav veikts visaptverošs un ilgāka termiņa vajadzību novērtējums, šos jautājumus nebija iespējams pilnībā ņemt vērā Parlamenta lasījumā un tie tiks atkārtoti izvērtēti saistībā ar Komisijas grozījumu vēstuli Nr. 1/2022 un turpmāko informāciju, kas tiks iesniegta vēlāk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nolemj palielināt budžeta pozīcijas, kurās ir izcils izpildes līmenis un pietiekama darbības spēja, lai 2022. gadā apgūtu papildu apropriācijas; norāda, ka, lai pienācīgi finansētu iepriekš minētās steidzamās prioritātes, ir pilnībā jāizmanto elastības instruments un būs daļēji jāizmanto vēl arī vienotais rezerves instruments (summa tiek kompensēta ar kārtējā gada rezervēm); turklāt prasa saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu 2022. gadā darīt pieejamu visu 2020. gada atcelto saistību summu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas ir jāatjauno budžeta projektā ierosinātajā apmērā, lai izvairītos no negatīva vēstījuma finanšu tirgiem, kamēr Komisija samierināšanas procedūrā nav atkārtoti izvērtējusi prognozētās vajadzības; atkārtoti pauž skaidru nostāju, kas tika aizstāvēta sarunās par DFS 2021.–2027. gadam, proti, ka NGEU procentu izmaksas un atmaksājumi būtu jāuzskaita papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt klimatrīcību un vides aizsardzību, 2022. gadā nodrošinot papildu resursus attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem; vēlreiz uzsver, ka klimata politikas integrēšanas garā būtu jāpastiprina centieni visās politikas jomās, lai sasniegtu vispārējo mērķi, proti, panāktu, ka klimata izdevumi visā DFS 2021.–2027. gadam darbības laikā sasniedz vismaz 30 % no Savienības budžeta un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta izdevumu kopsummas; turklāt uzsver, ka ir pastāvīgi jāturpina darbs, lai 2024. gadā biodaudzveidības mērķiem nodrošinātu 7,5 % no DFS gada izdevumiem un no 2026. gada —10 %; uzsver — lai efektīvi sasniegtu Iestāžu nolīgumā 2024. gadam noteikto mērķi, Komisijai pirms iepazīstināšanas ar 2023. gada budžeta projektu būtu jāizstrādā efektīva metodika, jo īpaši biodaudzveidības izzušanas izsekošanai, apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā; uzstāj, ka Parlaments ir pilnībā jāiesaista stingrāku, pārredzamāku un visaptverošāku metodiku izstrādē šādu izdevumu īstenošanai un izsekošanai un joprojām ir gatavs piedalīties ikgadējās apspriedēs un cieši sadarboties ar Komisiju un Padomi, kā paredzēts Iestāžu nolīgumā; atgādina, ka zaļā kursa īstenošanas nolūkā ir būtiski, lai finansējums tiktu piešķirts tikai tādām darbībām, kuras atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu” un Parīzes nolīgumam; uzsver, ka attiecībā uz Atveseļošanas un noturības mehānismu publicētie norādījumi būtu jāuzskata par standartu visiem citiem tāda paša veida izdevumiem un ka tie jo īpaši būtu jāizmanto par pamatu kohēzijas politikas īstenošanai; atgādina — lai īstenotu principu, kas attiecas uz biodaudzveidību, nedrīkst aprobežoties tikai ar attiecīgā Savienības acquis pilnīgu ievērošanu;; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka Covid-19 krīzes sekas ir nesamērīgi ietekmējušas sievietes; uzsver, cik svarīga ir integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai visās attiecīgajās programmās 2022. gada budžetā un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, lai nodrošinātu, ka sievietes un vīrieši gūst vienādu labumu no publiskajiem izdevumiem; šajā sakarībā aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Parlamentu paātrināt efektīvas, pārredzamas un visaptverošas metodikas ieviešanu ar mērķi novērtēt attiecīgos ar dzimumu saistītos izdevumus, kā noteikts Iestāžu nolīgumā, lai varētu uzrādīt taustāmus rezultātus 2022. gada budžetā un lai šo metodiku turpmāk varētu attiecināt uz visām DFS programmām, un šajā sakarībā jo īpaši aicina sistemātiski un visaptveroši vākt un analizēt datus saistībā ar visām Savienības politikas jomām un programmām, lai novērtētu to attiecīgo ietekmi uz dzimumu līdztiesību visās dimensijās un visās budžeta izstrādes, uzraudzības, izpildes un novērtēšanas stadijās; turklāt prasa ātri īstenot ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam un norāda, ka ir nepieciešami konkrēti, saistoši mērķrādītāji un papildu darbības, jo īpaši apmācība un iniciatīvas, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un apkarotu ar dzimumu saistītus aizspriedumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka daudzi Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumenti un paziņojumi ir pieejami vienīgi angļu valodā; turklāt norāda, ka darba sanāksmes notiek bez mutiskā tulkojuma iespējas; prasa ievērot principus, tiesības un pienākumus, kas nostiprināti Savienības Pamattiesību hartā un Regulā Nr. 1/1958 (11), kā arī iekšējās nostādnēs un lēmumos, piemēram, Labas administratīvās prakses kodeksā; tādēļ aicina Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras paredzēt cilvēkresursus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu daudzvalodības principa ievērošanu, palielinot par rakstisko un mutisko tulkošanu atbildīgo darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tāpēc kopējās apropriācijas 2022. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 171 802 114 290 EUR apmērā saistību apropriācijās, kas ir par 4 008 766 380 EUR vairāk, nekā ierosināts budžeta projektā; turklāt — tā kā ir notikusi saistību atcelšana — saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu nolemj darīt pieejamus vēl 486 000 000 EUR saistību apropriācijās; kopējās apropriācijas 2022. gada budžetā (visas iedaļas) nosaka 172 467 593 189 EUR apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

12.

1. izdevumu kategorija. Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma

| 13. | uzskata, ka veiksmīga pētniecības un inovācijas programma ir būtiska Savienības turpmākai labklājībai; uzsver, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, kurai ir ļoti augsta Eiropas pievienotā vērtība, sniegs ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu zaļajā kursā un centienos panākt klimatneitrālu ekonomiku, veiksmīgā digitālās pārkārtošanās procesā un Savienības ekonomikas atveseļošanā no pandēmijas; jo īpaši uzsver nepieciešamību palielināt Savienības ieguldījumus veselības pētniecībā, tostarp finansējumu vēža pētniecībai; uzsver šīs programmas izcilo īstenošanas līmeni, kas liecina par tās spēju apgūt papildu apropriācijas nākamā gada budžetā; tāpēc palielina pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” paredzētos līdzekļus, par 305 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta budžeta projektā iekļauto priekšlikumu 77,3 miljonus EUR no atceltajām saistībām piešķirt trim kopām, kas minētas attiecīgajā kopīgajā politiskajā paziņojumā, kurš pievienots pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulai (12); tomēr norāda, ka atlikušās 2020. gadā pētniecības jomā atceltās saistības veido 408,7 miljonus EUR; atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka šis negaidīti lielais pētniecības saistību atcelšanas apmērs, ko Komisija sarunu par DFS laikā nebija prognozējusi, visā pilnībā būtu jādara pieejams pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, pilnībā ievērojot Finanšu regulas 15. panta 3. punktu; pauž stingru pārliecību, ka, ņemot vērā veselības krīzi, kas joprojām turpinās, puse no atlikušās summas būtu jānovirza kopai “Veselība”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) ir ārkārtīgi būtiska nozīme augstas kvalitātes, ilgtspējīgu, cenas ziņā pieņemamu un savstarpēji savienotu Eiropas transporta, enerģētikas un digitālo tīklu izveidē un tāpēc tas ir centrālais elements centienos stiprināt Savienības ekonomiku un sekmīgi īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos; atgādina, ka EISI sniedz ļoti lielu ieguldījumu vispārējā mērķa sasniegšanā, proti, vismaz 30 % no DFS un New Generation EU (NGEU) atvēlēt izdevumiem klimata jomā; norāda, ka EISI ir būtiska nozīme ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas uzlabošanā un savienojamības veicināšanā visā Savienības teritorijā; tādēļ ierosina palielināt trīs EISI sadaļu finansējumu, kopumā par 207,3 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir jāpārvar digitālā plaisa un jāstiprina Savienības noturība un digitālā suverenitāte; uzskata, ka programma “Digitālā Eiropa” ir būtisks instruments gan digitalizācijas rādītāju uzlabošanai Savienībā, tādējādi ievērojami paaugstinot produktivitāti, gan ieguldījumu kiberdrošībā un mākslīgajā intelektā veicināšanai; atgādina, ka ir jāatbalsta uzņēmumi, jo īpaši inovatīvi digitālie MVU un jaunuzņēmumi; turklāt uzskata, ka ir vajadzīgas papildu apropriācijas, lai veicinātu digitālo iekļaušanu un digitālo pratību un prasmes visā Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu digitālajām prasmēm; tāpēc ierosina palielināt programmai piešķirto summu par nedaudz vairāk nekā 71 miljonu EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atbalsta palielinājumus dažādās kopas “Vienotais tirgus” sadaļās, kopumā par nedaudz vairāk nekā 37 miljoniem EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu; uzsver, cik svarīga ir pienācīgi finansēta Vienotā tirgus programma, lai palielinātu konkurētspēju, veicinātu uzņēmējdarbību un efektīvi atbalstītu mazos uzņēmumus, tostarp jaunuzņēmumus, ņemot vērā būtisko divējādo izaicinājumu — zaļo un digitālo pārkārtošanos; tāpēc vērš īpašu uzmanību uz nepieciešamību ievērojami palielināt budžeta pozīciju, kura paredzēta uzņēmumu konkurētspējas un piekļuves tirgiem uzlabošanai, jo īpaši ņemot vērā krīzes smagās un ilgstošās sekas, ko izjūt MVU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver savu jau sen pausto prasību izveidot īpašu budžeta pozīciju un paredzēt piešķīrumu tūrismam, jo īpaši ņemot vērā nopietno apjoma sarukumu, ko šī nozare, kurā ir daudz MVU, piedzīvojusi Covid-19 pandēmijas dēļ; atzīst, ka vairākas Savienības programmas veicina šīs nozares ilgtermiņa konkurētspēju un ilgtspēju, tomēr pauž stingru pārliecību, ka Savienības tūrisma programma nodrošinātu saskaņotāku, pamanāmāku un pārredzamāku rīcību, kas efektīvi atbalstītu nozares atveseļošanos un palīdzētu tai virzīties uz ilgtspējīgu nākotni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka InvestEU ir viens no atveseļošanas stratēģijas stūrakmeņiem, un uzsver, ka 2022. gada budžetā ir jāpiešķir pietiekams finansējums, lai šī programma varētu nekavējoties sasniegt savus mērķus un atjaunot Eiropas ilgtermiņa konkurētspēju; turklāt uzsver InvestEU konsultāciju centra un InvestEU portāla nozīmi ieguldījumu un uzņēmējdarbības vides stiprināšanā visā Savienībā; tādēļ noraida visus samazinājumus, ko Padome ierosinājusi šajā programmā, un nolemj atjaunot visas attiecīgās budžeta pozīcijas vismaz līdz budžeta projektā ierosinātajam apmēram; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nolemj izveidot rezervi ar nosacījumu, ka tiks veikti turpmāki uzlabojumi Starptautisko grāmatvedības standartu padomes pārvaldībā, kas darbojas Starptautisko finanšu pārskatu standartu fonda pakļautībā, saskaņā ar prasībām, kuras iekļautas tā 2016. gada 7. jūnija rezolūcijā (13); nolemj izveidot rezervi Eiropas Banku iestādei (EBI), ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (“Revīzijas palāta”) īpašajā ziņojumā Nr. 13/2021 konstatētos nopietnos trūkumus un nepilnības, proti, nepietiekamu rīcību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas jomā, līdz būs pilnībā izpildīti Revīzijas palātas ieteikumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | stiprina Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru (ERA) atbilstoši konstatētajām šīs aģentūras vajadzībām, lai nodrošinātu, ka tā var pienācīgi pildīt savu uzdevumu, atbalstot pāreju uz transporta veidu dekarbonizāciju, arī tajos segmentos, kur tieša elektrifikācija ir sarežģīta, un nodrošināt vispārējus vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citiem transporta veidiem, cita starpā nodrošinot trūkstošo dzelzceļa savienojumu, jo īpaši pārrobežu savienojumu, izveides pabeigšanu; uzsver, ka šai aģentūrai ir vajadzīgs lielāks darbinieku skaits, lai apmierinātu lielo pieprasījumu izsniegt ritekļu atļaujas, vienotos drošības sertifikātus un ERTMS lauka iekārtu apstiprinājumus un lai īstenotu Ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tāpēc palielina saistību apropriācijas 1. izdevumu kategorijā, par 668 593 067 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; turklāt — tā kā ir notikusi saistību atcelšana — saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu dara šai izdevumu kategorijai pieejamus kopumā 486 000 000 EUR saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

22.

2.a izdevumu apakškategorija. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 23. | nolemj izveidot atsevišķu budžeta pozīciju Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, lai nodrošinātu īpašu papildu piešķīrumu Eiropas Garantijas bērniem īstenošanas veicināšanai nolūkā palīdzēt izskaust bērnu nabadzību un sasniegt Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāna mērķus, vienlaikus mazinot pandēmijas negatīvo ietekmi uz bērniem; šajā nolūkā palielina 2.a izdevumu apakškategoriju, par 700 000 000 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka atbalstam, ko no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) sniedz ESF+ un Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām (FEAD), būtu jāpalīdz jo īpaši nodrošināt darbvietu radīšanu un kvalitatīvu nodarbinātību, sevišķi neaizsargātā situācijā esošiem cilvēkiem, un sociālās iekļaušanas un nabadzības izskaušanas pasākumus, sevišķi saistībā ar bērnu nabadzību; |
| --- | --- |

24.

2.b izdevumu apakškategorija. Noturība un vērtības

| 25. | saistībā ar Covid-19 krīzi uzsver, ka ir jāveido spēcīga Eiropas veselības savienība un jāstiprina veselības aprūpes sistēmu noturība; tādēļ nolemj palielināt programmas “ES – veselībai” līdzekļus par 80 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka papildu resursi būtu jāparedz tieši seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību pakalpojumiem, īpaši nolūkā nodrošināt šo pakalpojumu savlaicīgu un bezmaksas pieejamību, kā arī kvalitāti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka jaunatne joprojām ir visaptveroša prioritāte Savienības budžetā; tādēļ kopumā par nedaudz vairāk nekā 137 miljoniem EUR palielina finansējumu, lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc programmas Erasmus+, jo palielinājums par 5 % nozīmē papildu 40 000 apmaiņas mobilitātes jomā un ir nozīmīgs solis, lai nodrošinātu kompensāciju par iepriekšējos gados zaudētajām iespējām; atgādina, ka programma Erasmus+ ir nozīmīga pamatprogramma un viena no visveiksmīgākajām Savienības programmām, kas dod stratēģisku ieguldījumu Savienības un tās iedzīvotāju nākotnē; atgādina, ka nepietiekams finansējums programmai Erasmus+ apdraudētu turpmāku jaunu iespēju radīšanu jauniešiem un viņu nodarbināmības uzlabošanu; turklāt palielina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējumu par 5 miljoniem EUR, jo Covid-19 pandēmijas izraisītajai ekonomikas krīzei nevajadzētu negatīvi ietekmēt atbalstu jauniešiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ārkārtas situācijās, tostarp situācijās, kas saistītas ar klimata pārmaiņu aizvien smagāko ietekmi, Savienības budžetā ir jāatrod pietiekami resursi; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi palielināt Savienības civilās aizsardzības mehānisma (rescEU) finansējumu par 10 miljoniem EUR, jo īpaši saistībā ar dabas katastrofām Eiropā, lai uzlabotu Savienības iedzīvotāju aizsardzību un uzlabotu gatavību klimata pārmaiņu izraisītu turpmāku katastrofu gadījumā; tādēļ uzsver, ka ir jāiegulda klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās tām pasākumos, kas paredzēti īpaši neaizsargātiem reģioniem, un šie reģioni jāatjauno ilgtspējīgākā veidā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ierosina arī stiprināt programmas “Radošā Eiropa” Kultūras atzaru ar 10 miljoniem EUR, lai atveseļošanas procesā atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares un radošo industriju, kuras Covid-19 krīze ir skārusi īpaši smagi; uzsver, ka finansējumu no programmas “Radošā Eiropa” trim atzariem nevajadzētu izmantot projektu finansēšanai iniciatīvas “Jauns Eiropas “Bauhaus”” ietvaros; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” būtisko nozīmi Eiropas pilsoniskuma un demokrātijas, līdztiesības un dzimumu līdztiesības un tiesiskuma stiprināšanā Savienībā, kā arī ar dzimumu saistītas vardarbības upuru atbalstīšanā un uzstāj, ka šo mērķu atbalstam ir vajadzīgas papildu apropriācijas; palielina programmas “Tiesiskums” finansējumu, lai kompensētu ierosināto samazinājumu un finansētu plašākus uzdevumus, kas Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) paredzēti priekšlikumā e-CODEX; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nolemj palielināt pozīcijas “Darbības multivides jomā” budžetu, izveidojot rezervi, lai mudinātu Komisiju nodrošināt lielāku stabilitāti un paredzamību radiotīkliem, kas atspoguļo ES aktuālus jautājumus, piešķirot tiem finansējumu vismaz uz diviem gadiem, un precizēt dažādos mērķus, kurus finansē no šīs budžeta pozīcijas; palielina arī apropriācijas sociālajam dialogam, lai uzlabotu sociālo dialogu un jo īpaši atbalstītu valstu sociālos partnerus atbildes pasākumos uz Covid-19 krīzi un tās ilgtermiņa sekām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai, lai dotu izšķirošu ieguldījumu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darba turpināšanā un intensificēšanā un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un izlīgumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pastiprina ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu, galveno uzmanību pievēršot sieviešu līdzdalības darba tirgū veicināšanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina par to decentralizēto aģentūru svarīgo lomu, kuru darbība ir saistīta ar šo izdevumu apakškategoriju; nolemj palielināt finansējumu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai (FRA), Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai (EU-OSHA) un Eiropas Savienības Aģentūrai tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) atbilstoši konstatētajām šo aģentūru vajadzībām; turklāt palielina darbinieku skaitu Eiropas Zāļu aģentūrā (EMA), FRA un Eurojust; uzsver arī to, cik svarīgi ir turpināt izvērtēt un, iespējams, vēl vairāk palielināt finansējumu atbilstoši to Savienības aģentūru vajadzībām, kuras turpmāk vērsīsies pret Covid-19 veselības krīzes ietekmi, jo īpaši Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) vajadzībām, ņemot vērā tā grozīto izveides regulu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot Savienības budžeta aizsardzību pret krāpšanu un pārkāpumiem; šajā sakarībā atkārtoti uzsver Eiropas Prokuratūras (EPPO) būtisko lomu Savienības finanšu interešu aizsardzībā, tostarp saistībā ar Next Generation EU līdzekļu izmantošanu, kā arī tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanā; tāpēc nolemj mērķtiecīgi stiprināt EPPO un palielināt tās darbinieku skaitu, lai šī struktūra varētu pildīt savus uzdevumus saskaņā ar tās pilnvaru izpildei izvirzītajām prasībām; aicina Komisiju, ņemot vērā grūtības, ar ko EPPO saskaras saistībā ar to darbinieku pieņemšanu darbā, kuri nepieciešami tās pilnvaru izpildei 2021. gadā, izrādīt nepieciešamo elastību, lai nodrošinātu, ka budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātās apropriācijas ir iespējams pilnībā izpildīt arī turpmāk; norāda uz ievērojamo neizskatīto lietu skaitu un to, ka pēc tikai dažas nedēļas ilga darba EPPO ir reģistrējusi vairāk nekā 1 000 ziņojumu par krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, — faktoriem, kuri nepārprotami liecina par pieprasījuma steidzamību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palielina 2.b izdevumu apakškategoriju, kopumā par 296 065 210 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

36.

3. izdevumu kategorija. Dabas resursi un vide

| 37. | konstatē, ka Covid-19 pandēmija ir palīdzējusi izcelt lauksaimniecības stratēģisko nozīmi pārtikas krīzes novēršanā, jo lauksaimniecība nodrošina nekaitīgu un kvalitatīvu pārtiku par pieņemamu cenu visā Eiropā; uzstāj, ka atsevišķās budžeta pozīcijās 2022. gadā ir jāfinansē papildu atbalsta pasākumi konkrētām lauksaimniecības nozarēm — proti, atbalsts skolu apgādes programmai, gados jauniem lauksaimniekiem un biškopībai —, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver steidzamo nepieciešamību rīkoties klimata pārmaiņu jomā, kā uzsvērts jaunākajā IPPC ziņojumā, kas publicēts 2021. gada 9. augustā; atgādina par programmas LIFE nozīmi atbalsta un pamatojuma sniegšanā klimatrīcībai un vides aizsardzībai Savienībā; ņemot vērā šīs programmas ievērojamo apguves spēju, palielina budžeta atbalstu LIFE par 171 miljonu EUR (par 25 % pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu) dažādās šīs programmas sadaļās; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir ievērojami jāpalielina Eiropas Vides aģentūras budžets, lai nodrošinātu pietiekamus finanšu un personāla resursus, kas ļautu pilnībā īstenot Eiropas zaļo kursu un ar to saistīto politiku un vēlākais līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi; uzsver, ka Eiropas Vides aģentūras stiprināšana nebūtu jāfinansē no programmas LIFE, jo likumdevēji nav paredzējuši šīs programmas izmantošanu šādiem nolūkiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | stingri prasa atbalstīt tālākos reģionus, tostarp palielināt finansējumu POSEI (attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programma), un prasa izveidot transportam paredzētu POSEI programmu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tāpēc prasa palielināt 3. izdevumu kategorijas finansējumu, par 212 750 473 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot daļu no pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka grozījumu vēstule, kā parasti, joprojām papildinās ainu attiecībā uz ELGF pieejamajiem līdzekļiem un ka pieeju grozījumiem 3. izdevumu kategorijā var attiecīgi pielāgot samierināšanas procedūras laikā; |
| --- | --- |

42.

4. izdevumu kategorija. Migrācija un robežu pārvaldība

| 43. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt apropriācijas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, jo īpaši ņemot vērā nesenos notikumus Afganistānā; turklāt atceļ samazinājumu Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (BMVI), ko Komisija bija ieplānojusi, lai finansētu jaunus Eiropola uzdevumus, kuri izriet no tā paplašinātajām pilnvarām, jo Eiropolam vajadzīgās apropriācijas būtu jāgūst tikai un vienīgi no nepiešķirtu līdzekļu rezervēm attiecīgās DFS izdevumu kategorijas maksimālo apjomu ietvaros un/vai izmantojot attiecīgos DFS īpašos instrumentus; ņemot vērā iepriekš minēto, kompensē arī līdzekļus, kas no BMVI pārcelti par labu eu-LISA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt Savienības budžetu ar pietiekami detalizētu nomenklatūru, lai budžeta lēmējinstitūcija varētu efektīvi pildīt savu lēmumu pieņemšanas funkciju un jo īpaši lai Parlaments varētu pildīt savas demokrātiskās pārraudzības un kontroles funkcijas visās izdevumu kategorijās; tādēļ pauž nožēlu, ka Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam nav izveidota detalizētāka nomenklatūra, kas atspoguļotu šī fonda konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ir jāpalielina Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) finansējums un darbinieku skaits atbilstoši uzdevumiem, kas izriet no politiskās vienošanās par Eiropas Patvēruma aģentūru; uzsver, ka ir vēl vairāk jāpalielina eu-LISA darbinieku skaits atbilstoši konstatētajām šīs aģentūras vajadzībām, tādējādi palīdzot aģentūrai 2022. gadā īstenot vairākus kritiski svarīgus Savienības iekšējās drošības un robežu pārvaldības projektus, tādus kā IIS, ETIAS, sadarbspēja, pārskatītā VIS regula un Eurodac regulas pārskatīšana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atceļ Padomes veiktos Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex) līdzekļu samazinājumus, jo šai aģentūrai ir jābūt pienācīgi aprīkotai un tās darbinieki ir jāpaaugstina amatā, lai tā varētu nodrošināt rezultātus visās atbildības jomās, kas paredzētas tās jaunajās pilnvarās; tomēr nolemj iekļaut rezervē 90 000 000 EUR, līdz būs pieņemti darbā atlikušie 20 pamattiesību uzraudzības speciālisti AD pakāpē un trīs izpilddirektora vietnieki un būs pieņemta procedūra Regulas (ES) 2019/1896 (14) 46. panta īstenošanai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tāpēc palielina 4. izdevumu kategoriju, par 106 231 750 EUR saistību apropriācijās pārsniedzot budžeta projektā ierosinātās summas (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

47.

5. izdevumu kategorija. Drošība un aizsardzība

| 48. | uzsver, ka ir svarīgi pakāpeniski izstrādāt Savienības kopējo drošības un aizsardzības politiku, vienlaikus respektējot dažu dalībvalstu neitralitātes statusu; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt Eiropas sadarbību aizsardzības jautājumos, jo tā ne tikai palielina Eiropas un tās iedzīvotāju drošību, bet arī samazina izmaksas; norāda, ka Eiropas aizsardzības sadarbības mērķis ir radīt sinerģiju un izvairīties no izdevumu dublēšanās dalībvalstīs; prasa palielināt finansējumu Eiropas Aizsardzības fondam un militārai mobilitātei, lai pilnībā veicinātu inovatīvu un konkurētspējīgu aizsardzības rūpniecisko pamatu, kas sekmēs tik ļoti nepieciešamo Savienības stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina par svarīgo lomu, kāda ir drošības un tiesībaizsardzības jomā strādājošajām decentralizētajām aģentūrām, jo īpaši Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūrai (CEPOL), Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram (EMCDDA) un Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), un ierosina mērķtiecīgus palielinājumus un/vai darbinieku skaita izmaiņas, lai tās varētu pienācīgi pildīt savus uzdevumus; uzsver — tā kā līdz 2021. gada beigām Eiropola pārskatītais juridiskais pamats netiks pieņemts, aģentūras budžetā saglabātā rezerve var aizkavēt to darbinieku pieņemšanu darbā, kuri ir nepieciešami, lai nodrošinātu Eiropola pārskatītā juridiskā pamata un pilnvaru efektīvas īstenošanas sagatavošanu, pastiprinātu pret terorismu un kibernoziedzību vērstos Eiropola atbildes pasākumus un inovāciju un atbalstītu plaša mēroga izmeklēšanas, sadarbību ar EPPO un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas darbības; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palielina 5. izdevumu kategoriju, kopumā par 82 621 461 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot daļu no pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

50.

6. izdevumu kategorija. Kaimiņattiecības un pasaule

| 51. | uzsver, ka laikā, kad ārējās problēmas un starptautiskās politikas jautājumi kļūst arvien svarīgāki starptautiskajā politikā, Savienībai ir jānodrošina, ka tās budžeta ārējā dimensija ir pienācīgi finansēta un gatava nekavējoties reaģēt uz aktuālām un jaunām, kā arī turpmākām un ilgtermiņa problēmām; uzstāj, ka ir jāatbalsta prioritātes, par kurām panākta vienošanās Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI — “Eiropa pasaulē”) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA III) ietvaros; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir jāpalielina UNRWA paredzētais finansējums, atzīstot tās svarīgo lomu kā reģionālās stabilitātes veicinātājai un vienīgajai vitāli svarīgu pakalpojumu sniedzējai miljoniem palestīniešu bēgļu; uzsver, ka ierosinātais palielinājums ir domāts tam, lai UNRWA nodrošinātu finansējuma paredzamību; uzsver, ka svarīga nozīme ir bērnu izglītošanai iecietības, miera un savstarpējas cieņas garā; aicina Komisiju turpināt sadarbību ar Palestīniešu pašpārvaldi un UNRWA, lai veicinātu kvalitatīvu izglītību palestīniešu bērniem un turpinātu nodrošināt UNESCO standartu pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir jāpalielina finansējums Rietumbalkānu valstīm un austrumu un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, lai atbalstītu visaptverošas reformas un atveseļošanos no Covid-19 krīzes un tās ilgtermiņa sociālajām, vides un ekonomiskajām sekām un palielinātu finansējumu pilsoniskajai sabiedrībai un nevalstiskiem dalībniekiem kandidātvalstīs; šajā sakarībā norāda, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums tādās svarīgās jomās kā demokrātijas atbalsts, pilsoniskā sabiedrība un tiesiskums; jo īpaši aicina turpināt atbalstīt cilvēktiesību un demokrātijas aktīvistus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas Baltkrievijā un kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž dziļas bažas par pašreizējo situāciju Afganistānā; uzskata, ka būtu ievērojami jāpalielina Afganistānai un kaimiņvalstīm paredzētās humānās palīdzības budžets, lai atbalstītu un aizsargātu neaizsargātus Afganistānas iedzīvotājus, sevišķi sievietes, bērnus un īpaši apdraudētas riska grupas, un viņu ģimenes; turklāt uzstāj, lai viss finansējums, kas paredzēts neatkarīgām attīstības un humānās palīdzības organizācijām Afganistānā, tiktu piešķirts tieši šīm organizācijām, neizmantojot talibu valdību kā starpnieku; ņemot vērā paredzamās vajadzības, ko radīs pašreizējā situācija Afganistānā un citās pasaules malās, kas būs jāfinansē no rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos gan iekšēji, gan ārēji un kas varētu radīt finansējuma trūkumu, nolemj palielināt humānās palīdzības finansējumu par 20 %; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž nožēlu par nevienlīdzību vakcinācijas aptverē pasaulē; tādēļ uzsver, ka jaunattīstības valstīs ir jānodrošina piekļuve Covid-19 vakcīnām, jo īpaši izmantojot COVAX iniciatīvu, kā arī ir jāatbalsta šo valstu veselības aprūpes sistēmu uzlabošana; tādēļ nolemj šim nolūkam iezīmēt 1 miljardu EUR NDICI — “Eiropa pasaulē” rezervē jaunām problēmām un prioritātēm 2022. gadā, no šīs summas atņemot no 2021. gada pārnestos NDICI līdzekļus, kā arī paredzēt vēl 100 miljonus EUR pozīcijā “Cilvēki — globālas problēmas” papildus visiem jau paustajiem Komisijas solījumiem un saistībām; prasa, lai dalībvalstis steidzami izpildītu saistības, kuras tās jau ir uzņēmušās attiecībā uz COVAX, un aicina tās 2022. gada pirmajā pusgadā piešķirt papildu 2 miljardus EUR vai nu COVAX, vai vakcīnu devās; atgādina, ka budžeta pozīcijas “Cilvēki — globālas problēmas” mērķis ir arī nodrošināt finansējumu saistībā ar neatliekamām, vidēja termiņa un ilgtermiņa problēmām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver Savienības globālos centienus atbalstīt bēgļus un atgādina Turcijas un citu uzņēmējvalstu, cita starpā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu, svarīgo lomu bēgļu uzņemšanā, īpaši no Sīrijas; atkārtoti apstiprina, ka Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāturpina sniegt efektīvu un uzraudzītu palīdzību Sīrijas bēgļiem uzņēmējvalstīs; uzsver, ka turpmākais finansējums Sīrijas bēgļu vajadzībām netika ņemts vērā sarunās par DFS vai NDICI — “Eiropa pasaulē” un tāpēc tas nebūtu jāsedz no plānotajiem instrumentiem, tostarp no NDICI — “Eiropa pasaulē” rezerves, jo Sīrijas, Irākas vai citu valstu bēgļiem paredzētais pasākumu kopums nav atbilde uz jaunu krīzi vai neparedzētām vajadzībām; prasa, lai jebkurš ES Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pēctecis tiktu finansēts no jaunām apropriācijām un papildu iemaksām no dalībvalstīm un lai vienlaikus tiktu attiecīgi pārskatīta DFS regula, palielinot 6. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu nolūkā atspoguļot faktiskās finanšu vajadzības saistībā ar Savienības ārējām darbībām; prasa Komisijai nodrošināt, ka Turcijas valdība nav tieši iesaistīta Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pēcteča līdzekļu pārvaldībā un piešķiršanā, ka šie līdzekļi tiek nepastarpināti piešķirti galvenokārt bēgļiem un uzņēmējām kopienām un ka tos pārvalda organizācijas, kuras garantē pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka ES makrofinansiālā palīdzība Moldovai, Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Gruzijai, Jordānijai, Kosovai, Melnkalnei, Ziemeļmaķedonijai, Tunisijai un Ukrainai ir ļoti nozīmīga, lai veicinātu ieguldījumus un atbalstītu atveseļošanos no Covid-19 krīzes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzība un veicināšana visā pasaulē, kā arī sieviešu iespēju veicināšana un neaizsargātu grupu, piemēram, bērnu, aizsardzība joprojām ir viena no svarīgākajām Eiropas Savienības ārējās darbības interesēm; tādēļ nolemj palielināt finansējumu šīm pozīcijām; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nolemj palielināt atbalstu stratēģiskajai komunikācijai, īpaši pasākumiem, ar kuriem apkaro globālo dezinformāciju, sistemātiski izsekojot un atklājot dezinformāciju, ko izplata valsts un citi dalībnieki; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tāpēc palielina saistību apropriācijas 6. izdevumu kategorijā, par 563 429 451 EUR pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu (izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un norāda, ka šis palielinājums jāfinansē, izmantojot pieejamo rezervi un īpašos instrumentus; |
| --- | --- |

60.

7. izdevumu kategorija. Eiropas publiskā pārvalde

| 61. | uzskata, ka Padomes veiktie samazinājumi ir nepamatoti un neļautu Komisijai pildīt savus uzdevumus; tāpēc atjauno budžeta projektā ierosinātos administratīvos izdevumus, kas paredzēti Komisijai, cita starpā par tās birojiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka, ņemot vērā jaunos tiesību aktu priekšlikumus un stratēģiskās iniciatīvas, kuru pamatā ir Eiropas zaļā kursa mērķi, piemēram, paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, Biodaudzveidības stratēģiju, ilgtspēju sekmējošo ķimikāliju stratēģiju un lielākus Savienības izdevumus, pateicoties NGEU un Atveseļošanas un noturības mehānismam, dažiem dienestiem, jo īpaši Komisijas Vides ģenerāldirektorātam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), būs nepieciešams lielāks darbinieku skaits; aicina Komisiju kā godīgu starpnieci nekavējoties atkārtoti izvērtēt šīs vajadzības un ierosināt atbilstošus palielinājumus grozījumu vēstulē vai samierināšanas procedūras laikā, nemazinot faktisko cilvēkresursu apmēru citos savos dienestos vai aģentūrās; uzsver, ka pašreizējais budžeta apmērs un darbinieku sastāvs mazina OLAF spēju veikt savu darbu visās dalībvalstīs; uzsver arī OLAF pieaugošo darba slodzi saistībā ar Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu un sadarbību ar EPPO; |
| --- | --- |

62.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 63. | atgādina tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām Savienības darbībām un programmām; pēc visu iesniegto priekšlikumu rūpīgas analīzes un pilnībā ņemot vērā Komisijas vērtējumu par to vai, tie atbilst juridiskajām prasībām un ir īstenojami, pieņem tādu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu, kas atspoguļo Parlamenta politiskās prioritātes; aicina Komisiju ātri īstenot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības un nodrošināt atgriezenisko saiti, informējot par to sniegumu un uz vietas gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

63.

Maksājumi

| 64. | uzsver, ka 2022. gada budžetā ir jānodrošina pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, un tāpēc nolemj atcelt Padomes veiktos samazinājumus un palielināt maksājumu apropriācijas tajās pozīcijās, kurās tiek grozītas saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

64.

Pārējās iedaļas

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 65. | atbilstīgi 2021. gada 29. aprīļa plenārsēdē pieņemtajai ieņēmumu un izdevumu tāmei atstāj nemainītu vispārējo sava 2022. gada budžeta apmēru — 2 112 904 198 EUR; iekļauj budžeta apmēru nemainošas tehniskas korekcijas, lai atspoguļotu atjauninātu informāciju, kura nav bijusi pieejama agrāk šajā gadā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | saskaņā ar iepriekš minēto 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2022. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi:






  a) | pieņem zināšanai gaidāmo vides vadības sistēmas (EMAS) vidusposma stratēģijas vidusposma pārskatīšanu; atkārtoti aicina grozīt pašreizējo CO2 samazināšanas plānu, lai līdz 2030. gadam panāktu oglekļneitralitāti, izmantojot iekšēju oglekļa cenu; |
| --- | --- | --- |

66.

a)

pieņem zināšanai gaidāmo vides vadības sistēmas (EMAS) vidusposma stratēģijas vidusposma pārskatīšanu; atkārtoti aicina grozīt pašreizējo CO2 samazināšanas plānu, lai līdz 2030. gadam panāktu oglekļneitralitāti, izmantojot iekšēju oglekļa cenu;

| b) | pieņem zināšanai, ka viena no EMAS prioritārajām jomām vidējā termiņā būs cilvēku transporta radīto emisiju samazināšana; atkārtoti prasa samērīgi samazināt to braucienu skaitu, kas saistīti ar sanāksmēm, kuras var efektīvi rīkot attālināti vai jauktā formātā, un veicināt pāreju uz mazoglekļa alternatīvām visu pārējo braucienu gadījumā, ar noteikumu, ka tas neietekmē likumdošanas un politiskā darba kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

pieņem zināšanai, ka viena no EMAS prioritārajām jomām vidējā termiņā būs cilvēku transporta radīto emisiju samazināšana; atkārtoti prasa samērīgi samazināt to braucienu skaitu, kas saistīti ar sanāksmēm, kuras var efektīvi rīkot attālināti vai jauktā formātā, un veicināt pāreju uz mazoglekļa alternatīvām visu pārējo braucienu gadījumā, ar noteikumu, ka tas neietekmē likumdošanas un politiskā darba kvalitāti;

| c) | atzinīgi vērtē brīvprātīgā tāldarba paplašināšanu Parlamenta darbiniekiem; atkārtoti aicina dot priekšroku hibrīdsanāksmēm vai pilnībā attālinātām sanāksmēm, ja tās nav saistītas ar politisku lēmumu pieņemšanu, piemēram, uzklausīšanu un viedokļu apmaiņas vai iekšēju un sagatavošanas sanāksmju gadījumā; atkārtoti prasa pilnībā attālināti rīkot sagatavošanas sanāksmes un pēc darba braucieniem notiekošās informatīvās sanāksmes saistībā ar visiem oficiālajiem delegāciju apmeklējumiem, izvirzot to kā vienu no apstiprinājuma saņemšanas priekšnoteikumiem, un noteikt, ka no 2022. gada tiks apstiprināti tikai attiecīgajos noteikumos paredzētie delegāciju braucieni; atkārtoti prasa Prezidijam nodrošināt, ka komiteju ārkārtas sanāksmes Strasbūrā tiek rīkotas tikai un vienīgi ārkārtas apstākļos un ka tās ir pienācīgi jāpamato pirms apstiprinājuma sniegšanas katrā atsevišķā gadījumā; |
| --- | --- |

c)

atzinīgi vērtē brīvprātīgā tāldarba paplašināšanu Parlamenta darbiniekiem; atkārtoti aicina dot priekšroku hibrīdsanāksmēm vai pilnībā attālinātām sanāksmēm, ja tās nav saistītas ar politisku lēmumu pieņemšanu, piemēram, uzklausīšanu un viedokļu apmaiņas vai iekšēju un sagatavošanas sanāksmju gadījumā; atkārtoti prasa pilnībā attālināti rīkot sagatavošanas sanāksmes un pēc darba braucieniem notiekošās informatīvās sanāksmes saistībā ar visiem oficiālajiem delegāciju apmeklējumiem, izvirzot to kā vienu no apstiprinājuma saņemšanas priekšnoteikumiem, un noteikt, ka no 2022. gada tiks apstiprināti tikai attiecīgajos noteikumos paredzētie delegāciju braucieni; atkārtoti prasa Prezidijam nodrošināt, ka komiteju ārkārtas sanāksmes Strasbūrā tiek rīkotas tikai un vienīgi ārkārtas apstākļos un ka tās ir pienācīgi jāpamato pirms apstiprinājuma sniegšanas katrā atsevišķā gadījumā;

| d) | atzinīgi vērtē patlaban notiekošo noteikumu par darba braucieniem pārskatīšanu; atkārtoti prasa apstiprinājumu sniegt, pienācīgi pamatojoties uz vajadzībām, un, kad vien iespējams, izmantot mazoglekļa transporta veidus; atkārtoti aicina pārskatīt noteikumus par reģistrēto deputātu palīgu komandējumiem, ievērojot tos pašus principus; |
| --- | --- |

d)

atzinīgi vērtē patlaban notiekošo noteikumu par darba braucieniem pārskatīšanu; atkārtoti prasa apstiprinājumu sniegt, pienācīgi pamatojoties uz vajadzībām, un, kad vien iespējams, izmantot mazoglekļa transporta veidus; atkārtoti aicina pārskatīt noteikumus par reģistrēto deputātu palīgu komandējumiem, ievērojot tos pašus principus;

| e) | mudina deputātus transportam izmantot mazoglekļa alternatīvas; atkārtoti aicina pārskatīt Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus, lai saistībā ar Savienības teritorijā veiktiem lidojumiem tiktu atmaksātas elastīgas ekonomiskās klases aviobiļetes, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmumus; |
| --- | --- |

e)

mudina deputātus transportam izmantot mazoglekļa alternatīvas; atkārtoti aicina pārskatīt Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus, lai saistībā ar Savienības teritorijā veiktiem lidojumiem tiktu atmaksātas elastīgas ekonomiskās klases aviobiļetes, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmumus;

| f) | atkārtoti aicina Parlamentu tā centienos kļūt par līderi ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes jomā cieši sadarboties ar attiecīgajām vietējām iestādēm un jo īpaši ar Briseles reģionu, aktīvi iesaistoties plāna GoodMove īstenošanā, īpaši attiecībā uz stāvvietām; atkārtoti prasa paplašināt dienesta velosipēdu shēmu Parlamentā un dienesta automašīnas izmantot deputātu, darbinieku un reģistrētu deputātu palīgu ar komandējuma rīkojumiem transportam starp Briseli un Strasbūru; atkārtoti aicina atbilstīgi palielināt to autostāvvietu skaitu, kas paredzētas tikai elektrotransportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

f)

atkārtoti aicina Parlamentu tā centienos kļūt par līderi ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes jomā cieši sadarboties ar attiecīgajām vietējām iestādēm un jo īpaši ar Briseles reģionu, aktīvi iesaistoties plāna GoodMove īstenošanā, īpaši attiecībā uz stāvvietām; atkārtoti prasa paplašināt dienesta velosipēdu shēmu Parlamentā un dienesta automašīnas izmantot deputātu, darbinieku un reģistrētu deputātu palīgu ar komandējuma rīkojumiem transportam starp Briseli un Strasbūru; atkārtoti aicina atbilstīgi palielināt to autostāvvietu skaitu, kas paredzētas tikai elektrotransportlīdzekļiem;

| g) | atzinīgi vērtē gaidāmo priekšlikumu pārskatīt apmeklētāju grupām piemērojamos noteikumus; pieņem zināšanai pasākumus, ko atbildīgie dienesti ir veikuši, lai informētu apmeklētāju grupas par to transporta ietekmi uz vidi; atkārtoti prasa 2022. gadā izveidot sistēmu stimulējošu sistēmu ceļa izdevumu atlīdzināšanai, pamatojoties uz ietekmi uz vidi; prasa, lai pārskatītie noteikumi atbilstu Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un jo īpaši šī paziņojuma 9. punktu par kolektīvajiem braucieniem, kā arī pieskaņot apmeklētāju grupu ceļa izdevumus mainīgajām tirgus cenām un paredzēt iespēju veikt izmaiņas, lai izvairītos no tā, ka tirgus svārstības ceļa izdevumu jomā rada apmeklētāju netiešu ģeogrāfisku diskrimināciju;; |
| --- | --- |

g)

atzinīgi vērtē gaidāmo priekšlikumu pārskatīt apmeklētāju grupām piemērojamos noteikumus; pieņem zināšanai pasākumus, ko atbildīgie dienesti ir veikuši, lai informētu apmeklētāju grupas par to transporta ietekmi uz vidi; atkārtoti prasa 2022. gadā izveidot sistēmu stimulējošu sistēmu ceļa izdevumu atlīdzināšanai, pamatojoties uz ietekmi uz vidi; prasa, lai pārskatītie noteikumi atbilstu Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un jo īpaši šī paziņojuma 9. punktu par kolektīvajiem braucieniem, kā arī pieskaņot apmeklētāju grupu ceļa izdevumus mainīgajām tirgus cenām un paredzēt iespēju veikt izmaiņas, lai izvairītos no tā, ka tirgus svārstības ceļa izdevumu jomā rada apmeklētāju netiešu ģeogrāfisku diskrimināciju;;

| h) | norāda, ka tiek veikta priekšizpēte, lai novērtētu jaunu fotoelementu paneļu uzstādīšanas izmaksu lietderību vairākās ēkās Briselē, un vienlaikus atkārtoti prasa maksimālas atdeves iegūšanas nolūkā līdz 2023. gadam Briselē uzstādīt mūsdienīgus jumta fotoelementus; atkārtoti prasa apturēt fosilā kurināmā apkures iekārtu modernizāciju un 2022. gadā pieņemt ceļvedi ar konkrētiem starpposma mērķrādītājiem fosilā kurināmā pakāpeniskai likvidācijai, lai novērstu balasta aktīvu veidošanos, un prasa veikt analīzi par siltumsūkņu sistēmu un citu attiecīgo tehnoloģiju izmantošanas efektivitāti un lietderību saskaņā ar EMAS mērķiem; vienlaikus atkārtoti prasa izcelsmes apliecinājumus iepirkumā pakāpeniski aizstāt ar vietējiem atjaunojamajiem energoresursiem; |
| --- | --- |

h)

norāda, ka tiek veikta priekšizpēte, lai novērtētu jaunu fotoelementu paneļu uzstādīšanas izmaksu lietderību vairākās ēkās Briselē, un vienlaikus atkārtoti prasa maksimālas atdeves iegūšanas nolūkā līdz 2023. gadam Briselē uzstādīt mūsdienīgus jumta fotoelementus; atkārtoti prasa apturēt fosilā kurināmā apkures iekārtu modernizāciju un 2022. gadā pieņemt ceļvedi ar konkrētiem starpposma mērķrādītājiem fosilā kurināmā pakāpeniskai likvidācijai, lai novērstu balasta aktīvu veidošanos, un prasa veikt analīzi par siltumsūkņu sistēmu un citu attiecīgo tehnoloģiju izmantošanas efektivitāti un lietderību saskaņā ar EMAS mērķiem; vienlaikus atkārtoti prasa izcelsmes apliecinājumus iepirkumā pakāpeniski aizstāt ar vietējiem atjaunojamajiem energoresursiem;

| i) | atgādina, ka ievērojams vairākums Parlamenta deputātu ir pauduši atbalstu vienai iestādes atrašanās vietai, lai nodrošinātu Savienības nodokļu maksātāju naudas efektīvu izlietojumu un to, ka Parlaments uzņemas institucionālu atbildību par savas oglekļa pēdas samazināšanu; atgādina, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību Eiropas Parlamentam ir jāatrodas Strasbūrā; norāda, ka paliekošu izmaiņu veikšanai būtu vajadzīgi grozījumi Līgumā, kuru izdarīšanai ir nepieciešama vienprātība; |
| --- | --- |

i)

atgādina, ka ievērojams vairākums Parlamenta deputātu ir pauduši atbalstu vienai iestādes atrašanās vietai, lai nodrošinātu Savienības nodokļu maksātāju naudas efektīvu izlietojumu un to, ka Parlaments uzņemas institucionālu atbildību par savas oglekļa pēdas samazināšanu; atgādina, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību Eiropas Parlamentam ir jāatrodas Strasbūrā; norāda, ka paliekošu izmaiņu veikšanai būtu vajadzīgi grozījumi Līgumā, kuru izdarīšanai ir nepieciešama vienprātība;

| j) | atzinīgi vērtē to, ka EMAS rīcības plānā 2021. gadam ir paredzēta obligāta apspriešanās ar Zaļā publiskā iepirkuma palīdzības dienestu par visām iepirkuma procedūrām prioritārajās produktu kategorijās, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu; tomēr atkārtoti prasa noteikt pienākumu apspriesties ar Zaļā publiskā iepirkuma palīdzības dienestu par iepirkumiem, kuru vērtība pārsniedz 15 000 EUR; |
| --- | --- |

j)

atzinīgi vērtē to, ka EMAS rīcības plānā 2021. gadam ir paredzēta obligāta apspriešanās ar Zaļā publiskā iepirkuma palīdzības dienestu par visām iepirkuma procedūrām prioritārajās produktu kategorijās, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu; tomēr atkārtoti prasa noteikt pienākumu apspriesties ar Zaļā publiskā iepirkuma palīdzības dienestu par iepirkumiem, kuru vērtība pārsniedz 15 000 EUR;

| k) | atgādina, ka pēc Prezidija 2018. gada lēmuma par piemaksu par vispārējiem izdevumiem plenārsēdēs ir pieņemti turpmāki lēmumi, un tāpēc atkārtoti prasa Prezidijam līdz 2021. gada beigām ieviest izmaiņas noteikumos, kuri reglamentē piemaksu par vispārējiem izdevumiem; |
| --- | --- |

k)

atgādina, ka pēc Prezidija 2018. gada lēmuma par piemaksu par vispārējiem izdevumiem plenārsēdēs ir pieņemti turpmāki lēmumi, un tāpēc atkārtoti prasa Prezidijam līdz 2021. gada beigām ieviest izmaiņas noteikumos, kuri reglamentē piemaksu par vispārējiem izdevumiem;

| l) | aicina Prezidiju definēt skaidrus un juridiski noteiktus standartus, kuros norādīts, kādos gadījumos ir iespējams nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību, cita starpā attiecībā uz reģistrētiem deputātu palīgiem, un publicēt šos standartus; |
| --- | --- |

l)

aicina Prezidiju definēt skaidrus un juridiski noteiktus standartus, kuros norādīts, kādos gadījumos ir iespējams nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību, cita starpā attiecībā uz reģistrētiem deputātu palīgiem, un publicēt šos standartus;

| m) | uzsver nepieciešamību pārskatīt Parlamenta cilvēkresursu politiku, lai iestāde varētu izmantot visu Parlamenta darbinieku iegūtās speciālās zināšanas; uzskata, ka tādēļ ir jāmaina noteikumi, lai visu kategoriju darbinieki, tostarp reģistrēti deputātu palīgi, varētu piedalīties iekšējos konkursos, un ir jāizveido cilvēkresursu attīstības shēmas, kas ļautu Parlamentam saglabāt šo kategoriju speciālās zināšanas iestādes rīcībā; |
| --- | --- |

m)

uzsver nepieciešamību pārskatīt Parlamenta cilvēkresursu politiku, lai iestāde varētu izmantot visu Parlamenta darbinieku iegūtās speciālās zināšanas; uzskata, ka tādēļ ir jāmaina noteikumi, lai visu kategoriju darbinieki, tostarp reģistrēti deputātu palīgi, varētu piedalīties iekšējos konkursos, un ir jāizveido cilvēkresursu attīstības shēmas, kas ļautu Parlamentam saglabāt šo kategoriju speciālās zināšanas iestādes rīcībā;

| n) | pauž nožēlu par to, ka Prezidijs atsakās īstenot plenārsēdē daudzkārt pausto gribu veikt pasākumus, lai pilnībā saskaņotu piemaksu likmes, kas saistībā ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām tiek piemērotas ierēdņiem, pārējiem darbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem; aicina Prezidiju risināt šo jautājumu, lai, ilgāk vairs nekavējoties, novērstu minēto nevienlīdzību, un veikt tūlītējus pasākumus saistībā ar piemērojamo noteikumu pārskatīšanu, kas ir nepieciešama tiesiskā regulējuma grozīšanai; |
| --- | --- |

n)

pauž nožēlu par to, ka Prezidijs atsakās īstenot plenārsēdē daudzkārt pausto gribu veikt pasākumus, lai pilnībā saskaņotu piemaksu likmes, kas saistībā ar darba braucieniem starp Parlamenta trijām darba vietām tiek piemērotas ierēdņiem, pārējiem darbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem; aicina Prezidiju risināt šo jautājumu, lai, ilgāk vairs nekavējoties, novērstu minēto nevienlīdzību, un veikt tūlītējus pasākumus saistībā ar piemērojamo noteikumu pārskatīšanu, kas ir nepieciešama tiesiskā regulējuma grozīšanai;

| o) | atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un braucienus ārpus Eiropas Savienības; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus noteikumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos; |
| --- | --- |

o)

atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un braucienus ārpus Eiropas Savienības; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus noteikumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos;

| p) | pieņem zināšanai Prezidija 2021. gada 8. februāra lēmumu par balsošanu saskaņā ar attālinātas līdzdalības režīmu; norāda, ka patlaban nav iespējama attālināta balsošana, ja nav priekšsēdētāja lēmuma par ārkārtas apstākļu noteikšanu; atkārtoti aicina Prezidiju ļaut deputātiem izmantot tiesības balsot grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai paternitātes atvaļinājuma laikā, ilgstošas slimības laikā vai force majeure gadījumos; |
| --- | --- |

p)

pieņem zināšanai Prezidija 2021. gada 8. februāra lēmumu par balsošanu saskaņā ar attālinātas līdzdalības režīmu; norāda, ka patlaban nav iespējama attālināta balsošana, ja nav priekšsēdētāja lēmuma par ārkārtas apstākļu noteikšanu; atkārtoti aicina Prezidiju ļaut deputātiem izmantot tiesības balsot grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai paternitātes atvaļinājuma laikā, ilgstošas slimības laikā vai force majeure gadījumos;

| q) | pieņem zināšanai darbu, kas patlaban tiek veikts, lai aizstātu Wi-Fi infrastruktūru trijās darba vietās; prasa ātri uzstādīt jauno infrastruktūru; |
| --- | --- |

q)

pieņem zināšanai darbu, kas patlaban tiek veikts, lai aizstātu Wi-Fi infrastruktūru trijās darba vietās; prasa ātri uzstādīt jauno infrastruktūru;

| r) | atgādina par informācijas drošības un privātuma apdraudējumu, ko rada no trešām personām atkarīgu risinājumu izmantošana, un atklātā pirmkoda programmatūras izmantošanas pozitīvo ietekmi; uzstāj, ka lietotājiem vajadzētu būt iespējai izmantot atklātā pirmkoda programmatūru Parlamenta ierīcēs un ka ir vajadzīgi decentralizēti atklātā pirmkoda risinājumi virtuālām sanāksmēm un tūlītējai ziņapmaiņai; uzsver nepieciešamību pienācīgi apmācīt lietotājus, īpašu uzmanību pievēršot kiberdrošībai; uzsver, ka ir vajadzīga automātiskas valodu transkripcijas un tulkošanas programmatūra, lai atbalstītu vienlīdzīgu informācijas izplatīšanu visās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

r)

atgādina par informācijas drošības un privātuma apdraudējumu, ko rada no trešām personām atkarīgu risinājumu izmantošana, un atklātā pirmkoda programmatūras izmantošanas pozitīvo ietekmi; uzstāj, ka lietotājiem vajadzētu būt iespējai izmantot atklātā pirmkoda programmatūru Parlamenta ierīcēs un ka ir vajadzīgi decentralizēti atklātā pirmkoda risinājumi virtuālām sanāksmēm un tūlītējai ziņapmaiņai; uzsver nepieciešamību pienācīgi apmācīt lietotājus, īpašu uzmanību pievēršot kiberdrošībai; uzsver, ka ir vajadzīga automātiskas valodu transkripcijas un tulkošanas programmatūra, lai atbalstītu vienlīdzīgu informācijas izplatīšanu visās oficiālajās valodās;

| s) | pieņem zināšanai mākoņdatošanas stratēģiskās ievirzes, ko Prezidijs pieņēma 2020. gada jūnijā; atkārtoti prasa veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Parlaments, iepērkot programmatūru un digitālo infrastruktūru, tostarp mākoņdatošanas risinājumus, nepieļauj atkarību no konkrēta pārdevēja, izvirzot pārnesamības un pilnīgas sadarbspējas prasības, izmanto atklātā pirmkoda programmatūru un iezīmē MVU un jaunuzņēmumiem paredzētus iepirkumus; |
| --- | --- |

s)

pieņem zināšanai mākoņdatošanas stratēģiskās ievirzes, ko Prezidijs pieņēma 2020. gada jūnijā; atkārtoti prasa veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Parlaments, iepērkot programmatūru un digitālo infrastruktūru, tostarp mākoņdatošanas risinājumus, nepieļauj atkarību no konkrēta pārdevēja, izvirzot pārnesamības un pilnīgas sadarbspējas prasības, izmanto atklātā pirmkoda programmatūru un iezīmē MVU un jaunuzņēmumiem paredzētus iepirkumus;

| t) | pieņem zināšanai pakalpojumus, kurus daži Parlamenta vietējie biroji (EPLO) sniedz valodās, kas nav Savienības oficiālās valodas; prasa Prezidijam izvērtēt, vai ir iespējama un aptuveni cik izmaksātu komunikācijas materiālu nodrošināšana (piemēram, centriem Europa Experience), lingvistisko minoritāšu, reģionu un kopienu valodās dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

t)

pieņem zināšanai pakalpojumus, kurus daži Parlamenta vietējie biroji (EPLO) sniedz valodās, kas nav Savienības oficiālās valodas; prasa Prezidijam izvērtēt, vai ir iespējama un aptuveni cik izmaksātu komunikācijas materiālu nodrošināšana (piemēram, centriem Europa Experience), lingvistisko minoritāšu, reģionu un kopienu valodās dažādās dalībvalstīs;

| u) | ņem vērā aptuvenās izmaksas saistībā ar ārpakalpojumu izmantošanu svarīgāko ārpolitikas rezolūciju tulkošanai attiecīgās valsts oficiālajā valodā; atkārtoti aicina sagatavot šādu dokumentu tulkojumus, lai palielinātu Parlamenta ārlietu jomā veikto darbību ietekmi un informētību par tām, un nodrošināt, ka šim nolūkam tiek paredzēti pietiekami līdzekļi; |
| --- | --- |

u)

ņem vērā aptuvenās izmaksas saistībā ar ārpakalpojumu izmantošanu svarīgāko ārpolitikas rezolūciju tulkošanai attiecīgās valsts oficiālajā valodā; atkārtoti aicina sagatavot šādu dokumentu tulkojumus, lai palielinātu Parlamenta ārlietu jomā veikto darbību ietekmi un informētību par tām, un nodrošināt, ka šim nolūkam tiek paredzēti pietiekami līdzekļi;

| v) | pieņem zināšanai projektu Immersive Online Experience un citus apmeklētājiem pieejamos tiešsaistes pasākumus; aicina attīstīt un popularizēt iespēju dalībvalstu un partnervalstu pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem organizēt virtuālas ekskursijas gida pavadībā Parlamentā, lai uzlabotu plašākas sabiedrības izpratni par iestādes darbu un vērtībām; |
| --- | --- |

v)

pieņem zināšanai projektu Immersive Online Experience un citus apmeklētājiem pieejamos tiešsaistes pasākumus; aicina attīstīt un popularizēt iespēju dalībvalstu un partnervalstu pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem organizēt virtuālas ekskursijas gida pavadībā Parlamentā, lai uzlabotu plašākas sabiedrības izpratni par iestādes darbu un vērtībām;

| w) | atkārtoti aicina Prezidiju darīt zināmu savu lēmumu par Paul-Henri Spaak (PHS) ēku, tostarp detalizētu izmaksu sadalījumu un apliecinošos dokumentus; |
| --- | --- |

w)

atkārtoti aicina Prezidiju darīt zināmu savu lēmumu par Paul-Henri Spaak (PHS) ēku, tostarp detalizētu izmaksu sadalījumu un apliecinošos dokumentus;

| x) | atgādina Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 27. panta 1. un 2. punktu par Parlamenta izveidoto brīvprātīgo pensiju fondu; |
| --- | --- |

x)

atgādina Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 27. panta 1. un 2. punktu par Parlamenta izveidoto brīvprātīgo pensiju fondu;

| y) | pieņem zināšanai pasākumus, ko Parlaments veicis, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz uzkopšanas un ēdināšanas pakalpojumu sniedzējiem; atkārtoti aicina Prezidiju atkārtoti izskatīt Parlamenta ārpakalpojumu politiku attiecībā uz uzkopšanas un ēdināšanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

y)

pieņem zināšanai pasākumus, ko Parlaments veicis, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz uzkopšanas un ēdināšanas pakalpojumu sniedzējiem; atkārtoti aicina Prezidiju atkārtoti izskatīt Parlamenta ārpakalpojumu politiku attiecībā uz uzkopšanas un ēdināšanas pakalpojumiem;

Citas iedaļas (IV–X iedaļa)

| 67. | norāda, ka budžeta projekts lielā mērā atspoguļo to dažādo iestāžu tāmes, uz kurām attiecas pārējās budžeta iedaļas, un tāpēc — ar dažiem izņēmumiem — atbilst to finansiālajām prasībām; uzskata, ka Padomes ierosinātajiem sistemātiskajiem samazinājumiem tādējādi būtu kaitīga ietekme uz attiecīgo iestāžu darbību un līdz ar to arī uz būtisko ieguldījumu, ko tās sniedz Savienības darbības nodrošināšanā; tāpēc ierosina gandrīz visos gadījumos atjaunot budžeta projektā ierosinātās summas, cita starpā gan Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, gan Reģionu komitejai un tās štatu sarakstam paredzētās summas, lai šīs iestādes varētu veikt visus tām uzticētos uzdevumus, tostarp jaunas funkcijas; saskaņā ar džentlmeņu vienošanos negroza Padomes lasījumu attiecībā uz Padomi un Eiropadomi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzskata, ka dažos gadījumos un ņemot vērā iestāžu tāmes apropriācijas vai darbinieku skaits ir jāpalielina, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apmēru, lai segtu jaunas vajadzības un sasniegtu jaunus politikas mērķus; tāpēc ierosina:






  a) | attiecībā uz Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, pozīcijām, kas saistītas ar darbinieku atalgojumu un tiesībām, tostarp attiecībā uz štatu sarakstiem, lai saglabātu šo iestāžu tāmēm atbilstošu apropriāciju apmēru; |
| --- | --- | --- |

68.

a)

attiecībā uz Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, pozīcijām, kas saistītas ar darbinieku atalgojumu un tiesībām, tostarp attiecībā uz štatu sarakstiem, lai saglabātu šo iestāžu tāmēm atbilstošu apropriāciju apmēru;

| b) | attiecībā uz Eiropas Revīzijas palātu — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, 1200. pozīcijai “Atalgojums un piemaksas”, tostarp attiecībā uz tās štatu sarakstu, lai saglabātu tādu apropriāciju apmēru, kādu Eiropas Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu, un jo īpaši lai segtu papildu revīzijas uzdevumus saistībā ar Savienības līdzekļu apmēra pieaugumu (Atveseļošanas un noturības mehānisms un NGEU); |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Eiropas Revīzijas palātu — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, 1200. pozīcijai “Atalgojums un piemaksas”, tostarp attiecībā uz tās štatu sarakstu, lai saglabātu tādu apropriāciju apmēru, kādu Eiropas Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu, un jo īpaši lai segtu papildu revīzijas uzdevumus saistībā ar Savienības līdzekļu apmēra pieaugumu (Atveseļošanas un noturības mehānisms un NGEU);

| c) | attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, 2214. pozīcijai “Stratēģiskās komunikācijas spēja” un 1200. pozīcijai “Līgumdarbinieki”, lai vēl vairāk pastiprinātu cīņu pret dezinformāciju, jo īpaši Tālo Austrumu reģionā; palielināt arī 1100. pozīciju “Pamatalgas”, vēl dažas ar to saistītas pozīcijas un štatu sarakstu, lai Eiropas Ārējās darbības dienestam dotu iespēju aizstāt norīkotos valstu ekspertus ar štata darbiniekiem un pildīt savas funkcijas saskaņā ar globālo cilvēktiesību sankciju režīmu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu — palielināt apropriācijas, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto summu, 2214. pozīcijai “Stratēģiskās komunikācijas spēja” un 1200. pozīcijai “Līgumdarbinieki”, lai vēl vairāk pastiprinātu cīņu pret dezinformāciju, jo īpaši Tālo Austrumu reģionā; palielināt arī 1100. pozīciju “Pamatalgas”, vēl dažas ar to saistītas pozīcijas un štatu sarakstu, lai Eiropas Ārējās darbības dienestam dotu iespēju aizstāt norīkotos valstu ekspertus ar štata darbiniekiem un pildīt savas funkcijas saskaņā ar globālo cilvēktiesību sankciju režīmu;

o

o o

| 69. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, 2. pielikums “Deklarācijas” (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0357).

(6)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(7)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0106.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0158.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regula (ES) 2021/1755, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (OV L 357, 8.10.2021., 1. lpp.).

(11)  Regula Nr. 1, ar ko nosaka valodas, kādas izmantojamas Eiropas Ekonomikas Kopienā (OV P 017, 6.10.1958., 385. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regula (ES) 2021/695, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) izvērtējumu un Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonda (IFRS fonds), Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) un Sabiedrības interešu uzraudzības padomes (PIOB) darbībām (OV C 86, 6.3.2018., 24. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. novembra Regula (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/192

---

P9_TA(2021)0433

Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 184/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0336), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0336),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0211/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0035/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0035/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pielikumā pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 85. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2019. gada 13. februārī pieņemtos grozījumus (OV C 449, 23.12.2020., 586. lpp.).

---

P9_TC1-COD(2018)0168

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/..., ar ko groza Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2021/2118.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2009/103/EK

Komisija joprojām ir apņēmusies nodrošināt augstu cietušo aizsardzības līmeni saistībā ar Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas direktīvu. Mūsu mērķis ir nodrošināt, ka cietušie, tostarp pārrobežu situācijās, pēc iespējas ātrāk saņem kompensāciju un uz viņiem neattiecas nesamērīgas procedūras prasības, kas varētu apgrūtināt viņu piekļuvi kompensācijai. Kompensēšanas efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, vai to nodrošina savlaicīgi. Šajā sakarībā mēs norādām uz Eiropas Parlamenta atkārtoti paustajām bažām par dalībvalstu atšķirībām attiecībā uz noilguma termiņiem, t. i., attiecīgo laikposmu, kurā cietusī puse var iesniegt prasību. Komisija rūpīgi izskatīs šo jautājumu un apsvērs iespējamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai vēl vairāk stiprinātu cietušo aizsardzību, ja pierādījumi liecinās, ka rīcība Savienības līmenī ir pamatota.

---

| 5.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 184/194 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 184/194

---

P9_TA(2021)0434

Kopuzņēmumi pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 184/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0087), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0087),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0166/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0246/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0246/2021),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [XXXX] (10) (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi ES
  un
  tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis partnerība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [XXXX] (10) (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi ES
  un
  tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis partnerība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot.

| (1) | Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [XXXX] (10) (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības
  saistības un
  prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi ES, tās iedzīvotājiem
  un videi
  , kuru var efektīvāk sasniegt nevis partnerība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot. |
| --- | --- |

(1)

Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [XXXX] (10) (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) tika izveidots politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības
  saistības un
  prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi ES, tās iedzīvotājiem
  un videi
  , kuru var efektīvāk sasniegt nevis partnerība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku, partneriem kopīgu redzējumu, ko partneri apņemas īstenot.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā
  , piemēram, virzības uz
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem
  un
  pārejas
  uz zaļu un digitālu Eiropu
  paātrināšanā
  , un tām būtu jāveicina atgūšanās no līdz šim nepieredzētās ar Covid-19 saistītās krīzes. Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu minētos sarežģītos jautājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā
  , piemēram, virzības uz
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem
  un
  pārejas
  uz zaļu un digitālu Eiropu
  paātrināšanā
  , un tām būtu jāveicina atgūšanās no līdz šim nepieredzētās ar Covid-19 saistītās krīzes. Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu minētos sarežģītos jautājumus.

| (2) | Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme
  tādu
  stratēģisko mērķu sasniegšanā
  kā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO)
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķi (IAM), Savienības saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām kontekstā

   (1a)

  (“Parīzes nolīgums”),
  un
  pāreja
  uz zaļu un digitālu Eiropu, un tām būtu jāveicina
  sociāli, ekonomiski un vidiski noturīga
  atgūšanās no līdz šim nepieredzētās ar Covid-19 saistītās krīzes
  , vienlaikus sekmējot Eiropas rūpniecības vadošo pozīciju
  . Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai
  sabiedrības interesēs
  risinātu minētos sarežģītos jautājumus.. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” ir svarīga nozīme
  tādu
  stratēģisko mērķu sasniegšanā
  kā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO)
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķi (IAM), Savienības saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām kontekstā

   (1a)

  (“Parīzes nolīgums”),
  un
  pāreja
  uz zaļu un digitālu Eiropu, un tām būtu jāveicina
  sociāli, ekonomiski un vidiski noturīga
  atgūšanās no līdz šim nepieredzētās ar Covid-19 saistītās krīzes
  , vienlaikus sekmējot Eiropas rūpniecības vadošo pozīciju
  . Eiropas partnerības risina sarežģītus pārrobežu jautājumus, kam vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, kas aprakstītas šai regulai pievienotajos ietekmes novērtējumos, pulcējot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai
  sabiedrības interesēs
  risinātu minētos sarežģītos jautājumus..

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Lai nodrošinātu zinātnisko izcilību, ir jānodrošina zinātniskās pētniecības brīvība un jāveicina visaugstākie zinātniskās godprātības standarti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 13. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Lai nodrošinātu zinātnisko izcilību, ir jānodrošina zinātniskās pētniecības brīvība un jāveicina visaugstākie zinātniskās godprātības standarti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 13. pantu.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Ir svarīgi, lai visās Eiropas partnerībās tiktu ievērota ētikas prakse un ētikas pamatprincipi, ievērojot arī ētikas standartus, kas noteikti dažādos valstu, nozaru vai iestāžu ētikas kodeksos. To pētniecības darbībām vienmēr būtu jāpiemēro principi, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 19. pantā un Komisijas paziņojumā par ētiku un cilmes šūnu izpēti attiecībā uz minēto pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Ir svarīgi, lai visās Eiropas partnerībās tiktu ievērota ētikas prakse un ētikas pamatprincipi, ievērojot arī ētikas standartus, kas noteikti dažādos valstu, nozaru vai iestāžu ētikas kodeksos. To pētniecības darbībām vienmēr būtu jāpiemēro principi, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 19. pantā un Komisijas paziņojumā par ētiku un cilmes šūnu izpēti attiecībā uz minēto pantu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī,
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  piemēram,
  fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var
  īstenot savas intereses stratēģiskās jomās
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī,
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  piemēram,
  fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var
  īstenot savas intereses stratēģiskās jomās
  .

| (3) | Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot
  visas
  attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari,
  mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un jaunuzņēmumus, universitātes,
  pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  tai skaitā nevalstiskās organizācijas (NVO) un
  fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var
  attīstīt gan savu stratēģisko autonomiju, gan atvērtu ekonomiku
  . |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot
  visas
  attiecīgās ieinteresētās personas no visas Eiropas, tostarp rūpniecības nozari,
  mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un jaunuzņēmumus, universitātes,
  pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  tai skaitā nevalstiskās organizācijas (NVO) un
  fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Tām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem, kas nostiprina sadarbību starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, tādējādi nesot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai un vienlaikus nodrošinot, ka Savienība var
  attīstīt gan savu stratēģisko autonomiju, gan atvērtu ekonomiku
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ar Regulu (ES) 2020/852 (11) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un
  saimnieciskajās
  darbībās, kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ar Regulu (ES) 2020/852 (11) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un
  saimnieciskajās
  darbībās, kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā.

| (6) | Ar Regulu (ES) 2020/852 (11) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un darbībās,
  kas ir tā darbības jomā un
  kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Ar Regulu (ES) 2020/852 (11) ir izveidots vispārējs regulējums, saskaņā ar kuru ilgtspējīgu ieguldījumu noteikšanas kontekstā konstatē, vai saimnieciska darbība ir uzskatāma par vides ziņā ilgtspējīgu. Ar to ir izveidota vienota atsauce, kuru ieguldītāji, bankas, nozare un pētnieki var izmantot, ieguldot projektos un darbībās,
  kas ir tā darbības jomā un
  kam ir būtiska pozitīva ietekme uz klimatu un vidi un kas nerada būtisku kaitējumu ne klimatam, ne videi. Tā ir atsauce zaļiem ieguldījumiem Savienībā.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Attiecīgā gadījumā partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam un princips “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši regulas 17. pantam kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Attiecīgā gadījumā partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam un princips “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši regulas 17. pantam kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem.

| (7) | Attiecīgā gadījumā partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam un princips “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši regulas 17. pantam
  , ja kopuzņēmuma darbība ir minētās regulas darbības jomā,
  kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgā gadījumā partnerībām būtu jāņem vērā tehniskās pārbaudes kritēriji atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam un princips “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši regulas 17. pantam
  , ja kopuzņēmuma darbība ir minētās regulas darbības jomā,
  kā instruments, ar kuru uzlabot savu projektu gatavību un piekļuvi zaļajam finansējumam, kam būs būtiska nozīme to nodrošināto inovatīvo tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanā tirgū un plašākā izvēršanā. Tehniskās pārbaudes kritēriju pamatā ir zinātniski pierādījumi. Partnerību īstenotajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būtiski palīdzēt uzņēmējiem sasniegt vai pārsniegt regulā noteiktos standartus un robežvērtības un pastāvīgi nodrošināt tehniskās pārbaudes kritēriju aktualitāti un atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Kopuzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Kopuzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību.

| (10) | Kopuzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu
  , ilgtspējīgu
  risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai
  reaģētu uz globālām problēmām un
  palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību
  un ietekmi uz vidi
  . |
| --- | --- |

(10)

Kopuzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Lai sasniegtu maksimālu ietekmi, kopuzņēmumiem būtu jāattīsta cieša sinerģija ar citām Savienības programmām un finansējuma instrumentiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta inovatīvu
  , ilgtspējīgu
  risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālo attīstību, lai
  reaģētu uz globālām problēmām un
  palielinātu ekonomisko un sociālo kohēziju un mazinātu nelīdzsvarotību
  un ietekmi uz vidi
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, lietderību
  un
  vērstību uz ietekmi, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotā veidā pārvēršot noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošām vai kopīgām darbībām problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu darbību termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, lietderību
  un
  vērstību uz ietekmi, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotā veidā pārvēršot noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošām vai kopīgām darbībām problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu darbību termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem.

| (11) | Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, lietderību, vērstību uz ietekmi
  un pievienoto vērtību sabiedrībai
  , pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotā veidā pārvēršot noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošām vai kopīgām darbībām problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu darbību termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā jauno politikas pieeju attiecībā uz Eiropas partnerībām, un jo īpaši institucionalizētām Eiropas partnerībām, ir vajadzīgs jauns veids, kā izveidot tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru tās darbotos. Lai gan uz LESD 187. panta pamata pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām izveidoto kopuzņēmumu īstenošana ir izrādījusies veiksmīga, tā ir vēl vairāk jāuzlabo. Tāpēc šīs regulas mērķis ir palielināt īstenošanas saskaņotību, efektivitāti, lietderību, vērstību uz ietekmi
  un pievienoto vērtību sabiedrībai
  , pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus un pieredzi, kas gūta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” programmu īstenošanā, saskaņotā veidā pārvēršot noteikumos, kas ir kopīgi visiem kopuzņēmumiem. Tās mērķis ir veicināt sadarbības un sinerģijas izveidi starp Eiropas partnerībām, tādējādi pilnībā izmantojot to savstarpējās saiknes organizatoriskā līmenī. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas, kā iesaistīt citu Eiropas partnerību pārstāvjus apspriedēs to darba programmu izstrādē, jāapzina jomas, kurās ar papildinošām vai kopīgām darbībām problēmas tiktu risinātas efektīvāk un lietderīgāk, jāizvairās no pārklāšanās, jāsaskaņo savu darbību termiņi un jānodrošina piekļuve rezultātiem un citiem attiecīgiem zināšanu apmaiņas līdzekļiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Pēc tam kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošām vai kopīgām darbībām starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp
  , izveidojot kopēju
  atbalsta biroju, kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas.
  Kopējam atbalsta birojam būtu jāatvieglo
  lielākas ietekmes un saskaņotības
  panākšana
  kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma īpašās vajadzības.
  Šī struktūra būtu jāizveido, izmantojot pakalpojumu līmeņa vienošanās, kas kopīgi jānoslēdz kopuzņēmumiem.
  Kopējā atbalsta biroja
  funkcijām būtu jāaptver
  koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši tā izvērtējumam tas ir atzīts par efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu, un būtu jāņem vērā nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību.
  Juridiskajai struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas labāk tiktu apmierinātas kopuzņēmumu kopējās vajadzības
  ,
  nodrošināta
  to
  cieša sadarbība
  un
  izpētītas
  visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Pēc tam kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošām vai kopīgām darbībām starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp
  , izveidojot kopēju
  atbalsta biroju, kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas.
  Kopējam atbalsta birojam būtu jāatvieglo
  lielākas ietekmes un saskaņotības
  panākšana
  kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma īpašās vajadzības.
  Šī struktūra būtu jāizveido, izmantojot pakalpojumu līmeņa vienošanās, kas kopīgi jānoslēdz kopuzņēmumiem.
  Kopējā atbalsta biroja
  funkcijām būtu jāaptver
  koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši tā izvērtējumam tas ir atzīts par efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu, un būtu jāņem vērā nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību.
  Juridiskajai struktūrai vajadzētu būt tādai, lai pēc iespējas labāk tiktu apmierinātas kopuzņēmumu kopējās vajadzības
  ,
  nodrošināta
  to
  cieša sadarbība
  un
  izpētītas
  visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām.

| (12) | Pēc tam kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošām vai kopīgām darbībām starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp
  vajadzības gadījumā dot iespēju veidot kopējas
  atbalsta biroju
  funkcijas
  , kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas.
  Kopuzņēmumu kopējo funkciju skaita palielināšana atvieglo
  lielākas ietekmes un saskaņotības
  panākšanu
  kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma īpašās vajadzības. Kopējā atbalsta biroja
  funkcijas var aptvert
  koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši tā izvērtējumam tas ir atzīts par efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu, un
  tajās
  būtu jāņem vērā nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību.
  Kopuzņēmumiem būtu jāspēj kopīgi noslēgt pakalpojumu līgumus
  ,
  nodrošināt
  to
  ciešu sadarbību
  un
  izpētīt
  visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām. |
| --- | --- |

(12)

Pēc tam kad ir noteiktas sinerģijas starp kopuzņēmumiem, tiem būtu jātiecas noteikt budžeta daļas, kas būtu jāizmanto papildinošām vai kopīgām darbībām starp kopuzņēmumiem. Šīs regulas mērķis ir arī uzlabot noteikumu efektivitāti un saskaņotību, pastiprinot operatīvo sadarbību un izpētot iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus, tostarp
  vajadzības gadījumā dot iespēju veidot kopējas
  atbalsta biroju
  funkcijas
  , kam būtu jānodrošina kopuzņēmumiem horizontāla atbalsta funkcijas.
  Kopuzņēmumu kopējo funkciju skaita palielināšana atvieglo
  lielākas ietekmes un saskaņotības
  panākšanu
  kopējos jautājumos, vienlaikus saglabājot noteiktu elastīguma pakāpi, lai apmierinātu katra kopuzņēmuma īpašās vajadzības. Kopējā atbalsta biroja
  funkcijas var aptvert
  koordinācijas un administratīvā atbalsta funkcijas jomās, kurās atbilstoši tā izvērtējumam tas ir atzīts par efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu, un
  tajās
  būtu jāņem vērā nepieciešamība izpildīt katram atsevišķajam kredītrīkotājam piemērojamo pārskatatbildības prasību.
  Kopuzņēmumiem būtu jāspēj kopīgi noslēgt pakalpojumu līgumus
  ,
  nodrošināt
  to
  ciešu sadarbību
  un
  izpētīt
  visas iespējamās sinerģijas starp Eiropas partnerībām un līdz ar to starp dažādajām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, kā arī starp pārējām kopuzņēmumu pārvaldītajām programmām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Kopuzņēmumiem būtu jāpadziļina sava izpratne un jāpiemēro integrētāka un sistēmiskāka pieeja pasākumu pārvaldībai savās pētniecības jomās. Papildināmība un sinerģija ar sadarbīgām pētniecības darba programmām un Eiropas Pētniecības padomi veicinātu augšupēju inovāciju plūsmu. Tas radītu pētniecības iespējas jomās, kuras pašreiz netiek apskatītas, kā arī veicinātu to augšupēju un lejupēju pielietojumu citās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme lielākas ietekmes panākšanā un rezultātu pārņemšanas nodrošināšanā. Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme lielākas ietekmes panākšanā un rezultātu pārņemšanas nodrošināšanā. Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus.

| (14) | Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme lielākas
  zinātniskās, sociālekonomiskās ietekmes un
  ietekmes
  uz vidi
  panākšanā un rezultātu pārņemšanas nodrošināšanā.
  Komisijai būtu jāizstrādā skaidras, vienkāršas un konkrētas pamatnostādnes, lai varētu īstenot dažādus sinerģijas veidus, piemēram, resursu nodošanu, alternatīvu finansējumu, kumulatīvu finansējumu un integrētu finansējumu. Dalībvalstīm un reģioniem ir īpaši svarīgi pārdomātas specializācijas stratēģijas un darbības programmas maksimāli saskaņot ar kopuzņēmumu darba programmām, lai varētu piemērot mehānismu 5 % pārvietošanai no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem uz kopuzņēmumiem, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 15. panta 5. punktā, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti attiecīgajos Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060

   (1a)

  (“Kopīgo noteikumu regula”) noteikumos. Būtu jāizpēta arī sinerģija un papildināmība ar Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Investīciju banku, kā arī kopuzņēmumu starpā un ar citām Savienības finansējuma programmām un atbilstīgajām rūpniecības nozares aliansēm, kā arī labdarības fondiem un trastiem.
  Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus
  , lai sekmētu inovatīvu risinājumu ātrāku ieviešanu tirgū
  . |
| --- | --- |

(14)

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Atbilstoši jaunajam vērienam šīs regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, ir svarīga nozīme lielākas
  zinātniskās, sociālekonomiskās ietekmes un
  ietekmes
  uz vidi
  panākšanā un rezultātu pārņemšanas nodrošināšanā.
  Komisijai būtu jāizstrādā skaidras, vienkāršas un konkrētas pamatnostādnes, lai varētu īstenot dažādus sinerģijas veidus, piemēram, resursu nodošanu, alternatīvu finansējumu, kumulatīvu finansējumu un integrētu finansējumu. Dalībvalstīm un reģioniem ir īpaši svarīgi pārdomātas specializācijas stratēģijas un darbības programmas maksimāli saskaņot ar kopuzņēmumu darba programmām, lai varētu piemērot mehānismu 5 % pārvietošanai no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem uz kopuzņēmumiem, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 15. panta 5. punktā, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti attiecīgajos Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060

   (1a)

  (“Kopīgo noteikumu regula”) noteikumos. Būtu jāizpēta arī sinerģija un papildināmība ar Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Investīciju banku, kā arī kopuzņēmumu starpā un ar citām Savienības finansējuma programmām un atbilstīgajām rūpniecības nozares aliansēm, kā arī labdarības fondiem un trastiem.
  Novērtējot kopējo ietekmi, papildus partneru ieguldījumiem un kopuzņēmumu piesaistītajiem ieguldījumiem būtu jāņem vērā plašāki ieguldījumi, kas palīdz sasniegt to mērķus
  , lai sekmētu inovatīvu risinājumu ātrāku ieviešanu tirgū
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt iniciatīvu atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem. Partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, un veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to darbībās, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem, jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un īstenojot pirmsizvēršanas darbības visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt iniciatīvu atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem. Partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, un veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to darbībās, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem, jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un īstenojot pirmsizvēršanas darbības visā Savienībā.

| (15) | Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt iniciatīvu atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem. Partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, un veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to darbībās, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem
  un vienlaikus veicina arī ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē,
  jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un
  pēc iespējas plaši
  īstenojot pirmsizvēršanas darbības visā Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas pamatā ir Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktie principi un kritēriji, tostarp atvērtība un pārredzamība, spēcīgs sviras efekts un visu iesaistīto pušu ilgtermiņa saistības. Viens no šīs regulas mērķiem ir nodrošināt iniciatīvu atvērtību plašam subjektu lokam, tostarp jaunpienācējiem. Partnerībām vajadzētu būt atvērtām jebkuram subjektam, kas vēlas un spēj strādāt, lai sasniegtu kopējo mērķi, un veicināt ieinteresēto personu plašu un aktīvu dalību to darbībās, dalībnieku sastāvā un pārvaldībā, un nodrošināt, ka rezultāti nāk par labu visiem eiropiešiem
  un vienlaikus veicina arī ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē,
  jo īpaši, plaši izplatot rezultātus un
  pēc iespējas plaši
  īstenojot pirmsizvēršanas darbības visā Savienībā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Daļa no 5,4  miljardiem EUR, kas pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” piešķirti no Next Generation EU saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS”), var palīdzēt palielināt kopuzņēmumu līdzekļus. Papildus minētajam ieguldījumam var paredzēt arī saistību atcelšanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (“Finanšu regula”) 15. panta 3. punktā, un šādu ieguldījumu var pielāgot, lai atspoguļotu asociēto valstu iemaksas. Papildu iemaksas no Savienības saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu, Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (“DFS regula”)

   (1b)

  5. pantu un Finanšu regulas 15. panta 3. punktu taisnīgi jāsadala pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 2. pīlāra kopās, ņemot vērā Savienības pētniecības prioritātes, kā arī tās politikas mērķus. Visas Savienības papildu iemaksas būtu jāsedz no to dalībnieku iemaksām, kas nav Savienība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Daļa no 5,4  miljardiem EUR, kas pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” piešķirti no Next Generation EU saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (“DFS”), var palīdzēt palielināt kopuzņēmumu līdzekļus. Papildus minētajam ieguldījumam var paredzēt arī saistību atcelšanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (“Finanšu regula”) 15. panta 3. punktā, un šādu ieguldījumu var pielāgot, lai atspoguļotu asociēto valstu iemaksas. Papildu iemaksas no Savienības saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu, Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (“DFS regula”)

   (1b)

  5. pantu un Finanšu regulas 15. panta 3. punktu taisnīgi jāsadala pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 2. pīlāra kopās, ņemot vērā Savienības pētniecības prioritātes, kā arī tās politikas mērķus. Visas Savienības papildu iemaksas būtu jāsedz no to dalībnieku iemaksām, kas nav Savienība.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu visā iniciatīvu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai īstenot pasākumus, lai veicinātu šos ieguldījumus, izmantojot savas darba programmas
  , jo īpaši samazināt finansējuma likmes
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību, pievēršoties darbībām, kurās kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu
  , piemēram, plaša mēroga demonstrējumiem un paraugprojektiem, un ieguldīt vairāk samazinātu finansējuma likmju dēļ
  . Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas ar, piemēram, liela mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu visā iniciatīvu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai īstenot pasākumus, lai veicinātu šos ieguldījumus, izmantojot savas darba programmas
  , jo īpaši samazināt finansējuma likmes
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību, pievēršoties darbībām, kurās kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu
  , piemēram, plaša mēroga demonstrējumiem un paraugprojektiem, un ieguldīt vairāk samazinātu finansējuma likmju dēļ
  . Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas ar, piemēram, liela mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.

| (18) | Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu visā iniciatīvu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai īstenot pasākumus, lai veicinātu šos ieguldījumus, izmantojot savas darba programmas. Šiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību, pievēršoties darbībām, kurās kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu
  , vai iespējai ieviest integrētu sistēmas programmu
  . Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas ar, piemēram, liela mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

(18)

Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem mērķiem viens no institucionalizētu partnerību izveides priekšnosacījumiem ir nodrošināt partneru ieguldījumu visā iniciatīvu pastāvēšanas laikā. Šajā saistībā privātiem partneriem ievērojama daļa to ieguldījuma būtu jāsniedz kā ieguldījumi natūrā kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanai. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai īstenot pasākumus, lai veicinātu šos ieguldījumus, izmantojot savas darba programmas. Šiem pasākumiem vajadzētu būt balstītiem uz kopuzņēmuma īpašajām vajadzībām un pamatā esošajām darbībām. Pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest papildu nosacījumus, kas paredz kopuzņēmuma dalībnieka vai tā sastāvā esošo vai saistīto subjektu dalību, pievēršoties darbībām, kurās kopuzņēmuma industriālie partneri var ieņemt svarīgu lomu
  , vai iespējai ieviest integrētu sistēmas programmu
  . Izpilddirektoram būtu jāuzrauga dalībnieku dalības līmenis, lai valde varētu veikt attiecīgas darbības, nodrošinot līdzsvaru starp partneru saistībām un atvērtību. Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla izmaksas, kas saistītas ar, piemēram, liela mēroga demonstrējumiem vai paraugprojektiem, var uzskatīt par attiecināmām izmaksām atbilstoši piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība. Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši
  maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
  , būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība. Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši
  maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
  , būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā.

| (19) | Administratīvo izmaksu attiecībai pret kopējo budžetu vajadzētu būt salīdzināmai vērtībai visos kopuzņēmumos, un tā nedrīkstētu pārsniegt 5 % no to budžeta. Turklāt
  saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība.
  Dalībniekiem, izņemot Savienību, būtu savstarpēji jāvienojas par savu attiecīgo kopuzņēmumu administratīvo izdevumu daļas taisnīgu sadali.
  Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši
  MVU, pētniecības organizācijām vai universitātēm
  , būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU
  , pētniecības organizāciju un universitāšu
  ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

(19)

Administratīvo izmaksu attiecībai pret kopējo budžetu vajadzētu būt salīdzināmai vērtībai visos kopuzņēmumos, un tā nedrīkstētu pārsniegt 5 % no to budžeta. Turklāt
  saskaņā ar principu par ieguldījuma godīgu sadalījumu starp kopuzņēmumu dalībniekiem finansiālais ieguldījums kopuzņēmumu administratīvajās izmaksās būtu vienādi jāsadala starp Savienību un dalībniekiem, kas nav Savienība.
  Dalībniekiem, izņemot Savienību, būtu savstarpēji jāvienojas par savu attiecīgo kopuzņēmumu administratīvo izdevumu daļas taisnīgu sadali.
  Atkāpes no šā principa būtu jāapsver tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, piemēram, ja, ņemot vērā kopuzņēmuma dalībnieka, kas nav Savienība, lielumu vai dalībnieku struktūru, ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu, jo īpaši
  MVU, pētniecības organizācijām vai universitātēm
  , būtu tik augsts, ka tas ievērojami mazinātu stimulu kļūt vai palikt par kopuzņēmuma dalībnieka sastāvā esošu vai ar to saistītu subjektu. Šādos gadījumos dalībnieku, kas nav Savienība, gada finansiālā ieguldījuma minimālajam īpatsvaram kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās vajadzētu būt 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, un MVU
  , pētniecības organizāciju un universitāšu
  ieguldījumam vajadzētu būt ievērojami mazākam nekā lielāku sastāvā esošu vai saistītu subjektu ieguldījumam. Kad ir sasniegta dalības kritiskā masa, kas ļauj ieguldīt vairāk nekā 20 % no kopējām gada administratīvajām izmaksām, gada ieguldījums uz katru sastāvā esošo vai saistīto subjektu būtu jāsaglabā vai jāpalielina, lai pakāpeniski palielinātu dalībnieku, kas nav Savienība, daļu kopējā ieguldījumā kopuzņēmuma gada administratīvajās izmaksās. Kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība, būtu jācenšas palielināt sastāvā esošo vai saistīto subjektu skaitu, lai palielinātu ieguldījumu līdz 50 % no kopuzņēmuma administratīvajām izmaksām visā tā pastāvēšanas laikā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula nosaka, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp jānodrošina publisko un/vai privāto ieguldījumu minimums. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas.
  Tomēr vajadzības
  gadījumā vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti
  atklātās
  un
  pārredzamās
  procedūrās,
  jo īpaši ņemot vērā
  jaunās tehnoloģiskās norises vai papildu valstu pievienošanos programmai “Apvārsnis Eiropa”. Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par šo kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula nosaka, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp jānodrošina publisko un/vai privāto ieguldījumu minimums. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas.
  Tomēr vajadzības
  gadījumā vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti
  atklātās
  un
  pārredzamās
  procedūrās,
  jo īpaši ņemot vērā
  jaunās tehnoloģiskās norises vai papildu valstu pievienošanos programmai “Apvārsnis Eiropa”. Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par šo kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem.

| (20) | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula nosaka, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp jānodrošina publisko un/vai privāto ieguldījumu minimums. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas.
  Attiecīgā
  gadījumā
  tomēr
  vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti
  regulāros, atklātos, taisnīgos
  un
  pārredzamos uzaicinājumos paust ieinteresētību un tiem sekojošās atlases
  procedūrās,
  ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras atzinumu, kā arī
  jaunās tehnoloģiskās norises
  un inovatīvas pieejas
  vai papildu valstu pievienošanos programmai “Apvārsnis Eiropa”. Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par šo kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem. |
| --- | --- |

(20)

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula nosaka, ka partneriem ir jāapliecina savas ilgtermiņa saistības, tostarp jānodrošina publisko un/vai privāto ieguldījumu minimums. Attiecīgi Savienībai šajā regulā ir jānosaka dibinātāji, kas ir dalībvalstīs vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajās valstīs iedibināti subjekti vai starptautiskas organizācijas.
  Attiecīgā
  gadījumā
  tomēr
  vajadzētu būt iespējai pēc kopuzņēmumu izveidošanas papildināt to dalībnieku bāzi ar asociētiem dalībniekiem, kas atlasīti
  regulāros, atklātos, taisnīgos
  un
  pārredzamos uzaicinājumos paust ieinteresētību un tiem sekojošās atlases
  procedūrās,
  ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras atzinumu, kā arī
  jaunās tehnoloģiskās norises
  un inovatīvas pieejas
  vai papildu valstu pievienošanos programmai “Apvārsnis Eiropa”. Arī tiesību subjektiem, kas ir ieinteresēti atbalstīt kopuzņēmumu mērķus savās konkrētajās pētniecības jomās, nekļūstot par dalībniekiem, būtu jāpiedāvā iespēja kļūt par šo kopuzņēmumu ieguldījuma partneriem.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā
  . Kļūšana par dibinātāju vai asociēto dalībnieku
  ,
  vai par vienu no to sastāvā esošajiem vai saistītajiem subjektiem ļauj tieši vai ar nozares pārstāvju starpniecību iegūt ietekmi kopuzņēmuma valdē
  . Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm. Tāpēc dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem — kas attiecīgā gadījumā pārstāv to sastāvā esošos subjektus — vajadzētu būt iespējai sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams,
  grozot
  stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā
  . Kļūšana par dibinātāju vai asociēto dalībnieku
  ,
  vai par vienu no to sastāvā esošajiem vai saistītajiem subjektiem ļauj tieši vai ar nozares pārstāvju starpniecību iegūt ietekmi kopuzņēmuma valdē
  . Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm. Tāpēc dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem — kas attiecīgā gadījumā pārstāv to sastāvā esošos subjektus — vajadzētu būt iespējai sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams,
  grozot
  stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām.

| (21) | Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā
  un dodot politisko signālu
  ,
  sekmējot plānošanu un nodrošinot noteiktību investoriem
  . Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm
  , pamatojoties uz partneru, tostarp privātā sektora, zinātnieku aprindu, dalībvalstu pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizāciju, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma jomā, ieguldījumu
  . Tāpēc dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem — kas attiecīgā gadījumā pārstāv to sastāvā esošos subjektus —
  kopā ar visām ieinteresētajām personām
  vajadzētu būt iespējai sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams,
  pārskatot
  stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(21)

Kopuzņēmuma izveide nodrošina savstarpēji izdevīgu publiskā un privātā sektora partnerību iesaistītajiem dalībniekiem, arī veicinot noteiktību par būtiskiem budžeta piešķīrumiem attiecīgajām nozarēm septiņu gadu periodā
  un dodot politisko signālu
  ,
  sekmējot plānošanu un nodrošinot noteiktību investoriem
  . Valde ir kopuzņēmuma lēmumu pieņēmēja struktūra, kas lemj par partnerības ilgtermiņa stratēģisko virzienu, kā arī tās gada prioritātēm
  , pamatojoties uz partneru, tostarp privātā sektora, zinātnieku aprindu, dalībvalstu pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības bezpeļņas organizāciju, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma jomā, ieguldījumu
  . Tāpēc dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem — kas attiecīgā gadījumā pārstāv to sastāvā esošos subjektus —
  kopā ar visām ieinteresētajām personām
  vajadzētu būt iespējai sniegt ieguldījumu kopuzņēmuma darba programmu un prioritāšu noteikšanā, pieņemot un, iespējams,
  pārskatot
  stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā arī pieņemot gada darba programmu, tostarp uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam un saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli. Minētajām saistību vēstulēm vajadzētu būt juridiski spēkā esošām visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, un vienlaikus būtu jānodrošina pastāvīga iniciatīvas atvērtība un
  pārredzamība tās īstenošanā
  , jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli. Minētajām saistību vēstulēm vajadzētu būt juridiski spēkā esošām visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, un vienlaikus būtu jānodrošina pastāvīga iniciatīvas atvērtība un
  pārredzamība tās īstenošanā
  , jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

| (22) | Kopuzņēmumiem būtu jāspēj strādāt veikli, vienkārši un elastīgi, un tiem būtu jāievieš skaidri noteikumi, ar kuriem tie veicina savu pievilcību visām ieinteresētajām personām, jo īpaši rūpniecības nozarei, MVU, pētniecības organizācijām un iesaistītajām valstīm.
  Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli. Minētajām saistību vēstulēm vajadzētu
  tikt laikus publicētām attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, vienlaikus nodrošinot konfidencialitātes noteikumu ievērošanu, un
  būt juridiski spēkā esošām visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, un vienlaikus
  tās īstenošanā
  būtu jānodrošina pastāvīga iniciatīvas atvērtība
  , pārredzamība
  un
  noteikumu par interešu konfliktu ievērošana
  , jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus
  , veicinot dalību, kas ir dzimumu ziņa līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīga. Vajadzības gadījumā kopuzņēmumiem būtu jāapzina uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuri veicina MVU dalībnieku koordinējošo lomu. |
| --- | --- |

(22)

Kopuzņēmumiem būtu jāspēj strādāt veikli, vienkārši un elastīgi, un tiem būtu jāievieš skaidri noteikumi, ar kuriem tie veicina savu pievilcību visām ieinteresētajām personām, jo īpaši rūpniecības nozarei, MVU, pētniecības organizācijām un iesaistītajām valstīm.
  Ir lietderīgi, ka dalībnieki, kas nav Savienība, savu apņemšanos īstenot šo regulu apliecina ar saistību vēstuli. Minētajām saistību vēstulēm vajadzētu
  tikt laikus publicētām attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, vienlaikus nodrošinot konfidencialitātes noteikumu ievērošanu, un
  būt juridiski spēkā esošām visā iniciatīvas pastāvēšanas laikā, un kopuzņēmumam un Komisijai tās būtu cieši jāuzrauga. Kopuzņēmumiem būtu jārada tāda juridiskā un organizatoriskā vide, kas ļauj dalībniekiem īstenot savas saistības, un vienlaikus
  tās īstenošanā
  būtu jānodrošina pastāvīga iniciatīvas atvērtība
  , pārredzamība
  un
  noteikumu par interešu konfliktu ievērošana
  , jo īpaši attiecībā uz prioritāšu noteikšanu un dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus
  , veicinot dalību, kas ir dzimumu ziņa līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīga. Vajadzības gadījumā kopuzņēmumiem būtu jāapzina uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuri veicina MVU dalībnieku koordinējošo lomu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām. Tas ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījuma paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai, un valdes izpilddirektoram būtu jāsagatavo regulāri ziņojumi, lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu darbības izmaksu segšanai, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis
  un
  iniciatīvas pievilcīgums jaunpienācējiem. Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām. Tas ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījuma paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai, un valdes izpilddirektoram būtu jāsagatavo regulāri ziņojumi, lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu darbības izmaksu segšanai, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis
  un
  iniciatīvas pievilcīgums jaunpienācējiem. Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus.

| (23) | Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām. Tas ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījuma paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai, un valdes izpilddirektoram būtu jāsagatavo regulāri ziņojumi
  un tie laicīgi jāpublicē attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē
  , lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu darbības izmaksu segšanai, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis, iniciatīvas pievilcīgums jaunpienācējiem
  un ģeogrāfiskā daudzveidība
  . Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus. |
| --- | --- |

(23)

Turpmāka vienkāršošana ir pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stūrakmens. Šajā saistībā vajadzētu būt vienkāršotam ziņošanas mehānismam partneriem, kuriem vairs nav jāziņo par neattiecināmām izmaksām. Ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai būtu jāuzskaita, pamatojoties tikai uz attiecināmajām izmaksām. Tas ļauj automātiski aprēķināt ieguldījumus natūrā darbības izmaksu segšanai, izmantojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” IT rīkus, samazina administratīvo slogu partneriem un palielina ieguldījuma paziņošanas mehānisma efektivitāti. Kopuzņēmumiem būtu cieši jāuzrauga ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai, un valdes izpilddirektoram būtu jāsagatavo regulāri ziņojumi
  un tie laicīgi jāpublicē attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē
  , lai noteiktu, vai progress mērķrādītāju sasniegšanā attiecībā uz ieguldījumiem natūrā ir pietiekami apmierinošs. Valdei būtu jānovērtē dalībnieku, kas sniedz ieguldījumu darbības izmaksu segšanai, centieni un sasniegtie rezultāti, kā arī citi faktori, piemēram, MVU dalības līmenis, iniciatīvas pievilcīgums jaunpienācējiem
  un ģeogrāfiskā daudzveidība
  . Vajadzības gadījumā tai būtu jāveic atbilstoši stāvokļa uzlabošanas un korektīvi pasākumi, ņemot vērā atvērtības un pārredzamības principus.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas darbības ar kopuzņēmuma darbībām. Papildu darbībām nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tās var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumu natūrā, ja tās sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tām ir tieša saikne ar tā darbībām. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu darbību jomu katram kopuzņēmumam, ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai ieguldījumu vērtības noteikšanai ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas darbības ar kopuzņēmuma darbībām. Papildu darbībām nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tās var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumu natūrā, ja tās sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tām ir tieša saikne ar tā darbībām. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu darbību jomu katram kopuzņēmumam, ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai ieguldījumu vērtības noteikšanai ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī.

| (24) | Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas darbības ar kopuzņēmuma darbībām. Papildu darbībām nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tās var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumu natūrā, ja tās sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tām ir tieša saikne ar tā darbībām. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu darbību jomu
  konstatēšanu
  katram kopuzņēmumam
  vispārredzamākajā veidā
  , ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai ieguldījumu vērtības noteikšanai ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(24)

Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina sistemātiska iespēja un stimuls dalībniekiem, kas nav Savienība, apvienot to pētniecības un inovācijas darbības ar kopuzņēmuma darbībām. Papildu darbībām nebūtu jāpiešķir finansiāls atbalsts no kopuzņēmuma. Tomēr tās var uzskaitīt kā dalībnieku ieguldījumu natūrā, ja tās sniedz ieguldījumu kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā un tām ir tieša saikne ar tā darbībām. Šādu saikni var konstatēt, ja tiek pārņemti rezultāti no netiešām darbībām, ko finansējis kopuzņēmums vai tā priekšteces iniciatīvas, vai tiek pierādīta ievērojama Savienības pievienotā vērtība. Šajā regulā būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par papildu darbību jomu
  konstatēšanu
  katram kopuzņēmumam
  vispārredzamākajā veidā
  , ciktāl tas ir nepieciešams vēlamā virzieniskuma un ietekmes sasniegšanai. Kopuzņēmumu valdei turklāt būtu jāizlemj, vai ieguldījumu vērtības noteikšanai ir nepieciešams izmantot vienkāršošanas metodes, piemēram, fiksētas summas vai vienības izmaksas, lai panāktu vienkāršošanu, izmaksu lietderību un konfidenciālu komerciālu datu aizsardzību atbilstošā līmenī.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Lai atbalstītu gados jauno pētnieku karjeru un veicinātu izcilību pētniecībā un inovācijā, kopuzņēmumiem būtu jāsniedz jaunākā informācija un regulāri jāpublicē atklāti uzaicinājumi doktorantūras un pēcdoktorantūras studentiem attiecīgā kopuzņēmuma uzdevumā, kas vajadzības gadījumā sekmē papildināmību un sinerģiju ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Lai atbalstītu gados jauno pētnieku karjeru un veicinātu izcilību pētniecībā un inovācijā, kopuzņēmumiem būtu jāsniedz jaunākā informācija un regulāri jāpublicē atklāti uzaicinājumi doktorantūras un pēcdoktorantūras studentiem attiecīgā kopuzņēmuma uzdevumā, kas vajadzības gadījumā sekmē papildināmību un sinerģiju ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības un
  valstu
  līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma darbību jomā
  , arī dzimumu līdzsvars
  . Šo struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu un
  citu kopuzņēmuma
  ieinteresēto personu redzējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības un
  valstu
  līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma darbību jomā
  , arī dzimumu līdzsvars
  . Šo struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu un
  citu kopuzņēmuma
  ieinteresēto personu redzējums.

| (25) | Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir
  pārredzami un
  piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem.
  Kopuzņēmumu vadības struktūrām būtu jāņem vērā dzimumu līdzsvara un ģeogrāfiskās daudzveidības princips.
  Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  tostarp, bet ne tikai, no universitātēm un citām pētniecības organizācijām, nozares pārstāvjiem un MVU,
  lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības
  , dalībvalstu
  un
  reģionālajā
  līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma darbību jomā. Šo struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu
  un citu kopuzņēmuma
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  ieinteresēto personu redzējums. |
| --- | --- |

(25)

Kopuzņēmumu vadībai būtu jānodrošina, ka to lēmumu pieņemšanas procesi ir
  pārredzami un
  piemēroti strauji mainīgajai sociālekonomiskajai un tehnoloģiju videi un globālajiem izaicinājumiem.
  Kopuzņēmumu vadības struktūrām būtu jāņem vērā dzimumu līdzsvara un ģeogrāfiskās daudzveidības princips.
  Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto zinātība, padoms un atbalsts no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  tostarp, bet ne tikai, no universitātēm un citām pētniecības organizācijām, nozares pārstāvjiem un MVU,
  lai efektīvi īstenotu savus uzdevumus un nodrošinātu sinerģiju Savienības
  , dalībvalstu
  un
  reģionālajā
  līmenī. Tāpēc kopuzņēmumiem vajadzētu būt pilnvarotiem izveidot padomdevējas struktūras, kas tiem sniedz speciālistu konsultācijas un veic jebkādus citus konsultatīvus uzdevumus, kuri nepieciešami kopuzņēmumu mērķu sasniegšanai. Izveidojot padomdevējas struktūras, kopuzņēmumiem būtu jānodrošina līdzsvarota ekspertu pārstāvība kopuzņēmuma darbību jomā. Šo struktūru sniegtajās konsultācijās būtu jāatspoguļo zinātniskais skatījums, kā arī valsts un reģionālo iestāžu
  un citu kopuzņēmuma
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  ieinteresēto personu redzējums.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Kopuzņēmumiem vajadzētu
  būt iespējai
  izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu
  jāspēj sniegt neatkarīgas
  zinātniskās konsultācijas un
  atbalstu
  attiecīgajam kopuzņēmumam. Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz gada darba plāniem, papildu darbībām, kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Kopuzņēmumiem vajadzētu
  būt iespējai
  izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu
  jāspēj sniegt neatkarīgas
  zinātniskās konsultācijas un
  atbalstu
  attiecīgajam kopuzņēmumam. Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz gada darba plāniem, papildu darbībām, kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu.

| (26) | Kopuzņēmumiem vajadzētu izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu
  jāsniedz
  zinātniskās konsultācijas un
  atbalsts
  attiecīgajam kopuzņēmumam
  neatkarīgi no citu kopuzņēmuma vadošo struktūru locekļiem
  . Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz
  stratēģisko pētniecību un inovāciju programmu,
  gada darba plāniem, papildu darbībām
  , ilgtermiņa sociālekonomisko, vidisko un klimatisko ietekmi, potenciāli jauniem dalībniekiem
  , kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu. |
| --- | --- |

(26)

Kopuzņēmumiem vajadzētu izveidot padomdevēju struktūru ar zinātnisko konsultāciju funkciju. Minētajai struktūrai vai tās locekļiem būtu
  jāsniedz
  zinātniskās konsultācijas un
  atbalsts
  attiecīgajam kopuzņēmumam
  neatkarīgi no citu kopuzņēmuma vadošo struktūru locekļiem
  . Zinātniskajām konsultācijām jo īpaši būtu jāattiecas uz
  stratēģisko pētniecību un inovāciju programmu,
  gada darba plāniem, papildu darbībām
  , ilgtermiņa sociālekonomisko, vidisko un klimatisko ietekmi, potenciāli jauniem dalībniekiem
  , kā arī vajadzības gadījumā uz jebkuru citu kopuzņēmuma uzdevumu aspektu.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Valdei būtu laikus jāsniedz zinātniskajai padomdevējai struktūrai informācija par lēmumiem, kas attiecas uz zinātniskās padomdevējas struktūras ierosinātajiem ieteikumiem un atzinumiem. Šādi ziņojumi būtu jādara publiski pieejami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Valdei būtu laikus jāsniedz zinātniskajai padomdevējai struktūrai informācija par lēmumiem, kas attiecas uz zinātniskās padomdevējas struktūras ierosinātajiem ieteikumiem un atzinumiem. Šādi ziņojumi būtu jādara publiski pieejami.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā.

| (28) | Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu, ka kopuzņēmumi ir informēti par visas vērtības ķēdes ieinteresēto personu nostāju un viedokļiem to attiecīgajās jomās, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izveidot savas attiecīgās ieinteresēto personu padomdevējas grupas, ar kurām apspriesties par horizontāliem aspektiem vai īpašiem jautājumiem atbilstoši katra kopuzņēmuma vajadzībām. Šādām grupām vajadzētu būt atvērtām visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, tostarp organizētām interešu grupām
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un starptautiskām interešu grupām no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm, kas aktīvi darbojas kopuzņēmuma jomā.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus.

| (29) | Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas
  vienkārši, elastīgi,
  atklāti
  , taisnīgi
  un pārredzami, savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus
  , iesaistoties izpratnes veicināšanas kampaņās un veicinot izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomiskos partnerus, organizācijas, kas pārstāv medijus, rūpniecību un MVU, un citus dalībniekus. Visiem kopuzņēmumiem ir īpaši jātiecas nodrošināt pietiekamu un savlaicīgu sabiedrības informēšanu par kopuzņēmumu darbību un attiecīgās tīmekļa vietnēs būtu jāsniedz atbilstoša informācija, tostarp saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem jāpublicē attiecīga dokumentācija, piemēram, gada atskaites, progresa ziņojumi, valdes sēžu darba kartības un protokoli. Tiem būtu jāuzlabo dialogs ar sabiedrību, jāpalielina informētība, jāveicina aktīva līdzdalība visos zinātniskās izpētes posmos, tādējādi dodot iespēju iedzīvotājiem piedalīties risinājumu izstrādē, dot savu ieguldījumu ideju attīstībā un radīt konstruktīvu attieksmi pret kopuzņēmumu darbībām un rezultātiem un tādā veidā palielinot uzticēšanos pašreizējo un turpmāko problēmu tehnoloģiskajiem risinājumiem. |
| --- | --- |

(29)

Kopuzņēmumiem būtu jādarbojas
  vienkārši, elastīgi,
  atklāti
  , taisnīgi
  un pārredzami, savlaicīgi sniedzot savām attiecīgajām struktūrām visu atbilstīgo informāciju, kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus
  , iesaistoties izpratnes veicināšanas kampaņās un veicinot izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomiskos partnerus, organizācijas, kas pārstāv medijus, rūpniecību un MVU, un citus dalībniekus. Visiem kopuzņēmumiem ir īpaši jātiecas nodrošināt pietiekamu un savlaicīgu sabiedrības informēšanu par kopuzņēmumu darbību un attiecīgās tīmekļa vietnēs būtu jāsniedz atbilstoša informācija, tostarp saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem jāpublicē attiecīga dokumentācija, piemēram, gada atskaites, progresa ziņojumi, valdes sēžu darba kartības un protokoli. Tiem būtu jāuzlabo dialogs ar sabiedrību, jāpalielina informētība, jāveicina aktīva līdzdalība visos zinātniskās izpētes posmos, tādējādi dodot iespēju iedzīvotājiem piedalīties risinājumu izstrādē, dot savu ieguldījumu ideju attīstībā un radīt konstruktīvu attieksmi pret kopuzņēmumu darbībām un rezultātiem un tādā veidā palielinot uzticēšanos pašreizējo un turpmāko problēmu tehnoloģiskajiem risinājumiem.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina efektivitāti un nodrošina vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 71. pantu (2). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina efektivitāti un nodrošina vienkāršošanu. Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 71. pantu (2).

| (30) | Kopuzņēmumu unikālās iezīmes veido to pārvaldības struktūra un īpašais programmu birojs, un šīm iezīmēm būtu jāļauj īstenot augstāka līmeņa uz uzticību balstītas darbības.
  Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina
  to ietekmi un
  efektivitāti un nodrošina
  maksimālu administratīvo
  vienkāršošanu
  saņēmējiem, kā arī samazina viņu administratīvo slogu
  . Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 71. pantu (2).
  Lai kopuzņēmumi varētu veikt savus uzdevumus un papildu darbības, būtu jānodrošina pietiekams skaits darbinieku un amata kategoriju. |
| --- | --- |

(30)

Kopuzņēmumu unikālās iezīmes veido to pārvaldības struktūra un īpašais programmu birojs, un šīm iezīmēm būtu jāļauj īstenot augstāka līmeņa uz uzticību balstītas darbības.
  Kopuzņēmumi būtu jāievieš, izmantojot tādu struktūru un noteikumus, kas veicina
  to ietekmi un
  efektivitāti un nodrošina
  maksimālu administratīvo
  vienkāršošanu
  saņēmējiem, kā arī samazina viņu administratīvo slogu
  . Šajā nolūkā kopuzņēmumiem būtu jāpieņem to vajadzībām atbilstoši finanšu noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 71. pantu (2).
  Lai kopuzņēmumi varētu veikt savus uzdevumus un papildu darbības, būtu jānodrošina pietiekams skaits darbinieku un amata kategoriju.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem. Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotāciju nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [36. panta 4. punktā], būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem. Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotāciju nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [36. panta 4. punktā], būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi.

| (32) | Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem.
  Jo īpaši MVU var trūkt resursu, lai aktīvi iesaistītos Eiropas projektos, un visiem kopuzņēmumiem būtu jāatbalsta to dalība kopuzņēmumu darbībās. Tomēr, lai veicinātu MVU līdzdalību, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai Savienības finansējumam konkrētā darbībā piemērot dažādas atmaksājuma likmes atkarībā no dalībnieka veida. Atmaksājuma likmes būtu jānorāda darba programmā.
  Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotāciju nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [36. panta 4. punktā], būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi. |
| --- | --- |

(32)

Dalībai netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmumi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, būtu jāatbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā izklāstītajiem noteikumiem.
  Jo īpaši MVU var trūkt resursu, lai aktīvi iesaistītos Eiropas projektos, un visiem kopuzņēmumiem būtu jāatbalsta to dalība kopuzņēmumu darbībās. Tomēr, lai veicinātu MVU līdzdalību, kopuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai Savienības finansējumam konkrētā darbībā piemērot dažādas atmaksājuma likmes atkarībā no dalībnieka veida. Atmaksājuma likmes būtu jānorāda darba programmā.
  Kopuzņēmumiem būtu jānodrošina minēto noteikumu konsekventa piemērošana, pamatojoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. Kopuzņēmumiem būtu jāizmanto Komisijas sagatavotais korporatīvā dotāciju nolīguma paraugs. Attiecībā uz termiņu, kurā var iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu, kā minēts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [36. panta 4. punktā], būtu jāņem vērā inovācijas ciklu ilgums jomās, ko aptver attiecīgie kopuzņēmumi.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Tā kā prasmju trūkums ir galvenais šķērslis konkurētspējai, kopuzņēmumiem būtu aktīvi jāpalīdz mazināt īpašās prasmju atšķirības visā Savienībā un jāpieņem pasākumi, ar kuriem uzlabo dzimumu līdzsvaru un pievēršas dzimumu dimensijai, tostarp STEM jomās, palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu, iesaistoties izpratnes veicināšanas kampaņās un veicinot izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, tajos iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomikas partnerus, organizācijas, kas pārstāv medijus, rūpniecību un MVU, kā arī citus dalībniekus. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas informēt studentus, kuri varētu vēlēties turpināt karjeru zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī citās jomās, kas saistītas ar kopuzņēmumu pamatdarbību. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt vienam no instrumentiem, ar kuru piesaista talantīgas personas un mazina intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu, saglabājot līdzsvarotu pētnieku un specializēto zināšanu apriti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Tā kā prasmju trūkums ir galvenais šķērslis konkurētspējai, kopuzņēmumiem būtu aktīvi jāpalīdz mazināt īpašās prasmju atšķirības visā Savienībā un jāpieņem pasākumi, ar kuriem uzlabo dzimumu līdzsvaru un pievēršas dzimumu dimensijai, tostarp STEM jomās, palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu, iesaistoties izpratnes veicināšanas kampaņās un veicinot izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, tajos iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, sociālos un ekonomikas partnerus, organizācijas, kas pārstāv medijus, rūpniecību un MVU, kā arī citus dalībniekus. Kopuzņēmumiem būtu jāmeklē iespējas informēt studentus, kuri varētu vēlēties turpināt karjeru zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī citās jomās, kas saistītas ar kopuzņēmumu pamatdarbību. Kopuzņēmumiem vajadzētu būt vienam no instrumentiem, ar kuru piesaista talantīgas personas un mazina intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu, saglabājot līdzsvarotu pētnieku un specializēto zināšanu apriti.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Viens no kopuzņēmumu galvenajiem mērķiem ir
  sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās zinātnisko un tehnoloģisko suverenitāti. Turklāt atgūšanās pēc pandēmijas izgaismo vajadzību ieguldīt svarīgās tehnoloģijās, tādās kā 5G, mākslīgais intelekts, mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas,
  un palielināt
  šo tehnoloģiju
  vērtību
  Savienībā. Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki — pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, — gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem saskaņā ar samērīguma principu, ņemot vērā, ka šie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Viens no kopuzņēmumu galvenajiem mērķiem ir
  sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās zinātnisko un tehnoloģisko suverenitāti. Turklāt atgūšanās pēc pandēmijas izgaismo vajadzību ieguldīt svarīgās tehnoloģijās, tādās kā 5G, mākslīgais intelekts, mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas,
  un palielināt
  šo tehnoloģiju
  vērtību
  Savienībā. Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki — pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, — gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem saskaņā ar samērīguma principu, ņemot vērā, ka šie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti.

| (33) | Kopuzņēmumu galvenie mērķi paredz
  sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās
  rūpniecisko,
  zinātnisko un tehnoloģisko suverenitāti
  , kā arī klimata neitralitāti un veidot ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku, izmantojot zinātniskas, digitālas un tehnoloģiskas inovācijas
  . Turklāt atgūšanās pēc pandēmijas izgaismo vajadzību ieguldīt
  vajadzīgajā infrastruktūrā un
  svarīgās tehnoloģijās, tādās kā
  jaunās komunikāciju tehnoloģijas,
  5G
  un 6G
  , mākslīgais intelekts, mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas,
  kā arī
  šo tehnoloģiju
  vērtības palielināšana, izvēršana un komercializēšana
  Savienībā
  . Kopuzņēmumiem būtu jāveicina atvērtā zinātne saskaņā ar principiem, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantā, kuros noteikts, ka piekļuve pētniecības datiem ir saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik nepieciešams”, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses
  . Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki — pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, — gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem saskaņā ar samērīguma principu, ņemot vērā, ka šie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti. |
| --- | --- |

(33)

Kopuzņēmumu galvenie mērķi paredz
  sekmēt Savienības ekonomiskās spējas un jo īpaši tās
  rūpniecisko,
  zinātnisko un tehnoloģisko suverenitāti
  , kā arī klimata neitralitāti un veidot ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku, izmantojot zinātniskas, digitālas un tehnoloģiskas inovācijas
  . Turklāt atgūšanās pēc pandēmijas izgaismo vajadzību ieguldīt
  vajadzīgajā infrastruktūrā un
  svarīgās tehnoloģijās, tādās kā
  jaunās komunikāciju tehnoloģijas,
  5G
  un 6G
  , mākslīgais intelekts, mākoņdatošana, kiberdrošība un zaļās tehnoloģijas,
  kā arī
  šo tehnoloģiju
  vērtības palielināšana, izvēršana un komercializēšana
  Savienībā
  . Kopuzņēmumiem būtu jāveicina atvērtā zinātne saskaņā ar principiem, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantā, kuros noteikts, ka piekļuve pētniecības datiem ir saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik nepieciešams”, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses
  . Šajā saistībā svarīga loma būs visu dalībnieku radītajiem rezultātiem, un visi dalībnieki — pat tie, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu, — gūs labumu no Savienības finansējuma, izmantojot projektā radītos rezultātus un ar tiem saistītās piekļuves tiesības. Tāpēc, lai aizsargātu Savienības intereses, kopuzņēmumu tiesības iebilst pret rezultātu īpašumtiesību nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem būtu jāattiecina arī uz dalībniekiem, kas nav saņēmuši Savienības finansējumu. Īstenojot šīs tiesības iebilst, kopuzņēmumam būtu jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp Savienības interesēm un finansējumu nesaņēmušo dalībnieku pamattiesību aizsardzību attiecībā uz rezultātiem saskaņā ar samērīguma principu, ņemot vērā, ka šie dalībnieki nav saņēmuši nekādu Savienības finansējumu darbībai, kurā radīti attiecīgie rezultāti.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 2. punkta c) apakšpunktu] kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 2. punkta c) apakšpunktu] kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai.

| (38) | Kopuzņēmumi būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar DFS un attiecīgā gadījumā — no Next Generation EU.
  Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 2. punkta c) apakšpunktu] kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai. |
| --- | --- |

(38)

Kopuzņēmumi būtu jāfinansē no Savienības programmām saskaņā ar DFS un attiecīgā gadījumā — no Next Generation EU.
  Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 2. punkta c) apakšpunktu] kopuzņēmumiem vajadzētu būt skaidrai dzīves cikla pieejai. Lai pienācīgi aizsargātu Savienības finanšu intereses, kopuzņēmumi būtu jāizveido uz laiku līdz 2031. gada 31. decembrim, lai tie varētu īstenot savus pienākumus attiecībā uz dotāciju īstenošanu līdz pēdējo uzsākto netiešo darbību pabeigšanai.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Savu darbību īstenošanā kopuzņēmumam, tā struktūrām un darbiniekiem būtu jāizvairās no jebkāda interešu konflikta. Valdei un izpilddirektoriem būtu jāpieņem noteikumi par interešu konfliktu novēršanu, izvairīšanos no tiem un to pārvaldīšanu. Zinātniskās komitejas locekļiem būtu jāpublisko un jāuztur atjaunināta deklarācija par visu savu profesionālo darbību, finanšu interesēm un interešu konfliktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Savu darbību īstenošanā kopuzņēmumam, tā struktūrām un darbiniekiem būtu jāizvairās no jebkāda interešu konflikta. Valdei un izpilddirektoriem būtu jāpieņem noteikumi par interešu konfliktu novēršanu, izvairīšanos no tiem un to pārvaldīšanu. Zinātniskās komitejas locekļiem būtu jāpublisko un jāuztur atjaunināta deklarācija par visu savu profesionālo darbību, finanšu interesēm un interešu konfliktiem.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Saistībā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss” (3), ko atbalsta ar pārskatīto Savienības Bioekonomikas stratēģiju (4), ES Biodaudzveidības stratēģiju (5), paziņojumu “Tīru planētu — visiem!” (6), aprites ekonomikas rīcības plānu (7)

  un
  jauno paziņojumu “No lauka līdz galdam” (8), Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU, reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas izaugsmi un attīstību visā Savienībā — ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās attīstības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Saistībā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss” (3), ko atbalsta ar pārskatīto Savienības Bioekonomikas stratēģiju (4), ES Biodaudzveidības stratēģiju (5), paziņojumu “Tīru planētu — visiem!” (6), aprites ekonomikas rīcības plānu (7)

  un
  jauno paziņojumu “No lauka līdz galdam” (8), Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU, reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas izaugsmi un attīstību visā Savienībā — ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās attīstības.

| (39) | Saistībā ar Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss” (3), ko atbalsta ar pārskatīto Savienības Bioekonomikas stratēģiju (4), ES Biodaudzveidības stratēģiju (5), paziņojumu “Tīru planētu — visiem!” (6), aprites ekonomikas rīcības plānu (7), jauno paziņojumu “No lauka līdz galdam” (8)

  un ANO IAM
  , Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas
  un sociālo
  izaugsmi un attīstību visā Savienībā — ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās
  , ekonomiskās un sociālās
  attīstības.
  Tā var arī dot ieguldījumu tādu risinājumu konstatēšanā, kuros izmantotas negatīvu emisiju tehnoloģijas un pieejas. |
| --- | --- |

(39)

Saistībā ar Komisijas prioritāti “Eiropas zaļais kurss” (3), ko atbalsta ar pārskatīto Savienības Bioekonomikas stratēģiju (4), ES Biodaudzveidības stratēģiju (5), paziņojumu “Tīru planētu — visiem!” (6), aprites ekonomikas rīcības plānu (7), jauno paziņojumu “No lauka līdz galdam” (8)

  un ANO IAM
  , Eiropas biobāzētu produktu nozarei, tostarp MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , reģioniem un primārajiem ražotājiem, būtu jākļūst klimatneitrālai, apritīgākai un ilgtspējīgākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. Spēcīga, resursefektīva un konkurētspējīga biobāzēta inovāciju ekosistēma var mazināt atkarību no neatjaunojamām fosilajām izejvielām un minerālresursiem un paātrināt to aizstāšanu. Tā var attīstīt atjaunojamus biobāzētus produktus, materiālus, procesus un barības vielas no atkritumiem un biomasas, īstenojot uz ilgtspēju un apriti vērstu inovāciju. Šāda ekosistēma var arī radīt vērtību no vietējām izejvielām, tostarp atkritumiem, atlikumiem un blakusplūsmām, lai radītu darbvietas un veicinātu ekonomikas
  un sociālo
  izaugsmi un attīstību visā Savienībā — ne tikai pilsētu teritorijās, bet arī lauku un piekrastes teritorijās, kur tiek ražota biomasa un kas bieži vien ir perifērie reģioni, kuri reti gūst labumu no rūpnieciskās
  , ekonomiskās un sociālās
  attīstības.
  Tā var arī dot ieguldījumu tādu risinājumu konstatēšanā, kuros izmantotas negatīvu emisiju tehnoloģijas un pieejas.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši pievēršoties arī vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir tās priekšteča panākumi un kurā ir novērstas tā nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus. Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši pievēršoties arī vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir tās priekšteča panākumi un kurā ir novērstas tā nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus. Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus.

| (40) | Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši pievēršoties arī vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir tās priekšteča panākumi un kurā ir novērstas tā nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (
  visās tādās jomās kā tehnoloģijas,
  lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus
  , kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. Jo īpaši tam būtu jānodrošina tā pieejamība mazākiem dalībniekiem
  . Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus
  un ar kuriem mazina to iespējamo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi
  . |
| --- | --- |

(40)

Biorūpniecības kopuzņēmums, kas izveidots pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir pievērsies ilgtspējīgai resursu izmantošanai, jo īpaši resursietilpīgās un lielas ietekmes nozarēs, tādās kā lauksaimniecība, tekstilizstrādājumu ražošana un būvniecība, jo īpaši pievēršoties arī vietējiem uzņēmējiem, ražotājiem, ražotnēm un rūpnīcām. Tā starpposma izvērtējumā, kas publicēts 2017. gada oktobrī, bija ietverts stingrs 34 ieteikumu kopums, un šie ieteikumi ir atspoguļoti ar šo regulu izveidotā kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” uzbūvē. Kopuzņēmums “Apritīga biobāzēta Eiropa” nav biorūpniecības kopuzņēmuma tiešs turpinājums, bet drīzāk programma, kuras pamatā ir tās priekšteča panākumi un kurā ir novērstas tā nepilnības. Atbilstoši ieteikumiem kopuzņēmumā “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāiesaista plašāks ieinteresēto personu loks, tostarp primārais sektors (
  visās tādās jomās kā tehnoloģijas,
  lauksaimniecība, akvakultūra, zvejniecība un mežsaimniecība), kā arī atkritumu, atlikumu un blakusplūsmu nodrošinātāji, reģionālas iestādes un ieguldītāji, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus
  , kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. Jo īpaši tam būtu jānodrošina tā pieejamība mazākiem dalībniekiem
  . Lai kopuzņēmums sasniegtu savus mērķus, tam būtu jāfinansē tikai tādi projekti, kuros ievēro apritīguma, ilgtspējas un planētas iespēju robežu principus
  un ar kuriem mazina to iespējamo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās nosaka partnerības darba kārtību. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās nosaka partnerības darba kārtību. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu.

| (41) | Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās nosaka partnerības darba kārtību. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu
  un nodrošinātu tās vidisko un sociālo ilgtspēju
  . |
| --- | --- |

(41)

Kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa” būtu jāizveido izvēršanas grupas, kam būtu jādarbojas kā padomdevējām struktūrām un būtu aktīvi jāpiedalās stratēģiskajās apspriedēs, kurās nosaka partnerības darba kārtību. Ir svarīgi iekļaut minētās padomdevējas struktūras pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu plašāku dalību un lielākus privātos ieguldījumus apritīgajā biobāzētu produktu nozarē. Izvēršanas grupām jo īpaši būtu jāsniedz atbalsts stratēģiskajās valdes sanāksmēs, kurās rūpnieciskie līderi un ieinteresēto personu pārstāvji kopā ar Komisijas augsta līmeņa pārstāvjiem pievienojas pastāvīgajai valdei, lai apspriestu un noteiktu partnerības stratēģisko virzienu
  un nodrošinātu tās vidisko un sociālo ilgtspēju
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Tīras aviācijas kopuzņēmuma galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Tīras aviācijas kopuzņēmuma galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu.

| (42) | Tīras aviācijas kopuzņēmuma galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119

   (1a)

  (“Eiropas klimata akts”)
  vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  panākt klimatneitralitāti
  vēlākais
  līdz 2050. gadam. Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu. |
| --- | --- |

(42)

Tīras aviācijas kopuzņēmuma galvenajam mērķim vajadzētu būt sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi to pēc iespējas drīzākai izvēršanai, tādējādi būtiski palīdzot sasniegt Eiropas zaļā kursa
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119

   (1a)

  (“Eiropas klimata akts”)
  vērienīgos ietekmes uz vidi mazināšanas mērķus, proti, samazināt emisijas par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  panākt klimatneitralitāti
  vēlākais
  līdz 2050. gadam. Šo mērķi var sasniegt tikai, paātrinot un optimizējot pētniecības un inovācijas procesus aeronautikā un uzlabojot Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē. Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu arī jānodrošina, ka tīrāka aviācija joprojām ir droša un efektīva pasažieru un preču pārvadāšanai pa gaisu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Tīra un ilgtspējīga aviācija, kura Covid-19 pandēmijas dēļ saskaras ar lielām problēmām, ir atzīta par būtisku faktoru Savienības panākumu nodrošināšanai pasaulē, kurā valda sīva konkurence. Tīras aviācijas kopuzņēmums var dažādos veidos paplašināt aeronavigācijas pētījumu atbalsta bāzi. Tas var palīdzēt importēt jaunas zināšanas, risinājumus un inovācijas potenciālu, rodot idejas citās zinātnēs un nozarēs. Tas varētu arī ļaut studentiem dot savu ieguldījumu rūpnieciskajā vidē, jo īpaši MVU. Sekmīgas sadarbības starp kopuzņēmumiem un akadēmiskajām iestādēm rezultātā var panākt sponsorētus pētniecības līgumus, finansētu sadarbību, studentu prakses programmas, kopīgas specializētās iekārtas, ar nozari saistītas programmas, dotācijas, apbalvojumus un balvas, kas stimulē akadēmisko sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Tīra un ilgtspējīga aviācija, kura Covid-19 pandēmijas dēļ saskaras ar lielām problēmām, ir atzīta par būtisku faktoru Savienības panākumu nodrošināšanai pasaulē, kurā valda sīva konkurence. Tīras aviācijas kopuzņēmums var dažādos veidos paplašināt aeronavigācijas pētījumu atbalsta bāzi. Tas var palīdzēt importēt jaunas zināšanas, risinājumus un inovācijas potenciālu, rodot idejas citās zinātnēs un nozarēs. Tas varētu arī ļaut studentiem dot savu ieguldījumu rūpnieciskajā vidē, jo īpaši MVU. Sekmīgas sadarbības starp kopuzņēmumiem un akadēmiskajām iestādēm rezultātā var panākt sponsorētus pētniecības līgumus, finansētu sadarbību, studentu prakses programmas, kopīgas specializētās iekārtas, ar nozari saistītas programmas, dotācijas, apbalvojumus un balvas, kas stimulē akadēmisko sabiedrību.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties vadību to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem pasaules tirgū. Tāpēc Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties vadību to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas, un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem pasaules tirgū. Tāpēc Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos.

| (47) | Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties
  globālu
  vadību to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas
  un ietekmi uz vidi
  , un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem
  un pakalpojumiem
  pasaules tirgū
  , kā arī tiesības uz savienojamību un nozares konkurētspēju
  . Tāpēc Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos. |
| --- | --- |

(47)

Eiropai ir sarežģīts uzdevums uzņemties
  globālu
  vadību to izmaksu internalizēšanā gaisa transporta darbības modelī, kuras sabiedrībai radījušas siltumnīcefekta gāzu emisijas
  un ietekmi uz vidi
  , un vienlaikus turpināt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas produktiem
  un pakalpojumiem
  pasaules tirgū
  , kā arī tiesības uz savienojamību un nozares konkurētspēju
  . Tāpēc Tīras aviācijas kopuzņēmumam būtu jāatbalsta Eiropas pārstāvji starptautiskajā standartizācijā un starptautiskajos likumdošanas centienos.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi — visas dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Pušu konferences (COP21) Parīzes nolīgumu. Komisija 2019. gada beigās iepazīstināja ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi un
  enerģijas uzglabāšana
  . Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība 2020. gada jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā
  apvienojušās
  visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi — visas dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Pušu konferences (COP21) Parīzes nolīgumu. Komisija 2019. gada beigās iepazīstināja ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi un
  enerģijas uzglabāšana
  . Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība 2020. gada jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā
  apvienojušās
  visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā.

| (48) | Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi — visas dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Pušu konferences (COP21) Parīzes nolīgumu. Komisija 2019. gada beigās iepazīstināja ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas
  vēlākais
  2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi
  , enerģijas uzglabāšana
  un
  negatīvo emisiju tehnoloģijas
  . Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība 2020. gada jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”
  un Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcijā par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju

   (1a), kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā
  apvienotas
  visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju
  , pētniecības un infrastruktūras
  vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos
  , kā arī ekonomiskos
  šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā. |
| --- | --- |

(48)

Pēdējos piecos gados ir ievērojami palielinājusies interese par ūdeņradi — visas dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Pušu konferences (COP21) Parīzes nolīgumu. Komisija 2019. gada beigās iepazīstināja ar Eiropas zaļo kursu, kura mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas
  vēlākais
  2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei. Starp prioritārajām jomām ir tīrs ūdeņradis, kurināmā elementi, citi alternatīvi kurināmā veidi
  , enerģijas uzglabāšana
  un
  negatīvo emisiju tehnoloģijas
  . Ūdeņradim ir pievērsta liela uzmanība 2020. gada jūlija paziņojumos “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” un “ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”
  un Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcijā par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju

   (1a), kā arī nesen izveidotajā Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansē, kurā
  apvienotas
  visas ieinteresētās personas, lai apzinātu tehnoloģiju
  , pētniecības un infrastruktūras
  vajadzības, ieguldījumu iespējas un regulatīvos
  , kā arī ekonomiskos
  šķēršļus tīra ūdeņraža ekosistēmas veidošanai Savienībā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Kopš 2008. gada ir atbalstītas speciālas pētniecības un inovācijas darbības saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu (kopuzņēmums FCH un kopuzņēmums FCH 2) starpniecību Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas, transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, jo īpaši MVU, konkurētspējas nostiprināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Kopš 2008. gada ir atbalstītas speciālas pētniecības un inovācijas darbības saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu (kopuzņēmums FCH un kopuzņēmums FCH 2) starpniecību Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas, transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, jo īpaši MVU, konkurētspējas nostiprināšanu.

| (49) | Kopš 2008. gada ir atbalstītas speciālas pētniecības un inovācijas darbības saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu (kopuzņēmums FCH un kopuzņēmums FCH 2) starpniecību Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas,
  aviācijas, jūras un lielas noslodzes
  transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, jo īpaši MVU
  un jaunuzņēmumu
  , konkurētspējas nostiprināšanu. |
| --- | --- |

(49)

Kopš 2008. gada ir atbalstītas speciālas pētniecības un inovācijas darbības saistībā ar ūdeņraža lietojumiem, galvenokārt ar kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmumu (kopuzņēmums FCH un kopuzņēmums FCH 2) starpniecību Septītās pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kā arī tradicionālos sadarbības projektos, kas aptver visus ūdeņraža vērtības ķēdes posmus/jomas. Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam būtu jānostiprina un jāintegrē Savienības zinātniskā spēja paātrināt tirgum gatavu progresīvu tīra ūdeņraža lietojumu izstrāde un uzlabošana, aptverot tiešos lietojumus enerģijas,
  aviācijas, jūras un lielas noslodzes
  transporta, ēku un rūpniecības jomā. Tas būs iespējams tikai tad, ja to apvienos ar Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes, jo īpaši MVU
  un jaunuzņēmumu
  , konkurētspējas nostiprināšanu.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu, enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu. Tīra ūdeņraža partnerībai būtu jāmijiedarbojas jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda partnerību. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp šīm partnerībām ūdeņraža jomā. Tīra ūdeņraža iniciatīva būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām. Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu, enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu. Tīra ūdeņraža partnerībai būtu jāmijiedarbojas jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda partnerību. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp šīm partnerībām ūdeņraža jomā. Tīra ūdeņraža iniciatīva būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām. Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu.

| (51) | Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu, enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu
  , un iesaistītos svarīgos projektos visas Eiropas interesēs (IPCEI)
  . Tīra ūdeņraža partnerībai būtu jāmijiedarbojas
  un jāveido sinerģijas
  jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda partnerību. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp šīm partnerībām ūdeņraža jomā. Tīra ūdeņraža iniciatīva būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām
  un infrastruktūru
  . Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā ūdeņradi var izmantot par degvielu, enerģijas nesēju un arī enerģijas uzglabāšanai, ir svarīgi, lai tīra ūdeņraža partnerība nodibinātu strukturētu sadarbību ar daudzām citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerībām, jo īpaši attiecībā uz tiešo lietojumu
  , un iesaistītos svarīgos projektos visas Eiropas interesēs (IPCEI)
  . Tīra ūdeņraža partnerībai būtu jāmijiedarbojas
  un jāveido sinerģijas
  jo īpaši ar nulles emisiju autotransporta un ūdens transporta, Eiropas dzelzceļa, tīras aviācijas, planētai draudzīgas pārstrādes rūpniecības un tīra tērauda partnerību. Šajā nolūkā būtu jāizveido struktūra, kas ziņo valdei, lai nodrošinātu sadarbību un sinerģiju starp šīm partnerībām ūdeņraža jomā. Tīra ūdeņraža iniciatīva būtu vienīgā partnerība, kas vērsta uz ūdeņraža ražošanas tehnoloģijām
  un infrastruktūru
  . Sadarbība ar tiešo lietojumu partnerībām būtu jo īpaši jāvērš uz tehnoloģijas demonstrēšanu un specifikāciju kopīgu noteikšanu.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Eiropas zaļais kurss tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Starp prioritārajām jomām ir pārejas uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti paātrināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Eiropas zaļais kurss tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Starp prioritārajām jomām ir pārejas uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti paātrināšana.

| (53) | Eiropas zaļais kurss tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  energoefektīvu,
  resursefektīvu
  , ilgtspējīgu
  un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Starp prioritārajām jomām ir pārejas uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti paātrināšana. |
| --- | --- |

(53)

Eiropas zaļais kurss tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  energoefektīvu,
  resursefektīvu
  , ilgtspējīgu
  un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Starp prioritārajām jomām ir pārejas uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti paātrināšana.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (2020. gada marts) (22) ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (2020. gada marts) (22) ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

| (54) | Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (2020. gada marts) (22)

  , tostarp tā 2021. gada maija atjaunotajā versijā,
  ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju
  , veicināt ekonomikas atveseļošanu
  un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. |
| --- | --- |

(54)

Komisijas paziņojumā par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (2020. gada marts) (22)

  , tostarp tā 2021. gada maija atjaunotajā versijā,
  ir uzsvērts, ka ilgtspējīgas un viedas mobilitātes nozarēm, piemēram, dzelzceļa nozarei, ir gan atbildība, gan potenciāls virzīt digitālo un zaļo pārkārtošanos, atbalstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju
  , veicināt ekonomikas atveseļošanu
  un uzlabot savienojamību. Tāpēc autotransportam, dzelzceļa, gaisa un ūdens transportam būtu jāveicina transporta emisiju samazināšanās par 90 % līdz 2050. gadam. Prioritāte ir būtisku daļu no tiem 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, novirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīku, likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, aptverot satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus. Šajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību, un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56)

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīku, likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, aptverot satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus. Šajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību, un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru.

| (56) | Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu
  , kurš ir vērsts uz augstāko drošības standartu panākšanu gan tiešajiem lietotājiem, tostarp pasažieriem, gan dzelzceļa darbiniekiem
  , likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, aptverot satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus
  , tostarp ar vairākveidu transporta biļetēm
  . Šajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību
  , drošību un iekļautību
  , un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru. |
| --- | --- |

(56)

Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” mērķim vajadzētu būt nodrošināt lieljaudas integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu
  , kurš ir vērsts uz augstāko drošības standartu panākšanu gan tiešajiem lietotājiem, tostarp pasažieriem, gan dzelzceļa darbiniekiem
  , likvidējot šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, aptverot satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus
  , tostarp ar vairākveidu transporta biļetēm
  . Šajā nolūkā būtu jāizmanto milzīgais digitalizācijas un automatizācijas potenciāls, lai samazinātu dzelzceļa transporta izmaksas, palielinātu jaudu un uzlabotu tā elastīgumu un uzticamību
  , drošību un iekļautību
  , un šis process būtu jābalsta uz stabilu funkcionālo sistēmu atsauces arhitektūru, kas kopīga visai nozarei, saskaņojot rīcību ar Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (infrastruktūru un ritošo sastāvu). Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka pētniecība tiek vērsta uz tādām klientu prasībām un darbības vajadzībām, kas ir vispāratzītas un kopīgas klientu prasības un darbības vajadzības. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (infrastruktūru un ritošo sastāvu). Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka pētniecība tiek vērsta uz tādām klientu prasībām un darbības vajadzībām, kas ir vispāratzītas un kopīgas klientu prasības un darbības vajadzības. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās.

| (58) | Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (
  piemēram,
  infrastruktūru un ritošo sastāvu)
  piegādātājiem
  . Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka
  uzlabotu pasažieru tiesību panākšanai
  pētniecība tiek vērsta uz tādām klientu prasībām un darbības vajadzībām, kas ir vispāratzītas un kopīgas klientu prasības un darbības vajadzības. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās
  un ņemot vērā galalietotāju, tostarp pasažieru, un darbinieku vajadzības ar īpašu atsauci uz drošību un iekļautību
  . |
| --- | --- |

(58)

Dzelzceļš ir sarežģīta sistēma ar ļoti ciešu mijiedarbību starp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem (vilcienu operatoriem) un to attiecīgo aprīkojumu (
  piemēram,
  infrastruktūru un ritošo sastāvu)
  piegādātājiem
  . Ir neiespējami īstenot inovāciju bez specifikācijām un stratēģijas, kas ir kopējas visai dzelzceļa sistēmai. Tāpēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” sistēmu pīlāram būtu jānodrošina iespēja nozarei vienoties par vienu darbības koncepciju un sistēmas arhitektūru, tostarp dzelzceļa sistēmas darbību pamatā esošo pakalpojumu, funkcionālo bloku un saskarņu definīciju. Tam būtu jārada vispārējais satvars, kas nodrošina, ka
  uzlabotu pasažieru tiesību panākšanai
  pētniecība tiek vērsta uz tādām klientu prasībām un darbības vajadzībām, kas ir vispāratzītas un kopīgas klientu prasības un darbības vajadzības. Kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” pārvaldības modelī un lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāatspoguļo Komisijas vadošā loma Eiropas dzelzceļa sistēmas apvienošanā un integrēšanā, jo īpaši vienotās darbības koncepcijas un sistēmas arhitektūras ātrā un efektīvā īstenošanā, vienlaikus iesaistot privātos partnerus konsultatīvajās un tehniskā atbalsta funkcijās
  un ņemot vērā galalietotāju, tostarp pasažieru, un darbinieku vajadzības ar īpašu atsauci uz drošību un iekļautību
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (
  IAM), jo īpaši 3. IAM, un paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (23) Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidot vēl stingrāku partnerību starp šīm abām pasaules daļām un atbalstīt pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību attiecīgajās valstīs un Savienībā. Lai nodrošinātu spēcīgāku līderību pasaulē veselības jomā, nekā to nodrošina pašreizējā iniciatīva EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (
  IAM), jo īpaši 3. IAM, un paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (23) Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidot vēl stingrāku partnerību starp šīm abām pasaules daļām un atbalstīt pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību attiecīgajās valstīs un Savienībā. Lai nodrošinātu spēcīgāku līderību pasaulē veselības jomā, nekā to nodrošina pašreizējā iniciatīva EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti.

| (61) | Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz
  ANO
  IAM, jo īpaši 3. IAM, un paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (23) Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidot vēl stingrāku partnerību starp šīm abām pasaules daļām un atbalstīt pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību
  , uzlabot un veicināt veselības aizsardzību
  attiecīgajās valstīs un Savienībā
  , atbalstot veselības veicināšanu un slimību profilaksi, samazinot nevienlīdzību veselības jomā un nodrošinot vienlīdzīgu un pilnīgu piekļuvi veselības aprūpei
  . Lai nodrošinātu spēcīgāku līderību pasaulē veselības jomā, nekā to nodrošina pašreizējā iniciatīva EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti. |
| --- | --- |

(61)

Saistībā ar Komisijas prioritātēm attiecībā uz
  ANO
  IAM, jo īpaši 3. IAM, un paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (23) Savienība ir apņēmusies sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem, veidot vēl stingrāku partnerību starp šīm abām pasaules daļām un atbalstīt pētniecības un inovācijas spēju attīstīšanu Āfrikā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” citu tā dēvēto veselības tehnoloģiju starpā būtu jāpievēršas pienācīgas diagnostikas, ārstēšanas un vakcīnu trūkumam, lai vērstos pret infekcijas slimībām, piemēram, HIV, malāriju un tuberkulozi, kā arī citām ar nabadzību saistītām un novārtā atstātām infekcijas slimībām, kas ir izplatītas Āfrikā, jo īpaši Subsahāras Āfrikā. Covid-19 pandēmija ir atklājusi, ka, palielinoties dažādu reģionu savienojamībai pasaulē, ko veicina tirdzniecība un tūrisms, infekcijas slimības var strauji izplatīties visā pasaulē. Tāpēc ir svarīgi attīstīt veselības tehnoloģijas, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību, kā arī tās apkarotu, tiklīdz tās ir izplatījušās, nolūkā aizsargāt iedzīvotāju veselību
  , uzlabot un veicināt veselības aizsardzību
  attiecīgajās valstīs un Savienībā
  , atbalstot veselības veicināšanu un slimību profilaksi, samazinot nevienlīdzību veselības jomā un nodrošinot vienlīdzīgu un pilnīgu piekļuvi veselības aprūpei
  . Lai nodrošinātu spēcīgāku līderību pasaulē veselības jomā, nekā to nodrošina pašreizējā iniciatīva EDCTP2, partnerības darbības joma būtu jāpaplašina, aptverot arī reaģēšanu uz jauniem infekcijas slimību draudiem, augošās problēmas, ko rada rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un nepārnēsājamu slimību komorbiditāti.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei — EDCTP forumam — būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm. Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei — EDCTP forumam — būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei.

| (62) | Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā
  , bezpeļņas
  un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm
  . Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveido cieša saikne un sinerģija ar iniciatīvām, kuras līdz šim ir īstenojis Eiropas Attīstības fonds, un jāuzlabo koordinācija dažādās darbības jomās, sadarbojoties spēju veidošanā un koplietojot iespējas un infrastruktūras, kā arī veicot darbības, kuras atbalsta Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments Āfrikā.
  Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei — EDCTP forumam — būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei. |
| --- | --- |

(62)

Lai, izmantojot mūsdienīgus tehnoloģiju rīkus, vērstos pret infekcijas slimībām, kas skar Subsahāras Āfriku, ir vajadzīga plaša rīcībspēku loka iesaiste un ilgtermiņa saistības. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” vajadzētu būt par starpnieku produktīvā un ilgtspējīgā ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu tīklu veidošanā un sadarbībā, veidojot attiecības ar dažādām privātā
  , bezpeļņas
  un publiskā sektora organizācijām, lai nostiprinātu sadarbību starp projektiem un iestādēm
  . Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveido cieša saikne un sinerģija ar iniciatīvām, kuras līdz šim ir īstenojis Eiropas Attīstības fonds, un jāuzlabo koordinācija dažādās darbības jomās, sadarbojoties spēju veidošanā un koplietojot iespējas un infrastruktūras, kā arī veicot darbības, kuras atbalsta Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instruments Āfrikā.
  Šai programmai būtu arī jāpalīdz izveidot jaunu ziemeļu–dienvidu un dienvidu–dienvidu sadarbību, lai veiktu vairākas valstis un vairākas vietas aptverošus pētījumus Subsahāras Āfrikā. Turklāt regulārai starptautiskai konferencei — EDCTP forumam — būtu jānodrošina platforma zinātniekiem un attiecīgajiem tīkliem no Eiropas, Āfrikas un citām vietām konstatējumu un ideju apmaiņai un sadarbības saikņu izveidei.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Ir svarīgi, lai pētnieciskās darbības, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās pētnieciskās darbības ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Ir svarīgi, lai pētnieciskās darbības, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās pētnieciskās darbības ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem.

| (64) | Ir svarīgi, lai pētnieciskās darbības, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās pētnieciskās darbības ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem
  , kuri dzīvo resursu nepietiekamības apstākļos
  .
  Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” jāatbalsta arī ētikas komiteju izveide Āfrikas valstīs, lai atbalstītu pētniecības un inovāciju darbības. |
| --- | --- |

(64)

Ir svarīgi, lai pētnieciskās darbības, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” vai ko citādi aptver tā darba programma, pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un tās papildprotokoliem, Pasaules Medicīnas asociācijas 2008. gada Helsinku deklarācijā iekļautajiem ētikas principiem, labas klīniskās prakses standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā konferencē par cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijas tehnisko prasību saskaņošanu, attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un vietējām ētikas prasībām valstīs, kurās pētnieciskās darbības ir paredzēts veikt. Turklāt kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāpieprasa, lai inovācijas un intervences pasākumi, ko izstrādā, pamatojoties uz programmas atbalstīto netiešo darbību rezultātiem, būtu cenas ziņā pieņemami un pieejami neaizsargātiem iedzīvotājiem
  , kuri dzīvo resursu nepietiekamības apstākļos
  .
  Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” jāatbalsta arī ētikas komiteju izveide Āfrikas valstīs, lai atbalstītu pētniecības un inovāciju darbības.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

65. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (65) | Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un kas iedibināti Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti citās Savienības dalībvalstīs, asociētajās valstīs un Subsahāras Āfrikas valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, KU “EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65)

Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un kas iedibināti Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti citās Savienības dalībvalstīs, asociētajās valstīs un Subsahāras Āfrikas valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, KU “EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus.

| (65) | Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un kas iedibināti Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti citās Savienības dalībvalstīs, asociētajās valstīs un Subsahāras Āfrikas valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, KU “EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai —
  izņemot projektus, kurus vada Āfrikas izcelsmes subjekti un valstis,
  dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus. |
| --- | --- |

(65)

Lai kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” gūtu panākumus un stimulētu dalību partnerībā, kopuzņēmuma finansējums būtu jāpiešķir tikai tiem tiesību subjektiem, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un kas iedibināti Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerības (EDCTP) sastāvā esošajās valstīs. Arī subjektiem, kas iedibināti citās Savienības dalībvalstīs, asociētajās valstīs un Subsahāras Āfrikas valstīs, tomēr vajadzētu būt iespējai piedalīties uzaicinājumos, nesaņemot finansējumu. Turklāt subjektiem, kas iedibināti citās valstīs, kuras nav EDCTP3 apvienības dalībnieces, vajadzētu būt arī tiesīgiem pretendēt uz finansējumu īpašos tematiskos uzaicinājumos vai tādā uzaicinājumā, kas attiecas uz ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, ja tas ir paredzēts darba programmā. Kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3” būtu jāveic visi attiecīgie pasākumi, arī līgumiski, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Būtu jātiecas noslēgt zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus ar trešām valstīm. Pirms to noslēgšanas, ja subjekti, kas iedibināti trešā valstī, kura nav noslēgusi šādu nolīgumu, piedalās ar finansējumu netiešā darbībā, KU “EDCTP3” būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi Savienības interešu aizsardzībai —
  izņemot projektus, kurus vada Āfrikas izcelsmes subjekti un valstis,
  dalībvalstī vai asociētajā valstī būtu jānorīko darbības finanšu koordinators, un priekšfinansējuma summa, kā arī dotācijas nolīguma noteikumi par atbildību būtu jāpielāgo, lai pienācīgi ņemtu vērā finanšu riskus.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

66. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (66) | Saistībā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU, būtu jākļūst
  zaļākai
  , apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt
  Savienības
  vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares 
  — kas ir Savienības uz zināšanām balstītās ekonomikas stūrakmens —
  konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi būt par instrumentu tehnoloģiskās
  suverenitātes
  palielināšanai un mūsu sabiedrības
  digitālās pārveides veicināšanai
  . Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot svarīgos dalībniekus — akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus — veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā (9) un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (10). Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (11) būtu jāsaskaņo ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju (12), Eiropas Zāļu stratēģiju un MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (13). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(66)

Saistībā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU, būtu jākļūst
  zaļākai
  , apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt
  Savienības
  vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares 
  — kas ir Savienības uz zināšanām balstītās ekonomikas stūrakmens —
  konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi būt par instrumentu tehnoloģiskās
  suverenitātes
  palielināšanai un mūsu sabiedrības
  digitālās pārveides veicināšanai
  . Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot svarīgos dalībniekus — akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus — veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā (9) un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (10). Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (11) būtu jāsaskaņo ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju (12), Eiropas Zāļu stratēģiju un MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (13).

| (66) | Saistībā ar Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , būtu jākļūst
  vidiski ilgtspējīgākai
  , apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču
  , uzlabotas diagnostikas, ārstēšanas metožu
  un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu
  veselības
  problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt
  pacientu
  vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi
  stiprināt veselības pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu visā Savienībā,
  būt par instrumentu tehnoloģiskās
  attīstības un inovatīvu risinājumu
  palielināšanai un
  veicināt
  mūsu sabiedrības
  digitālo pārveidi
  . Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot svarīgos dalībniekus —
  publisko sektoru,
  akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus — veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā (9)

  , “Apvārsnis Eiropa” misijā vēža jomā
  un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (10)

  , un tam būtu arī jāuzlabo sadarbība ar dažādām Eiropas iniciatīvām reto slimību jomā
  . Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (11) būtu jāsaskaņo ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju (12)

  un tās atjaunināto versiju
  , Eiropas Zāļu stratēģiju un MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (13).
  Būtu jārod sinerģija ar Eiropas Veselības ārkārtas situācijas gatavības un reaģēšanas iestādi (HERA), lai nodrošinātu strukturālas sadarbības sistēmu, kas ļautu Savienībai efektīvāk paredzēt un novērst ar veselību saistītus apdraudējumus. Sadarbības mehānismi un sinerģija ar programmu “ES — veselībai” ir noderīgi arī tam, lai veicinātu


  Savienības gatavību pārrobežu veselības apdraudējumiem, stiprinātu veselības aprūpes sistēmas un uzlabotu inovatīvu zāļu pieejamību un pieņemamību cenas ziņā. Kopuzņēmumam arī būtu jāveido sinerģija ar Eiropas veselības datu telpu, kā arī ar pētniecības iniciatīvām reto slimību jomā. |
| --- | --- |

(66)

Saistībā ar Komisijas prioritātēm “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” Eiropas rūpniecībai, tostarp MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , būtu jākļūst
  vidiski ilgtspējīgākai
  , apritīgākai un digitālākai, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaulē. Komisija ir uzsvērusi medicīnisku ierīču
  , uzlabotas diagnostikas, ārstēšanas metožu
  un digitālo tehnoloģiju lomu jaunu
  veselības
  problēmu risināšanā un e-veselības pakalpojumu izmantošanas lomu augstas kvalitātes veselības aprūpes nodrošināšanā, kā arī aicinājusi nodrošināt
  pacientu
  vajadzībām atbilstošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu piedāvājumu, bet tai pašā laikā atbalsta inovatīvu un pasaulē vadošu Eiropas farmācijas nozari. Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķis ir sniegt ieguldījumu Savienības veselības aprūpes nozares konkurētspējas stiprināšanā un saimnieciskās darbības palielināšanā veselības aprūpes tehnoloģiju, jo īpaši integrētu veselības aprūpes risinājumu, izstrādē un tādējādi
  stiprināt veselības pakalpojumu kvalitāti un sniegšanu visā Savienībā,
  būt par instrumentu tehnoloģiskās
  attīstības un inovatīvu risinājumu
  palielināšanai un
  veicināt
  mūsu sabiedrības
  digitālo pārveidi
  . Šādas politikas prioritātes var īstenot, apvienojot svarīgos dalībniekus —
  publisko sektoru,
  akadēmisko aprindu pārstāvjus, dažādu lielumu uzņēmumus un veselības inovāciju tiešos lietotājus — veselības pētniecības un inovācijas publiskā un privātā sektora partnerības paspārnē. Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jāpalīdz sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas Vēža uzveikšanas plānā (9)

  , “Apvārsnis Eiropa” misijā vēža jomā
  un Eiropas “Viena veselība” rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (10)

  , un tam būtu arī jāuzlabo sadarbība ar dažādām Eiropas iniciatīvām reto slimību jomā
  . Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” (11) būtu jāsaskaņo ar jauno Eiropas industriālo stratēģiju (12)

  un tās atjaunināto versiju
  , Eiropas Zāļu stratēģiju un MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (13).
  Būtu jārod sinerģija ar Eiropas Veselības ārkārtas situācijas gatavības un reaģēšanas iestādi (HERA), lai nodrošinātu strukturālas sadarbības sistēmu, kas ļautu Savienībai efektīvāk paredzēt un novērst ar veselību saistītus apdraudējumus. Sadarbības mehānismi un sinerģija ar programmu “ES — veselībai” ir noderīgi arī tam, lai veicinātu


  Savienības gatavību pārrobežu veselības apdraudējumiem, stiprinātu veselības aprūpes sistēmas un uzlabotu inovatīvu zāļu pieejamību un pieņemamību cenas ziņā. Kopuzņēmumam arī būtu jāveido sinerģija ar Eiropas veselības datu telpu, kā arī ar pētniecības iniciatīvām reto slimību jomā.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

67. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (67) | Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko šī ierosme veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 (14) starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā. Šīs iniciatīvas darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt izveidotai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem un/vai sabiedrībai rada slimības smagums un/vai skarto cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem, iedarbīgas, rentablas un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67)

Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko šī ierosme veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 (14) starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā. Šīs iniciatīvas darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt izveidotai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem un/vai sabiedrībai rada slimības smagums un/vai skarto cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem, iedarbīgas, rentablas un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām.

| (67) | Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko šī ierosme veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 (14) starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā.
  Jaunajai iniciatīvai būtu jānodrošina aktīva pilsoniskās sabiedrības un pacientu organizāciju iesaistīšanās.
  Šīs iniciatīvas darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt izveidotai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem
  , viņu tuviniekiem
  un/vai sabiedrībai rada slimības smagums un/vai skarto
  vai potenciāli skarto
  cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem
  un pacientiem
  , iedarbīgas, rentablas
  , pieejamas
  un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām
  , un jāatbalsta pakalpojumi, lai uzlabotu veselības aprūpes kvalitāti
  . |
| --- | --- |

(67)

Kopuzņēmums “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” balstās uz pieredzi, kas gūta no kopuzņēmuma “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (kopuzņēmums IMI 2), tostarp darbu, ko šī ierosme veikusi Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Atbilstoši kopuzņēmuma IMI 2 (14) starpposma izvērtējuma ieteikumiem pēctecīgai iniciatīvai ir “jānodrošina iespēja aktīvi iesaistīt farmācijas nozarē citus rūpniecības sektorus, lai izmantotu to zinātību jaunu veselības aprūpes intervences pasākumu izstrādē”. Tāpēc jāaptver tādi rūpniecības sektori kā biofarmācija, biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģijas, tostarp uzņēmumi, kas darbojas digitālajā jomā.
  Jaunajai iniciatīvai būtu jānodrošina aktīva pilsoniskās sabiedrības un pacientu organizāciju iesaistīšanās.
  Šīs iniciatīvas darbības jomā būtu jāietver profilakse, diagnostika, ārstēšana un slimību pārvaldība, un tai jābūt izveidotai, pienācīgi ņemot vērā lielo slogu, ko pacientiem
  , viņu tuviniekiem
  un/vai sabiedrībai rada slimības smagums un/vai skarto
  vai potenciāli skarto
  cilvēku skaits, kā arī slimības lielā ekonomiskā ietekme uz pacientiem un veselības aprūpes sistēmām. Finansētajām darbībām jāatbilst Savienības vajadzībām sabiedrības veselības jomā un jāatbalsta tādu turpmāku veselības inovāciju attīstīšana, kas ir drošas, vērstas uz cilvēkiem
  un pacientiem
  , iedarbīgas, rentablas
  , pieejamas
  un cenas ziņā pieņemamas pacientiem un veselības aprūpes sistēmām
  , un jāatbalsta pakalpojumi, lai uzlabotu veselības aprūpes kvalitāti
  .

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

68. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (68) | Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgas pētniecības un inovācijas darbības, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem, veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem, būtu jāsniedz ieguldījums iniciatīvas stratēģiskajā izstrādē un darbībās
  , nodrošinot
  ,
  ka
  tā
  atbilst to
  vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības darbībās, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šim ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(68)

Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgas pētniecības un inovācijas darbības, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem, veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem, būtu jāsniedz ieguldījums iniciatīvas stratēģiskajā izstrādē un darbībās
  , nodrošinot
  ,
  ka
  tā
  atbilst to
  vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības darbībās, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šim ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas vajadzības.

| (68) | Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgas pētniecības un inovācijas darbības, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem,
  viņu ģimenēm, patērētājiem un pacientu grupām,
  veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem,
  kā arī pacientu grupām un citām attiecīgu sabiedrības interešu grupām visā Savienībā,
  būtu jāsniedz ieguldījums iniciatīvas stratēģiskajā izstrādē un darbībās
  . Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jānodrošina
  ,
  ka
  tā
  veiktās darbības atbilst šīm
  vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības darbībās, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst
  pacientu vajadzībām un
  prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šim ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas
  vai nepietiekami finansētas
  vajadzības. |
| --- | --- |

(68)

Lai nodrošinātu vislabāko iespēju radīt jaunas zinātniskas idejas un veiksmīgas pētniecības un inovācijas darbības, galvenajiem rīcībspēkiem kopuzņēmumā “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” vajadzētu būt pētniekiem no dažādu veidu publiskām un privātām struktūrām. Tajā pašā laikā tiešajiem lietotājiem, piemēram, Savienības iedzīvotājiem,
  viņu ģimenēm, patērētājiem un pacientu grupām,
  veselības aprūpes speciālistiem un veselības aprūpes nodrošinātājiem,
  kā arī pacientu grupām un citām attiecīgu sabiedrības interešu grupām visā Savienībā,
  būtu jāsniedz ieguldījums iniciatīvas stratēģiskajā izstrādē un darbībās
  . Kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” būtu jānodrošina
  ,
  ka
  tā
  veiktās darbības atbilst šīm
  vajadzībām. Turklāt arī Savienības mēroga un valsts regulatīvajām iestādēm, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un tiem, kas maksā par veselības aprūpi, būtu jāsniedz agrīns ieguldījums partnerības darbībās, vienlaikus nodrošinot interešu konfliktu neesību, lai palielinātu iespējamību, ka finansēto darbību rezultāti atbilst
  pacientu vajadzībām un
  prasībām, kas jāizpilda, lai tos varētu sākt lietot, un tādējādi panākot cerēto ietekmi. Visam šim ieguldījumam būtu jāpalīdz labāk mērķēt pētniecības centienus uz jomām, kurās ir neapmierinātas
  vai nepietiekami finansētas
  vajadzības.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (70) | Partnerības mērķi būtu jāvērš uz pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu iniciatīvas integrējošumu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai iniciatīvas finansēto projektu vajadzētu būt pārnozaru projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(70)

Partnerības mērķi būtu jāvērš uz pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu iniciatīvas integrējošumu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai iniciatīvas finansēto projektu vajadzētu būt pārnozaru projektiem.

| (70) | Partnerības mērķi būtu jāvērš uz
  bezkonkurences un
  pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai
  un lietderīgai
  sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu iniciatīvas integrējošumu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai iniciatīvas finansēto projektu vajadzētu būt pārnozaru projektiem. |
| --- | --- |

(70)

Partnerības mērķi būtu jāvērš uz
  bezkonkurences un
  pirmskonkurences posmu, tādējādi radot drošu vidi efektīvai
  un lietderīgai
  sadarbībai starp uzņēmumiem, kas darbojas dažādās veselības tehnoloģiju jomās. Lai atspoguļotu iniciatīvas integrējošumu, palīdzētu likvidēt nošķirtību starp veselības aprūpes nozares sektoriem un nostiprinātu rūpniecības un akadēmiskās jomas sadarbību, lielākajai daļai iniciatīvas finansēto projektu vajadzētu būt pārnozaru projektiem.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

71. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (71) | Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šīs tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālo tehnoloģiju autonomijas, īstenošanu (30). Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(71)

Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šīs tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālo tehnoloģiju autonomijas, īstenošanu (30). Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā.

| (71) | Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šīs tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālo tehnoloģiju autonomijas, īstenošanu (30). Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā.
  Kopuzņēmuma iniciatīvas būtu jāpapildina arī ar Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansi un Rūpniecības datošanas, perifērdatošanas un mākoņdatošanas aliansi. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz elektronikas komponentiem un sistēmām, kas ir pamatā visiem būtiskajiem ekonomikas sektoriem, lieto terminu “svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Komisija ir uzsvērusi vajadzību lietpratīgi izmantot šīs tehnoloģijas Eiropā, jo īpaši saistībā ar Eiropas politikas prioritāšu, piemēram, digitālo tehnoloģiju autonomijas, īstenošanu (30). Tā kā šī joma ir tik svarīga un tā kā ieinteresētās personas Savienībā tajā saskaras ar problēmām, ir steidzami jārīkojas, lai Eiropas inovācijas un vērtību ķēdēs nepaliktu neviena vāja posma. Tāpēc būtu jāizveido Savienības līmeņa mehānisms, lai dalībvalstis, Savienība un privātais sektors apvienotu un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu pētniecībai un inovācijai elektronikas komponentu un sistēmu jomā.
  Kopuzņēmuma iniciatīvas būtu jāpapildina arī ar Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansi un Rūpniecības datošanas, perifērdatošanas un mākoņdatošanas aliansi.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

72. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (72) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas
  Eiropas
  digitālajai pārveidei, kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu un uzticēšanos, drošību un drošumu, ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska jaunu tehnoloģiju izstrādei un inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunās tehnoloģijas jomās un/vai blakusjomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(72)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas
  Eiropas
  digitālajai pārveidei, kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu un uzticēšanos, drošību un drošumu, ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska jaunu tehnoloģiju izstrādei un inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunās tehnoloģijas jomās un/vai blakusjomās.

| (72) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas
  Savienības
  digitālajai pārveidei
  un tās vadošajai pozīcijai tehnoloģiju jomā
  , kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu
  , datu aizsardzību
  un uzticēšanos, drošību un drošumu
  visos vērtības ķēžu līmeņos
  , ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska
  tādu
  jaunu tehnoloģiju izstrādei
  , kuru pamatā iebūvēts privātums
  un
  drošība, un to
  inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas un
  attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunās tehnoloģijas jomās un/vai blakusjomās.
  Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu arī jāizstrādā pētniecības pasākumi, ar kuriem atbalsta mērķus, kas izklāstīti Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”. |
| --- | --- |

(72)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniegtu iespēju elektronisko komponentu un sistēmu jomā izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas. Lai palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības nozarēm saglabāt to pašreizējās stiprās puses vadošajā pozīcijā starptautiskajā kontekstā, kur valda liela konkurence, un novērst plaisu tehnoloģijās, kas ir būtiskas
  Savienības
  digitālajai pārveidei
  un tās vadošajai pozīcijai tehnoloģiju jomā
  , kura atspoguļo Savienības pamatvērtības, tostarp privātumu
  , datu aizsardzību
  un uzticēšanos, drošību un drošumu
  visos vērtības ķēžu līmeņos
  , ir vajadzīgs strukturēts un koordinēts finansiāls atbalsts Eiropas līmenī. Sadarbība starp ekosistēmas ieinteresētajām personām, kurā pārstāvēti visi vērtības ķēžu segmenti, ir būtiska
  tādu
  jaunu tehnoloģiju izstrādei
  , kuru pamatā iebūvēts privātums
  un
  drošība, un to
  inovāciju ātrai pārņemšanai tirgū. Svarīga ir arī atvērtība un elastīgums, lai integrētu
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas un
  attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunās tehnoloģijas jomās un/vai blakusjomās.
  Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu arī jāizstrādā pētniecības pasākumi, ar kuriem atbalsta mērķus, kas izklāstīti Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

73. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (73) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai
  un dalītu riska uzņemšanos
  , saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos uzņēmumus[, un citiem tiesību subjektiem, kas darbojas elektronikas komponentu un sistēmu jomā Eiropā]. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai
  un dalītu riska uzņemšanos
  , saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos uzņēmumus[, un citiem tiesību subjektiem, kas darbojas elektronikas komponentu un sistēmu jomā Eiropā]. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un darbībām.

| (73) | Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos uzņēmumus[, un citiem tiesību subjektiem, kas darbojas elektronikas komponentu un sistēmu jomā Eiropā]. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un darbībām. |
| --- | --- |

(73)

Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapvieno finansiālie un tehniskie līdzekļi, kas ir būtiski, lai tiktu līdzi aizvien ātrākajam inovācijas tempam šajā jomā, radītu svarīgu papildu ietekmi sabiedrībai, saskaņojot stratēģijas un ieguldījumus ar kopējām Eiropas interesēm. Tāpēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” dalībniekiem vajadzētu būt Savienībai, dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, kas piedalās brīvprātīgi, un apvienībām kā privātiem dalībniekiem, kas pārstāv to sastāvā esošos uzņēmumus[, un citiem tiesību subjektiem, kas darbojas elektronikas komponentu un sistēmu jomā Eiropā]. Turklāt dalībvalstu dalība veicinās konsekventu saskaņošanu ar valstu programmām un stratēģijām, mazinot centienu pārklāšanos un sadrumstalotību, vienlaikus nodrošinot sinerģiju starp ieinteresētajām personām un darbībām.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

74. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (74) | Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktu]
  iesaistītajām valstīm būtu jāuztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” īstenot ieguldījumu, ko tās sniedz saviem valsts dalībniekiem netiešajās darbībās. Finansējuma saņēmējiem būtu jāparaksta viens dotācijas nolīgums ar kopuzņēmumu
  ,
  ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus
  ,
  ieskaitot attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību satvaru, atkarībā no Savienības programmas, kas atbalsta attiecīgo dotācijas darbību. Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapstrādā izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un jāveic maksājumi finansējuma saņēmējiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(74)

Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktu]
  iesaistītajām valstīm būtu jāuztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” īstenot ieguldījumu, ko tās sniedz saviem valsts dalībniekiem netiešajās darbībās. Finansējuma saņēmējiem būtu jāparaksta viens dotācijas nolīgums ar kopuzņēmumu
  ,
  ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumus
  ,
  ieskaitot attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību satvaru, atkarībā no Savienības programmas, kas atbalsta attiecīgo dotācijas darbību. Kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāapstrādā izmaksu atlīdzināšanas prasījumi un jāveic maksājumi finansējuma saņēmējiem
  .

| (74) | Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktu]
  kopuzņēmumiem jāīsteno visu finansiālo ieguldījumu centralizēta pārvaldība, izmantojot koordinētu pieeju. Attiecīgi katrai iesaistītajai valstij būtu jānoslēdz administratīvs nolīgums ar kopuzņēmumu, kurā pieteikuma iesniedzējiem, kas iedibināti minētajā iesaistītajā valstī, nosaka koordinācijas mehānismu ieguldījumu
  maksājumiem
  un ziņošanai par tiem. Lai nodrošinātu saskanību ar valstu stratēģiskajām prioritātēm, atbilstoši pamatotos gadījumos iesaistītajām valstīm vajadzētu būt veto tiesībām attiecībā uz valsts finanšu ieguldījumu piešķiršanu konkrētiem pieteikuma iesniedzējiem
  . |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktu]
  kopuzņēmumiem jāīsteno visu finansiālo ieguldījumu centralizēta pārvaldība, izmantojot koordinētu pieeju. Attiecīgi katrai iesaistītajai valstij būtu jānoslēdz administratīvs nolīgums ar kopuzņēmumu, kurā pieteikuma iesniedzējiem, kas iedibināti minētajā iesaistītajā valstī, nosaka koordinācijas mehānismu ieguldījumu
  maksājumiem
  un ziņošanai par tiem. Lai nodrošinātu saskanību ar valstu stratēģiskajām prioritātēm, atbilstoši pamatotos gadījumos iesaistītajām valstīm vajadzētu būt veto tiesībām attiecībā uz valsts finanšu ieguldījumu piešķiršanu konkrētiem pieteikuma iesniedzējiem
  .

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

77. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (77) | Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums (31) tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās veiktspēju jaudas, drošuma, efektivitātes un ietekmes uz vidi ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77)

Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums (31) tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās veiktspēju jaudas, drošuma, efektivitātes un ietekmes uz vidi ziņā.

| (77) | Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums (31) tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās veiktspēju jaudas, drošuma, efektivitātes
  , klimata
  un ietekmes uz vidi ziņā. |
| --- | --- |

(77)

Savienības Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskais regulējums (31) tiecas pārveidot Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, īstenojot institucionālas, operacionālas, tehniskas un regulatīvas darbības, lai uzlabotu tās veiktspēju jaudas, drošuma, efektivitātes
  , klimata
  un ietekmes uz vidi ziņā.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

78. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (78) | Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) (32) mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir arī nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM līdz 2035. gadam, lai nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību. SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai (33). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(78)

Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) (32) mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir arī nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM līdz 2035. gadam, lai nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību. SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai (33).

| (78) | Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) (32) mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir arī nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM līdz 2035. gadam, lai nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi
  un klimatam
  draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību
  saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas klimata tiesību aktu
  . SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai (33). |
| --- | --- |

(78)

Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) (32) mērķis ir modernizēt ATM un sakopot tehnoloģisko un darbības inovāciju Eiropas vienotās gaisa telpas atbalstam. Tā mērķis ir arī nodrošināt tehnoloģiskus risinājumus augstas veiktspējas ATM līdz 2035. gadam, lai nodrošinātu nepārslogotu, vēl drošāku un videi
  un klimatam
  draudzīgāku gaisa transporta nozares darbību
  saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Eiropas klimata tiesību aktu
  . SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un mainīgus kopdarbības procesus, kas nosaka, attīsta un izvērš inovatīvas tehnoloģiskās sistēmas un darbības procedūras, kuras ir pamatā Eiropas ATM ģenerālplānā definētajai digitālajai Eiropas gaisa telpai (33).

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

79. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (79) | “Eiropas ATM ģenerālplāns” ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas darbības ar izvēršanas darbību scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas veiktspējas mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(79)

“Eiropas ATM ģenerālplāns” ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas darbības ar izvēršanas darbību scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas veiktspējas mērķus.

| (79) | “Eiropas ATM ģenerālplāns” ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas darbības ar izvēršanas darbību scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas veiktspējas mērķus
  , kuri paredz ne tikai uzlabot atsevišķu lidojumu efektivitāti, bet arī nodrošināt nepārtrauktu to vispārējās jaudas pielāgošanu tehnoloģiskajam progresam
  . |
| --- | --- |

(79)

“Eiropas ATM ģenerālplāns” ir plānošanas rīks ATM modernizācijai visā Eiropā, kas savieno ATM pētniecības un inovācijas darbības ar izvēršanas darbību scenārijiem, lai sasniegtu Eiropas vienotās gaisa telpas veiktspējas mērķus
  , kuri paredz ne tikai uzlabot atsevišķu lidojumu efektivitāti, bet arī nodrošināt nepārtrauktu to vispārējās jaudas pielāgošanu tehnoloģiskajam progresam
  .

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

81. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (81) | Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu būt nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā,
  palīdzot
  paātrināt nozares digitalizāciju un
  padarot
  nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu ar inovāciju
  jāstiprina
  pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu
  konkurētspēja
  , lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu
  jāizstrādā inovatīvi risinājumi
  un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(81)

Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu būt nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā,
  palīdzot
  paātrināt nozares digitalizāciju un
  padarot
  nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu ar inovāciju
  jāstiprina
  pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu
  konkurētspēja
  , lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu
  jāizstrādā inovatīvi risinājumi
  un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē.

| (81) | Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Ar kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu
  spēt atbalstīt darbības, kuru nolūks ir
  nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā,
  kas savukārt palīdzētu
  paātrināt nozares digitalizāciju un
  padarītu
  nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu
  jāpalīdz
  ar inovāciju
  stiprināt
  pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu
  konkurētspēju
  , lai atbalstītu ekonomikas
  un sociālās jomas
  atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu
  jāatbalsta inovatīvu risinājumu izstrāde
  un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. |
| --- | --- |

(81)

Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizmanto kopuzņēmuma SESAR pieredze un jāturpina būt par ATM pētniecības koordinatoru Savienībā. Ar kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” galvenajiem mērķiem vajadzētu
  spēt atbalstīt darbības, kuru nolūks ir
  nostiprināt un turpināt integrēt pētniecības un inovācijas spēju Eiropā,
  kas savukārt palīdzētu
  paātrināt nozares digitalizāciju un
  padarītu
  nozari noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām. Tam būtu
  jāpalīdz
  ar inovāciju
  stiprināt
  pilotējama un bezpilota gaisa transporta un ATM pakalpojumu
  konkurētspēju
  , lai atbalstītu ekonomikas
  un sociālās jomas
  atveseļošanos un izaugsmi. Tam būtu
  jāatbalsta inovatīvu risinājumu izstrāde
  un jāpaātrina to pārņemšana tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

83. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (83) | Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU, izmantojot dažādus sadarbības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem paust ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(83)

Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU, izmantojot dažādus sadarbības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem paust ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu.

| (83) | Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU,
  zinātniskajiem ekspertiem un atbilstīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp vides un klimata jomā,
  izmantojot dažādus sadarbības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem paust ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu. |
| --- | --- |

(83)

Vajadzētu būt iespējai kopuzņēmumā “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” piedalīties pēc iespējas plašākam ieinteresēto personu un to pārstāvju lokam no visām dalībvalstīm un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajām valstīm, tostarp MVU,
  zinātniskajiem ekspertiem un atbilstīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp vides un klimata jomā,
  izmantojot dažādus sadarbības veidus. Dalībā būtu jo īpaši jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pilotējamu un bezpilota gaisa kuģu aprīkojuma ražotājiem, gaisa telpas izmantotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārā un profesionālā personāla apvienībām un jāpiedāvā iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. Lai noteiktu visdaudzsološākās pieejas un subjektus, kas spēj tās īstenot, Komisija izsludināja uzaicinājumu potenciālajiem dalībniekiem paust ieinteresētību. Būtu jāļauj valdei atlasīt asociētos dalībniekus, pamatojoties uz minētā uzaicinājuma rezultātiem, lai nodrošinātu dalībnieku grupas ātru paplašināšanu.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

86. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (86) | Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, apvienojot
  kopējā atbalsta dienestā
  administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajās kopējā atbalsta biroja funkcijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(86)

Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, apvienojot
  kopējā atbalsta dienestā
  administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajās kopējā atbalsta biroja funkcijās.

| (86) | Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, apvienojot administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajās kopējā atbalsta biroja funkcijās. |
| --- | --- |

(86)

Eirokontroles aģentūras rīcībā ir atbilstoša infrastruktūra un nepieciešamie administratīvie, IT, komunikācijas un loģistikas atbalsta pakalpojumi. Kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāgūst labums no šādas Eirokontroles infrastruktūras un pakalpojumiem. Šajā saistībā ir maz potenciālu sinerģiju, ko varētu radīt, apvienojot administratīvos resursus ar citiem kopuzņēmumiem. Šā iemesla dēļ kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” būtu jāizvēlas nepiedalīties ar šo regulu noteiktajās kopējā atbalsta biroja funkcijās.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

88. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (88) | Saskaņā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās
  paziņojumā
  “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo
  savas
  tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Šīs prioritātes var sasniegt, apvienojot galvenos dalībniekus, tas ir, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas un publiskās iestādes, Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G PPP iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(88)

Saskaņā ar
  Eiropas
  Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās
  paziņojumā
  “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”, Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo
  savas
  tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Šīs prioritātes var sasniegt, apvienojot galvenos dalībniekus, tas ir, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas un publiskās iestādes, Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G PPP iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus.

| (88) | Saskaņā ar Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās
  paziņojumos
  “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”
  un “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”
  , Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo
  sava zināšanu bāze un
  tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G
  un attiecīgajām jaunajām komunikāciju tehnoloģijām
  līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Šīs prioritātes var sasniegt, apvienojot galvenos dalībniekus, tas ir, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un publiskās iestādes, Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G PPP iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar Komisijas prioritātēm 2019.–2024. gadam “digitālajam laikmetam gatava Eiropa” un “ekonomika cilvēku labā” un politikas mērķiem, kas noteikti tās
  paziņojumos
  “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”
  un “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”
  , Eiropai ir jāattīsta kritiskās digitālās infrastruktūras, kas balstītas uz 5G tīkliem, un jāvairo
  sava zināšanu bāze un
  tehnoloģiskās spējas, lai pārietu uz 6G
  un attiecīgajām jaunajām komunikāciju tehnoloģijām
  līdz 2030. gadam. Šajā saistībā Komisija ir uzsvērusi Eiropas viedo tīklu un pakalpojumu partnerības stratēģisko nozīmi drošu, uz savienojamību balstītu pakalpojumu nodrošināšanā patērētājiem un uzņēmumiem. Šīs prioritātes var sasniegt, apvienojot galvenos dalībniekus, tas ir, rūpniecības nozari, akadēmiskās aprindas
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un publiskās iestādes, Eiropas partnerībā, kuras pamatā ir panākumi, ko guvusi 5G PPP iniciatīva, kura veiksmīgi izstrādājusi 5G tehnoloģiju un standartus.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

89. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (89) | Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā un paplašinātu ar 6G tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko suverenitāti, privātumu un ētiku, un tas paplašinās pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(89)

Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā un paplašinātu ar 6G tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko suverenitāti, privātumu un ētiku, un tas paplašinās pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem.

| (89) | Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā un paplašinātu ar 6G
  un citiem komunikācijas
  tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko suverenitāti
  un izturētspēju
  , privātumu un ētiku, un tas paplašinās pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas
  un sociālo
  nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(89)

Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums ir paredzēts, lai risinātu politikas jautājumus digitālās infrastruktūras jomā un paplašinātu ar 6G
  un citiem komunikācijas
  tīkliem saistītās pētniecības un inovācijas tehnoloģisko tvērumu. Cieši iesaistoties dalībvalstīm, tam būtu jāstiprina reaģēšana uz Savienības politikas un sabiedrības vajadzībām attiecībā uz tīklu energoefektivitāti, kiberdrošību, tehnoloģisko suverenitāti
  un izturētspēju
  , privātumu un ētiku, un tas paplašinās pētniecības un inovācijas darbības jomu no tīkliem uz mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentiem un ierīcēm, kas ļauj sniegt pakalpojumus iedzīvotājiem un plašam ekonomikas
  un sociālo
  nozaru klāstam, piemēram, veselības aprūpei, transportam, ražošanai un plašsaziņas līdzekļiem.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

91. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (91) | Progresīvas 5G infrastruktūras
  būs
  pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas. Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) 2 — Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa” un InvestEU piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi
  koordinēt
  stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu plānošanā, kā arī ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Minētajās programmās cita starpā būtu jāizklāsta izvēršanas ceļveži, galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(91)

Progresīvas 5G infrastruktūras
  būs
  pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas. Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) 2 — Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa” un InvestEU piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi
  koordinēt
  stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu plānošanā, kā arī ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Minētajās programmās cita starpā būtu jāizklāsta izvēršanas ceļveži, galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi.

| (91) | Progresīvas 5G infrastruktūras
  var būt
  pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas
  pārredzamā un atklātā veidā, jo globālu un sadarbspējīgu 6G standartu izveidošana samazinātu izmaksas, radītu efektīvākas digitālās piegādes ķēdes un veicinātu inovācijas
  . Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) 2 — Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa” un InvestEU piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi
  veicināt
  stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu plānošanā, kā arī ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Minētajās programmās cita starpā būtu jāizklāsta izvēršanas ceļveži
  , tehnoloģiskie ieteikumi
  , galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi. |
| --- | --- |

(91)

Progresīvas 5G infrastruktūras
  var būt
  pamats ekosistēmu attīstīšanai digitālās un zaļās pārkārtošanās vajadzībām, un pēc tam uz tām balstīsies Eiropas iespējas sākt izmantot 6G tehnoloģijas
  pārredzamā un atklātā veidā, jo globālu un sadarbspējīgu 6G standartu izveidošana samazinātu izmaksas, radītu efektīvākas digitālās piegādes ķēdes un veicinātu inovācijas
  . Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) 2 — Digitalizācija”, kā arī programma “Digitālā Eiropa” un InvestEU piedāvā iespējas uz 5G un vēlāk uz 6G balstītu digitālo ekosistēmu attīstīšanai. Ņemot vērā šādos izvēršanas projektos iesaistīto publiskā un privātā sektora ieinteresēto personu plašo loku, ir svarīgi
  veicināt
  stratēģiskas darba kārtības izstrādi, ieguldījumu plānošanā, kā arī ieinteresēto personu informēšanu un iesaisti saistībā ar šādām programmām. Lai izveidotu stratēģisku pamatu šiem uzdevumiem, Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam būtu jākoordinē stratēģisko izvēršanas programmu izstrāde attiecīgajām izvēršanas jomām, piemēram, 5G sistēmām uz ceļiem un dzelzceļiem. Minētajās programmās cita starpā būtu jāizklāsta izvēršanas ceļveži
  , tehnoloģiskie ieteikumi
  , galvenās sadarbības modeļu iespējas un citi stratēģiski jautājumi.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu tiek izveidoti deviņi kopuzņēmumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. panta nozīmē, lai īstenotu institucionalizētas Eiropas partnerības, kas definētas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [2. panta 3. punktā] un minētas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktā]. Tajā ir noteikti kopuzņēmumu mērķi un uzdevumi, dalībnieku sastāvs, organizācija un citi darbības noteikumi. | Ar šo regulu tiek izveidoti deviņi kopuzņēmumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. panta nozīmē, lai īstenotu institucionalizētas Eiropas partnerības, kas definētas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [2. panta 3. punktā] un minētas
  regulas
  [8. panta 1. punkta c) apakšpunktā]
  un III pielikumā
  . Tajā ir noteikti kopuzņēmumu mērķi un uzdevumi, dalībnieku sastāvs, organizācija un citi darbības noteikumi
  , tostarp attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu tiek izveidoti deviņi kopuzņēmumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. panta nozīmē, lai īstenotu institucionalizētas Eiropas partnerības, kas definētas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [2. panta 3. punktā] un minētas [8. panta 1. punkta c) apakšpunktā]. Tajā ir noteikti kopuzņēmumu mērķi un uzdevumi, dalībnieku sastāvs, organizācija un citi darbības noteikumi.

Ar šo regulu tiek izveidoti deviņi kopuzņēmumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. panta nozīmē, lai īstenotu institucionalizētas Eiropas partnerības, kas definētas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [2. panta 3. punktā] un minētas
  regulas
  [8. panta 1. punkta c) apakšpunktā]
  un III pielikumā
  . Tajā ir noteikti kopuzņēmumu mērķi un uzdevumi, dalībnieku sastāvs, organizācija un citi darbības noteikumi
  , tostarp attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību
  .

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a | “saistītie subjekti” ir subjekti, kas definēti Finanšu regulas 187. panta 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | “papildu darbība” ir
  ārpus darba programmas galvenās daļas veikta darbība
  , kura nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīta ar to rezultātu pārņemšanu, kas gūti projektos, kuri īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kurai ir būtiska Savienības pievienotā vērtība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.

“papildu darbība” ir
  ārpus darba programmas galvenās daļas veikta darbība
  , kura nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīta ar to rezultātu pārņemšanu, kas gūti projektos, kuri īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kurai ir būtiska Savienības pievienotā vērtība;

| 9. | “papildu darbība” ir
  darbība, kura ir iekļauta papildu darbību gada plānā
  ,
  kas pievienots darba programmas galvenajai daļai, un
  kura nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz
  tiešu
  ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīta ar to rezultātu pārņemšanu, kas gūti projektos, kuri īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kurai ir būtiska Savienības pievienotā vērtība
  un kura veicina Savienības politikas jomas
  ; |
| --- | --- |

9.

“papildu darbība” ir
  darbība, kura ir iekļauta papildu darbību gada plānā
  ,
  kas pievienots darba programmas galvenajai daļai, un
  kura nesaņem finansiālu atbalstu no kopuzņēmuma, bet sniedz
  tiešu
  ieguldījumu tā mērķu sasniegšanā un ir tieši saistīta ar to rezultātu pārņemšanu, kas gūti projektos, kuri īstenoti kopuzņēmuma vai tā priekšteču iniciatīvu ietvaros, vai kurai ir būtiska Savienības pievienotā vērtība
  un kura veicina Savienības politikas jomas
  ;

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopuzņēmumi, kas minēti 3. pantā, sniedz ieguldījumu to Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas galveno mērķu sasniegšanā, kas minēti tās [3. pantā]. | 1.   Kopuzņēmumi, kas minēti 3. pantā, sniedz ieguldījumu to Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas galveno
  un konkrēto
  mērķu sasniegšanā, kas minēti tās [3. pantā]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Kopuzņēmumi, kas minēti 3. pantā, sniedz ieguldījumu to Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas galveno mērķu sasniegšanā, kas minēti tās [3. pantā].

1.   Kopuzņēmumi, kas minēti 3. pantā, sniedz ieguldījumu to Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas galveno
  un konkrēto
  mērķu sasniegšanā, kas minēti tās [3. pantā].

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kopuzņēmumi
  ar partneru līdzdalību un apņemšanos pētniecības un inovācijas darbību programmas izstrādē un īstenošanā
  īsteno šādus vispārīgos mērķus: | 2.   Kopuzņēmumi īsteno šādus vispārīgos mērķus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kopuzņēmumi
  ar partneru līdzdalību un apņemšanos pētniecības un inovācijas darbību programmas izstrādē un īstenošanā
  īsteno šādus vispārīgos mērķus:

2.   Kopuzņēmumi īsteno šādus vispārīgos mērķus:

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nostiprināt un integrēt Savienības zinātniskās un tehnoloģiskās spējas, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas problēmas, nodrošināt Savienības konkurētspēju, ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nostiprināt un integrēt Savienības zinātniskās un tehnoloģiskās spējas, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas problēmas, nodrošināt Savienības konkurētspēju, ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā;

| (a) | nostiprināt un integrēt Savienības
  , dalībvalstu un reģionu
  zinātniskās
  , inovāciju
  un tehnoloģiskās spējas, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas
  sabiedrības
  problēmas, nodrošināt
  un veicināt
  Savienības konkurētspēju,
  Eiropas pievienoto vērtību, izturētspēju un
  ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā; |
| --- | --- |

(a)

nostiprināt un integrēt Savienības
  , dalībvalstu un reģionu
  zinātniskās
  , inovāciju
  un tehnoloģiskās spējas, lai atbalstītu jaunu augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un izplatīšanu, jo īpaši ar mērķi risināt globālas
  sabiedrības
  problēmas, nodrošināt
  un veicināt
  Savienības konkurētspēju,
  Eiropas pievienoto vērtību, izturētspēju un
  ilgtspēju un sniegt ieguldījumu nostiprinātā Eiropas Pētniecības telpā;

, dalībvalstu un reģionu

, inovāciju

sabiedrības

un veicināt

Eiropas pievienoto vērtību, izturētspēju un

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt ilgtspējas virzītu Savienības vērtības ķēžu līderību pasaulē un
  atvērtu stratēģisku
  Savienības autonomiju svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai stratēģijai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt ilgtspējas virzītu Savienības vērtības ķēžu līderību pasaulē un
  atvērtu stratēģisku
  Savienības autonomiju svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai stratēģijai;

atvērtu stratēģisku

| (b) | nodrošināt ilgtspējas
  un izturētspējas
  virzītu Savienības vērtības ķēžu līderību pasaulē un
  aizsargāt
  Savienības
  stratēģisko
  autonomiju
  , vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai
  un MVU
  stratēģijai
  , Eiropas zaļajam kursam, citām Savienības rīcībpolitikām un Eiropas Atveseļošanas plānam
  ; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt ilgtspējas
  un izturētspējas
  virzītu Savienības vērtības ķēžu līderību pasaulē un
  aizsargāt
  Savienības
  stratēģisko
  autonomiju
  , vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,
  svarīgās tehnoloģijās un rūpniecības nozarēs atbilstoši Eiropas industriālajai
  un MVU
  stratēģijai
  , Eiropas zaļajam kursam, citām Savienības rīcībpolitikām un Eiropas Atveseļošanas plānam
  ;

un izturētspējas

aizsargāt

stratēģisko

, vienlaikus saglabājot atvērtu ekonomiku,

un MVU

, Eiropas zaļajam kursam, citām Savienības rīcībpolitikām un Eiropas Atveseļošanas plānam

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, pievēršoties klimata, vides, veselības un citām globālām sabiedrības problēmām, sniedzot ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā,
  jo īpaši, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  un
  panāktu
  klimatneitralitāti Savienībā līdz 2050. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, pievēršoties klimata, vides, veselības un citām globālām sabiedrības problēmām, sniedzot ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā,
  jo īpaši, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  un
  panāktu
  klimatneitralitāti Savienībā līdz 2050. gadam.

jo īpaši, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus

panāktu

| (c) | izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, pievēršoties klimata, vides, veselības
  , digitālajām
  un citām globālām sabiedrības problēmām, sniedzot ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā,
  paātrinot Savienības ekonomisko izaugsmi un veicinot ekosistēmu inovāciju, vienlaikus sasniedzot ANO IAM
  un
  panākot
  klimatneitralitāti Savienībā
  vēlākais
  līdz 2050. gadam
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  . |
| --- | --- |

(c)

izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu visā Savienībā, pievēršoties klimata, vides, veselības
  , digitālajām
  un citām globālām sabiedrības problēmām, sniedzot ieguldījumu Savienības stratēģisko prioritāšu īstenošanā,
  paātrinot Savienības ekonomisko izaugsmi un veicinot ekosistēmu inovāciju, vienlaikus sasniedzot ANO IAM
  un
  panākot
  klimatneitralitāti Savienībā
  vēlākais
  līdz 2050. gadam
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  .

, digitālajām

paātrinot Savienības ekonomisko izaugsmi un veicinot ekosistēmu inovāciju, vienlaikus sasniedzot ANO IAM

panākot

vēlākais

saskaņā ar Parīzes nolīgumu

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | palielināt kritisko masu un zinātniskās spējas starpnozaru un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

palielināt kritisko masu un zinātniskās spējas starpnozaru un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā;

| (a) | palielināt kritisko masu un zinātniskās
  un tehnoloģiskās
  spējas
  sadarbspējīgā,
  starpnozaru un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā; |
| --- | --- |

(a)

palielināt kritisko masu un zinātniskās
  un tehnoloģiskās
  spējas
  sadarbspējīgā,
  starpnozaru un starpdisciplīnu pētniecībā un inovācijā visā Savienībā;

un tehnoloģiskās

sadarbspējīgā,

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | paātrināt
  sociālo, ekoloģisko
  un
  ekonomisko
  pārkārtošanos jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam saskaņā ar mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

paātrināt
  sociālo, ekoloģisko
  un
  ekonomisko
  pārkārtošanos jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam saskaņā ar mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam;

sociālo, ekoloģisko

ekonomisko

| (b) | paātrināt
  zaļo
  un
  digitālo
  pārkārtošanos jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam saskaņā ar
  klimata un enerģētikas
  mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam
  un Eiropas klimata tiesību aktam, kā arī lai sekmētu nulles piesārņojumu un beztoksisku vidi un vienlaikus nodrošinātu ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu
  ; |
| --- | --- |

(b)

paātrināt
  zaļo
  un
  digitālo
  pārkārtošanos jomās un sektoros, kas ir stratēģiski svarīgi Savienības prioritātēm, jo īpaši, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam saskaņā ar
  klimata un enerģētikas
  mērķrādītājiem, kas noteikti atbilstoši Eiropas zaļajam kursam
  un Eiropas klimata tiesību aktam, kā arī lai sekmētu nulles piesārņojumu un beztoksisku vidi un vienlaikus nodrošinātu ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu
  ;

zaļo

digitālo

klimata un enerģētikas

un Eiropas klimata tiesību aktam, kā arī lai sekmētu nulles piesārņojumu un beztoksisku vidi un vienlaikus nodrošinātu ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | uzlabot esošo un jauno Eiropas
  pētniecības
  un
  inovācijas
  vērtības ķēžu inovācijas spējas un veiktspēju, tostarp
  mazajos
  un
  vidējos uzņēmumos (MVU)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

uzlabot esošo un jauno Eiropas
  pētniecības
  un
  inovācijas
  vērtības ķēžu inovācijas spējas un veiktspēju, tostarp
  mazajos
  un
  vidējos uzņēmumos (MVU)
  ;

pētniecības

inovācijas

mazajos

vidējos uzņēmumos (MVU)

| (c) | uzlabot esošo un jauno Eiropas
  ekosistēmu
  un vērtības ķēžu
  pētniecības un
  inovācijas spējas un veiktspēju, tostarp
  MVU
  un
  jaunuzņēmumos
  ; |
| --- | --- |

(c)

uzlabot esošo un jauno Eiropas
  ekosistēmu
  un vērtības ķēžu
  pētniecības un
  inovācijas spējas un veiktspēju, tostarp
  MVU
  un
  jaunuzņēmumos
  ;

ekosistēmu

pētniecības un

MVU

jaunuzņēmumos

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | paātrināt inovatīvu risinājumu izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās, cita starpā īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem un
  iedzīvotāju
  , regulatīvajām un standartizācijas struktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

paātrināt inovatīvu risinājumu izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās, cita starpā īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem un
  iedzīvotāju
  , regulatīvajām un standartizācijas struktūrām;

iedzīvotāju

| (d) | paātrināt inovatīvu risinājumu
  , tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju
  izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas
  un industriālās
  ekosistēmās
  un galu galā arī sabiedrībā
  , cita starpā īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem
  , tostarp MVU, jaunuzņēmumiem
  ,
  patērētāju organizācijām, iedzīvotājiem un
  regulatīvajām un standartizācijas struktūrām; |
| --- | --- |

(d)

paātrināt inovatīvu risinājumu
  , tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju
  izvēršanu, pārņemšanu un izplatīšanu nostiprinātās Eiropas pētniecības un inovācijas
  un industriālās
  ekosistēmās
  un galu galā arī sabiedrībā
  , cita starpā īstenojot plašu un agrīnu sadarbību un līdzradīšanu ar tiešajiem lietotājiem
  , tostarp MVU, jaunuzņēmumiem
  ,
  patērētāju organizācijām, iedzīvotājiem un
  regulatīvajām un standartizācijas struktūrām;

, tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju

un industriālās

un galu galā arī sabiedrībā

, tostarp MVU, jaunuzņēmumiem

patērētāju organizācijām, iedzīvotājiem un

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

4. pants – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | palīdzēt mazināt specifisko prasmju atšķirības visā Savienībā, palielinot izpratni un palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu konkrētās pētniecības jomās; veicināt Eiropas darba ņēmēju kvalifikācijas paaugstināšanu un pārkvalificēšanos un MVU līdzdalību ar kopuzņēmumu darbībām saistītās industriālās ekosistēmās; veicināt attiecīgo zinātnisko un inovāciju prasmju integrēšanu Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās un vērtību ķēdēs visā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

palīdzēt mazināt specifisko prasmju atšķirības visā Savienībā, palielinot izpratni un palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu konkrētās pētniecības jomās; veicināt Eiropas darba ņēmēju kvalifikācijas paaugstināšanu un pārkvalificēšanos un MVU līdzdalību ar kopuzņēmumu darbībām saistītās industriālās ekosistēmās; veicināt attiecīgo zinātnisko un inovāciju prasmju integrēšanu Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās un vērtību ķēdēs visā Savienībā;

palīdzēt mazināt specifisko prasmju atšķirības visā Savienībā, palielinot izpratni un palīdzot veidot jaunas zināšanas un cilvēkkapitālu konkrētās pētniecības jomās; veicināt Eiropas darba ņēmēju kvalifikācijas paaugstināšanu un pārkvalificēšanos un MVU līdzdalību ar kopuzņēmumu darbībām saistītās industriālās ekosistēmās; veicināt attiecīgo zinātnisko un inovāciju prasmju integrēšanu Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmās un vērtību ķēdēs visā Savienībā;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | īstenot vidiskus un produktivitātes uzlabojumus jaunu produktu un pakalpojumu jomā, izmantojot Savienības spējas un resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

īstenot vidiskus un produktivitātes uzlabojumus jaunu produktu un pakalpojumu jomā, izmantojot Savienības spējas un resursus.

| (e) | īstenot vidiskus
  , energotaupības, resurstaupības, sabiedriskos
  un produktivitātes, kā arī
  aprites
  uzlabojumus jaunu produktu
  , tehnoloģiju, lietojumu
  un pakalpojumu jomā,
  savstarpēji savienojot un pilnībā
  izmantojot Savienības spējas un resursus. |
| --- | --- |

(e)

īstenot vidiskus
  , energotaupības, resurstaupības, sabiedriskos
  un produktivitātes, kā arī
  aprites
  uzlabojumus jaunu produktu
  , tehnoloģiju, lietojumu
  un pakalpojumu jomā,
  savstarpēji savienojot un pilnībā
  izmantojot Savienības spējas un resursus.

, energotaupības, resurstaupības, sabiedriskos

aprites

, tehnoloģiju, lietojumu

savstarpēji savienojot un pilnībā

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

4. pants – 3. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | palīdzēt novērst dzimumu atšķirības zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomās Eiropā, kā arī integrēt dzimumu līdztiesību Eiropas partnerību izstrādātajos pētniecības rezultātos, tādējādi panākot Eiropas partnerību labāku saskaņošanu ar dzimumu līdztiesības mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

palīdzēt novērst dzimumu atšķirības zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomās Eiropā, kā arī integrēt dzimumu līdztiesību Eiropas partnerību izstrādātajos pētniecības rezultātos, tādējādi panākot Eiropas partnerību labāku saskaņošanu ar dzimumu līdztiesības mērķiem;

palīdzēt novērst dzimumu atšķirības zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomās Eiropā, kā arī integrēt dzimumu līdztiesību Eiropas partnerību izstrādātajos pētniecības rezultātos, tādējādi panākot Eiropas partnerību labāku saskaņošanu ar dzimumu līdztiesības mērķiem;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 3. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | meklēt iespējas informēt studentus, kuri varētu vēlēties turpināt karjeru zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī citās jomās, kas saistītas ar kopuzņēmumu pamatdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

meklēt iespējas informēt studentus, kuri varētu vēlēties turpināt karjeru zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī citās jomās, kas saistītas ar kopuzņēmumu pamatdarbību.

meklēt iespējas informēt studentus, kuri varētu vēlēties turpināt karjeru zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, kā arī citās jomās, kas saistītas ar kopuzņēmumu pamatdarbību.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Veicot pētniecības pasākumus, kopuzņēmumi tiecas panākt sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” iniciatīvām, kā arī visām ar pētniecību, inovāciju un konkurētspēju saistītajām Savienības programmām. Turklāt kopuzņēmumi to attiecīgajās zinātniskajās jomās cieši sadarbojas ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Veicot pētniecības pasākumus, kopuzņēmumi tiecas panākt sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” iniciatīvām, kā arī visām ar pētniecību, inovāciju un konkurētspēju saistītajām Savienības programmām. Turklāt kopuzņēmumi to attiecīgajās zinātniskajās jomās cieši sadarbojas ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pastiprināt un izplatīt izcilību, arī veicinot plašāku dalību visā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pastiprināt un izplatīt izcilību, arī veicinot plašāku dalību visā Savienībā;

| (a) | pastiprināt un izplatīt izcilību, arī veicinot plašāku dalību
  un ģeogrāfisko daudzveidību
  visā Savienībā
  , tostarp to dalībvalstu dalību, kas saskaņā ar Eiropas inovācijas rezultātu pārskatu pašlaik tiek uzskatītas par pieticīgām un mērenām novatorēm
  ; |
| --- | --- |

(a)

pastiprināt un izplatīt izcilību, arī veicinot plašāku dalību
  un ģeogrāfisko daudzveidību
  visā Savienībā
  , tostarp to dalībvalstu dalību, kas saskaņā ar Eiropas inovācijas rezultātu pārskatu pašlaik tiek uzskatītas par pieticīgām un mērenām novatorēm
  ;

un ģeogrāfisko daudzveidību

, tostarp to dalībvalstu dalību, kas saskaņā ar Eiropas inovācijas rezultātu pārskatu pašlaik tiek uzskatītas par pieticīgām un mērenām novatorēm

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | veicināt un apbalvot zinātnisko izcilību, tostarp pārliecinoties, ka darbību īstenošanā tiek ņemti vērā jaunāko zinātnisko un fundamentālo pētījumu rezultāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

veicināt un apbalvot zinātnisko izcilību, tostarp pārliecinoties, ka darbību īstenošanā tiek ņemti vērā jaunāko zinātnisko un fundamentālo pētījumu rezultāti;

veicināt un apbalvot zinātnisko izcilību, tostarp pārliecinoties, ka darbību īstenošanā tiek ņemti vērā jaunāko zinātnisko un fundamentālo pētījumu rezultāti;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nostiprināt saikni starp pētniecības, inovācijas un — attiecīgā gadījumā — izglītības un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un darbībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nostiprināt saikni starp pētniecības, inovācijas un — attiecīgā gadījumā — izglītības un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un darbībām;

| (c) | nostiprināt saikni starp pētniecības, inovācijas un — attiecīgā gadījumā —
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības
  prasmju,
  pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un darbībām; |
| --- | --- |

(c)

nostiprināt saikni starp pētniecības, inovācijas un — attiecīgā gadījumā —
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības un citām rīcībpolitikām, tostarp papildināmību ar valstu, reģionālām un Savienības
  prasmju,
  pētniecības un inovācijas rīcībpolitikām un darbībām;

dzimumu līdztiesības,

prasmju,

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | veicināt atbildīgu pētniecību un inovāciju, ņemot vērā piesardzības principu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

veicināt atbildīgu pētniecību un inovāciju, ņemot vērā piesardzības principu;

veicināt atbildīgu pētniecību un inovāciju, ņemot vērā piesardzības principu;

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | nostiprināt dzimumu dimensiju pētniecībā un inovācijā, tostarp visos kopuzņēmumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

nostiprināt dzimumu dimensiju pētniecībā un inovācijā, tostarp visos kopuzņēmumos;

nostiprināt dzimumu dimensiju pētniecībā un inovācijā, tostarp visos kopuzņēmumos;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | pastiprināt starptautisko sadarbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

pastiprināt starptautisko sadarbību;

| (e) | pastiprināt starptautisko sadarbību
  saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām un veicināt Eiropas konkurētspēju un vadošo lomu rūpniecībā, vienlaikus respektējot Savienības stratēģisko autonomiju, bet saglabājot atvērtu ekonomiku
  ; |
| --- | --- |

(e)

pastiprināt starptautisko sadarbību
  saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām un veicināt Eiropas konkurētspēju un vadošo lomu rūpniecībā, vienlaikus respektējot Savienības stratēģisko autonomiju, bet saglabājot atvērtu ekonomiku
  ;

saskaņā ar Savienības ārpolitikas mērķiem un starptautiskajām saistībām un veicināt Eiropas konkurētspēju un vadošo lomu rūpniecībā, vienlaikus respektējot Savienības stratēģisko autonomiju, bet saglabājot atvērtu ekonomiku

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, pārņemšanu un pieprasījumu pēc tiem sabiedrībā, iesaistot iedzīvotājus un tiešos lietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, pārņemšanu un pieprasījumu pēc tiem sabiedrībā, iesaistot iedzīvotājus un tiešos lietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

| (f) | palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, pārņemšanu un pieprasījumu pēc tiem sabiedrībā, iesaistot iedzīvotājus
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas, patērētāju organizācijas
  un tiešos lietotājus
  , tostarp MVU un jaunuzņēmumus,
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

(f)

palielināt sabiedrības informētību par jauniem risinājumiem un to atzīšanu, pārņemšanu un pieprasījumu pēc tiem sabiedrībā, iesaistot iedzīvotājus
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas, patērētāju organizācijas
  un tiešos lietotājus
  , tostarp MVU un jaunuzņēmumus,
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, patērētāju organizācijas

, tostarp MVU un jaunuzņēmumus,

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un
  aktīvi izplatīt
  un
  izmantot rezultātus
  ,
  jo īpaši privāto ieguldījumu piesaistīšanai
  un
  politikas izstrādei
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un
  aktīvi izplatīt
  un
  izmantot rezultātus
  ,
  jo īpaši privāto ieguldījumu piesaistīšanai
  un
  politikas izstrādei
  ;

aktīvi izplatīt

izmantot rezultātus

jo īpaši privāto ieguldījumu piesaistīšanai

politikas izstrādei

| (g) | veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu
  aktīvu izplatīšanu,
  izmantošanu un
  piemērošanu, tostarp politikas izstrādei, izmantojot standartizāciju, inovatīvu risinājumu iepirkumus
  un
  pirmskomercializācijas posma iepirkumus
  ,
  lai paātrinātu pētniecības rezultātu
  un
  iznākumu ieviešanu tirgū attiecīgajās pētniecības jomās
  ; |
| --- | --- |

(g)

veicināt pētniecības un inovācijas rezultātu
  aktīvu izplatīšanu,
  izmantošanu un
  piemērošanu, tostarp politikas izstrādei, izmantojot standartizāciju, inovatīvu risinājumu iepirkumus
  un
  pirmskomercializācijas posma iepirkumus
  ,
  lai paātrinātu pētniecības rezultātu
  un
  iznākumu ieviešanu tirgū attiecīgajās pētniecības jomās
  ;

aktīvu izplatīšanu,

piemērošanu, tostarp politikas izstrādei, izmantojot standartizāciju, inovatīvu risinājumu iepirkumus

pirmskomercializācijas posma iepirkumus

lai paātrinātu pētniecības rezultātu

iznākumu ieviešanu tirgū attiecīgajās pētniecības jomās

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | paātrināt industriālo pārveidi, cita starpā, uzlabojot prasmes inovācijas jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

paātrināt industriālo pārveidi, cita starpā, uzlabojot prasmes inovācijas jomā;

| (h) | paātrināt industriālo pārveidi
  un noturīgumu visās vērtību ķēdēs
  , cita starpā uzlabojot prasmes inovācijas jomā; |
| --- | --- |

(h)

paātrināt industriālo pārveidi
  un noturīgumu visās vērtību ķēdēs
  , cita starpā uzlabojot prasmes inovācijas jomā;

un noturīgumu visās vērtību ķēdēs

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | paaugstināt studentu, akadēmisko aprindu un ekspertu prasmju un pieredzes līmeni visā Savienībā, veicinot īpašu universitātes grādu un izglītības programmu izstrādi dažādās jomās, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu perspektīvām un nodrošinot visplašāko ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

paaugstināt studentu, akadēmisko aprindu un ekspertu prasmju un pieredzes līmeni visā Savienībā, veicinot īpašu universitātes grādu un izglītības programmu izstrādi dažādās jomās, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu perspektīvām un nodrošinot visplašāko ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā;

paaugstināt studentu, akadēmisko aprindu un ekspertu prasmju un pieredzes līmeni visā Savienībā, veicinot īpašu universitātes grādu un izglītības programmu izstrādi dažādās jomās, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu perspektīvām un nodrošinot visplašāko ģeogrāfisko pārklājumu Savienībā;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | atbalstīt saistīto Savienības rīcībpolitiku uz
  pierādījumiem
  balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvās, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu darbības Eiropas un pasaules līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

atbalstīt saistīto Savienības rīcībpolitiku uz
  pierādījumiem
  balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvās, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu darbības Eiropas un pasaules līmenī.

pierādījumiem

| (i) | atbalstīt saistīto Savienības rīcībpolitiku uz
  zinātniskiem pierādījumiem
  balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvās, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu darbības
  dalībvalstu,
  Eiropas un pasaules līmenī. |
| --- | --- |

(i)

atbalstīt saistīto Savienības rīcībpolitiku uz
  zinātniskiem pierādījumiem
  balstītu īstenošanu, kā arī regulatīvās, standartizācijas un ilgtspējīgu ieguldījumu darbības
  dalībvalstu,
  Eiropas un pasaules līmenī.

zinātniskiem pierādījumiem

dalībvalstu,

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniedz finansiālu ieguldījumu — galvenokārt dotāciju veidā — netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus konkursus,
  ja vien to darba programmā nav noteikts citādi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniedz finansiālu ieguldījumu — galvenokārt dotāciju veidā — netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus konkursus,
  ja vien to darba programmā nav noteikts citādi
  ;

ja vien to darba programmā nav noteikts citādi

| (a) | sniedz finansiālu ieguldījumu — galvenokārt dotāciju veidā — netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus
  , taisnīgus un pārredzamus
  konkursus,
  izņemot pamatotos gadījumos, kas jānosaka to darba programmās
  ; |
| --- | --- |

(a)

sniedz finansiālu ieguldījumu — galvenokārt dotāciju veidā — netiešām pētniecības un inovācijas darbībām, ko atlasa, izsludinot atklātus
  , taisnīgus un pārredzamus
  konkursus,
  izņemot pamatotos gadījumos, kas jānosaka to darba programmās
  ;

, taisnīgus un pārredzamus

izņemot pamatotos gadījumos, kas jānosaka to darba programmās

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, citstarp, attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju ar citām Eiropas partnerībām, citstarp, attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem;

| (b) | attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju
  un sinerģiju
  ar citām Eiropas partnerībām, citstarp attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

(b)

attīsta ciešu sadarbību un nodrošina koordināciju
  un sinerģiju
  ar citām Eiropas partnerībām, citstarp attiecīgā gadījumā atvēlot daļu no kopuzņēmuma budžeta kopīgiem uzaicinājumiem;

un sinerģiju

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tiecas
  uz
  sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un attiecīgā gadījumā meklē iespējas saņemt papildu finansējumu no šādām darbībām un programmām, jo īpaši tām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālu attīstību, piemēram, kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

tiecas
  uz
  sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un attiecīgā gadījumā meklē iespējas saņemt papildu finansējumu no šādām darbībām un programmām, jo īpaši tām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu, izglītību un reģionālu attīstību, piemēram, kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām;

uz

| (c) | tiecas
  un nodrošina efektīvu
  sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un attiecīgā gadījumā meklē iespējas saņemt papildu finansējumu no šādām darbībām un programmām, jo īpaši tām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu
  un ieviešanu tirgū, apmācību
  , izglītību un reģionālu attīstību, piemēram, kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām
  , kā arī ar Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Investīciju banku, atbilstīgajām industriālajām aliansēm un labdarības fondiem un trastiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

tiecas
  un nodrošina efektīvu
  sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī un attiecīgā gadījumā meklē iespējas saņemt papildu finansējumu no šādām darbībām un programmām, jo īpaši tām, kas atbalsta inovatīvu risinājumu izvēršanu
  un ieviešanu tirgū, apmācību
  , izglītību un reģionālu attīstību, piemēram, kohēzijas politikas fondiem, atbilstoši pārdomātas specializācijas stratēģijām
  , kā arī ar Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Investīciju banku, atbilstīgajām industriālajām aliansēm un labdarības fondiem un trastiem
  ;

un nodrošina efektīvu

un ieviešanu tirgū, apmācību

, kā arī ar Eiropas finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Eiropas Investīciju banku, atbilstīgajām industriālajām aliansēm un labdarības fondiem un trastiem

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | stiprina saikni starp pētniecību, inovāciju un darbībām, kas paredzētas Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (“Eiropas Prasmju programma”), jo īpaši ar tām, kuru mērķis ir attīstīt prasmes, lai atbalstītu zaļo un digitālo pāreju, un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos, jo īpaši to industriālo ekosistēmu jomā, kas saistītas ar kopuzņēmumu darbībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

stiprina saikni starp pētniecību, inovāciju un darbībām, kas paredzētas Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (“Eiropas Prasmju programma”), jo īpaši ar tām, kuru mērķis ir attīstīt prasmes, lai atbalstītu zaļo un digitālo pāreju, un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos, jo īpaši to industriālo ekosistēmu jomā, kas saistītas ar kopuzņēmumu darbībām;

stiprina saikni starp pētniecību, inovāciju un darbībām, kas paredzētas Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (“Eiropas Prasmju programma”), jo īpaši ar tām, kuru mērķis ir attīstīt prasmes, lai atbalstītu zaļo un digitālo pāreju, un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos, jo īpaši to industriālo ekosistēmu jomā, kas saistītas ar kopuzņēmumu darbībām;

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | nodrošina, ka to darbības sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. un 47. pantā], piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

nodrošina, ka to darbības sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. un 47. pantā], piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu;

| (d) | nodrošina, ka to darbības
  , nepalielinot administratīvo slogu pašiem vai saņēmējiem,
  sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. un 47. pantā], piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu; |
| --- | --- |

(d)

nodrošina, ka to darbības
  , nepalielinot administratīvo slogu pašiem vai saņēmējiem,
  sniedz ieguldījumu stratēģiskās daudzgadu plānošanas, ziņošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un citu tādu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prasību izpildē, kas izklāstītas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. un 47. pantā], piemēram, palīdz ieviest kopēju politikas atgriezeniskās saites sistēmu;

, nepalielinot administratīvo slogu pašiem vai saņēmējiem,

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | veicina MVU
  iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, kas
  nodrošina informāciju MVU, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

veicina MVU
  iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, kas
  nodrošina informāciju MVU, atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;

iesaisti savās darbībās un veic pasākumus, kas

| (e) | veicina
  un nodrošina
  MVU
  un jaunuzņēmumu, kā arī to apvienību iesaisti kopuzņēmumu darbībās un
  nodrošina informāciju MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;
  attiecīgā gadījumā apzina uzaicinājumus, kuros koordinatora loma ir rezervēta MVU vai jaunuzņēmumiem; |
| --- | --- |

(e)

veicina
  un nodrošina
  MVU
  un jaunuzņēmumu, kā arī to apvienību iesaisti kopuzņēmumu darbībās un
  nodrošina informāciju MVU
  un jaunuzņēmumiem
  , atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem;
  attiecīgā gadījumā apzina uzaicinājumus, kuros koordinatora loma ir rezervēta MVU vai jaunuzņēmumiem;

un nodrošina

un jaunuzņēmumu, kā arī to apvienību iesaisti kopuzņēmumu darbībās un

un jaunuzņēmumiem

attiecīgā gadījumā apzina uzaicinājumus, kuros koordinatora loma ir rezervēta MVU vai jaunuzņēmumiem;

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | izstrādā pasākumus, ar kuriem kopuzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībām piesaista jaunpienācējus, tostarp MVU, un paplašina sadarbības tīklus, kā arī veicina esošo valsts pētniecības un inovācijas ekosistēmu un tīklu labāku savstarpējo sasaisti un sasaisti Eiropas līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

izstrādā pasākumus, ar kuriem kopuzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībām piesaista jaunpienācējus, tostarp MVU, un paplašina sadarbības tīklus, kā arī veicina esošo valsts pētniecības un inovācijas ekosistēmu un tīklu labāku savstarpējo sasaisti un sasaisti Eiropas līmenī;

izstrādā pasākumus, ar kuriem kopuzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībām piesaista jaunpienācējus, tostarp MVU, un paplašina sadarbības tīklus, kā arī veicina esošo valsts pētniecības un inovācijas ekosistēmu un tīklu labāku savstarpējo sasaisti un sasaisti Eiropas līmenī;

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | veicina un nodrošina gados jauno pētnieku, doktorantūras un pēcdoktorantūras studentu iesaisti attiecīgā kopuzņēmuma darbībās ciešā sinerģijā ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

veicina un nodrošina gados jauno pētnieku, doktorantūras un pēcdoktorantūras studentu iesaisti attiecīgā kopuzņēmuma darbībās ciešā sinerģijā ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām;

veicina un nodrošina gados jauno pētnieku, doktorantūras un pēcdoktorantūras studentu iesaisti attiecīgā kopuzņēmuma darbībās ciešā sinerģijā ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām;

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | piesaista publiskā un privātā sektora resursus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

piesaista publiskā un privātā sektora resursus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus;

| (f) | piesaista publiskā un privātā sektora resursus,
  kā arī, ja iespējams, papildu resursus,
  kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus; |
| --- | --- |

(f)

piesaista publiskā un privātā sektora resursus,
  kā arī, ja iespējams, papildu resursus,
  kas vajadzīgi, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus;

kā arī, ja iespējams, papildu resursus,

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | uzrauga progresu šajā regulā, kā arī Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantā] un [V pielikumā] izklāstīto mērķu sasniegšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

uzrauga progresu šajā regulā, kā arī Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantā] un [V pielikumā] izklāstīto mērķu sasniegšanā;

| (g) | uzrauga progresu šajā regulā, kā arī Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantā] un [
  III un
   V pielikumā] izklāstīto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(g)

uzrauga progresu šajā regulā, kā arī Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantā] un [
  III un
   V pielikumā] izklāstīto mērķu sasniegšanā;

III un

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | definē un īsteno savu darba programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

definē un īsteno savu darba programmu;

| (h) | izstrādā un īsteno stratēģisku pētniecības un inovācijas programmu, uz kuras pamata tie
  definē un īsteno savu darba programmu; |
| --- | --- |

(h)

izstrādā un īsteno stratēģisku pētniecības un inovācijas programmu, uz kuras pamata tie
  definē un īsteno savu darba programmu;

izstrādā un īsteno stratēģisku pētniecības un inovācijas programmu, uz kuras pamata tie

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un universitātēm, tiešajiem lietotājiem un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katras iniciatīvas prioritātes un darbības, kā arī nodrošinātu iekļautību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un universitātēm, tiešajiem lietotājiem un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katras iniciatīvas prioritātes un darbības, kā arī nodrošinātu iekļautību;

| (i) | sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un universitātēm,
  pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  tiešajiem lietotājiem
  , MVU apvienībām
  un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katras iniciatīvas prioritātes un darbības, kā arī nodrošinātu iekļautību
  , atklātību un sabiedrisko pievienoto vērtību
  ; |
| --- | --- |

(i)

sadarbojas ar visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp decentralizētām aģentūrām, pētniecības organizācijām un universitātēm,
  pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  tiešajiem lietotājiem
  , MVU apvienībām
  un publiskām iestādēm, jo īpaši, lai noteiktu katras iniciatīvas prioritātes un darbības, kā arī nodrošinātu iekļautību
  , atklātību un sabiedrisko pievienoto vērtību
  ;

pilsoniskās sabiedrības organizācijām,

, MVU apvienībām

, atklātību un sabiedrisko pievienoto vērtību

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos, mutatis mutandis
  piemērojot
  Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [46. pantu], tostarp kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē dara pieejamu
  un piekļūstamu
  detalizētu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas darbību rezultātiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos, mutatis mutandis
  piemērojot
  Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [46. pantu], tostarp kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē dara pieejamu
  un piekļūstamu
  detalizētu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas darbību rezultātiem;

piemērojot

un piekļūstamu

| (j) | iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos,
  piemērojot šīs regulas 10. un 39. pantu un
  mutatis mutandis Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [46. pantu], tostarp kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē
  lietotājam ērtā veidā
  dara pieejamu
  plašai sabiedrībai
  detalizētu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas darbību rezultātiem; |
| --- | --- |

(j)

iesaistās informēšanas, komunikācijas, reklamēšanas, izplatīšanas un izmantošanas pasākumos,
  piemērojot šīs regulas 10. un 39. pantu un
  mutatis mutandis Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [46. pantu], tostarp kopējā elektroniskā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē
  lietotājam ērtā veidā
  dara pieejamu
  plašai sabiedrībai
  detalizētu informāciju par finansēto pētniecības un inovācijas darbību rezultātiem;

piemērojot šīs regulas 10. un 39. pantu un

lietotājam ērtā veidā

plašai sabiedrībai

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | atbalsta izpratnes veicināšanas kampaņas, izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, un sniedz atbilstošu informāciju savās attiecīgajās tīmekļa vietnēs, tostarp publicē attiecīgos dokumentus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

atbalsta izpratnes veicināšanas kampaņas, izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, un sniedz atbilstošu informāciju savās attiecīgajās tīmekļa vietnēs, tostarp publicē attiecīgos dokumentus;

atbalsta izpratnes veicināšanas kampaņas, izglītības un informācijas izplatīšanas pasākumus, iesaistot akadēmiskos, zinātniskos un zināšanu tīklus, un sniedz atbilstošu informāciju savās attiecīgajās tīmekļa vietnēs, tostarp publicē attiecīgos dokumentus;

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – l apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – l apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā,
  nodrošinot rezultātu labāku izmantošanu
  , un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas izplatīšanas un pārņemšanas veicināšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(l)

sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā,
  nodrošinot rezultātu labāku izmantošanu
  , un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas izplatīšanas un pārņemšanas veicināšanā;

nodrošinot rezultātu labāku izmantošanu

| (l) | sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā
  un tās principu ievērošanā
  ,
  kas izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantā
  , un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas
  izmantošanas,
  izplatīšanas un pārņemšanas
  un lielākas pamanāmības
  veicināšanā
  , kā noteikts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 51. panta 1. punktā
  .
  Kopuzņēmumi nosaka stingrus noteikumus attiecībā uz atkāpēm no šīm atvērtās piekļuves prasībām, kas noteiktas “Apvārsnis Eiropa” regulā un Komisija uzrauga praksi, kas saistīta ar atklātu piekļuvi, un visi izņēmumi būtu pārredzami jāuzskaita attiecīgajās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(l)

sniedz ieguldījumu zinātnes un politikas efektīvākas saskares attīstīšanā, atvērtās zinātnes sekmēšanā
  un tās principu ievērošanā
  ,
  kas izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantā
  , un politikas vajadzību apmierināšanā, kā arī rezultātu ātrākas
  izmantošanas,
  izplatīšanas un pārņemšanas
  un lielākas pamanāmības
  veicināšanā
  , kā noteikts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 51. panta 1. punktā
  .
  Kopuzņēmumi nosaka stingrus noteikumus attiecībā uz atkāpēm no šīm atvērtās piekļuves prasībām, kas noteiktas “Apvārsnis Eiropa” regulā un Komisija uzrauga praksi, kas saistīta ar atklātu piekļuvi, un visi izņēmumi būtu pārredzami jāuzskaita attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

un tās principu ievērošanā

kas izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 14. un 39. pantā

izmantošanas,

un lielākas pamanāmības

, kā noteikts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 51. panta 1. punktā

Kopuzņēmumi nosaka stingrus noteikumus attiecībā uz atkāpēm no šīm atvērtās piekļuves prasībām, kas noteiktas “Apvārsnis Eiropa” regulā un Komisija uzrauga praksi, kas saistīta ar atklātu piekļuvi, un visi izņēmumi būtu pārredzami jāuzskaita attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – n apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – n apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 par ilgtspējīgiem ieguldījumiem 3. pantam,
  uzraugot un novērtējot to īstenošanu ekonomikas nozarēs, kurās tie darbojas, lai vajadzības gadījumā sniegtu ad hoc atgriezenisko saiti politikas veidošanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(n)

atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 par ilgtspējīgiem ieguldījumiem 3. pantam,
  uzraugot un novērtējot to īstenošanu ekonomikas nozarēs, kurās tie darbojas, lai vajadzības gadījumā sniegtu ad hoc atgriezenisko saiti politikas veidošanai
  ;

uzraugot un novērtējot to īstenošanu ekonomikas nozarēs, kurās tie darbojas, lai vajadzības gadījumā sniegtu ad hoc atgriezenisko saiti politikas veidošanai

| (n) | atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam,
  ja kopuzņēmumu darbības ietilpst šīs regulas darbības jomā
  ; |
| --- | --- |

(n)

atbalsta Komisiju pamatotu, uz zinātni balstītu tehniskās pārbaudes kritēriju izstrādē un īstenošanā atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 3. pantam,
  ja kopuzņēmumu darbības ietilpst šīs regulas darbības jomā
  ;

ja kopuzņēmumu darbības ietilpst šīs regulas darbības jomā

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – o apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – o apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (o) | ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(o)

ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam;

| (o) | ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam
  attiecībā uz kopuzņēmumu darbībām, kas ir šīs regulas darbības jomā,
  un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam; |
| --- | --- |

(o)

ievēro principu “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstoši Regulas (ES) 2020/852 17. pantam
  attiecībā uz kopuzņēmumu darbībām, kas ir šīs regulas darbības jomā,
  un ņem vērā minētās regulas noteikumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam;

attiecībā uz kopuzņēmumu darbībām, kas ir šīs regulas darbības jomā,

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai īstenotu 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija izstrādā skaidras, vienkāršas un konkrētas pamatnostādnes par dažādu sinerģijas veidu īstenošanu kopuzņēmumos, piemēram, par resursu nodošanu un alternatīvu, kumulatīvu un integrētu finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Lai īstenotu 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija izstrādā skaidras, vienkāršas un konkrētas pamatnostādnes par dažādu sinerģijas veidu īstenošanu kopuzņēmumos, piemēram, par resursu nodošanu un alternatīvu, kumulatīvu un integrētu finansējumu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopuzņēmumi
  var izsludināt atklātu uzaicinājumu
  paust ieinteresētību, lai atlasītu asociētos dalībniekus.
  Uzaicinājumā paust ieinteresētību
  izklāsta galvenās spējas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus. Visus uzaicinājumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un izziņo, izmantojot visus atbilstošos kanālus, tostarp — attiecīgā gadījumā — Valstu pārstāvju grupu, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt kopuzņēmuma mērķus. | 1.   Kopuzņēmumi
  izsludina atklātus, taisnīgus un pārredzamus uzaicinājumus
  paust ieinteresētību, lai atlasītu asociētos dalībniekus
  un vienlaikus paplašinātu ģeogrāfisko daudzveidību
  .
  Visus uzaicinājumus īsteno atklātā un pārredzamā veidā un tajos
  izklāsta galvenās spējas
  un sagaidāmo ieguldījumu natūrā un finansiālo ieguldījumu
  , kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus. Visus uzaicinājumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un izziņo, izmantojot visus atbilstošos kanālus, tostarp — attiecīgā gadījumā — Valstu pārstāvju grupu, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt kopuzņēmuma mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kopuzņēmumi
  var izsludināt atklātu uzaicinājumu
  paust ieinteresētību, lai atlasītu asociētos dalībniekus.
  Uzaicinājumā paust ieinteresētību
  izklāsta galvenās spējas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus. Visus uzaicinājumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un izziņo, izmantojot visus atbilstošos kanālus, tostarp — attiecīgā gadījumā — Valstu pārstāvju grupu, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt kopuzņēmuma mērķus.

1.   Kopuzņēmumi
  izsludina atklātus, taisnīgus un pārredzamus uzaicinājumus
  paust ieinteresētību, lai atlasītu asociētos dalībniekus
  un vienlaikus paplašinātu ģeogrāfisko daudzveidību
  .
  Visus uzaicinājumus īsteno atklātā un pārredzamā veidā un tajos
  izklāsta galvenās spējas
  un sagaidāmo ieguldījumu natūrā un finansiālo ieguldījumu
  , kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopuzņēmuma mērķus. Visus uzaicinājumus publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē un izziņo, izmantojot visus atbilstošos kanālus, tostarp — attiecīgā gadījumā — Valstu pārstāvju grupu, lai nodrošinātu iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt kopuzņēmuma mērķus.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Izpilddirektors
  novērtē dalības pieteikumus ar neatkarīgu ekspertu un — attiecīgā gadījumā — attiecīgu kopuzņēmuma struktūru palīdzību, pamatojoties uz dokumentētām pieteikuma iesniedzēja zināšanām, pieredzi un potenciālo pievienoto vērtību kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un ilgtermiņa saistībām sniegt uzņēmumā finansiālu ieguldījumu un ieguldījumu natūrā un ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus. | 2.   
  Valde
  novērtē dalības pieteikumus ar neatkarīgu ekspertu un — attiecīgā gadījumā — attiecīgu kopuzņēmuma struktūru
  , tostarp Zinātniskās konsultatīvās padomes,
  palīdzību, pamatojoties uz dokumentētām pieteikuma iesniedzēja zināšanām, pieredzi un potenciālo pievienoto vērtību kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un ilgtermiņa saistībām sniegt uzņēmumā finansiālu ieguldījumu un ieguldījumu natūrā un ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Izpilddirektors
  novērtē dalības pieteikumus ar neatkarīgu ekspertu un — attiecīgā gadījumā — attiecīgu kopuzņēmuma struktūru palīdzību, pamatojoties uz dokumentētām pieteikuma iesniedzēja zināšanām, pieredzi un potenciālo pievienoto vērtību kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un ilgtermiņa saistībām sniegt uzņēmumā finansiālu ieguldījumu un ieguldījumu natūrā un ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus.

2.   
  Valde
  novērtē dalības pieteikumus ar neatkarīgu ekspertu un — attiecīgā gadījumā — attiecīgu kopuzņēmuma struktūru
  , tostarp Zinātniskās konsultatīvās padomes,
  palīdzību, pamatojoties uz dokumentētām pieteikuma iesniedzēja zināšanām, pieredzi un potenciālo pievienoto vērtību kopuzņēmuma mērķu sasniegšanā, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un ilgtermiņa saistībām sniegt uzņēmumā finansiālu ieguldījumu un ieguldījumu natūrā un ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2.a punkts (jauns)

7. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Nevienas tādas juridiskās personas dalība, kura iedibināta programmas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, nerada papildu slogu kopuzņēmuma dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Nevienas tādas juridiskās personas dalība, kura iedibināta programmas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, nerada papildu slogu kopuzņēmuma dibinātājiem un asociētajiem dalībniekiem.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Valde novērtē un
  attiecīgā gadījumā
  apstiprina dalības pieteikumus. | 3.   Valde novērtē un apstiprina
  vai noraida
  dalības pieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Valde novērtē un
  attiecīgā gadījumā
  apstiprina dalības pieteikumus.

3.   Valde novērtē un apstiprina
  vai noraida
  dalības pieteikumus.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Starp atlasītajiem asociētajiem dalībniekiem un izpilddirektoru, kurš darbojas kā kopuzņēmuma pārstāvis, paraksta saistību vēstuli, kurā sīki izklāsta dalības tvērumu no satura, darbību un ilguma viedokļa, asociēto dalībnieku ieguldījumu kopuzņēmumā, arī norādot paredzamās papildu darbības, kas minētas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī noteikumus par asociētā dalībnieka pārstāvību un balsstiesībām valdē. | 4.   Starp atlasītajiem asociētajiem dalībniekiem un izpilddirektoru, kurš darbojas kā kopuzņēmuma pārstāvis, paraksta saistību vēstuli, kurā sīki izklāsta dalības tvērumu no satura, darbību un ilguma viedokļa, asociēto dalībnieku ieguldījumu
  — kas ir gan finansiāls, gan natūrā —
  kopuzņēmumā, arī norādot paredzamās papildu darbības, kas minētas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī noteikumus par asociētā dalībnieka pārstāvību un balsstiesībām valdē.
  Atlasīto asociēto dalībnieku saistību vēstules dara publiski pieejamas attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, pārliecinoties, ka tiek ievēroti konfidencialitātes noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Starp atlasītajiem asociētajiem dalībniekiem un izpilddirektoru, kurš darbojas kā kopuzņēmuma pārstāvis, paraksta saistību vēstuli, kurā sīki izklāsta dalības tvērumu no satura, darbību un ilguma viedokļa, asociēto dalībnieku ieguldījumu kopuzņēmumā, arī norādot paredzamās papildu darbības, kas minētas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī noteikumus par asociētā dalībnieka pārstāvību un balsstiesībām valdē.

4.   Starp atlasītajiem asociētajiem dalībniekiem un izpilddirektoru, kurš darbojas kā kopuzņēmuma pārstāvis, paraksta saistību vēstuli, kurā sīki izklāsta dalības tvērumu no satura, darbību un ilguma viedokļa, asociēto dalībnieku ieguldījumu
  — kas ir gan finansiāls, gan natūrā —
  kopuzņēmumā, arī norādot paredzamās papildu darbības, kas minētas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī noteikumus par asociētā dalībnieka pārstāvību un balsstiesībām valdē.
  Atlasīto asociēto dalībnieku saistību vēstules dara publiski pieejamas attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, pārliecinoties, ka tiek ievēroti konfidencialitātes noteikumi.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Katrs dalībnieks informē kopuzņēmumu par ikvienu apvienošanos vai iegādi starp dalībniekiem, kura varētu ietekmēt kopuzņēmumu, un ikvienu dalībnieka pārņemšanu, ko veic subjekts, kurš nav kopuzņēmuma dalībnieks. | 2.   Katrs dalībnieks
  bez liekas kavēšanās
  informē kopuzņēmumu par ikvienu apvienošanos vai iegādi starp dalībniekiem, kura varētu ietekmēt kopuzņēmumu, un ikvienu dalībnieka pārņemšanu, ko veic subjekts, kurš nav kopuzņēmuma dalībnieks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Katrs dalībnieks informē kopuzņēmumu par ikvienu apvienošanos vai iegādi starp dalībniekiem, kura varētu ietekmēt kopuzņēmumu, un ikvienu dalībnieka pārņemšanu, ko veic subjekts, kurš nav kopuzņēmuma dalībnieks.

2.   Katrs dalībnieks
  bez liekas kavēšanās
  informē kopuzņēmumu par ikvienu apvienošanos vai iegādi starp dalībniekiem, kura varētu ietekmēt kopuzņēmumu, un ikvienu dalībnieka pārņemšanu, ko veic subjekts, kurš nav kopuzņēmuma dalībnieks.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Katrs privātais dalībnieks informē kopuzņēmumu par visām citām būtiskām izmaiņām tā īpašnieku struktūrā, kontrolē vai sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka izmaiņas var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt valdei izbeigt attiecīgā privātā dalībnieka dalību. Valde izlemj par attiecīgā dalībnieka dalības izbeigšanu. Attiecīgais privātais dalībnieks nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē. | 4.   Katrs privātais dalībnieks
  bez liekas kavēšanās
  informē kopuzņēmumu par visām citām būtiskām izmaiņām tā īpašnieku struktūrā, kontrolē vai sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka izmaiņas var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt valdei izbeigt attiecīgā privātā dalībnieka dalību. Valde izlemj par attiecīgā dalībnieka dalības izbeigšanu. Attiecīgais privātais dalībnieks nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Katrs privātais dalībnieks informē kopuzņēmumu par visām citām būtiskām izmaiņām tā īpašnieku struktūrā, kontrolē vai sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka izmaiņas var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt valdei izbeigt attiecīgā privātā dalībnieka dalību. Valde izlemj par attiecīgā dalībnieka dalības izbeigšanu. Attiecīgais privātais dalībnieks nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē.

4.   Katrs privātais dalībnieks
  bez liekas kavēšanās
  informē kopuzņēmumu par visām citām būtiskām izmaiņām tā īpašnieku struktūrā, kontrolē vai sastāvā. Ja Komisija, ņemot vērā drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumus, uzskata, ka izmaiņas var ietekmēt Savienības vai kopuzņēmuma intereses, tā var ierosināt valdei izbeigt attiecīgā privātā dalībnieka dalību. Valde izlemj par attiecīgā dalībnieka dalības izbeigšanu. Attiecīgais privātais dalībnieks nepiedalās balsošanā, kas notiek valdē.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ikviens kandidējošs ieguldījuma partneris, kas definēts 2. panta 7. punktā, iesniedz valdei apstiprinājuma vēstuli. Apstiprinājuma vēstulē norāda partnerības tvērumu — priekšmetu, darbības un ilgumu — un sīki apraksta pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu kopuzņēmumā. | 1.   Ikviens kandidējošs ieguldījuma partneris, kas definēts 2. panta 7. punktā, iesniedz valdei apstiprinājuma vēstuli. Apstiprinājuma vēstulē norāda partnerības tvērumu — priekšmetu, darbības un ilgumu — un sīki apraksta pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu kopuzņēmumā.
  Apstiprinājuma vēstules dara publiski pieejamas attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, pārliecinoties, ka tiek ievēroti konfidencialitātes noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ikviens kandidējošs ieguldījuma partneris, kas definēts 2. panta 7. punktā, iesniedz valdei apstiprinājuma vēstuli. Apstiprinājuma vēstulē norāda partnerības tvērumu — priekšmetu, darbības un ilgumu — un sīki apraksta pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu kopuzņēmumā.

1.   Ikviens kandidējošs ieguldījuma partneris, kas definēts 2. panta 7. punktā, iesniedz valdei apstiprinājuma vēstuli. Apstiprinājuma vēstulē norāda partnerības tvērumu — priekšmetu, darbības un ilgumu — un sīki apraksta pieteikuma iesniedzēja ieguldījumu kopuzņēmumā.
  Apstiprinājuma vēstules dara publiski pieejamas attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, pārliecinoties, ka tiek ievēroti konfidencialitātes noteikumi.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Valde novērtē apstiprinājuma vēstuli un apstiprina vai noraida pieteikumu. | 2.   Valde novērtē apstiprinājuma vēstuli
  , ņem vērā kopuzņēmuma struktūru zinātniskos ieteikumus, kā arī iespējamo interešu konfliktu
  un apstiprina vai noraida pieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Valde novērtē apstiprinājuma vēstuli un apstiprina vai noraida pieteikumu.

2.   Valde novērtē apstiprinājuma vēstuli
  , ņem vērā kopuzņēmuma struktūru zinātniskos ieteikumus, kā arī iespējamo interešu konfliktu
  un apstiprina vai noraida pieteikumu.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos, tostarp EBTA apropriācijas, sedz administratīvās un darbības izmaksas līdz otrajā daļā norādītajām maksimālajām summām. Otrajā daļā norādīto Savienības ieguldījumu
  var palielināt
  ar trešo valstu ieguldījumiem,
  ja
  tie
  ir
  pieejami. | 1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos, tostarp EBTA apropriācijas, sedz administratīvās un darbības izmaksas līdz otrajā daļā norādītajām maksimālajām summām
  ar nosacījumu, ka to summa atbilst vismaz to dalībnieku ieguldījumam, kas nav Savienība, vai arī to veidojošo vai saistīto subjektu ieguldījumam
  . Otrajā daļā norādīto Savienības ieguldījumu
  palielina
  ar trešo valstu ieguldījumiem,
  kad
  tie
  kļūst
  pieejami
  saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos, tostarp EBTA apropriācijas, sedz administratīvās un darbības izmaksas līdz otrajā daļā norādītajām maksimālajām summām. Otrajā daļā norādīto Savienības ieguldījumu
  var palielināt
  ar trešo valstu ieguldījumiem,
  ja
  tie
  ir
  pieejami.

1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumos, tostarp EBTA apropriācijas, sedz administratīvās un darbības izmaksas līdz otrajā daļā norādītajām maksimālajām summām
  ar nosacījumu, ka to summa atbilst vismaz to dalībnieku ieguldījumam, kas nav Savienība, vai arī to veidojošo vai saistīto subjektu ieguldījumam
  . Otrajā daļā norādīto Savienības ieguldījumu
  palielina
  ar trešo valstu ieguldījumiem,
  kad
  tie
  kļūst
  pieejami
  saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktu
  .

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Papildus šā panta 2. punktā minētajam Savienības finansiālajam ieguldījumam var paredzēt piešķīrumus no Next Generation EU saskaņā ar programmas “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu un naudas sodus saskaņā ar DFS regulas 5. pantu. Tāpat papildus minētajam ieguldījumam var noteikt arī saistību atcelšanu, kā paredzēts Finanšu regulas 15. panta 3. punktā. Savienības ieguldījumu koriģē, lai tajā atspoguļotu asociēto valstu iemaksas. Visas Savienības papildu iemaksas saskaņo ar dalībnieku, kas nav Savienība, iemaksām. Savienības un citu dalībnieku, kas nav Savienība, iemaksām ir jābūt līdzsvarotām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Papildus šā panta 2. punktā minētajam Savienības finansiālajam ieguldījumam var paredzēt piešķīrumus no Next Generation EU saskaņā ar programmas “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu un naudas sodus saskaņā ar DFS regulas 5. pantu. Tāpat papildus minētajam ieguldījumam var noteikt arī saistību atcelšanu, kā paredzēts Finanšu regulas 15. panta 3. punktā. Savienības ieguldījumu koriģē, lai tajā atspoguļotu asociēto valstu iemaksas. Visas Savienības papildu iemaksas saskaņo ar dalībnieku, kas nav Savienība, iemaksām. Savienības un citu dalībnieku, kas nav Savienība, iemaksām ir jābūt līdzsvarotām.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2.b punkts (jauns)

10. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Papildu iemaksas no Savienības, ievērojot “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu, DFS regulas 5. pantu un Finanšu regulas 15. panta 3. punktu taisnīgi sadala programmas “Apvārsnis Eiropa” 2. pīlāra kopās, ņemot vērā Savienības pētniecības prioritātes, kā arī politikas mērķus. Taisnīgā sadalē īpašu uzmanību velta kopuzņēmumiem, kuri darbojas Covid-19 pandēmijas laikā visvairāk cietušajās nozarēs, kas ir vissvarīgākās Savienības mērķu sasniegšanai un tās sociālekonomiskajai atlabšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Papildu iemaksas no Savienības, ievērojot “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. pantu, DFS regulas 5. pantu un Finanšu regulas 15. panta 3. punktu taisnīgi sadala programmas “Apvārsnis Eiropa” 2. pīlāra kopās, ņemot vērā Savienības pētniecības prioritātes, kā arī politikas mērķus. Taisnīgā sadalē īpašu uzmanību velta kopuzņēmumiem, kuri darbojas Covid-19 pandēmijas laikā visvairāk cietušajās nozarēs, kas ir vissvarīgākās Savienības mērķu sasniegšanai un tās sociālekonomiskajai atlabšanai.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5.a punkts (jauns)

10. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Finansiālās iemaksas no ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA, kā arī Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzfinansētajām programmām var uzskatīt par iesaistītās valsts ieguldījumu kopuzņēmumā ar noteikumu, ka tiek ievēroti Kopīgo noteikumu regulas un konkrēto fondu regulu attiecīgie noteikumi. Šajā nolūkā Komisija izstrādā vienkāršas un praktiskas vadlīnijas, kurās precizē, kas ir iesaistītās valsts finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Finansiālās iemaksas no ERAF, ESF+, EJZF un ELFLA, kā arī Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzfinansētajām programmām var uzskatīt par iesaistītās valsts ieguldījumu kopuzņēmumā ar noteikumu, ka tiek ievēroti Kopīgo noteikumu regulas un konkrēto fondu regulu attiecīgie noteikumi. Šajā nolūkā Komisija izstrādā vienkāršas un praktiskas vadlīnijas, kurās precizē, kas ir iesaistītās valsts finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi, privātie dalībnieki līdz katra gada
  31
  . 
  martam
  paziņo savai attiecīgajai valdei
  katrā no iepriekšējiem
  finanšu
  gadiem
  sniegto 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu vērtību. Lai noteiktu minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo subjektu parastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā subjekts ir iedibināts, un piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīgs ārējais revidents, ko ieceļ attiecīgais subjekts. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, attiecīgais kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Pienācīgi norādītos gadījumos valde var atļaut fiksētu summu vai vienības izmaksu izmantošanu ieguldījumu vērtības noteikšanai. | 2.   Ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi, privātie dalībnieki līdz katra gada
  30
  . 
  jūnijam
  paziņo savai attiecīgajai valdei
  iepriekšējā
  finanšu
  gadā
  sniegto 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu vērtību. Lai noteiktu minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo subjektu parastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā subjekts ir iedibināts, un piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas
  nerevidē attiecīgais kopuzņēmums vai kāda Savienības struktūra, bet gan
  apliecina neatkarīgs ārējais revidents, ko ieceļ attiecīgais subjekts. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, attiecīgais kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Pienācīgi norādītos gadījumos valde var atļaut fiksētu summu vai vienības izmaksu izmantošanu ieguldījumu vērtības noteikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi, privātie dalībnieki līdz katra gada
  31
  . 
  martam
  paziņo savai attiecīgajai valdei
  katrā no iepriekšējiem
  finanšu
  gadiem
  sniegto 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu vērtību. Lai noteiktu minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo subjektu parastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā subjekts ir iedibināts, un piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīgs ārējais revidents, ko ieceļ attiecīgais subjekts. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, attiecīgais kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Pienācīgi norādītos gadījumos valde var atļaut fiksētu summu vai vienības izmaksu izmantošanu ieguldījumu vērtības noteikšanai.

2.   Ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi, privātie dalībnieki līdz katra gada
  30
  . 
  jūnijam
  paziņo savai attiecīgajai valdei
  iepriekšējā
  finanšu
  gadā
  sniegto 1. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu vērtību. Lai noteiktu minēto ieguldījumu vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi attiecīgo subjektu parastajai izmaksu uzskaites praksei, piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem, kurā subjekts ir iedibināts, un piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas
  nerevidē attiecīgais kopuzņēmums vai kāda Savienības struktūra, bet gan
  apliecina neatkarīgs ārējais revidents, ko ieceļ attiecīgais subjekts. Ja apstiprināšanā rodas neskaidrības, attiecīgais kopuzņēmums var pārbaudīt vērtēšanas metodi. Pienācīgi norādītos gadījumos valde var atļaut fiksētu summu vai vienības izmaksu izmantošanu ieguldījumu vērtības noteikšanai.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Šīs regulas nolūkos nedz attiecīgais kopuzņēmums, nedz kāda cita Savienības struktūra neveic revīziju attiecībā uz izmaksām, kas radušās saistībā ar papildu darbībām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Šīs regulas nolūkos nedz attiecīgais kopuzņēmums, nedz kāda cita Savienības struktūra neveic revīziju attiecībā uz izmaksām, kas radušās saistībā ar papildu darbībām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 7. punkts – ievaddaļa

11. pants – 7. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā vai sākt 43. pantā minēto likvidācijas procedūru šādos gadījumos: | 7.   Komisija
  pēc Savstarpējās apdrošināšanas mehānisma izmantošanas, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 37. panta 7. punktā,
  var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā vai sākt 43. pantā minēto likvidācijas procedūru šādos gadījumos: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā vai sākt 43. pantā minēto likvidācijas procedūru šādos gadījumos:

7.   Komisija
  pēc Savstarpējās apdrošināšanas mehānisma izmantošanas, kā paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 37. panta 7. punktā,
  var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā vai sākt 43. pantā minēto likvidācijas procedūru šādos gadījumos:

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 9.a punkts (jauns)

11. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Eiropas Parlamentu informē par visām izmaiņām Savienības finansiālajās iemaksās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Eiropas Parlamentu informē par visām izmaiņām Savienības finansiālajās iemaksās.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants




  Pirms darba programmas pieņemšanas katra iesaistītā valsts attiecīgā gadījumā uzņemas indikatīvas saistības attiecībā uz valsts finansiālo iemaksu apmēru kopuzņēmumā.




  Papildus kritērijiem, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. pantā, darba programmā pielikuma veidā var iekļaut atbilstības kritērijus, ko piemēro dalībvalstu juridiskajām personām.




  Katra iesaistītā valsts uztic kopuzņēmumam priekšlikumu izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem un kritērijiem.




  Priekšlikumu atlases pamatā ir vērtēšanas komitejas iesniegtais sarindojuma saraksts. Pienācīgi pamatotos gadījumos valde var atkāpties no minētā saraksta, jo īpaši nolūkā nodrošināt portfeļa pieejas vispārējo konsekvenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

Pirms darba programmas pieņemšanas katra iesaistītā valsts attiecīgā gadījumā uzņemas indikatīvas saistības attiecībā uz valsts finansiālo iemaksu apmēru kopuzņēmumā.

Papildus kritērijiem, kas noteikti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. pantā, darba programmā pielikuma veidā var iekļaut atbilstības kritērijus, ko piemēro dalībvalstu juridiskajām personām.

Katra iesaistītā valsts uztic kopuzņēmumam priekšlikumu izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem un kritērijiem.

Priekšlikumu atlases pamatā ir vērtēšanas komitejas iesniegtais sarindojuma saraksts. Pienācīgi pamatotos gadījumos valde var atkāpties no minētā saraksta, jo īpaši nolūkā nodrošināt portfeļa pieejas vispārējo konsekvenci.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopuzņēmumi
  viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas noslēdz
  pakalpojumu līmeņa vienošanās
  par kopējā atbalsta biroja funkcijām
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi un ievērojot vajadzību garantēt Savienības finanšu interešu aizsardzību līdzvērtīgā līmenī, kad kopuzņēmumiem tiek uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Šādas funkcijas
  ietver
  šādas jomas, kad ir apstiprināta to dzīvotspēja un veikta resursu pārbaude: | 1.   Kopuzņēmumi
  var īstenot kopējā atbalsta biroja funkcijas, noslēdzot
  pakalpojumu līmeņa vienošanās, ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi un ievērojot vajadzību garantēt Savienības finanšu interešu aizsardzību līdzvērtīgā līmenī, kad kopuzņēmumiem tiek uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Šādas funkcijas
  var ietvert
  šādas jomas, kad ir apstiprināta to dzīvotspēja un veikta resursu pārbaude
  , neskarot kopuzņēmumu īpašās pētniecības jomas
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kopuzņēmumi
  viena gada laikā pēc šīs regulas pieņemšanas noslēdz
  pakalpojumu līmeņa vienošanās
  par kopējā atbalsta biroja funkcijām
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi un ievērojot vajadzību garantēt Savienības finanšu interešu aizsardzību līdzvērtīgā līmenī, kad kopuzņēmumiem tiek uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Šādas funkcijas
  ietver
  šādas jomas, kad ir apstiprināta to dzīvotspēja un veikta resursu pārbaude:

1.   Kopuzņēmumi
  var īstenot kopējā atbalsta biroja funkcijas, noslēdzot
  pakalpojumu līmeņa vienošanās, ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi un ievērojot vajadzību garantēt Savienības finanšu interešu aizsardzību līdzvērtīgā līmenī, kad kopuzņēmumiem tiek uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. Šādas funkcijas
  var ietvert
  šādas jomas, kad ir apstiprināta to dzīvotspēja un veikta resursu pārbaude
  , neskarot kopuzņēmumu īpašās pētniecības jomas
  :

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

12. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | paraugprakses apmaiņas starp kopuzņēmumiem veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

paraugprakses apmaiņas starp kopuzņēmumiem veicināšana;

paraugprakses apmaiņas starp kopuzņēmumiem veicināšana;

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētās kopējā atbalsta biroja funkcijas
  nodrošina
  viens vai vairāki atlasīti kopuzņēmumi visiem pārējiem kopuzņēmumiem. Savstarpēji saistītas funkcijas patur vienā un tajā pašā kopuzņēmumā, lai nodrošinātu saskaņotu organizatorisko struktūru. | 2.   Šā panta 1. punktā minētās kopējā atbalsta biroja funkcijas viens vai vairāki atlasīti kopuzņēmumi
  var nodrošināt
  visiem pārējiem kopuzņēmumiem. Savstarpēji saistītas funkcijas patur vienā un tajā pašā kopuzņēmumā, lai nodrošinātu saskaņotu organizatorisko struktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minētās kopējā atbalsta biroja funkcijas
  nodrošina
  viens vai vairāki atlasīti kopuzņēmumi visiem pārējiem kopuzņēmumiem. Savstarpēji saistītas funkcijas patur vienā un tajā pašā kopuzņēmumā, lai nodrošinātu saskaņotu organizatorisko struktūru.

2.   Šā panta 1. punktā minētās kopējā atbalsta biroja funkcijas viens vai vairāki atlasīti kopuzņēmumi
  var nodrošināt
  visiem pārējiem kopuzņēmumiem. Savstarpēji saistītas funkcijas patur vienā un tajā pašā kopuzņēmumā, lai nodrošinātu saskaņotu organizatorisko struktūru.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Neskarot norīkošanu citu uzdevumu veikšanai kopuzņēmumā un citus administratīvus pasākumus, kas neietekmē darba līgumus, darbiniekus, kuri norīkoti
  funkcijām
  , kas nodotas
  kopējam atbalsta birojam, kurš atrodas citā kopuzņēmumā
  , var pārcelt uz attiecīgo kopuzņēmumu. Ja attiecīgais darbinieks rakstveidā atsakās, kopuzņēmums var izbeigt attiecīgā darbinieka līgumu atbilstoši nosacījumiem, kas minēti Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (CEOS) 47. pantā. | 4.   Neskarot norīkošanu citu uzdevumu veikšanai kopuzņēmumā un citus administratīvus pasākumus, kas neietekmē darba līgumus, darbiniekus, kuri norīkoti
  kopējām atbalsta biroja funkcijām
  , kas nodotas
  vienam kopuzņēmumam
  , var pārcelt uz attiecīgo kopuzņēmumu. Ja attiecīgais darbinieks rakstveidā atsakās, kopuzņēmums var izbeigt attiecīgā darbinieka līgumu atbilstoši nosacījumiem, kas minēti Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (CEOS) 47. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Neskarot norīkošanu citu uzdevumu veikšanai kopuzņēmumā un citus administratīvus pasākumus, kas neietekmē darba līgumus, darbiniekus, kuri norīkoti
  funkcijām
  , kas nodotas
  kopējam atbalsta birojam, kurš atrodas citā kopuzņēmumā
  , var pārcelt uz attiecīgo kopuzņēmumu. Ja attiecīgais darbinieks rakstveidā atsakās, kopuzņēmums var izbeigt attiecīgā darbinieka līgumu atbilstoši nosacījumiem, kas minēti Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (CEOS) 47. pantā.

4.   Neskarot norīkošanu citu uzdevumu veikšanai kopuzņēmumā un citus administratīvus pasākumus, kas neietekmē darba līgumus, darbiniekus, kuri norīkoti
  kopējām atbalsta biroja funkcijām
  , kas nodotas
  vienam kopuzņēmumam
  , var pārcelt uz attiecīgo kopuzņēmumu. Ja attiecīgais darbinieks rakstveidā atsakās, kopuzņēmums var izbeigt attiecīgā darbinieka līgumu atbilstoši nosacījumiem, kas minēti Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (CEOS) 47. pantā.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Šā panta 4. punktā minētie darbinieki, kas tiek pārcelti uz kopuzņēmumu,
  kurā darbojas kopējais atbalsta birojs
  , saglabā tāda paša veida līgumu un funkciju grupu un pakāpi, un uzskata, ka viņi visu dienesta laiku ir nostrādājuši attiecīgajā kopuzņēmumā. | 5.   Šā panta 4. punktā minētie darbinieki, kas tiek pārcelti uz kopuzņēmumu,
  kurš īsteno konkrētas kopējās funkcijas
  , saglabā tāda paša veida līgumu un funkciju grupu un pakāpi, un uzskata, ka viņi visu dienesta laiku ir nostrādājuši attiecīgajā kopuzņēmumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Šā panta 4. punktā minētie darbinieki, kas tiek pārcelti uz kopuzņēmumu,
  kurā darbojas kopējais atbalsta birojs
  , saglabā tāda paša veida līgumu un funkciju grupu un pakāpi, un uzskata, ka viņi visu dienesta laiku ir nostrādājuši attiecīgajā kopuzņēmumā.

5.   Šā panta 4. punktā minētie darbinieki, kas tiek pārcelti uz kopuzņēmumu,
  kurš īsteno konkrētas kopējās funkcijas
  , saglabā tāda paša veida līgumu un funkciju grupu un pakāpi, un uzskata, ka viņi visu dienesta laiku ir nostrādājuši attiecīgajā kopuzņēmumā.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katram kopuzņēmumam ir valde un
  izpilddirektors
  . | 1.   Katram kopuzņēmumam ir valde
  , izpilddirektors
  un
  zinātniskā padomdevēja struktūra saskaņā ar 19. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katram kopuzņēmumam ir valde un
  izpilddirektors
  .

1.   Katram kopuzņēmumam ir valde
  , izpilddirektors
  un
  zinātniskā padomdevēja struktūra saskaņā ar 19. pantu
  .

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1.a punkts (jauns)

14. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Valžu sastāvu pēc iespējas veido tā, lai ievērotu dzimumu līdzsvaru un lai tajās būtu ģeogrāfiski daudzveidīga pārstāvniecība, kā arī, lai būtu pārstāvētas dažādas nozares un izcelsmes atkarībā no locekļu situācijas viņu attiecīgajās kompetences jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Valžu sastāvu pēc iespējas veido tā, lai ievērotu dzimumu līdzsvaru un lai tajās būtu ģeogrāfiski daudzveidīga pārstāvniecība, kā arī, lai būtu pārstāvētas dažādas nozares un izcelsmes atkarībā no locekļu situācijas viņu attiecīgajās kompetences jomās.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Valdes priekšsēdētāju ieceļ
  katru gadu rotācijas kārtībā pārmaiņus
  Savienība un pārējie pārstāvji
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi. | 3.   
  Savienība un pārējie pārstāvji no tās locekļiem
  katru gadu rotācijas kārtībā pārmaiņus
  ieceļ valdes priekšsēdētāju
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Valdes priekšsēdētāju ieceļ
  katru gadu rotācijas kārtībā pārmaiņus
  Savienība un pārējie pārstāvji
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi.

3.   
  Savienība un pārējie pārstāvji no tās locekļiem
  katru gadu rotācijas kārtībā pārmaiņus
  ieceļ valdes priekšsēdētāju
  , ja vien otrajā daļā nav noteikts citādi.

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja, izpilddirektora, Komisijas vai iesaistīto valstu vai dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvju vairākuma pieprasījuma. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek attiecīgā kopuzņēmuma mītnē, ja vien valde pienācīgi pamatotos gadījumos izņēmuma kārtā neizlemj citādi. | 4.   Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja, izpilddirektora, Komisijas vai iesaistīto valstu vai dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvju vairākuma pieprasījuma. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek attiecīgā kopuzņēmuma mītnē, ja vien valde pienācīgi pamatotos gadījumos izņēmuma kārtā neizlemj citādi.
  Sanāksmes dalībnieku sarakstu, darba kārtību un protokolus savlaicīgi publicē attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja, izpilddirektora, Komisijas vai iesaistīto valstu vai dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvju vairākuma pieprasījuma. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek attiecīgā kopuzņēmuma mītnē, ja vien valde pienācīgi pamatotos gadījumos izņēmuma kārtā neizlemj citādi.

4.   Valde rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja, izpilddirektora, Komisijas vai iesaistīto valstu vai dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvju vairākuma pieprasījuma. Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek attiecīgā kopuzņēmuma mītnē, ja vien valde pienācīgi pamatotos gadījumos izņēmuma kārtā neizlemj citādi.
  Sanāksmes dalībnieku sarakstu, darba kārtību un protokolus savlaicīgi publicē attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 7. punkts

15. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Arī citas personas, jo īpaši citu Eiropas partnerību, izpildaģentūru vai regulatīvu aģentūru, Savienības
  reģionālo iestāžu
  un Eiropas tehnoloģiju platformu
  pārstāvjus
  , priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus, izvērtējot katru gadījumu individuāli, ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktu. | 7.   Arī citas personas, jo īpaši citu Eiropas partnerību, izpildaģentūru vai regulatīvu aģentūru,
  iesaistīto valstu pārstāvjus,
  Savienības
  dalībvalstu un reģionālās iestādes
  un Eiropas tehnoloģiju platformu, priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus, izvērtējot katru gadījumu individuāli, ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Arī citas personas, jo īpaši citu Eiropas partnerību, izpildaģentūru vai regulatīvu aģentūru, Savienības
  reģionālo iestāžu
  un Eiropas tehnoloģiju platformu
  pārstāvjus
  , priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus, izvērtējot katru gadījumu individuāli, ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktu.

7.   Arī citas personas, jo īpaši citu Eiropas partnerību, izpildaģentūru vai regulatīvu aģentūru,
  iesaistīto valstu pārstāvjus,
  Savienības
  dalībvalstu un reģionālās iestādes
  un Eiropas tehnoloģiju platformu, priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties kā novērotājus, izvērtējot katru gadījumu individuāli, ievērojot noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktu.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 10. punkts

15. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Valde pieņem savu reglamentu. | 10.   Valde pieņem savu reglamentu
  , kā arī pasākumus, ar kuriem lēmumu pieņemšanas procesā novērš visus interešu konfliktus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Valde pieņem savu reglamentu.

10.   Valde pieņem savu reglamentu
  , kā arī pasākumus, ar kuriem lēmumu pieņemšanas procesā novērš visus interešu konfliktus
  .

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 11. punkts

15. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Dalībnieku pārstāvjiem ir saistoši rīcības kodeksa noteikumi. Rīcības kodeksā nosaka šādu dalībnieku pienākumus aizsargāt attiecīgā kopuzņēmuma un Savienības godprātību un reputāciju. | 11.   Dalībnieku pārstāvjiem
  un novērotājiem
  ir saistoši rīcības kodeksa noteikumi. Rīcības kodeksā nosaka šādu dalībnieku pienākumus aizsargāt attiecīgā kopuzņēmuma un Savienības godprātību un reputāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.   Dalībnieku pārstāvjiem ir saistoši rīcības kodeksa noteikumi. Rīcības kodeksā nosaka šādu dalībnieku pienākumus aizsargāt attiecīgā kopuzņēmuma un Savienības godprātību un reputāciju.

11.   Dalībnieku pārstāvjiem
  un novērotājiem
  ir saistoši rīcības kodeksa noteikumi. Rīcības kodeksā nosaka šādu dalībnieku pienākumus aizsargāt attiecīgā kopuzņēmuma un Savienības godprātību un reputāciju.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 1. daļa

16. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra kopuzņēmuma valdei ir vispārēja atbildība par attiecīgā kopuzņēmuma stratēģisko ievirzi un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu. | Katra kopuzņēmuma valdei ir vispārēja atbildība par attiecīgā kopuzņēmuma stratēģisko ievirzi
  , saskaņotību ar Savienības virsmērķiem un politiku,
  un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra kopuzņēmuma valdei ir vispārēja atbildība par attiecīgā kopuzņēmuma stratēģisko ievirzi un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu.

Katra kopuzņēmuma valdei ir vispārēja atbildība par attiecīgā kopuzņēmuma stratēģisko ievirzi
  , saskaņotību ar Savienības virsmērķiem un politiku,
  un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu.

, saskaņotību ar Savienības virsmērķiem un politiku,

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 2. daļa

16. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija, pildot savus pienākumus valdē, cenšas nodrošināt, ka kopuzņēmumu darbības tiek saskaņotas ar Savienības finansēšanas programmu attiecīgajām darbībām, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, kad tiek noteiktas prioritātes, uz kurām attiecas kopdarbīga pētniecība. | Komisija, pildot savus pienākumus valdē, cenšas nodrošināt, ka kopuzņēmumu darbības tiek saskaņotas ar Savienības finansēšanas programmu attiecīgajām darbībām, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, vienlaikus izvairoties no darbību pārklāšanās, kad tiek noteiktas prioritātes, uz kurām attiecas kopdarbīga pētniecība.
  Komisija nodrošina, ka kopuzņēmumiem ir attiecīgas pilnvaras, darbības pamatnostādnes un efektīvi mehānismi, kas vajadzīgi, lai vadītu un pārvaldītu kopdarbīgās pētniecības jomas un no tām izrietošos projektus un īstenotu sinerģiju starp tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija, pildot savus pienākumus valdē, cenšas nodrošināt, ka kopuzņēmumu darbības tiek saskaņotas ar Savienības finansēšanas programmu attiecīgajām darbībām, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, kad tiek noteiktas prioritātes, uz kurām attiecas kopdarbīga pētniecība.

Komisija, pildot savus pienākumus valdē, cenšas nodrošināt, ka kopuzņēmumu darbības tiek saskaņotas ar Savienības finansēšanas programmu attiecīgajām darbībām, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, vienlaikus izvairoties no darbību pārklāšanās, kad tiek noteiktas prioritātes, uz kurām attiecas kopdarbīga pētniecība.
  Komisija nodrošina, ka kopuzņēmumiem ir attiecīgas pilnvaras, darbības pamatnostādnes un efektīvi mehānismi, kas vajadzīgi, lai vadītu un pārvaldītu kopdarbīgās pētniecības jomas un no tām izrietošos projektus un īstenotu sinerģiju starp tiem.

Komisija nodrošina, ka kopuzņēmumiem ir attiecīgas pilnvaras, darbības pamatnostādnes un efektīvi mehānismi, kas vajadzīgi, lai vadītu un pārvaldītu kopdarbīgās pētniecības jomas un no tām izrietošos projektus un īstenotu sinerģiju starp tiem.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar Komisijas prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar Komisijas prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus;

| (a) | veic pasākumus, lai nodrošinātu kopuzņēmuma vispārējo, konkrēto un darbības mērķu sasniegšanu, novērtē to efektivitāti un ietekmi,
  nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar
  Savienības virsmērķiem un politiku,
  Komisijas prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus; |
| --- | --- |

(a)

veic pasākumus, lai nodrošinātu kopuzņēmuma vispārējo, konkrēto un darbības mērķu sasniegšanu, novērtē to efektivitāti un ietekmi,
  nodrošina kopuzņēmuma pētniecības un inovācijas programmas un atsevišķu darbību norises ciešu un savlaicīgu uzraudzību saistībā ar
  Savienības virsmērķiem un politiku,
  Komisijas prioritātēm un stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā veic korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopuzņēmums sasniedz savus mērķus;

veic pasākumus, lai nodrošinātu kopuzņēmuma vispārējo, konkrēto un darbības mērķu sasniegšanu, novērtē to efektivitāti un ietekmi,

Savienības virsmērķiem un politiku,

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izvērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izvērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu;

| (b) | izvērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu
  , ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvērtē, apstiprina vai noraida dalības pieteikumus saskaņā ar 7. pantu
  , ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu
  ;

, ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izvērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izvērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu;

| (c) | izvērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu
  , ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu
  ; |
| --- | --- |

(c)

izvērtē, apstiprina vai noraida potenciālo ieguldījuma partneru pieteikumus saskaņā ar 9. pantu
  , ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu
  ;

, ņemot vērā zinātniskās padomdevējas struktūras ieteikumus saskaņā ar 19. pantu un iespējamo interešu konfliktu

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību;

| (i) | pamatojoties uz atklātu un pārredzamu procedūru,
  ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību
  saskaņā ar 17. pantu, cita starpā nosakot galvenos snieguma rādītājus, pēc kuriem novērtē izpilddirektora sniegumu
  ; |
| --- | --- |

(i)

pamatojoties uz atklātu un pārredzamu procedūru,
  ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību
  saskaņā ar 17. pantu, cita starpā nosakot galvenos snieguma rādītājus, pēc kuriem novērtē izpilddirektora sniegumu
  ;

pamatojoties uz atklātu un pārredzamu procedūru,

saskaņā ar 17. pantu, cita starpā nosakot galvenos snieguma rādītājus, pēc kuriem novērtē izpilddirektora sniegumu

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | iniciatīvas sākumā pieņem
  stratēģisko
  pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā to groza visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto darbību portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, nodevumus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī sinerģijai ar citām Savienības programmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

iniciatīvas sākumā pieņem
  stratēģisko
  pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā to groza visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto darbību portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, nodevumus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī sinerģijai ar citām Savienības programmām;

stratēģisko

| (j) | iniciatīvas sākumā pieņem
  stratēģiskās
  pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā
  , ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz visi partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,
  to groza visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto darbību portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, nodevumus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī
  atbilstoši Komisijas sniegtajām vadlīnijām sinerģijai
  ar citām Savienības programmām
  un rīcībpolitikām, kā arī ar darbībām, kas paredzētas Prasmju programmā Eiropai
  ; |
| --- | --- |

(j)

iniciatīvas sākumā pieņem
  stratēģiskās
  pētniecības un inovācijas programmu un vajadzības gadījumā
  , ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz visi partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,
  to groza visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pastāvēšanas laikā. Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā nosaka partnerības paredzēto ietekmi, paredzēto darbību portfeli, izmērāmus paredzamos iznākumus, resursus, nodevumus un starpposma mērķus noteiktā termiņā. Tajā arī nosaka pārējās Eiropas partnerības, ar kurām kopuzņēmums nodibina oficiālu un regulāru sadarbību, un iespējas sinerģijai starp kopuzņēmuma darbībām un valsts vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām, pamatojoties uz informāciju, ko saņem iesaistītās valstis vai valstu pārstāvju grupa, kā arī
  atbilstoši Komisijas sniegtajām vadlīnijām sinerģijai
  ar citām Savienības programmām
  un rīcībpolitikām, kā arī ar darbībām, kas paredzētas Prasmju programmā Eiropai
  ;

stratēģiskās

, ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz visi partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,

atbilstoši Komisijas sniegtajām vadlīnijām sinerģijai

un rīcībpolitikām, kā arī ar darbībām, kas paredzētas Prasmju programmā Eiropai

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – k apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | pēc izpilddirektora ierosinājuma pieņem darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanai, ieskaitot administratīvās darbības, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, pētniecības jomas, kurās rīko kopīgus uzaicinājumus, un sadarbību ar citām partnerībām, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam, kā arī saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(k)

pēc izpilddirektora ierosinājuma pieņem darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanai, ieskaitot administratīvās darbības, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu, pētniecības jomas, kurās rīko kopīgus uzaicinājumus, un sadarbību ar citām partnerībām, piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam, kā arī saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku;

| (k) | pēc izpilddirektora ierosinājuma pieņem darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanai, ieskaitot administratīvās darbības, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu,
  pilnībā nodrošinot, ka vairāki atvērtie uzaicinājumi attiecas arī uz tehnoloģiju gatavības zemākajiem līmeņiem, kā arī kritērijus, kas mudina uz dzimuma ziņā līdzsvarotu un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīgu dalību,
  pētniecības jomas, kurās rīko kopīgus uzaicinājumus, un sadarbību ar citām partnerībām
  un sinerģiju ar citām Savienības programmām
  , piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam, kā arī saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām,
  tostarp īpašām procedūrām interešu konfliktu konstatēšanai un novēršanai, un
  īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku; |
| --- | --- |

(k)

pēc izpilddirektora ierosinājuma pieņem darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas īstenošanai, ieskaitot administratīvās darbības, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saturu,
  pilnībā nodrošinot, ka vairāki atvērtie uzaicinājumi attiecas arī uz tehnoloģiju gatavības zemākajiem līmeņiem, kā arī kritērijus, kas mudina uz dzimuma ziņā līdzsvarotu un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīgu dalību,
  pētniecības jomas, kurās rīko kopīgus uzaicinājumus, un sadarbību ar citām partnerībām
  un sinerģiju ar citām Savienības programmām
  , piemērojamo finansējuma likmi katram uzaicinājuma tematam, kā arī saistītos noteikumus iesniegšanas, izvērtēšanas, atlasīšanas, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām,
  tostarp īpašām procedūrām interešu konfliktu konstatēšanai un novēršanai, un
  īpašu uzmanību pievēršot prasībām par atgriezenisko saiti attiecībā uz politiku;

pilnībā nodrošinot, ka vairāki atvērtie uzaicinājumi attiecas arī uz tehnoloģiju gatavības zemākajiem līmeņiem, kā arī kritērijus, kas mudina uz dzimuma ziņā līdzsvarotu un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīgu dalību,

un sinerģiju ar citām Savienības programmām

tostarp īpašām procedūrām interešu konfliktu konstatēšanai un novēršanai, un

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

16. pants – 2. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ka) | veicina kopuzņēmumu darbību pamanāmību un atvērtību un pieņem pasākumus, ar kuriem kopuzņēmuma darbībām un aktivitātēm piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedrība un pilsoniskās sabiedrības organizācijas veic efektīvu kontroli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ka)

(ka)

veicina kopuzņēmumu darbību pamanāmību un atvērtību un pieņem pasākumus, ar kuriem kopuzņēmuma darbībām un aktivitātēm piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedrība un pilsoniskās sabiedrības organizācijas veic efektīvu kontroli;

veicina kopuzņēmumu darbību pamanāmību un atvērtību un pieņem pasākumus, ar kuriem kopuzņēmuma darbībām un aktivitātēm piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vienlaikus nodrošinot, ka sabiedrība un pilsoniskās sabiedrības organizācijas veic efektīvu kontroli;

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – ma apakšpunkts (jauns)

16. pants – 2. punkts – ma apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ma) | veic pienācīgus korektīvos pasākumus, ņemot vērā rezultātus, kas iegūti Komisijas īstenotā starpposma izvērtējumā saskaņā ar 171. panta noteikumiem, un ikgadējās revīzijas, ko veikusi Eiropas Revīzijas palāta, rezultātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ma)

(ma)

veic pienācīgus korektīvos pasākumus, ņemot vērā rezultātus, kas iegūti Komisijas īstenotā starpposma izvērtējumā saskaņā ar 171. panta noteikumiem, un ikgadējās revīzijas, ko veikusi Eiropas Revīzijas palāta, rezultātus;

veic pienācīgus korektīvos pasākumus, ņemot vērā rezultātus, kas iegūti Komisijas īstenotā starpposma izvērtējumā saskaņā ar 171. panta noteikumiem, un ikgadējās revīzijas, ko veikusi Eiropas Revīzijas palāta, rezultātus;

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – n apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – n apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | novērtē konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(n)

novērtē konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām;

| (n) | novērtē
  un apstiprina
  konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām; |
| --- | --- |

(n)

novērtē
  un apstiprina
  konsolidēto gada darbības pārskatu, tostarp atbilstošos izdevumus un budžetu, kas atvēlēts kopīgiem uzaicinājumiem ar citām Eiropas partnerībām;

un apstiprina

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – s apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – s apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (s) | apstiprina finansējumam
  izraudzīto darbību sarakstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(s)

apstiprina finansējumam
  izraudzīto darbību sarakstu;

apstiprina finansējumam

| (s) | pēc apspriešanās ar zinātnisko padomdevēju struktūru vajadzības gadījumā apstiprina finansējuma saņemšanai
  izraudzīto darbību sarakstu; |
| --- | --- |

(s)

pēc apspriešanās ar zinātnisko padomdevēju struktūru vajadzības gadījumā apstiprina finansējuma saņemšanai
  izraudzīto darbību sarakstu;

pēc apspriešanās ar zinātnisko padomdevēju struktūru vajadzības gadījumā apstiprina finansējuma saņemšanai

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – u apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – u apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (u) | pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem vai stažieru izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(u)

pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem vai stažieru izmantošanu;

| (u) | pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem
  , tostarp arī viņu atlīdzību,
  vai stažieru izmantošanu; |
| --- | --- |

(u)

pieņem noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz kopuzņēmumiem
  , tostarp arī viņu atlīdzību,
  vai stažieru izmantošanu;

, tostarp arī viņu atlīdzību,

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – w apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – w apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (w) | attiecīgā gadījumā iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu
  , kurus ierosinājis kopuzņēmuma dalībnieks
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(w)

attiecīgā gadījumā iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu
  , kurus ierosinājis kopuzņēmuma dalībnieks
  ;

, kurus ierosinājis kopuzņēmuma dalībnieks

| (w) | attiecīgā gadījumā
  saņem un
  iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu; |
| --- | --- |

(w)

attiecīgā gadījumā
  saņem un
  iesniedz Komisijai pieprasījumus grozīt šo regulu;

saņem un

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – y apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – y apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (y) | pēc izpilddirektora ieteikuma
  līdz 2022
  . 
  gada beigām
  pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(y)

pēc izpilddirektora ieteikuma
  līdz 2022
  . 
  gada beigām
  pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu;

līdz 2022

gada beigām

| (y) | ne vēlāk kā vienu gadu pēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma novērtējuma, kā minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52
  .
  panta 2. punktā, un ne vēlāk kā 2025. gadā
  pēc izpilddirektora ieteikuma pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu; |
| --- | --- |

(y)

ne vēlāk kā vienu gadu pēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma novērtējuma, kā minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52
  .
  panta 2. punktā, un ne vēlāk kā 2025. gadā
  pēc izpilddirektora ieteikuma pieņem plānu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piešķiršanas kopuzņēmumam pakāpenisku izbeigšanu;

ne vēlāk kā vienu gadu pēc pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma novērtējuma, kā minēts pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 52

panta 2. punktā, un ne vēlāk kā 2025. gadā

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz nopelniem un prasmēm un izraugoties viņu no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta atklātā un pārredzamā atlases procedūrā, kurā ievēro dzimumu līdzsvara principu. | 1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz nopelniem un prasmēm
  , kā arī attiecīgo pieredzi
  un izraugoties viņu no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta atklātā un pārredzamā
  uzaicinājumā paust ieinteresētību un tam sekojošā
  atlases procedūrā, kurā ievēro
  izcilības,
  dzimumu līdzsvara
  un ģeogrāfiskās daudzveidības
  principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz nopelniem un prasmēm un izraugoties viņu no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta atklātā un pārredzamā atlases procedūrā, kurā ievēro dzimumu līdzsvara principu.

1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz nopelniem un prasmēm
  , kā arī attiecīgo pieredzi
  un izraugoties viņu no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta atklātā un pārredzamā
  uzaicinājumā paust ieinteresētību un tam sekojošā
  atlases procedūrā, kurā ievēro
  izcilības,
  dzimumu līdzsvara
  un ģeogrāfiskās daudzveidības
  principu.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju valdes vārdā. | 2.   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība.
  Kandidātu sarakstā iekļauj vismaz 50 % otra dzimuma kandidātu. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu līdzsvarotu dzimumu pārstāvību.
  Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju valdes vārdā. |
| | Atlases procedūrā Komisija ievēro visaugstākos pārredzamības standartus, tostarp nodrošinot kandidātiem skaidru laika grafiku un attiecīgo informāciju, sagatavojot katra kopuzņēmuma kandidātu sarakstu un publiskojot rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība. Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju valdes vārdā.

2.   Komisija ierosina izpilddirektora amata kandidātu sarakstu pēc apspriešanās ar kopuzņēmuma dalībniekiem, kas nav Savienība.
  Kandidātu sarakstā iekļauj vismaz 50 % otra dzimuma kandidātu. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu līdzsvarotu dzimumu pārstāvību.
  Šādas apspriešanās vajadzībām kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, savstarpēji vienojoties, ieceļ pārstāvjus, kā arī novērotāju valdes vārdā.

Atlases procedūrā Komisija ievēro visaugstākos pārredzamības standartus, tostarp nodrošinot kandidātiem skaidru laika grafiku un attiecīgo informāciju, sagatavojot katra kopuzņēmuma kandidātu sarakstu un publiskojot rezultātus.

Atlases procedūrā Komisija ievēro visaugstākos pārredzamības standartus, tostarp nodrošinot kandidātiem skaidru laika grafiku un attiecīgo informāciju, sagatavojot katra kopuzņēmuma kandidātu sarakstu un publiskojot rezultātus.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3.a punkts (jauns)

17. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pirms iecelšanas amatā izraudzītais izpilddirektors paraksta paziņojumu, ar ko apliecina interešu konfliktu neesību, kā arī finansiālo interešu deklarāciju, kurā norāda amatus, kādi ieņemti vismaz piecu gadu laikā pirms amata pilnvaru termiņa sākuma kopuzņēmumā, kā arī informāciju par savu dalību uzņēmumu valdēs vai komitejās, NVO, apvienībās vai citās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar tiesību aktiem, minētajā laikposmā. Gan paziņojumu par interešu konfliktu, gan finansiālo interešu deklarāciju dara viegli pieejamu kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pirms iecelšanas amatā izraudzītais izpilddirektors paraksta paziņojumu, ar ko apliecina interešu konfliktu neesību, kā arī finansiālo interešu deklarāciju, kurā norāda amatus, kādi ieņemti vismaz piecu gadu laikā pirms amata pilnvaru termiņa sākuma kopuzņēmumā, kā arī informāciju par savu dalību uzņēmumu valdēs vai komitejās, NVO, apvienībās vai citās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar tiesību aktiem, minētajā laikposmā. Gan paziņojumu par interešu konfliktu, gan finansiālo interešu deklarāciju dara viegli pieejamu kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts

17. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izpilddirektora pilnvaru laiks ir četri gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija pēc apspriešanās ar dalībniekiem, kas nav Savienība, novērtē izpilddirektora veikumu un kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas. | 4.   Izpilddirektora pilnvaru laiks ir četri gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija pēc apspriešanās ar dalībniekiem, kas nav Savienība, novērtē izpilddirektora veikumu un kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas
  , novērtējot arī galvenos snieguma rādītājus, kā noteikts šīs regulas 16. panta i) apakšpunktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Izpilddirektora pilnvaru laiks ir četri gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija pēc apspriešanās ar dalībniekiem, kas nav Savienība, novērtē izpilddirektora veikumu un kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas.

4.   Izpilddirektora pilnvaru laiks ir četri gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija pēc apspriešanās ar dalībniekiem, kas nav Savienība, novērtē izpilddirektora veikumu un kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas
  , novērtējot arī galvenos snieguma rādītājus, kā noteikts šīs regulas 16. panta i) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

| (c) | sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu
  , kas sagatavota, ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,
  un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu; |
| --- | --- |

(c)

sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma darba programmu
  , kas sagatavota, ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,
  un atbilstošās izdevumu tāmes, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

, kas sagatavota, ņemot vērā ieguldījumu, ko sniedz partneri, tostarp privātais sektors, zinātniskā kopiena, dalībvalstu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas attiecīgā kopuzņēmuma darbības jomā,

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

18. pants – 4. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | pārrauga to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

pārrauga to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

pārrauga to pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir piesaistīt jaunpienācējus, jo īpaši MVU, universitātes un pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – n apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – n apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(n)

īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku;

| (n) | izstrādā un
  īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku
  , kas ir iedzīvotājiem un MVU labvēlīga
  ; |
| --- | --- |

(n)

izstrādā un
  īsteno kopuzņēmuma komunikācijas politiku
  , kas ir iedzīvotājiem un MVU labvēlīga
  ;

izstrādā un

, kas ir iedzīvotājiem un MVU labvēlīga

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts – q apakšpunkts

18. pants – 4. punkts – q apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (q) | aizsargā Savienības finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(q)

aizsargā Savienības finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus;

| (q) | aizsargā Savienības
  un dalībnieku, kas nav Savienība,
  finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu
  , interešu konfliktu
  , korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus; |
| --- | --- |

(q)

aizsargā Savienības
  un dalībnieku, kas nav Savienība,
  finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu
  , interešu konfliktu
  , korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot summas, kas ir nepamatoti izmaksātas, un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus;

un dalībnieku, kas nav Savienība,

, interešu konfliktu

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

18. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā;

| (b) | pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā
  un nodrošina darba programmas un visu tās grozījumu publiskošanu
  ; |
| --- | --- |

(b)

pārvalda kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu visā īstenošanas ciklā
  un nodrošina darba programmas un visu tās grozījumu publiskošanu
  ;

un nodrošina darba programmas un visu tās grozījumu publiskošanu

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

18. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un struktūrām visu būtisko informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams savu pienākumu veikšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un struktūrām visu būtisko informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams savu pienākumu veikšanai;

| (c) | savlaicīgi
  sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un struktūrām visu būtisko informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams savu pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

(c)

savlaicīgi
  sniedz kopuzņēmuma dalībniekiem un struktūrām visu būtisko informāciju un atbalstu, kas tiem nepieciešams savu pienākumu veikšanai;

savlaicīgi

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Kopuzņēmumi
  lūdz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas
  šādos veidos: | 1.   
  Ja šīs Regulas otrajā daļā nav paredzēts citādi, kopuzņēmumi
  lūdz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas
  ar tādas zinātniskas padomdevējas struktūras starpniecību, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem šīs Regulas otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem, un ievērojot šā panta noteikumus. Vajadzības gadījumā kopuzņēmumi var pieprasīt ārējas neatkarīgas struktūras ad hoc zinātību par konkrētiem jautājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Kopuzņēmumi
  lūdz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas
  šādos veidos:

1.   
  Ja šīs Regulas otrajā daļā nav paredzēts citādi, kopuzņēmumi
  lūdz neatkarīgas zinātniskas konsultācijas
  ar tādas zinātniskas padomdevējas struktūras starpniecību, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem šīs Regulas otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem, un ievērojot šā panta noteikumus. Vajadzības gadījumā kopuzņēmumi var pieprasīt ārējas neatkarīgas struktūras ad hoc zinātību par konkrētiem jautājumiem.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tās sniedz zinātniska padomdevēja struktūra, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem un ievērojot šā panta noteikumus, vai tās locekļi, un/vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

tās sniedz zinātniska padomdevēja struktūra, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem un ievērojot šā panta noteikumus, vai tās locekļi, un/vai

tās sniedz zinātniska padomdevēja struktūra, kas kopuzņēmumam jāizveido saskaņā ar attiecīgajiem otrajā daļā izklāstītajiem noteikumiem un ievērojot šā panta noteikumus, vai tās locekļi, un/vai

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

19. pants – 1. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar kopuzņēmumiem nesaistīti eksperti pēc valdes ad hoc lūgumiem sniedz kopuzņēmumam konsultācijas par konkrētiem jautājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

ar kopuzņēmumiem nesaistīti eksperti pēc valdes ad hoc lūgumiem sniedz kopuzņēmumam konsultācijas par konkrētiem jautājumiem.

ar kopuzņēmumiem nesaistīti eksperti pēc valdes ad hoc lūgumiem sniedz kopuzņēmumam konsultācijas par konkrētiem jautājumiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 2. daļa

19. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos daļu no zinātnisko konsultāciju funkcijas var īstenot kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, ja vien nav interešu konflikta. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos daļu no zinātnisko konsultāciju funkcijas var īstenot kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, ja vien nav interešu konflikta.

Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos daļu no zinātnisko konsultāciju funkcijas var īstenot kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, ja vien nav interešu konflikta.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļu sastāvā nodrošina līdzsvarotu ekspertu pārstāvību kopuzņēmuma darbību jomā, tostarp dzimumu līdzsvaru. Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem visiem kopā ir nepieciešamās kompetences un zinātība, kas aptver konkrēto tehnisko jomu, lai sniegtu kopuzņēmumam uz zinātni balstītus ieteikumus, ņemot vērā šādu ieteikumu sociālekonomisko ietekmi un kopuzņēmuma
  mērķus
  . | 2.   Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļu sastāvā nodrošina līdzsvarotu ekspertu pārstāvību kopuzņēmuma darbību jomā, tostarp
  izcilību un
  dzimumu līdzsvaru
  un ģeogrāfisko daudzveidību
  . Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem visiem kopā ir nepieciešamās kompetences un zinātība, kas aptver konkrēto tehnisko jomu, lai sniegtu kopuzņēmumam uz zinātni balstītus ieteikumus, ņemot vērā šādu ieteikumu
  ietekmi uz klimatu un vidi un
  sociālekonomisko ietekmi
  , tostarp to ietekmi uz konkurētspēju un tehnoloģisko neatkarību
  un kopuzņēmuma
  mērķiem, kā arī kopuzņēmuma veikto pētījumu ietekmi uz jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļu sastāvā nodrošina līdzsvarotu ekspertu pārstāvību kopuzņēmuma darbību jomā, tostarp dzimumu līdzsvaru. Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem visiem kopā ir nepieciešamās kompetences un zinātība, kas aptver konkrēto tehnisko jomu, lai sniegtu kopuzņēmumam uz zinātni balstītus ieteikumus, ņemot vērā šādu ieteikumu sociālekonomisko ietekmi un kopuzņēmuma
  mērķus
  .

2.   Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļu sastāvā nodrošina līdzsvarotu ekspertu pārstāvību kopuzņēmuma darbību jomā, tostarp
  izcilību un
  dzimumu līdzsvaru
  un ģeogrāfisko daudzveidību
  . Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļiem visiem kopā ir nepieciešamās kompetences un zinātība, kas aptver konkrēto tehnisko jomu, lai sniegtu kopuzņēmumam uz zinātni balstītus ieteikumus, ņemot vērā šādu ieteikumu
  ietekmi uz klimatu un vidi un
  sociālekonomisko ietekmi
  , tostarp to ietekmi uz konkurētspēju un tehnoloģisko neatkarību
  un kopuzņēmuma
  mērķiem, kā arī kopuzņēmuma veikto pētījumu ietekmi uz jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu
  .

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Valde nosaka
  īpašos
  kritērijus un atlases procesu kopuzņēmuma zinātniskās padomdevējas struktūras sastāvam un ieceļ tās locekļus
  . Attiecīgā gadījumā valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa. | 4.   Valde
  , pamatojoties uz pārredzamiem un atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību,
  nosaka
  īpašus
  kritērijus un atlases procesu kopuzņēmuma zinātniskās padomdevējas struktūras sastāvam un ieceļ tās locekļus
  uz periodu, kas nepārsniedz četrus gadus un
  ko
  var vienreiz pagarināt
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Valde nosaka
  īpašos
  kritērijus un atlases procesu kopuzņēmuma zinātniskās padomdevējas struktūras sastāvam un ieceļ tās locekļus
  . Attiecīgā gadījumā valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa.

4.   Valde
  , pamatojoties uz pārredzamiem un atklātiem uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību,
  nosaka
  īpašus
  kritērijus un atlases procesu kopuzņēmuma zinātniskās padomdevējas struktūras sastāvam un ieceļ tās locekļus
  uz periodu, kas nepārsniedz četrus gadus un
  ko
  var vienreiz pagarināt
  .

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 6. punkts

19. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Zinātniskā padomdevēja struktūra sanāk vismaz divas reizes gadā, un sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var pieaicināt citas personas piedalīties sanāksmēs kā novērotājas. Zinātniskā padomdevēja struktūra pieņem savu reglamentu. | 6.   Zinātniskā padomdevēja struktūra sanāk vismaz divas reizes gadā, un sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var pieaicināt citas personas piedalīties sanāksmēs kā novērotājas. Zinātniskā padomdevēja struktūra pieņem savu reglamentu
  , kā arī pasākumus, ar kuriem lēmumu pieņemšanas procesā novērš visus interešu konfliktus. Sanāksmes darba kārtību, dalībnieku vārdus un protokolus savlaicīgi publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Zinātniskā padomdevēja struktūra sanāk vismaz divas reizes gadā, un sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var pieaicināt citas personas piedalīties sanāksmēs kā novērotājas. Zinātniskā padomdevēja struktūra pieņem savu reglamentu.

6.   Zinātniskā padomdevēja struktūra sanāk vismaz divas reizes gadā, un sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var pieaicināt citas personas piedalīties sanāksmēs kā novērotājas. Zinātniskā padomdevēja struktūra pieņem savu reglamentu
  , kā arī pasākumus, ar kuriem lēmumu pieņemšanas procesā novērš visus interešu konfliktus. Sanāksmes darba kārtību, dalībnieku vārdus un protokolus savlaicīgi publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

19. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas
  darba programmās, atbilstoši stratēģiskajai pētniecības
  un
  inovācijas programmai un
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  stratēģiskajai plānošanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas
  darba programmās, atbilstoši stratēģiskajai pētniecības
  un
  inovācijas programmai un
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  stratēģiskajai plānošanai
  ;

darba programmās, atbilstoši stratēģiskajai pētniecības

inovācijas programmai un

stratēģiskajai plānošanai

| (a) | konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas
  stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā
  un
  attiecīgajās darba programmās atbilstoši
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  stratēģiskajai plānošanai
  ; |
| --- | --- |

(a)

konsultē par zinātniskajām prioritātēm, kam jāpievēršas
  stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā
  un
  attiecīgajās darba programmās atbilstoši
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  stratēģiskajai plānošanai
  ;

stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā

attiecīgajās darba programmās atbilstoši

stratēģiskajai plānošanai

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – d apakšpunkts

19. pants – 7. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs;

| (d) | sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs
  , kā arī par kopuzņēmuma darbības potenciālo ietekmi uz vidi, sabiedrību un klimatu
  ; |
| --- | --- |

(d)

sniedz neatkarīgas konsultācijas un zinātnisku analīzi par konkrētiem jautājumiem, kā to pieprasa valde, jo īpaši attiecībā uz norisēm saistītās nozarēs
  , kā arī par kopuzņēmuma darbības potenciālo ietekmi uz vidi, sabiedrību un klimatu
  ;

, kā arī par kopuzņēmuma darbības potenciālo ietekmi uz vidi, sabiedrību un klimatu

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

19. pants – 7. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | novērtē potenciālo asociēto dalībnieku un ieguldījuma partneru pieteikumus un konsultē valdi par tiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

novērtē potenciālo asociēto dalībnieku un ieguldījuma partneru pieteikumus un konsultē valdi par tiem;

novērtē potenciālo asociēto dalībnieku un ieguldījuma partneru pieteikumus un konsultē valdi par tiem;

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 8. punkts

19. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Pēc katras zinātniskās padomdevējas struktūras sanāksmes tās priekšsēdētājs iesniedz valdei ziņojumu, kurā izklāstīti struktūras un tās locekļu atzinumi par sanāksmē apspriestajiem jautājumiem. | 8.   Pēc katras zinātniskās padomdevējas struktūras sanāksmes tās priekšsēdētājs iesniedz valdei ziņojumu, kurā izklāstīti struktūras un tās locekļu atzinumi par sanāksmē apspriestajiem jautājumiem.
  Ziņojumu pēc iespējas savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Pēc katras zinātniskās padomdevējas struktūras sanāksmes tās priekšsēdētājs iesniedz valdei ziņojumu, kurā izklāstīti struktūras un tās locekļu atzinumi par sanāksmē apspriestajiem jautājumiem.

8.   Pēc katras zinātniskās padomdevējas struktūras sanāksmes tās priekšsēdētājs iesniedz valdei ziņojumu, kurā izklāstīti struktūras un tās locekļu atzinumi par sanāksmē apspriestajiem jautājumiem.
  Ziņojumu pēc iespējas savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 9.a punkts (jauns)

19. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Valde bez liekas kavēšanās informē zinātnisko padomdevēju struktūru par turpmākiem pasākumiem saistībā ar tās ieteikumiem vai priekšlikumiem, vai arī norāda iemeslus, kāpēc tie nav veikti, un dara tos publiski pieejamus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Valde bez liekas kavēšanās informē zinātnisko padomdevēju struktūru par turpmākiem pasākumiem saistībā ar tās ieteikumiem vai priekšlikumiem, vai arī norāda iemeslus, kāpēc tie nav veikti, un dara tos publiski pieejamus.

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 5. punkts

20. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši attiecīgo Savienības federālo vai reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma struktūru pārstāvjus. | 5.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši attiecīgo Savienības federālo vai reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU
  un nozares
  apvienību pārstāvjus
  , pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  un citu kopuzņēmuma struktūru pārstāvjus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši attiecīgo Savienības federālo vai reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma struktūru pārstāvjus.

5.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši attiecīgo Savienības federālo vai reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU
  un nozares
  apvienību pārstāvjus
  , pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  un citu kopuzņēmuma struktūru pārstāvjus.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 6. punkts

20. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmju darba kārtību izplata pietiekamu laiku iepriekš, lai nodrošinātu atbilstošu katras dalībvalsts un asociētās valsts pārstāvību. Darba kārtību nosūta arī valdei zināšanai. | 6.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmju darba kārtību izplata pietiekamu laiku iepriekš, lai nodrošinātu atbilstošu katras dalībvalsts un asociētās valsts pārstāvību. Darba kārtību
  savlaicīgi
  nosūta arī valdei zināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmju darba kārtību izplata pietiekamu laiku iepriekš, lai nodrošinātu atbilstošu katras dalībvalsts un asociētās valsts pārstāvību. Darba kārtību nosūta arī valdei zināšanai.

6.   Valstu pārstāvju grupas sanāksmju darba kārtību izplata pietiekamu laiku iepriekš, lai nodrošinātu atbilstošu katras dalībvalsts un asociētās valsts pārstāvību. Darba kārtību
  savlaicīgi
  nosūta arī valdei zināšanai.

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

20. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | stratēģiskās ievirzes atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

stratēģiskās ievirzes atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem;

| (b) | stratēģiskās ievirzes atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai
  , Savienības galvenajām politikas jomām un virsmērķiem
  un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

(b)

stratēģiskās ievirzes atjaunināšana atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajai plānošanai
  , Savienības galvenajām politikas jomām un virsmērķiem
  un citiem Savienības un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem;

, Savienības galvenajām politikas jomām un virsmērķiem

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 7. punkts – e apakšpunkts

20. pants – 7. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | MVU iesaistīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

MVU iesaistīšana.

| (e) | MVU
  un jaunuzņēmumu, to uzņēmējdarbības apvienību, universitāšu un pētniecības organizāciju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  iesaistīšana
  un veiktie pasākumi jaunpienācēju līdzdalības veicināšanai
  . |
| --- | --- |

(e)

MVU
  un jaunuzņēmumu, to uzņēmējdarbības apvienību, universitāšu un pētniecības organizāciju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  iesaistīšana
  un veiktie pasākumi jaunpienācēju līdzdalības veicināšanai
  .

un jaunuzņēmumu, to uzņēmējdarbības apvienību, universitāšu un pētniecības organizāciju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju

un veiktie pasākumi jaunpienācēju līdzdalības veicināšanai

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 7. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

20. pants – 7. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | kopuzņēmuma darbību potenciālā ietekme uz vidi un klimatu un pievienotā vērtība sabiedrībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

kopuzņēmuma darbību potenciālā ietekme uz vidi un klimatu un pievienotā vērtība sabiedrībai;

kopuzņēmuma darbību potenciālā ietekme uz vidi un klimatu un pievienotā vērtība sabiedrībai;

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 8. punkts – a apakšpunkts

20. pants – 8. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu izvēršanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu izvēršanai;

| (a) | attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt
  (piemēram, saskaņoti kopuzņēmuma uzaicinājumi atbilstīgi to pētniecības un izstrādes ieguldījumu programmām)
  attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu
  izstrādei,
  izvēršanai
  un ieviešanai tirgū un sabiedrībā
  ; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgo valsts vai reģionālo pētniecības un inovācijas programmu statuss un iespējamo sadarbības jomu apzināšana, tostarp konkrētas darbības, kas veiktas vai ko plānots veikt
  (piemēram, saskaņoti kopuzņēmuma uzaicinājumi atbilstīgi to pētniecības un izstrādes ieguldījumu programmām)
  attiecīgo tehnoloģiju un inovatīvo risinājumu
  izstrādei,
  izvēršanai
  un ieviešanai tirgū un sabiedrībā
  ;

(piemēram, saskaņoti kopuzņēmuma uzaicinājumi atbilstīgi to pētniecības un izstrādes ieguldījumu programmām)

izstrādei,

un ieviešanai tirgū un sabiedrībā

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 9. punkts

20. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Valstu pārstāvju grupa katra kalendārā gada beigās iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta valsts vai reģionālās rīcībpolitikas kopuzņēmuma darbības jomā un nosaka īpašus veidus sadarbībai ar kopuzņēmuma finansētajām darbībām. | 9.   Valstu pārstāvju grupa katra kalendārā gada beigās iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta valsts vai reģionālās rīcībpolitikas kopuzņēmuma darbības jomā un nosaka īpašus veidus sadarbībai ar kopuzņēmuma finansētajām darbībām.
  Šo ziņojumu savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Valstu pārstāvju grupa katra kalendārā gada beigās iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta valsts vai reģionālās rīcībpolitikas kopuzņēmuma darbības jomā un nosaka īpašus veidus sadarbībai ar kopuzņēmuma finansētajām darbībām.

9.   Valstu pārstāvju grupa katra kalendārā gada beigās iesniedz ziņojumu, kurā izklāsta valsts vai reģionālās rīcībpolitikas kopuzņēmuma darbības jomā un nosaka īpašus veidus sadarbībai ar kopuzņēmuma finansētajām darbībām.
  Šo ziņojumu savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 13.a punkts (jauns)

20. pants – 13.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a
     
  Valstu pārstāvju grupa, veicot savus uzdevumus, ievēro konfidencialitātes un interešu konflikta novēršanas noteikumus, kas paredzēti 31. un 40. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a
     
  Valstu pārstāvju grupa, veicot savus uzdevumus, ievēro konfidencialitātes un interešu konflikta novēršanas noteikumus, kas paredzēti 31. un 40. pantā.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. punkts – 2. punkts

21. punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ieinteresēto personu grupā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, tostarp organizētas grupas, kas darbojas kopuzņēmuma jomā, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm. | 2.   Ieinteresēto personu grupā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, tostarp organizētas grupas
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , kas darbojas kopuzņēmuma jomā, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ieinteresēto personu grupā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, tostarp organizētas grupas, kas darbojas kopuzņēmuma jomā, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm.

2.   Ieinteresēto personu grupā var piedalīties visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, tostarp organizētas grupas
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , kas darbojas kopuzņēmuma jomā, starptautiskas interešu grupas no dalībvalstīm, asociētajām valstīm, kā arī no citām valstīm.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2.a punkts (jauns)

21. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Valde nosaka īpašus kritērijus un atlases procedūru ieinteresēto personu grupas izveidei un cenšas nodrošināt dalību, kas ir dzimumu ziņā līszsvarota, ģeogrāfiskā zinā daudzveidīga un pārstāv dažādas nozares un izcelsmes. Attiecīgā gadījumā valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa. Nodrošina, ka ieinteresēto personu grupa ir pastāvīgi atvērta jauniem dalībniekiem, kuri būtu jāizvērtē starpposma novērtējumā un vajadzības gadījumā jāuzrunā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Valde nosaka īpašus kritērijus un atlases procedūru ieinteresēto personu grupas izveidei un cenšas nodrošināt dalību, kas ir dzimumu ziņā līszsvarota, ģeogrāfiskā zinā daudzveidīga un pārstāv dažādas nozares un izcelsmes. Attiecīgā gadījumā valde ņem vērā iespējamos kandidātus, ko ierosina valstu pārstāvju grupa. Nodrošina, ka ieinteresēto personu grupa ir pastāvīgi atvērta jauniem dalībniekiem, kuri būtu jāizvērtē starpposma novērtējumā un vajadzības gadījumā jāuzrunā.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ieinteresēto personu grupu regulāri informē par kopuzņēmuma darbībām un uzaicina sniegt komentārus par kopuzņēmuma plānotajām iniciatīvām. | 3.   Ieinteresēto personu grupu regulāri informē par kopuzņēmuma darbībām un uzaicina sniegt komentārus par kopuzņēmuma plānotajām iniciatīvām
  gan pēc uzaicinājuma saņemšanas, gan pēc savas iniciatīvas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ieinteresēto personu grupu regulāri informē par kopuzņēmuma darbībām un uzaicina sniegt komentārus par kopuzņēmuma plānotajām iniciatīvām.

3.   Ieinteresēto personu grupu regulāri informē par kopuzņēmuma darbībām un uzaicina sniegt komentārus par kopuzņēmuma plānotajām iniciatīvām
  gan pēc uzaicinājuma saņemšanas, gan pēc savas iniciatīvas
  .

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 4. punkts

21. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Ieinteresēto
  personu grupas sanāksmes
  sasauc izpilddirektors
  . | 4.   
  Izpilddirektors sasauc ieinteresēto
  personu grupas sanāksmes
  vismaz vienu reizi gadā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Ieinteresēto
  personu grupas sanāksmes
  sasauc izpilddirektors
  .

4.   
  Izpilddirektors sasauc ieinteresēto
  personu grupas sanāksmes
  vismaz vienu reizi gadā
  .

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. punkts – 5. punkts

21.

punkts – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izpilddirektors var ieteikt valdei apspriesties ar ieinteresēto personu grupu par konkrētiem jautājumiem. Ja notiek šāda apspriešanās, pēc attiecīgajām apspriedēm ieinteresēto personu grupā iesniedz ziņojumu valdei. | 5.   Izpilddirektors var ieteikt valdei apspriesties ar ieinteresēto personu grupu par konkrētiem jautājumiem. Ja notiek šāda apspriešanās, pēc attiecīgajām apspriedēm ieinteresēto personu grupā iesniedz ziņojumu valdei,
  un to publisko attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izpilddirektors var ieteikt valdei apspriesties ar ieinteresēto personu grupu par konkrētiem jautājumiem. Ja notiek šāda apspriešanās, pēc attiecīgajām apspriedēm ieinteresēto personu grupā iesniedz ziņojumu valdei.

5.   Izpilddirektors var ieteikt valdei apspriesties ar ieinteresēto personu grupu par konkrētiem jautājumiem. Ja notiek šāda apspriešanās, pēc attiecīgajām apspriedēm ieinteresēto personu grupā iesniedz ziņojumu valdei,
  un to publisko attiecīgā kopuzņēmuma tīmekļa vietnē
  .

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 5.a punkts (jauns)

21. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Valstu pārstāvju grupa, veicot savus uzdevumus, ievēro konfidencialitātes un interešu konflikta noteikumus, kas paredzēti 31. un 40. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Valstu pārstāvju grupa, veicot savus uzdevumus, ievēro konfidencialitātes un interešu konflikta noteikumus, kas paredzēti 31. un 40. pantā.

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1.a punkts (jauns)

23. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 34. panta, kopuzņēmumi var piemērot dažādas Savienības finansējuma atmaksājuma likmes vienas darbības ietvaros atkarībā no dalībnieku un darbības veida. Atmaksājuma likmes norāda darba programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 34. panta, kopuzņēmumi var piemērot dažādas Savienības finansējuma atmaksājuma likmes vienas darbības ietvaros atkarībā no dalībnieku un darbības veida. Atmaksājuma likmes norāda darba programmā.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darba programmu pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tā tiek īstenota. Darba programmu publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, un, lai veicinātu saskaņotību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējo stratēģiju, to informatīvos nolūkos dara zināmu
  attiecīgo kopu
  programmu komitejai. | 2.   Darba programmu pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tā tiek īstenota. Darba programmu publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē,
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tīmekļa vietnē un kopīgā e-datubāzē,
  un, lai veicinātu saskaņotību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējo stratēģiju, to informatīvos nolūkos dara zināmu
  attiecīgās konfigurācijas
  programmu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Darba programmu pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tā tiek īstenota. Darba programmu publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē, un, lai veicinātu saskaņotību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējo stratēģiju, to informatīvos nolūkos dara zināmu
  attiecīgo kopu
  programmu komitejai.

2.   Darba programmu pieņem līdz tā gada beigām, pēc kura tā tiek īstenota. Darba programmu publicē kopuzņēmuma tīmekļa vietnē,
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” tīmekļa vietnē un kopīgā e-datubāzē,
  un, lai veicinātu saskaņotību ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējo stratēģiju, to informatīvos nolūkos dara zināmu
  attiecīgās konfigurācijas
  programmu komitejai.

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 5. punkts

23. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas noteikta Savienības budžetā. | 5.   Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas noteikta Savienības budžetā
  , un dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālā ieguldījuma un ieguldījuma natūrā summas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas noteikta Savienības budžetā.

5.   Gada budžetu pielāgo, lai ņemtu vērā Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas noteikta Savienības budžetā
  , un dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālā ieguldījuma un ieguldījuma natūrā summas
  .

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izpilddirektors iesniedz valdei konsolidētu gada darbības pārskatu par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem. | 1.   Izpilddirektors iesniedz valdei konsolidētu gada darbības pārskatu par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.
  Konsolidēto gada darbības pārskatu savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izpilddirektors iesniedz valdei konsolidētu gada darbības pārskatu par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

1.   Izpilddirektors iesniedz valdei konsolidētu gada darbības pārskatu par savu pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.
  Konsolidēto gada darbības pārskatu savlaicīgi publisko kopuzņēmuma tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

24. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm;

| (b) | iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm
  , norādot jaunpienācēju procentuālo daļu
  ; |
| --- | --- |

(b)

iesniegtie priekšlikumi, tostarp sadalījums pa dalībnieku veidiem, ieskaitot MVU, un pa valstīm
  , norādot jaunpienācēju procentuālo daļu
  ;

, norādot jaunpienācēju procentuālo daļu

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

24. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām.

| (e) | sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un
  citām Savienības programmām, kā arī
  valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām. |
| --- | --- |

(e)

sadarbība ar citām Eiropas partnerībām, tostarp kopīgi uzaicinājumi, un sinerģija starp kopuzņēmuma darbībām un
  citām Savienības programmām, kā arī
  valstu vai reģionālām iniciatīvām un rīcībpolitikām.

citām Savienības programmām, kā arī

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

24. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | panākumi izmērāmu un paredzamu iznākumu, nodevumu un starpposma mērķu sasniegšanā noteiktajā termiņā, kā paredzēts Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā un kopuzņēmuma darba programmā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

panākumi izmērāmu un paredzamu iznākumu, nodevumu un starpposma mērķu sasniegšanā noteiktajā termiņā, kā paredzēts Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā un kopuzņēmuma darba programmā;

panākumi izmērāmu un paredzamu iznākumu, nodevumu un starpposma mērķu sasniegšanā noteiktajā termiņā, kā paredzēts Stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā un kopuzņēmuma darba programmā;

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

24. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālo iemaksu summas un faktiski sniegtais Savienības finansiālais ieguldījums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālo iemaksu summas un faktiski sniegtais Savienības finansiālais ieguldījums;

dalībnieku, kas nav Savienība, finansiālo iemaksu summas un faktiski sniegtais Savienības finansiālais ieguldījums;

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

24. pants – 2. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ec) | kopuzņēmuma ieguldījums Prasmju programmas Eiropai darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir prasmju pilnveide, lai palīdzētu īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos attiecīgajās kopuzņēmuma darbības jomās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ec)

(ec)

kopuzņēmuma ieguldījums Prasmju programmas Eiropai darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir prasmju pilnveide, lai palīdzētu īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos attiecīgajās kopuzņēmuma darbības jomās;

kopuzņēmuma ieguldījums Prasmju programmas Eiropai darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir prasmju pilnveide, lai palīdzētu īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos un palielināt absolventu skaitu STEM mācību priekšmetos attiecīgajās kopuzņēmuma darbības jomās;

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

24. pants – 2. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ed) | visas darbības, kas saistītas ar dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu, tostarp darbības, kuras veic, lai pētniecības un inovācija jomā pārvarētu dzimumu nevienlīdzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ed)

(ed)

visas darbības, kas saistītas ar dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu, tostarp darbības, kuras veic, lai pētniecības un inovācija jomā pārvarētu dzimumu nevienlīdzību;

visas darbības, kas saistītas ar dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu, tostarp darbības, kuras veic, lai pētniecības un inovācija jomā pārvarētu dzimumu nevienlīdzību;

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

26. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībnieki, kas nav Savienība, vienojas par to, kā sadalīt kopējo ieguldījumu starp tiem
  saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem
  . | 2.   Dalībnieki, kas nav Savienība, vienojas par to, kā sadalīt kopējo ieguldījumu starp tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībnieki, kas nav Savienība, vienojas par to, kā sadalīt kopējo ieguldījumu starp tiem
  saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem
  .

2.   Dalībnieki, kas nav Savienība, vienojas par to, kā sadalīt kopējo ieguldījumu starp tiem.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2.a punkts (jauns)

26. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lemjot par to, kā savstarpēji sadalīt kopējo ieguldījumu kopuzņēmumā, dalībnieki, kas nav Savienība, rīkojas saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem, neuzliekot apgrūtinošus nosacījumus MVU, kuru līdzdalību kopuzņēmumā atbalsta arī ar labvēlīgiem nosacījumiem, ņemot vērā šo uzņēmumu lielumu un to, ka salīdzinājumā ar lielākiem dalībniekiem vērtības veidošanas ķēdē tiem ir mazāk iespēju aizstāvēt savas intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Lemjot par to, kā savstarpēji sadalīt kopējo ieguldījumu kopuzņēmumā, dalībnieki, kas nav Savienība, rīkojas saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem, neuzliekot apgrūtinošus nosacījumus MVU, kuru līdzdalību kopuzņēmumā atbalsta arī ar labvēlīgiem nosacījumiem, ņemot vērā šo uzņēmumu lielumu un to, ka salīdzinājumā ar lielākiem dalībniekiem vērtības veidošanas ķēdē tiem ir mazāk iespēju aizstāvēt savas intereses.

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts

26. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas ieguldījuma saistības, izpilddirektors tos rakstveidā informē un nosaka pieņemamu laikposmu, kurā neizpilde jānovērš. Ja, beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgais dalībnieks, kas nav Savienība, joprojām nav izpildījis saistības, izpilddirektors informē Komisiju par iespējamiem pasākumiem, bet attiecīgo dalībnieku — par to, ka tas tiek diskvalificēts no balsošanas valdē saskaņā ar 11. panta 9. punktu. | 6.   Ja kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas ieguldījuma saistības, izpilddirektors tos rakstveidā informē un nosaka pieņemamu laikposmu, kurā neizpilde jānovērš. Ja, beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgais dalībnieks, kas nav Savienība, joprojām nav izpildījis saistības, izpilddirektors informē Komisiju
  un iesaistītās valstis
  par iespējamiem pasākumiem, bet attiecīgo dalībnieku — par to, ka tas tiek diskvalificēts no balsošanas valdē saskaņā ar 11. panta 9. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas ieguldījuma saistības, izpilddirektors tos rakstveidā informē un nosaka pieņemamu laikposmu, kurā neizpilde jānovērš. Ja, beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgais dalībnieks, kas nav Savienība, joprojām nav izpildījis saistības, izpilddirektors informē Komisiju par iespējamiem pasākumiem, bet attiecīgo dalībnieku — par to, ka tas tiek diskvalificēts no balsošanas valdē saskaņā ar 11. panta 9. punktu.

6.   Ja kopuzņēmuma dalībnieki, kas nav Savienība, nepilda savas ieguldījuma saistības, izpilddirektors tos rakstveidā informē un nosaka pieņemamu laikposmu, kurā neizpilde jānovērš. Ja, beidzoties minētajam laikposmam, attiecīgais dalībnieks, kas nav Savienība, joprojām nav izpildījis saistības, izpilddirektors informē Komisiju
  un iesaistītās valstis
  par iespējamiem pasākumiem, bet attiecīgo dalībnieku — par to, ka tas tiek diskvalificēts no balsošanas valdē saskaņā ar 11. panta 9. punktu.

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 4. punkts

28. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Neskarot 1.–3. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, attiecīgo kopuzņēmumu, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu. | 4.   Neskarot 1.–3. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, attiecīgo kopuzņēmumu, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu
  , nepalielinot kopuzņēmuma administratīvo slogu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Neskarot 1.–3. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, attiecīgo kopuzņēmumu, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu.

4.   Neskarot 1.–3. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, attiecīgo kopuzņēmumu, Revīzijas palātu, EPPO un OLAF atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu
  , nepalielinot kopuzņēmuma administratīvo slogu
  .

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. daļa

29. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Netiešo darbību izdevumus revidē saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [48. pantu] kā daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešajām darbībām, jo īpaši saskaņā ar minētās regulas [48. panta 2. punktā] minēto revīzijas stratēģiju. | Netiešo darbību izdevumus revidē saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [48. pantu] kā daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešajām darbībām, jo īpaši saskaņā ar minētās regulas [48. panta 2. punktā] minēto revīzijas stratēģiju
  , nepalielinot kopuzņēmuma administratīvo slogu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Netiešo darbību izdevumus revidē saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [48. pantu] kā daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešajām darbībām, jo īpaši saskaņā ar minētās regulas [48. panta 2. punktā] minēto revīzijas stratēģiju.

Netiešo darbību izdevumus revidē saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [48. pantu] kā daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” netiešajām darbībām, jo īpaši saskaņā ar minētās regulas [48. panta 2. punktā] minēto revīzijas stratēģiju
  , nepalielinot kopuzņēmuma administratīvo slogu
  .

, nepalielinot kopuzņēmuma administratīvo slogu

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijas iekšējais revidents attiecībā uz kopuzņēmumiem īsteno tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisiju. | 1.   Komisijas iekšējais revidents attiecībā uz kopuzņēmumiem īsteno tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisiju
  un veic pasākumus, ar kuriem samazina kopuzņēmumu administratīvo slogu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisijas iekšējais revidents attiecībā uz kopuzņēmumiem īsteno tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisiju.

1.   Komisijas iekšējais revidents attiecībā uz kopuzņēmumiem īsteno tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisiju
  un veic pasākumus, ar kuriem samazina kopuzņēmumu administratīvo slogu
  .

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopuzņēmums nodrošina Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tā finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to finansējuma saņēmēju rezultātus, kuri piedalās kopuzņēmuma netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tās ir saskanīgas ar piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem. | 1.   Kopuzņēmums nodrošina Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tā finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to finansējuma saņēmēju rezultātus, kuri piedalās kopuzņēmuma netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu,
  uz tām attiecas atbilstoši IT drošības un informācijas drošības standarti, tās ir saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem
  un tās ir saskanīgas ar
  personas datu aizsardzību un
  piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kopuzņēmums nodrošina Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tā finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to finansējuma saņēmēju rezultātus, kuri piedalās kopuzņēmuma netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tās ir saskanīgas ar piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem.

1.   Kopuzņēmums nodrošina Savienības iestādēm un Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tā finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to finansējuma saņēmēju rezultātus, kuri piedalās kopuzņēmuma netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu,
  uz tām attiecas atbilstoši IT drošības un informācijas drošības standarti, tās ir saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem
  un tās ir saskanīgas ar
  personas datu aizsardzību un
  piemērojamajiem konfidencialitātes noteikumiem.

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. punkts – 2. punkts

34.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Savienības rīcībpolitikas vai programmas, kopuzņēmums sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos. | 2.   Lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Savienības rīcībpolitikas vai programmas, kopuzņēmums sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos.
  Visus būtiskos datus, kas saistīti ar kopuzņēmumu iesniegtajiem projektiem, iekļauj vienotā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Savienības rīcībpolitikas vai programmas, kopuzņēmums sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos.

2.   Lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Savienības rīcībpolitikas vai programmas, kopuzņēmums sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos.
  Visus būtiskos datus, kas saistīti ar kopuzņēmumu iesniegtajiem projektiem, iekļauj vienotā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” datubāzē.

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. punkts – 2. punkts

35.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Personāla resursus nosaka katra kopuzņēmuma štatu sarakstā, norādot pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu. | 2.   Personāla resursus nosaka katra kopuzņēmuma štatu sarakstā,
  un tas pienācīgi atspoguļo vajadzīgo amata vietu un pakāpju skaitu visaugstāko darbā pieņemšanas standartu nodrošināšanai šajā jomā,
  norādot pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu
  , un ņemot vērā dzimumu līdzsvara principu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Personāla resursus nosaka katra kopuzņēmuma štatu sarakstā, norādot pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu.

2.   Personāla resursus nosaka katra kopuzņēmuma štatu sarakstā,
  un tas pienācīgi atspoguļo vajadzīgo amata vietu un pakāpju skaitu visaugstāko darbā pieņemšanas standartu nodrošināšanai šajā jomā,
  norādot pagaidu amata vietu skaitu sadalījumā pa funkciju grupām un pakāpēm un līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, saskaņā ar kopuzņēmuma gada budžetu
  , un ņemot vērā dzimumu līdzsvara principu
  .

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 1. punkts

40. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Savu
  darbību
  īstenošanā
  kopuzņēmums, tā struktūras un darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta. | 1.   
  Pieņemot lēmumus, kas saistīti ar kopuzņēmuma
  darbību
  un to īstenošanu,
  kopuzņēmums, tā struktūras
  un tā dalībnieki
  un darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Savu
  darbību
  īstenošanā
  kopuzņēmums, tā struktūras un darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta.

1.   
  Pieņemot lēmumus, kas saistīti ar kopuzņēmuma
  darbību
  un to īstenošanu,
  kopuzņēmums, tā struktūras
  un tā dalībnieki
  un darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. punkts – 2. punkts

40.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Valde pieņem noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to novēršanu un pārvaldību attiecībā uz kopuzņēmuma darbiniekiem, dalībniekiem un citām personām, kas strādā valdes uzdevumā un citās kopuzņēmuma struktūrās vai grupās, saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un Civildienesta noteikumiem attiecībā uz personālu. | 2.   Valde pieņem noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to novēršanu un pārvaldību attiecībā uz kopuzņēmuma darbiniekiem, dalībniekiem un citām personām, kas strādā valdes uzdevumā un citās kopuzņēmuma struktūrās vai grupās, saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un
  šo regulu,
  Civildienesta noteikumiem attiecībā uz personālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Valde pieņem noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to novēršanu un pārvaldību attiecībā uz kopuzņēmuma darbiniekiem, dalībniekiem un citām personām, kas strādā valdes uzdevumā un citās kopuzņēmuma struktūrās vai grupās, saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un Civildienesta noteikumiem attiecībā uz personālu.

2.   Valde pieņem noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to novēršanu un pārvaldību attiecībā uz kopuzņēmuma darbiniekiem, dalībniekiem un citām personām, kas strādā valdes uzdevumā un citās kopuzņēmuma struktūrās vai grupās, saskaņā ar kopuzņēmuma finanšu noteikumiem un
  šo regulu,
  Civildienesta noteikumiem attiecībā uz personālu.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 2.a punkts (jauns)

40. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļi un izpilddirektori publisko un regulāri atjaunina deklarāciju par visu savu profesionālo darbību, finanšu interesēm un interešu konfliktiem. Tajā ietver arī informāciju par dalību dažādās valdēs un komitejās, kā arī par visiem amatiem publiskās struktūrās, kuriem, iespējams, ir ietekme uz valsts politiku vai kuri personai dod būtisku ietekmi uz uzņēmuma vai partnerības darījumiem. Izpilddirektoriem ir profesionāla pieredze, kas liecina par viņu pieredzi konkrētā kopuzņēmuma attiecīgajā darbības nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Zinātniskās padomdevējas struktūras locekļi un izpilddirektori publisko un regulāri atjaunina deklarāciju par visu savu profesionālo darbību, finanšu interesēm un interešu konfliktiem. Tajā ietver arī informāciju par dalību dažādās valdēs un komitejās, kā arī par visiem amatiem publiskās struktūrās, kuriem, iespējams, ir ietekme uz valsts politiku vai kuri personai dod būtisku ietekmi uz uzņēmuma vai partnerības darījumiem. Izpilddirektoriem ir profesionāla pieredze, kas liecina par viņu pieredzi konkrētā kopuzņēmuma attiecīgajā darbības nozarē.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. punkts – 4. punkts

43.

punkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Likvidācijas procedūrā kopuzņēmuma aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Pārpalikumu sadala starp kopuzņēmuma dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas laikā, proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Savienībai iedalītu pārpalikumu ieskaita atpakaļ
  Savienības vispārējā
  budžetā. | 4.   Likvidācijas procedūrā kopuzņēmuma aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Pārpalikumu sadala starp kopuzņēmuma dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas laikā, proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Savienībai iedalītu pārpalikumu ieskaita atpakaļ
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  budžetā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Likvidācijas procedūrā kopuzņēmuma aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Pārpalikumu sadala starp kopuzņēmuma dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas laikā, proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Savienībai iedalītu pārpalikumu ieskaita atpakaļ
  Savienības vispārējā
  budžetā.

4.   Likvidācijas procedūrā kopuzņēmuma aktīvus izmanto, lai segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Pārpalikumu sadala starp kopuzņēmuma dalībniekiem, kas tādi ir likvidācijas laikā, proporcionāli to finansiālajam ieguldījumam kopuzņēmumā. Savienībai iedalītu pārpalikumu ieskaita atpakaļ
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  budžetā.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

44. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | paātrināt inovācijas procesu un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

paātrināt inovācijas procesu un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi;

| (a) | paātrināt
  pētniecības un
  inovācijas procesu
  un ilgtspējīgu
  un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi; |
| --- | --- |

(a)

paātrināt
  pētniecības un
  inovācijas procesu
  un ilgtspējīgu
  un biobāzētu inovatīvu risinājumu izstrādi;

pētniecības un

un ilgtspējīgu

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

44. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | paātrināt esošo nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

paātrināt esošo nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū;

| (b) | paātrināt esošo
  ilgtspējīgo,
  nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū; |
| --- | --- |

(b)

paātrināt esošo
  ilgtspējīgo,
  nobriedušo un inovatīvo biobāzēto risinājumu izvēršanu tirgū;

ilgtspējīgo,

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

44. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošināt biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošināt biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu.

| (c) | nodrošināt
  ilgtspējīgu
  biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

(c)

nodrošināt
  ilgtspējīgu
  biobāzētu rūpniecisko sistēmu augsta līmeņa vidisko sniegumu.

ilgtspējīgu

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas darbību intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas darbību intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā;

| (a) | palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas darbību intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus
  ekonomiski, vidiski un sociāli
  ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā; |
| --- | --- |

(a)

palielināt starpdisciplināru pētniecības un inovācijas darbību intensitāti, lai izmantotu dzīvības zinātņu un citu zinātnes disciplīnu progresa sniegtos ieguvumus
  ekonomiski, vidiski un sociāli
  ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izstrādē un demonstrēšanā;

ekonomiski, vidiski un sociāli

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu;

| (b) | palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu
  saskaņā ar Savienības klimata, vides un bioloģiskās daudzveidības mērķiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

palielināt un integrēt ieinteresēto personu pētniecības un inovācijas spēju visā Savienībā, lai izmantotu vietējo bioekonomikas potenciālu
  saskaņā ar Savienības klimata, vides un bioloģiskās daudzveidības mērķiem
  ;

saskaņā ar Savienības klimata, vides un bioloģiskās daudzveidības mērķiem

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | palielināt pētniecības un inovācijas spējas vides problēmu risināšanai un
  ilgtspējīgāku
  biobāzētu inovāciju attīstīšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

palielināt pētniecības un inovācijas spējas vides problēmu risināšanai un
  ilgtspējīgāku
  biobāzētu inovāciju attīstīšanai;

ilgtspējīgāku

| (c) | palielināt pētniecības un inovācijas spējas
  ekonomisko, sociālo un
  vides problēmu risināšanai un
  ilgtspējīgu
  biobāzētu inovāciju attīstīšanai; |
| --- | --- |

(c)

palielināt pētniecības un inovācijas spējas
  ekonomisko, sociālo un
  vides problēmu risināšanai un
  ilgtspējīgu
  biobāzētu inovāciju attīstīšanai;

ekonomisko, sociālo un

ilgtspējīgu

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

44. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | palīdzēt apzināt risinājumus, kuros izmanto negatīvo emisiju tehnoloģijas un pieejas, kā arī oglekļa piesaisti dabiskās sistēmās un sniedz citus ieguvumus vides jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

palīdzēt apzināt risinājumus, kuros izmanto negatīvo emisiju tehnoloģijas un pieejas, kā arī oglekļa piesaisti dabiskās sistēmās un sniedz citus ieguvumus vides jomā;

palīdzēt apzināt risinājumus, kuros izmanto negatīvo emisiju tehnoloģijas un pieejas, kā arī oglekļa piesaisti dabiskās sistēmās un sniedz citus ieguvumus vides jomā;

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | pastiprināt biobāzētu pētniecības un inovācijas procesu integrāciju Savienības rūpnieciskajās vērtības ķēdēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

pastiprināt biobāzētu pētniecības un inovācijas procesu integrāciju Savienības rūpnieciskajās vērtības ķēdēs;

| (d) | pastiprināt biobāzētu pētniecības un inovācijas procesu integrāciju Savienības rūpnieciskajās vērtības ķēdēs
  un vienlaikus paaugstināt ilgtspējas un apritīguma līmeņus
  ; |
| --- | --- |

(d)

pastiprināt biobāzētu pētniecības un inovācijas procesu integrāciju Savienības rūpnieciskajās vērtības ķēdēs
  un vienlaikus paaugstināt ilgtspējas un apritīguma līmeņus
  ;

un vienlaikus paaugstināt ilgtspējas un apritīguma līmeņus

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem biobāzētos uzņēmumos un projektos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem biobāzētos uzņēmumos un projektos;

| (e) | mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem
  ilgtspējīgos
  biobāzētos uzņēmumos un projektos; |
| --- | --- |

(e)

mazināt risku, kas saistīts ar pētniecībai un inovācijai paredzētiem ieguldījumiem
  ilgtspējīgos
  biobāzētos uzņēmumos un projektos;

ilgtspējīgos

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

44. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā vides apsvērumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā vides apsvērumi.

| (f) | lai veicinātu Savienības enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanu, nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā vides apsvērumi
  un iespējamās negatīvās ietekmes mazināšana
  . |
| --- | --- |

(f)

lai veicinātu Savienības enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanu, nodrošināt, ka biobāzētu pētniecības un inovācijas projektu izstrādē un īstenošanā tiek ņemti vērā vides apsvērumi
  un iespējamās negatīvās ietekmes mazināšana
  .

un iespējamās negatīvās ietekmes mazināšana

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko inovāciju biobāzētajā rūpniecībā, lai sasniegtu kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko inovāciju biobāzētajā rūpniecībā, lai sasniegtu kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” mērķus;

| (c) | atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko inovāciju
  un ilgtspēju
  biobāzētajā rūpniecībā, lai
  atbilstīgi ES klimata un enerģētikas mērķiem
  sasniegtu kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” mērķus; |
| --- | --- |

(c)

atbalsta lielas ietekmes daudzdisciplīnu pētniecības un inovācijas projektus, kas veicina rūpniecisko inovāciju
  un ilgtspēju
  biobāzētajā rūpniecībā, lai
  atbilstīgi ES klimata un enerģētikas mērķiem
  sasniegtu kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” mērķus;

un ilgtspēju

atbilstīgi ES klimata un enerģētikas mērķiem

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | intensificē kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” pētniecības un inovācijas darbības visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam tehnoloģiju gatavības līmenim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

intensificē kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” pētniecības un inovācijas darbības visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam tehnoloģiju gatavības līmenim;

| (d) | intensificē kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” pētniecības un inovācijas darbības visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam tehnoloģiju gatavības līmenim
  un samazina to iespējamo negatīvo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

(d)

intensificē kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” pētniecības un inovācijas darbības visā inovācijas ķēdē no zema līdz augstam tehnoloģiju gatavības līmenim
  un samazina to iespējamo negatīvo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi;

un samazina to iespējamo negatīvo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi;

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls biobāzētas rūpniecības attīstīšanai, lai sadarbotos projektu darbībās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls biobāzētas rūpniecības attīstīšanai, lai sadarbotos projektu darbībās;

| (e) | mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un
  dažādiem ģeogrāfiskajiem
  reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls
  ilgtspējīgas
  biobāzētas rūpniecības attīstīšanai, lai sadarbotos projektu darbībās; |
| --- | --- |

(e)

mobilizē un iesaista pētniecības un inovācijas dalībniekus no lauku, piekrastes, pilsētu teritorijām un
  dažādiem ģeogrāfiskajiem
  reģioniem, kam ir neizmantots potenciāls
  ilgtspējīgas
  biobāzētas rūpniecības attīstīšanai, lai sadarbotos projektu darbībās;

dažādiem ģeogrāfiskajiem

ilgtspējīgas

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpnozaru sadarbību un sekmētu inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpnozaru sadarbību un sekmētu inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū;

| (g) | veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām
  , tostarp MVU, mazajām primārā sektora un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpnozaru sadarbību un sekmētu
  ilgtspējīgu
  inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū; |
| --- | --- |

(g)

veicina saziņu un sadarbību starp pētniecības un inovācijas dalībniekiem un rūpniecības jomas ieinteresētajām personām
  , tostarp MVU, mazajām primārā sektora un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” ietvaros, lai uzlabotu informētību par strauji mainīgajām zināšanām un tehnoloģijām, veicinātu starpnozaru sadarbību un sekmētu
  ilgtspējīgu
  inovatīvu biobāzētu risinājumu pārņemšanu tirgū;

, tostarp MVU, mazajām primārā sektora un pilsoniskās sabiedrības organizācijām

ilgtspējīgu

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū;

| (h) | mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus
  ilgtspējīgu
  biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū; |
| --- | --- |

(h)

mobilizē valsts un reģionālas iestādes, kas spēj radīt labvēlīgākus apstākļus
  ilgtspējīgu
  biobāzētu inovāciju pārņemšanai tirgū;

ilgtspējīgu

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | paziņo
  un
  popularizē inovatīvus biobāzētus risinājumus politikas veidotājiem
  ,
  rūpniecībai
  ,
  NVO
  un
  patērētājiem kopumā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

paziņo
  un
  popularizē inovatīvus biobāzētus risinājumus politikas veidotājiem
  ,
  rūpniecībai
  ,
  NVO
  un
  patērētājiem kopumā
  .

paziņo

popularizē inovatīvus biobāzētus risinājumus politikas veidotājiem

rūpniecībai

NVO

patērētājiem kopumā

| (j) | pārredzami
  un
  pieejami publisko savus konstatējumus un rezultātus
  ,
  tostarp to sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi Savienībā un trešās valstīs
  ,
  un paziņo
  un
  popularizē ilgtspējīgus, inovatīvus biobāzētus risinājumus
  . |
| --- | --- |

(j)

pārredzami
  un
  pieejami publisko savus konstatējumus un rezultātus
  ,
  tostarp to sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi Savienībā un trešās valstīs
  ,
  un paziņo
  un
  popularizē ilgtspējīgus, inovatīvus biobāzētus risinājumus
  .

pārredzami

pieejami publisko savus konstatējumus un rezultātus

tostarp to sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi Savienībā un trešās valstīs

un paziņo

popularizē ilgtspējīgus, inovatīvus biobāzētus risinājumus

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

46. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “Bio-based Industries Consortium” — bezpeļņas organizācija, kura izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

“Bio-based Industries Consortium” — bezpeļņas organizācija, kura izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”;

| (b) | “Bio-based Industries Consortium” — bezpeļņas organizācija, kura izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ; |
| --- | --- |

(b)

“Bio-based Industries Consortium” — bezpeļņas organizācija, kura izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ;

, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – ievaddaļa

49. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot valdes pilnvaras lemt par papildu darbību plānu atbilstoši 16. panta 2. punkta l) apakšpunktam,
  “Bio-based Industries Consortium” vai tā sastāvā esošie vai saistītie subjekti
  katru gadu 2. panta 9. un 10. punkta darbības jomas ietvaros iesniedz priekšlikumu par papildu darbībām. Papildu darbības ir darbības, kas ir tieši saistītas ar kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektiem un darbībām, tostarp jo īpaši: | 1.   Neskarot valdes pilnvaras lemt par papildu darbību plānu atbilstoši 16. panta 2. punkta l) apakšpunktam,
  dalībnieki, kas nav Savienība,
  katru gadu 2. panta 9. un 10. punkta darbības jomas ietvaros iesniedz priekšlikumu par papildu darbībām. Papildu darbības ir darbības, kas ir tieši saistītas ar kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektiem un darbībām, tostarp jo īpaši: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot valdes pilnvaras lemt par papildu darbību plānu atbilstoši 16. panta 2. punkta l) apakšpunktam,
  “Bio-based Industries Consortium” vai tā sastāvā esošie vai saistītie subjekti
  katru gadu 2. panta 9. un 10. punkta darbības jomas ietvaros iesniedz priekšlikumu par papildu darbībām. Papildu darbības ir darbības, kas ir tieši saistītas ar kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektiem un darbībām, tostarp jo īpaši:

1.   Neskarot valdes pilnvaras lemt par papildu darbību plānu atbilstoši 16. panta 2. punkta l) apakšpunktam,
  dalībnieki, kas nav Savienība,
  katru gadu 2. panta 9. un 10. punkta darbības jomas ietvaros iesniedz priekšlikumu par papildu darbībām. Papildu darbības ir darbības, kas ir tieši saistītas ar kopuzņēmuma “Apritīga biobāzēta Eiropa” projektiem un darbībām, tostarp jo īpaši:

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

49. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā;

| (b) | ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā
  , tostarp izmēģinājuma un inovatīvā demonstrējumu ražotnē
  ; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumi jaunā inovatīvā un ilgtspējīgā ražotnē vai paraugprojektā
  , tostarp izmēģinājuma un inovatīvā demonstrējumu ražotnē
  ;

, tostarp izmēģinājuma un inovatīvā demonstrējumu ražotnē

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

49. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības.

| (e) | MVU un sabiedrībai paredzētas
  komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības. |
| --- | --- |

(e)

MVU un sabiedrībai paredzētas
  komunikācijas, informācijas izplatīšanas un izpratnes veicināšanas darbības.

MVU un sabiedrībai paredzētas

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. punkts – 2. punkts

52.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Valde
  ievēlē
  savu
  priekšsēdētāju
  uz diviem gadiem. | 2.   Valde
  no
  savu
  locekļu vidus
  uz diviem gadiem
  ievēlē priekšsēdētāju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Valde
  ievēlē
  savu
  priekšsēdētāju
  uz diviem gadiem.

2.   Valde
  no
  savu
  locekļu vidus
  uz diviem gadiem
  ievēlē priekšsēdētāju
  .

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. punkts – 4. punkts

52.

punkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Papildus
  2
  . punktā minētajām sanāksmēm valde vismaz vienu reizi gadā rīko arī stratēģisku sanāksmi, kuras galvenais mērķis ir apzināt ilgtspējīgas biobāzētas rūpniecības problēmas un iespējas un nodrošināt papildu stratēģisku ievirzi kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”. | 4.   Papildus
  3
  . punktā minētajām sanāksmēm valde vismaz vienu reizi gadā rīko arī stratēģisku sanāksmi, kuras galvenais mērķis ir apzināt ilgtspējīgas biobāzētas rūpniecības problēmas un iespējas un nodrošināt papildu stratēģisku ievirzi kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”
  , jo īpaši saistībā ar visas Eiropas dalībnieku potenciāla pilnīgu izmantošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Papildus
  2
  . punktā minētajām sanāksmēm valde vismaz vienu reizi gadā rīko arī stratēģisku sanāksmi, kuras galvenais mērķis ir apzināt ilgtspējīgas biobāzētas rūpniecības problēmas un iespējas un nodrošināt papildu stratēģisku ievirzi kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”.

4.   Papildus
  3
  . punktā minētajām sanāksmēm valde vismaz vienu reizi gadā rīko arī stratēģisku sanāksmi, kuras galvenais mērķis ir apzināt ilgtspējīgas biobāzētas rūpniecības problēmas un iespējas un nodrošināt papildu stratēģisku ievirzi kopuzņēmumam “Apritīga biobāzēta Eiropa”
  , jo īpaši saistībā ar visas Eiropas dalībnieku potenciāla pilnīgu izmantošanu
  .

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. punkts – 5. punkts

52.

punkts – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Uz stratēģisko sanāksmi uzaicina papildu izpilddirektorus vai amatpersonas ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām no vadošajiem Eiropas biobāzētajiem uzņēmumiem un
  Komisijas. Par novērotājiem var uzaicināt
  Valstu pārstāvju grupas, Zinātniskās komitejas un izvēršanas grupu
  priekšsēdētājus
  . | 5.   Uz stratēģisko sanāksmi uzaicina papildu izpilddirektorus vai amatpersonas ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām no vadošajiem Eiropas biobāzētajiem uzņēmumiem
  , Komisijas, kā arī attiecīgā gadījumā neatkarīgus ārējos ekspertus
  un
  citas ieinteresētās personas, tostarp no pilsoniskās sabiedrības un pētnieku aprindām. Pastāvīgie novērotāji ir
  Valstu pārstāvju grupas, Zinātniskās komitejas un izvēršanas grupu
  priekšsēdētāji
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Uz stratēģisko sanāksmi uzaicina papildu izpilddirektorus vai amatpersonas ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām no vadošajiem Eiropas biobāzētajiem uzņēmumiem un
  Komisijas. Par novērotājiem var uzaicināt
  Valstu pārstāvju grupas, Zinātniskās komitejas un izvēršanas grupu
  priekšsēdētājus
  .

5.   Uz stratēģisko sanāksmi uzaicina papildu izpilddirektorus vai amatpersonas ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām no vadošajiem Eiropas biobāzētajiem uzņēmumiem
  , Komisijas, kā arī attiecīgā gadījumā neatkarīgus ārējos ekspertus
  un
  citas ieinteresētās personas, tostarp no pilsoniskās sabiedrības un pētnieku aprindām. Pastāvīgie novērotāji ir
  Valstu pārstāvju grupas, Zinātniskās komitejas un izvēršanas grupu
  priekšsēdētāji
  .

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts

53. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Zinātniskās komitejas priekšsēdētāju ievēlē
  uz diviem gadiem. | 3.   
  Zinātniskā komiteja no savu locekļu vidus
  uz diviem gadiem
  ievēlē priekšsēdētāju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Zinātniskās komitejas priekšsēdētāju ievēlē
  uz diviem gadiem.

3.   
  Zinātniskā komiteja no savu locekļu vidus
  uz diviem gadiem
  ievēlē priekšsēdētāju
  .

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 4. punkts

53. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Zinātniskā komiteja izveido darba grupu, kuras sastāvā ir atbilstoša profila locekļi, kas palīdz nodrošināt, ka tiek pietiekami ņemti vērā visi darba programmas ilgtspējas aspekti.
  Kad vien iespējams,
  Zinātniskās komitejas konsultācijās par darba programmu iekļauj aspektus, kas saistīti ar apritīgumu, vides ilgtspēju, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu, kā arī biobāzēto sistēmu un saistīto vērtības ķēžu
  plašākus
  ilgtspējas aspektus. | 4.   Zinātniskā komiteja izveido darba grupu, kuras sastāvā ir atbilstoša profila locekļi, kas palīdz nodrošināt, ka tiek pietiekami ņemti vērā visi darba programmas ilgtspējas aspekti. Zinātniskās komitejas konsultācijās par darba programmu iekļauj aspektus, kas saistīti ar
  dabas resursu ierobežoto pieejamību,
  apritīgumu, vides ilgtspēju, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu,
  zemes, augsnes un ūdens kvalitāti,
  kā arī
  plašākus sociālās un klimata ietekmes un
  biobāzēto sistēmu un saistīto vērtības ķēžu ilgtspējas aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Zinātniskā komiteja izveido darba grupu, kuras sastāvā ir atbilstoša profila locekļi, kas palīdz nodrošināt, ka tiek pietiekami ņemti vērā visi darba programmas ilgtspējas aspekti.
  Kad vien iespējams,
  Zinātniskās komitejas konsultācijās par darba programmu iekļauj aspektus, kas saistīti ar apritīgumu, vides ilgtspēju, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu, kā arī biobāzēto sistēmu un saistīto vērtības ķēžu
  plašākus
  ilgtspējas aspektus.

4.   Zinātniskā komiteja izveido darba grupu, kuras sastāvā ir atbilstoša profila locekļi, kas palīdz nodrošināt, ka tiek pietiekami ņemti vērā visi darba programmas ilgtspējas aspekti. Zinātniskās komitejas konsultācijās par darba programmu iekļauj aspektus, kas saistīti ar
  dabas resursu ierobežoto pieejamību,
  apritīgumu, vides ilgtspēju, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu,
  zemes, augsnes un ūdens kvalitāti,
  kā arī
  plašākus sociālās un klimata ietekmes un
  biobāzēto sistēmu un saistīto vērtības ķēžu ilgtspējas aspektus.

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts

54. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbilstoši 21. pantam izveido vienu vai vairākas izvēršanas grupas. Izvēršanas grupu uzdevums ir konsultēt valdi par jautājumiem, kas ir kritiski svarīgi biobāzētas inovācijas pārņemšanai tirgū, un veicināt ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izvēršanu. | 1.   Atbilstoši 21. pantam izveido vienu vai vairākas izvēršanas grupas. Izvēršanas grupu uzdevums ir konsultēt valdi par jautājumiem, kas ir kritiski svarīgi
  ilgtspējīgas
  biobāzētas inovācijas pārņemšanai tirgū, un veicināt ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izvēršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atbilstoši 21. pantam izveido vienu vai vairākas izvēršanas grupas. Izvēršanas grupu uzdevums ir konsultēt valdi par jautājumiem, kas ir kritiski svarīgi biobāzētas inovācijas pārņemšanai tirgū, un veicināt ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izvēršanu.

1.   Atbilstoši 21. pantam izveido vienu vai vairākas izvēršanas grupas. Izvēršanas grupu uzdevums ir konsultēt valdi par jautājumiem, kas ir kritiski svarīgi
  ilgtspējīgas
  biobāzētas inovācijas pārņemšanai tirgū, un veicināt ilgtspējīgu biobāzētu risinājumu izvēršanu.

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

54. pants – 2. punkts

54. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izvēršanas grupu sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un biobāzētas inovācijas ieinteresēto personu pārstāvību. Jebkura ieinteresētā persona, kas nav “Bio-based Industries Consortium” locekļi vai to sastāvā esoši vai saistīti subjekti, var izteikt ieinteresētību kļūt par izvēršanas grupas locekli. Valde nosaka izvēršanas grupu paredzamo lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un iespēju atjaunot tās locekļu dalību un izraugās tās locekļus. Locekļu saraksts ir publiski pieejams. | 2.   Izvēršanas grupu sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un biobāzētas inovācijas ieinteresēto personu pārstāvību. Jebkura ieinteresētā persona, kas nav “Bio-based Industries Consortium” locekļi vai to sastāvā esoši vai saistīti subjekti, var izteikt ieinteresētību kļūt par izvēršanas grupas locekli
  , ja tie pārstāv MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Izvēršanas grupu sastāvā cenšas iekļaut visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp primārās nozares (lauksaimniecība, akvakultūra, zivsaimniecība un mežsaimniecība) pārstāvjus, kā arī atkritumu, atlieku un blakus plūsmu pakalpojumu sniedzējus, reģionālās iestādes un ieguldītājus, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus.
  Valde nosaka izvēršanas grupu paredzamo lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un iespēju atjaunot tās locekļu dalību un izraugās tās locekļus
  saskaņā ar šīs regulas 21. pantu
  . Locekļu saraksts ir publiski pieejams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izvēršanas grupu sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un biobāzētas inovācijas ieinteresēto personu pārstāvību. Jebkura ieinteresētā persona, kas nav “Bio-based Industries Consortium” locekļi vai to sastāvā esoši vai saistīti subjekti, var izteikt ieinteresētību kļūt par izvēršanas grupas locekli. Valde nosaka izvēršanas grupu paredzamo lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un iespēju atjaunot tās locekļu dalību un izraugās tās locekļus. Locekļu saraksts ir publiski pieejams.

2.   Izvēršanas grupu sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un biobāzētas inovācijas ieinteresēto personu pārstāvību. Jebkura ieinteresētā persona, kas nav “Bio-based Industries Consortium” locekļi vai to sastāvā esoši vai saistīti subjekti, var izteikt ieinteresētību kļūt par izvēršanas grupas locekli
  , ja tie pārstāv MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Izvēršanas grupu sastāvā cenšas iekļaut visplašāko ieinteresēto personu loku, tostarp primārās nozares (lauksaimniecība, akvakultūra, zivsaimniecība un mežsaimniecība) pārstāvjus, kā arī atkritumu, atlieku un blakus plūsmu pakalpojumu sniedzējus, reģionālās iestādes un ieguldītājus, lai novērstu tirgus nepilnības un neilgtspējīgus biobāzētus procesus.
  Valde nosaka izvēršanas grupu paredzamo lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un iespēju atjaunot tās locekļu dalību un izraugās tās locekļus
  saskaņā ar šīs regulas 21. pantu
  . Locekļu saraksts ir publiski pieejams.

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

54. pants – 3. punkts

54. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izvēršanas grupas tiekas vismaz reizi gadā klātienē vai virtuālā sanāksmē. Pirmajā sanāksmē izvēršanas grupas pieņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina valde. Izvēršanas grupu ārkārtas sanāksmes sasauc pēc valdes pieprasījuma. Valde var pieprasīt, lai ārkārtas sanāksmēs piedalās papildu personas. Minēto ārkārtas sanāksmju dalībnieku saraksts ir publiski pieejams. | 3.   Izvēršanas grupas tiekas vismaz reizi gadā klātienē vai virtuālā sanāksmē. Pirmajā sanāksmē izvēršanas grupas pieņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina valde. Izvēršanas grupu ārkārtas sanāksmes sasauc pēc valdes pieprasījuma. Valde var pieprasīt, lai ārkārtas sanāksmēs piedalās papildu personas. Minēto ārkārtas sanāksmju
  darba kārtības, protokoli un
  dalībnieku saraksts ir publiski pieejams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izvēršanas grupas tiekas vismaz reizi gadā klātienē vai virtuālā sanāksmē. Pirmajā sanāksmē izvēršanas grupas pieņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina valde. Izvēršanas grupu ārkārtas sanāksmes sasauc pēc valdes pieprasījuma. Valde var pieprasīt, lai ārkārtas sanāksmēs piedalās papildu personas. Minēto ārkārtas sanāksmju dalībnieku saraksts ir publiski pieejams.

3.   Izvēršanas grupas tiekas vismaz reizi gadā klātienē vai virtuālā sanāksmē. Pirmajā sanāksmē izvēršanas grupas pieņem savu reglamentu. Reglamentu apstiprina valde. Izvēršanas grupu ārkārtas sanāksmes sasauc pēc valdes pieprasījuma. Valde var pieprasīt, lai ārkārtas sanāksmēs piedalās papildu personas. Minēto ārkārtas sanāksmju
  darba kārtības, protokoli un
  dalībnieku saraksts ir publiski pieejams.

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

54. pants – 5. punkts

54. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izvēršanas grupas pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar biobāzētas inovācijas izvēršanu. Izvēršanas grupas var arī sniegt ieteikumus valdei jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas. | 5.   Izvēršanas grupas pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar
  ilgtspējīgas
  biobāzētas inovācijas izvēršanu. Izvēršanas grupas var arī sniegt ieteikumus valdei jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izvēršanas grupas pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar biobāzētas inovācijas izvēršanu. Izvēršanas grupas var arī sniegt ieteikumus valdei jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas.

5.   Izvēršanas grupas pēc valdes pieprasījuma sniedz ieteikumus par jautājumiem, kas saistīti ar
  ilgtspējīgas
  biobāzētas inovācijas izvēršanu. Izvēršanas grupas var arī sniegt ieteikumus valdei jebkurā laikā pēc savas iniciatīvas.

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

55. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa (47) vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa (47) vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam;

47

| (a) | sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa (47) vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

(a)

sniegt ieguldījumu aviācijas ekoloģiskās pēdas mazināšanā, paātrinot klimatneitrālu aviācijas tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izvēršanai un tādējādi sniedzot ievērojamu ieguldījumu Eiropas zaļā kursa (47) vispārējo mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar mērķrādītāju, kas paredz visā Savienībā neto siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem, un virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam;

47

vēlākais

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

55. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītās pētniecības un inovācijas darbības palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma prasībām (48) un arī turpmāk ir drošs, uzticams, rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītās pētniecības un inovācijas darbības palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma prasībām (48) un arī turpmāk ir drošs, uzticams, rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai;

48

| (b) | nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītās pētniecības un inovācijas darbības palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma prasībām (48) un arī turpmāk ir
  konkurētspējīgs,
  drošs, uzticams
  , ilgtspējīgs, cenas ziņā pieņemams
  , rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt, ka ar aeronautiku saistītās pētniecības un inovācijas darbības palīdz uzlabot ilgtspējīgu Savienības aviācijas nozares konkurētspēju pasaulē, un nodrošināt, ka klimatneitrālas aviācijas tehnoloģijas atbilst attiecīgajām aviācijas drošuma prasībām (48) un arī turpmāk ir
  konkurētspējīgs,
  drošs, uzticams
  , ilgtspējīgs, cenas ziņā pieņemams
  , rentabls un iedarbīgs līdzeklis pasažieru un kravu pārvadāšanai;

48

konkurētspējīgs,

, ilgtspējīgs, cenas ziņā pieņemams

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

55. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam;

| (a) | integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas
  , kā arī ar CO2 emisijām nesaistītu ietekmi
  ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

(a)

integrēt un demonstrēt revolucionāras gaisa kuģu tehnoloģiskās inovācijas, kas spēj samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas
  , kā arī ar CO2 emisijām nesaistītu ietekmi
  ne mazāk kā par 30 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2020. gada modernajām tehnoloģijām, vienlaikus bruģējot ceļu uz klimatneitrālu aviāciju līdz 2050. gadam;

, kā arī ar CO2

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

55. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi līdz 2050. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi līdz 2050. gadam;

| (b) | nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi
  vēlākais
  līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt, ka inovāciju tehnoloģiskā un potenciālā rūpnieciskā gatavība ir pietiekama, lai līdz 2035. gadam varētu izlaist revolucionārus jaunus produktus un pakalpojumus ar mērķi aizstāt 75 % aktīvās gaisa kuģu flotes līdz 2050. gadam un attīstīt inovatīvu, uzticamu, drošu un rentablu Eiropas aviācijas sistēmu, kas spēj sasniegt klimatneitralitātes mērķi
  vēlākais
  līdz 2050. gadam;

vēlākais

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

55. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari un
  MVU un
  arī izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari un
  MVU un
  arī izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām.

MVU un

| (c) | paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari
  , MVU
  un
  jaunuzņēmumus, kā
  arī
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus un
  izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām
  , kā arī atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgo prasmju izmantošanu vērtības ķēdē
  . |
| --- | --- |

(c)

paplašināt un sekmēt klimatneitrālas aviācijas pētniecības un inovācijas vērtības ķēžu integrāciju, iesaistot akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas, rūpniecības nozari
  , MVU
  un
  jaunuzņēmumus, kā
  arī
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus un
  izmantojot priekšrocības, ko sniedz sinerģija ar citām saistītām valstu un Eiropas programmām
  , kā arī atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgo prasmju izmantošanu vērtības ķēdē
  .

, MVU

jaunuzņēmumus, kā

pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus un

, kā arī atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgo prasmju izmantošanu vērtības ķēdē

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

55. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | veicināt kvalitatīvas darbvietas aviācijas nozarē, kā arī atjaunot un rosināt izaugsmi, ņemot vērā tās īpašo nozīmi Savienības ekonomikas un sociālajā atveseļošanā un tās klimata un vides mērķu sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

veicināt kvalitatīvas darbvietas aviācijas nozarē, kā arī atjaunot un rosināt izaugsmi, ņemot vērā tās īpašo nozīmi Savienības ekonomikas un sociālajā atveseļošanā un tās klimata un vides mērķu sasniegšanā.

veicināt kvalitatīvas darbvietas aviācijas nozarē, kā arī atjaunot un rosināt izaugsmi, ņemot vērā tās īpašo nozīmi Savienības ekonomikas un sociālajā atveseļošanā un tās klimata un vides mērķu sasniegšanā.

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

56. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecīgajās tīmekļa vietnēs publicē visu informāciju, kas nepieciešama priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai Tīras aviācijas kopuzņēmumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecīgajās tīmekļa vietnēs publicē visu informāciju, kas nepieciešama priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai Tīras aviācijas kopuzņēmumam;

| (a) | attiecīgajās tīmekļa vietnēs
  pārredzami un lietotājam ērtā veidā
  publicē visu informāciju, kas nepieciešama priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai Tīras aviācijas kopuzņēmumam; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgajās tīmekļa vietnēs
  pārredzami un lietotājam ērtā veidā
  publicē visu informāciju, kas nepieciešama priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai Tīras aviācijas kopuzņēmumam;

pārredzami un lietotājam ērtā veidā

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

56. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 55. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu un veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt
  Komisijas tiešā pārraudzībā
  īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 55. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu un veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt
  Komisijas tiešā pārraudzībā
  īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi;

Komisijas tiešā pārraudzībā

| (b) | uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 55. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu un veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi; |
| --- | --- |

(b)

uzrauga un novērtē tehnoloģiju progresu virzībā uz 55. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu un veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai, lai varētu neatkarīgi uzraudzīt īstenotās aviācijas pētniecības un inovācijas ietekmi;

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

56. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus,
  lai
  atbalstītu tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus,
  lai
  atbalstītu tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū.

lai

| (c) | pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus,
  kas
  atbalsta tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū, un
  sniedz atsauksmes šajos jautājumos
  . |
| --- | --- |

(c)

pēc Komisijas pieprasījuma palīdz tai noteikt noteikumus un standartus,
  kas
  atbalsta tīras aviācijas risinājumu pārņemšanu tirgū, un koordinēt to izstrādi, jo īpaši, veicot pētījumus, simulācijas un sniedzot tehniskas konsultācijas, vienlaikus ņemot vērā vajadzību likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū, un
  sniedz atsauksmes šajos jautājumos
  .

kas

sniedz atsauksmes šajos jautājumos

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

56. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | izstrādā mehānismus, ar kuriem palielina koordināciju un saskaņotību starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un valstu atveseļošanas plānu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

izstrādā mehānismus, ar kuriem palielina koordināciju un saskaņotību starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un valstu atveseļošanas plānu īstenošanu;

izstrādā mehānismus, ar kuriem palielina koordināciju un saskaņotību starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un valstu atveseļošanas plānu īstenošanu;

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

56. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | veicina koordināciju ar dalībvalstu pētniecības un inovāciju programmām un tā paver iespēju izstrādāt augšupēju sadarbīgo ceļvedi un kopīgi īstenot dažas darbības, lai maksimāli palielinātu pētniecības programmu sinhronizācijas radīto sviras efektu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

veicina koordināciju ar dalībvalstu pētniecības un inovāciju programmām un tā paver iespēju izstrādāt augšupēju sadarbīgo ceļvedi un kopīgi īstenot dažas darbības, lai maksimāli palielinātu pētniecības programmu sinhronizācijas radīto sviras efektu;

veicina koordināciju ar dalībvalstu pētniecības un inovāciju programmām un tā paver iespēju izstrādāt augšupēju sadarbīgo ceļvedi un kopīgi īstenot dažas darbības, lai maksimāli palielinātu pētniecības programmu sinhronizācijas radīto sviras efektu;

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

57. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos Tīras aviācijas kopuzņēmumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos Tīras aviācijas kopuzņēmumam;

beznosacījumu

| (b) | dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam, kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos Tīras aviācijas kopuzņēmumam
  , kurā dalība balstās uz taisnīgu līdzsvaru starp saņemto Savienības finansējumu un sniegto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ; |
| --- | --- |

(b)

dibinātāji, kas uzskaitīti I pielikumā, pēc tam, kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos Tīras aviācijas kopuzņēmumam
  , kurā dalība balstās uz taisnīgu līdzsvaru starp saņemto Savienības finansējumu un sniegto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ;

, kurā dalība balstās uz taisnīgu līdzsvaru starp saņemto Savienības finansējumu un sniegto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

60. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | darbības, uz
  kurām attiecas
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma
  netiešās darbības
  ,
  bet
  kuras
  netiek finansētas šādu netiešo darbību ietvaros
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

darbības, uz
  kurām attiecas
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma
  netiešās darbības
  ,
  bet
  kuras
  netiek finansētas šādu netiešo darbību ietvaros
  ;

kurām attiecas

netiešās darbības

bet

netiek finansētas šādu netiešo darbību ietvaros

| (a) | darbības,
  kuras attiecas
  uz
  visu to
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma
  daļu, ko nefinansē Savienība
  ,
  un
  kuras
  veicina kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu
  ; |
| --- | --- |

(a)

darbības,
  kuras attiecas
  uz
  visu to
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma
  daļu, ko nefinansē Savienība
  ,
  un
  kuras
  veicina kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu
  ;

kuras attiecas

visu to

daļu, ko nefinansē Savienība

un

veicina kopuzņēmuma darba programmas īstenošanu

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

60. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina projektus, kurus īsteno saistībā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina projektus, kurus īsteno saistībā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

| (d) | privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina projektus, kurus īsteno saistībā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu
  , kā arī darbības, kas visā vērtības ķēdē veicina rūpniecībai vajadzīgu prasmju apguvi
  ; |
| --- | --- |

(d)

privātus pētniecības un inovācijas projektus, kas papildina projektus, kurus īsteno saistībā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu
  , kā arī darbības, kas visā vērtības ķēdē veicina rūpniecībai vajadzīgu prasmju apguvi
  ;

, kā arī darbības, kas visā vērtības ķēdē veicina rūpniecībai vajadzīgu prasmju apguvi

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

61. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

61.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Eiropas Tīras aviācijas padomdevēja struktūra; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

Eiropas Tīras aviācijas padomdevēja struktūra;

| (d) | Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskā
  padomdevēja struktūra; |
| --- | --- |

(d)

Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskā
  padomdevēja struktūra;

zinātniskā

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

62. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

62. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | deviņi
  dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu
  integrētāju
  , dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei. Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz
  viens
  Eiropas MVU pārstāvis, viens pētniecības organizāciju pārstāvis un viens akadēmisko iestāžu pārstāvis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

deviņi
  dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu
  integrētāju
  , dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei. Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz
  viens
  Eiropas MVU pārstāvis, viens pētniecības organizāciju pārstāvis un viens akadēmisko iestāžu pārstāvis.

deviņi

integrētāju

viens

| (b) | divpadsmit
  dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu
  ražotāju
  , dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei
  , ņemot vērā dzimumu līdzsvaru
  . Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz
  divi
  Eiropas MVU
  pārstāvji, viens asociēto dalībnieku
  pārstāvis, viens pētniecības organizāciju pārstāvis un viens akadēmisko iestāžu pārstāvis. |
| --- | --- |

(b)

divpadsmit
  dalībnieku, kas nav Savienība, pārstāvji, kurus izvēlas dibinātāji un asociētie dalībnieki no sava vidus, nodrošinot līdzsvarotu aeronautikas vērtības ķēdes pārstāvību, piemēram, gaisa kuģu sistēmu
  ražotāju
  , dzinēju ražotāju un aprīkojuma ražotāju pārstāvību. Valde savā reglamentā nosaka rotācijas mehānismu dalībnieku, kas nav Savienība, amata vietu sadalei
  , ņemot vērā dzimumu līdzsvaru
  . Izraudzīto pārstāvju vidū ir vismaz
  divi
  Eiropas MVU
  pārstāvji, viens asociēto dalībnieku
  pārstāvis, viens pētniecības organizāciju pārstāvis un viens akadēmisko iestāžu pārstāvis.

divpadsmit

ražotāju

, ņemot vērā dzimumu līdzsvaru

divi

pārstāvji, viens asociēto dalībnieku

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

64. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu
  zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un nodrošina
  55. pantā minēto kopuzņēmuma konkrēto mērķu
  sasniegšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu
  zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un nodrošina
  55. pantā minēto kopuzņēmuma konkrēto mērķu
  sasniegšanu
  ;

zaļā kursa mērķu sasniegšanā, un nodrošina

sasniegšanu

| (b) | veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu 55. pantā minēto kopuzņēmuma konkrēto mērķu
  sasniegšanā atbilstīgi zaļā kursa mērķiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

veicina tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū, lai sniegtu ieguldījumu 55. pantā minēto kopuzņēmuma konkrēto mērķu
  sasniegšanā atbilstīgi zaļā kursa mērķiem
  ;

sasniegšanā atbilstīgi zaļā kursa mērķiem

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2. punkts – ievaddaļa

64. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Valde lemj par programmas īstenošanu un par Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, tostarp par: | 2.   Valde
  veic novērtējumu un
  lemj par programmas īstenošanu un par Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, tostarp par: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Valde lemj par programmas īstenošanu un par Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, tostarp par:

2.   Valde
  veic novērtējumu un
  lemj par programmas īstenošanu un par Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, tostarp par:

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

64. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un tās iespējamiem grozījumiem un par darba programmu, tostarp par atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un tās iespējamiem grozījumiem un par darba programmu, tostarp par atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| (a) | stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un tās iespējamiem grozījumiem un par darba programmu, tostarp par atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus
  pēc apspriešanās ar Tīras aviācijas zinātnisko konsultatīvo struktūru
  ; |
| --- | --- |

(a)

stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un tās iespējamiem grozījumiem un par darba programmu, tostarp par atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus
  pēc apspriešanās ar Tīras aviācijas zinātnisko konsultatīvo struktūru
  ;

pēc apspriešanās ar Tīras aviācijas zinātnisko konsultatīvo struktūru

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

64. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Tīras aviācijas kopuzņēmuma uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, tostarp atklātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Tīras aviācijas kopuzņēmuma uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, tostarp atklātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| (b) | Tīras aviācijas kopuzņēmuma uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar
  Savienības galvenajām prioritātēm un virsmērķiem, kā arī
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, tostarp atklātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(b)

Tīras aviācijas kopuzņēmuma uzaicinājumu stratēģisko daudzgadu plānošanu un to saskaņošanu ar
  Savienības galvenajām prioritātēm un virsmērķiem, kā arī
  pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un saistītajām darba programmām, kā arī tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, tostarp atklātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

Savienības galvenajām prioritātēm un virsmērķiem, kā arī

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

65. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbilstošs skaits
  Komisijas
  pārstāvju
  un Savienības
  struktūru
  , kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atbilstošs skaits
  Komisijas
  pārstāvju
  un Savienības
  struktūru
  , kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē;

atbilstošs skaits

pārstāvju

struktūru

| (a) | divi
  Komisijas
  pārstāvji
  un Savienības
  struktūras
  , kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē; |
| --- | --- |

(a)

divi
  Komisijas
  pārstāvji
  un Savienības
  struktūras
  , kā to izlemj Savienības pārstāvji valdē;

divi

pārstāvji

struktūras

Grozījums Nr. 268

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

65. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | divi Tīras aviācijas kopuzņēmuma vecākie pārstāvji, kurus deleģējis izpilddirektors; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

divi Tīras aviācijas kopuzņēmuma vecākie pārstāvji, kurus deleģējis izpilddirektors;

| (c) | divi Tīras aviācijas kopuzņēmuma vecākie pārstāvji, kurus deleģējis izpilddirektors
  , kā novērotāji
  ; |
| --- | --- |

(c)

divi Tīras aviācijas kopuzņēmuma vecākie pārstāvji, kurus deleģējis izpilddirektors
  , kā novērotāji
  ;

, kā novērotāji

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 5. punkts

65. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tehniskā komiteja
  izstrādā
  un
  uztur
  programmas tehnoloģisko ceļvedi un stratēģiju. Tā ierosina un pēc vajadzības sagatavo pieņemšanai valdē Tīras aviācijas kopuzņēmuma pētniecības darbību, tehniskās stratēģijas un vispārējā pētniecības ceļveža darbības jomu un plānu. Valdes locekli var deleģēt, lai tas sekotu līdzi tajā notiekošajām darbībām. | 5.   Tehniskā komiteja
  atjaunina
  un
  papildina
  programmas tehnoloģisko ceļvedi un stratēģiju
  atbilstoši tehniskajam progresam
  . Tā ierosina un pēc vajadzības sagatavo pieņemšanai valdē Tīras aviācijas kopuzņēmuma pētniecības darbību, tehniskās stratēģijas un vispārējā pētniecības ceļveža darbības jomu un plānu. Valdes locekli var deleģēt, lai tas sekotu līdzi tajā notiekošajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Tehniskā komiteja
  izstrādā
  un
  uztur
  programmas tehnoloģisko ceļvedi un stratēģiju. Tā ierosina un pēc vajadzības sagatavo pieņemšanai valdē Tīras aviācijas kopuzņēmuma pētniecības darbību, tehniskās stratēģijas un vispārējā pētniecības ceļveža darbības jomu un plānu. Valdes locekli var deleģēt, lai tas sekotu līdzi tajā notiekošajām darbībām.

5.   Tehniskā komiteja
  atjaunina
  un
  papildina
  programmas tehnoloģisko ceļvedi un stratēģiju
  atbilstoši tehniskajam progresam
  . Tā ierosina un pēc vajadzības sagatavo pieņemšanai valdē Tīras aviācijas kopuzņēmuma pētniecības darbību, tehniskās stratēģijas un vispārējā pētniecības ceļveža darbības jomu un plānu. Valdes locekli var deleģēt, lai tas sekotu līdzi tajā notiekošajām darbībām.

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

65. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē;

| (a) | pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,
  pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē; |
| --- | --- |

(a)

pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,
  pēc vajadzības sagatavo stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas grozījumu priekšlikumus to apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē;

pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

65. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, tostarp pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, tostarp pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| (b) | pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,
  sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, tostarp pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(b)

pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,
  sagatavo priekšlikumus tehniskajām prioritātēm un pētniecības darbībām, kas jāiekļauj darba programmā, tostarp pētniecības tematus atklātiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

pamatojoties uz paplašinātu dialogu ar ieinteresētajām personām,

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

65. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma darba programmu un mērķus saskaņotu
  ar
  vispārējo pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai
  Tīras aviācijas kopuzņēmuma darba programmu un mērķus saskaņotu
  ar
  vispārējo pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa” un citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām;

Tīras aviācijas kopuzņēmuma darba programmu un mērķus saskaņotu

vispārējo pamatprogrammu

| (d) | pamatojoties uz neatkarīgu darbības pārskatīšanu un programmas iespējamās ietekmes analīzi,
  ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē
  Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas un
  programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai
  saglabātu darba programmas saskaņotību ar Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķiem,
  ar
  vispārējiem pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  mērķiem
  un
  ar
  citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām; |
| --- | --- |

(d)

pamatojoties uz neatkarīgu darbības pārskatīšanu un programmas iespējamās ietekmes analīzi,
  ierosina apspriešanai un galīgā lēmuma pieņemšanai valdē
  Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas un
  programmas tehniskās darbības jomas pārskatīšanu vai optimizēšanu, lai
  saglabātu darba programmas saskaņotību ar Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķiem,
  ar
  vispārējiem pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  mērķiem
  un
  ar
  citām ar Eiropas partnerībām saistītām darba programmām;

pamatojoties uz neatkarīgu darbības pārskatīšanu un programmas iespējamās ietekmes analīzi,

Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas un

saglabātu darba programmas saskaņotību ar Tīras aviācijas kopuzņēmuma mērķiem,

vispārējiem pamatprogrammas

mērķiem

ar

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. punkts – ievaddaļa

66. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus 18. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Tīras aviācijas kopuzņēmuma izpilddirektors veic arī šādus uzdevumus: | Papildus 18. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Tīras aviācijas kopuzņēmuma izpilddirektors
  saskaņā ar valdes norādījumiem un tās vadībā
  veic arī šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildus 18. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Tīras aviācijas kopuzņēmuma izpilddirektors veic arī šādus uzdevumus:

Papildus 18. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Tīras aviācijas kopuzņēmuma izpilddirektors
  saskaņā ar valdes norādījumiem un tās vadībā
  veic arī šādus uzdevumus:

saskaņā ar valdes norādījumiem un tās vadībā

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

66.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veicina koordināciju, ko veic Komisija
  saskaņā ar tehniskās komitejas ieteikumiem, starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un attiecīgajām pētniecības un inovācijas darbībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

veicina koordināciju, ko veic Komisija
  saskaņā ar tehniskās komitejas ieteikumiem, starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un attiecīgajām pētniecības un inovācijas darbībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju;

veicina koordināciju, ko veic Komisija

| (d) | ciešā sadarbībā ar Komisiju un
  saskaņā ar tehniskās komitejas ieteikumiem
  atbild par koordināciju
  starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un attiecīgajām pētniecības un inovācijas darbībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros
  ar mērķi tās vadīt un īstenot
  , lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju
  , un par piemērotu darbības mehānismu noteikšanu, lai sasaistītu sadarbīgas pētniecības tēmas un no tām izrietošos Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas projektus
  ; |
| --- | --- |

(d)

ciešā sadarbībā ar Komisiju un
  saskaņā ar tehniskās komitejas ieteikumiem
  atbild par koordināciju
  starp Tīras aviācijas kopuzņēmuma darbībām un attiecīgajām pētniecības un inovācijas darbībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros
  ar mērķi tās vadīt un īstenot
  , lai izvairītos no pārklāšanās un sekmētu sinerģiju
  , un par piemērotu darbības mehānismu noteikšanu, lai sasaistītu sadarbīgas pētniecības tēmas un no tām izrietošos Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas projektus
  ;

ciešā sadarbībā ar Komisiju un

atbild par koordināciju

ar mērķi tās vadīt un īstenot

, un par piemērotu darbības mehānismu noteikšanu, lai sasaistītu sadarbīgas pētniecības tēmas un no tām izrietošos Stratēģiskās pētniecības un inovāciju programmas projektus

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

66. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai
  to
  aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai
  , kuras veic Komisijas tiešā pārraudzībā
  , un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā procesa neatkarību no Tīras aviācijas kopuzņēmuma, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi. Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai
  to
  aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai
  , kuras veic Komisijas tiešā pārraudzībā
  , un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā procesa neatkarību no Tīras aviācijas kopuzņēmuma, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi. Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā;

to

, kuras veic Komisijas tiešā pārraudzībā

| (g) | nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai
  veikto
  aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai, un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā procesa neatkarību no Tīras aviācijas kopuzņēmuma, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi
  , neradot kopuzņēmumam papildu administratīvo slogu
  . Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā; |
| --- | --- |

(g)

nodrošina, ka kopuzņēmums veicina pilnīgu piekļuvi datiem un informācijai
  veikto
  aviācijas pētniecības un inovācijas darbību neatkarīgai ietekmes uzraudzībai, un veic visus atbilstošos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā procesa neatkarību no Tīras aviācijas kopuzņēmuma, piemēram, izmantojot publisku iepirkumu, neatkarīgus izvērtējumus, pārskatīšanu un ad hoc analīzi
  , neradot kopuzņēmumam papildu administratīvo slogu
  . Programmas uzraudzības un novērtēšanas ziņojumu iesniedz valdei reizi gadā;

veikto

, neradot kopuzņēmumam papildu administratīvo slogu

Grozījums Nr. 276

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. pants – virsraksts

68. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Tīras aviācijas padomdevēja struktūra | Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskā
  padomdevēja struktūra; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Tīras aviācijas padomdevēja struktūra

Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskā
  padomdevēja struktūra;

zinātniskā

Grozījums Nr. 277

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. pants – 1. punkts

68. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas Tīras aviācijas
  padomdevēja struktūra ir Tīras aviācijas kopuzņēmuma zinātniskā padomdevēja struktūra, ko
  izveido saskaņā ar 19. 
  panta 1. punkta a) apakšpunktu
  . | 1.   Eiropas Tīras aviācijas Z
  inātnisko padomdevēju struktūru
  izveido saskaņā ar 19.
  pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas Tīras aviācijas
  padomdevēja struktūra ir Tīras aviācijas kopuzņēmuma zinātniskā padomdevēja struktūra, ko
  izveido saskaņā ar 19. 
  panta 1. punkta a) apakšpunktu
  .

1.   Eiropas Tīras aviācijas Z
  inātnisko padomdevēju struktūru
  izveido saskaņā ar 19.
  pantu
  .

Grozījums Nr. 278

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. punkts – 2. punkts

68.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas Tīras aviācijas padomdevējai struktūrai ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu. | 2.   Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskajai
  padomdevējai struktūrai ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu
  , kas nav citu Eiropas Tīras aviācijas kopuzņēmuma struktūru locekļi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas Tīras aviācijas padomdevējai struktūrai ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu.

2.   Eiropas Tīras aviācijas
  zinātniskajai
  padomdevējai struktūrai ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu
  , kas nav citu Eiropas Tīras aviācijas kopuzņēmuma struktūru locekļi
  .

Grozījums Nr. 279

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. pants – 3. punkts

68. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Aviācijas padomdevējas struktūras priekšsēdētāju ievēlē uz diviem gadiem. | 3.   Eiropas
  Tīras
  aviācijas
  zinātniskās
  padomdevējas struktūras priekšsēdētāju ievēlē
  no tās pastāvīgajiem locekļiem
  uz diviem gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Aviācijas padomdevējas struktūras priekšsēdētāju ievēlē uz diviem gadiem.

3.   Eiropas
  Tīras
  aviācijas
  zinātniskās
  padomdevējas struktūras priekšsēdētāju ievēlē
  no tās pastāvīgajiem locekļiem
  uz diviem gadiem.

Grozījums Nr. 280

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. punkts – 4. punkts

68.

punkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pārstāvis ir Eiropas Aviācijas padomdevējas struktūras pastāvīgais loceklis. | 4.   Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pārstāvis ir Eiropas
  Tīras
  Aviācijas
  zinātniskās
  padomdevējas struktūras pastāvīgais loceklis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pārstāvis ir Eiropas Aviācijas padomdevējas struktūras pastāvīgais loceklis.

4.   Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pārstāvis ir Eiropas
  Tīras
  Aviācijas
  zinātniskās
  padomdevējas struktūras pastāvīgais loceklis.

Grozījums Nr. 281

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. pants – 4.a punkts (jauns)

68. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Tās sastāvā ir vismaz viens zinātniskais eksperts, kuram ir pieredze vides un klimata zinātņu jomā saistībā ar aviāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Tās sastāvā ir vismaz viens zinātniskais eksperts, kuram ir pieredze vides un klimata zinātņu jomā saistībā ar aviāciju.

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniegt ieguldījumu 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna (51)

  un
  Eiropas zaļā kursa mērķu (52) sasniegšanā, kāpinot 2030. gada ES vērienīgo mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un
  palīdzot panākt klimatneitralitāti
  līdz 2050. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniegt ieguldījumu 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna (51)

  un
  Eiropas zaļā kursa mērķu (52) sasniegšanā, kāpinot 2030. gada ES vērienīgo mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem un
  palīdzot panākt klimatneitralitāti
  līdz 2050. gadam;

51

un

52

palīdzot panākt klimatneitralitāti

| (a) | sniegt ieguldījumu 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna (51), Eiropas zaļā kursa (52)

  un Eiropas klimata tiesību aktu
  mērķu sasniegšanā, kāpinot 2030. gada ES vērienīgo mērķi
  energoefektivitātes radītu enerģijas ietaupījumu un atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas ziņā, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem
  , klimatneitralitāti sasniedzot vēlākais
  līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

(a)

sniegt ieguldījumu 2030. gada klimata mērķrādītāja plāna (51), Eiropas zaļā kursa (52)

  un Eiropas klimata tiesību aktu
  mērķu sasniegšanā, kāpinot 2030. gada ES vērienīgo mērķi
  energoefektivitātes radītu enerģijas ietaupījumu un atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas ziņā, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem
  , klimatneitralitāti sasniedzot vēlākais
  līdz 2050. gadam;

51

52

un Eiropas klimata tiesību aktu

energoefektivitātes radītu enerģijas ietaupījumu un atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas ziņā, kā arī

, klimatneitralitāti sasniedzot vēlākais

Grozījums Nr. 283

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sniegt ieguldījumu
  Eiropas
  Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai īstenošanā (53); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sniegt ieguldījumu
  Eiropas
  Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai īstenošanā (53);

Eiropas

53

| (b) | sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai (53)

  , ES Energosistēmas integrācijas stratēģijas un Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcijas par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju
  īstenošanā; |
| --- | --- |

(b)

sniegt ieguldījumu Komisijas 2020. gada Ūdeņraža stratēģijas klimatneitrālai Eiropai (53)

  , ES Energosistēmas integrācijas stratēģijas un Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcijas par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju
  īstenošanā;

53

, ES Energosistēmas integrācijas stratēģijas un Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcijas par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju

Grozījums Nr. 284

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

71. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | stiprināt Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu jo īpaši iesaistītos MVU un paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu tīru risinājumu ienākšanu tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

stiprināt Savienības tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu jo īpaši iesaistītos MVU un paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu tīru risinājumu ienākšanu tirgū;

| (c) | veidot un
  stiprināt Savienības
  vadošo pozīciju un
  tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu jo īpaši iesaistītos MVU un
  jaunuzņēmumus un
  paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu, tīru
  un energoefektīvu
  risinājumu
  pētniecību, izstrādi un
  ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

(c)

veidot un
  stiprināt Savienības
  vadošo pozīciju un
  tīra ūdeņraža vērtības ķēdes konkurētspēju, lai atbalstītu jo īpaši iesaistītos MVU un
  jaunuzņēmumus un
  paātrinātu inovatīvu, konkurētspējīgu, tīru
  un energoefektīvu
  risinājumu
  pētniecību, izstrādi un
  ienākšanu tirgū;

veidot un

vadošo pozīciju un

jaunuzņēmumus un

un energoefektīvu

pētniecību, izstrādi un

Grozījums Nr. 285

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

71.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | stimulēt tīra ūdeņraža ražošanu, sadali, uzglabāšanu un tiešos lietojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

stimulēt tīra ūdeņraža ražošanu, sadali, uzglabāšanu un tiešos lietojumus.

| (d) | stimulēt tīra ūdeņraža ražošanu, sadali,
  transportēšanu,
  uzglabāšanu un tiešos lietojumus. |
| --- | --- |

(d)

stimulēt tīra ūdeņraža ražošanu, sadali,
  transportēšanu,
  uzglabāšanu un tiešos lietojumus.

transportēšanu,

Grozījums Nr. 286

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

71. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | paātrināt pētniecības un inovācijas darbības atjaunojamā ūdeņraža ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

paātrināt pētniecības un inovācijas darbības atjaunojamā ūdeņraža ražošanai;

paātrināt pētniecības un inovācijas darbības atjaunojamā ūdeņraža ražošanai;

Grozījums Nr. 287

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

71. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ar pētniecību un inovāciju uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti, uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu,
  sadali
  , uzglabāšanu un tiešos lietojumus, piemēram, panākt efektīvākus un lētākus ūdeņraža elektrolīzerus un lētākus
  transporta
  un rūpnieciskos lietojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ar pētniecību un inovāciju uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti, uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu,
  sadali
  , uzglabāšanu un tiešos lietojumus, piemēram, panākt efektīvākus un lētākus ūdeņraža elektrolīzerus un lētākus
  transporta
  un rūpnieciskos lietojumus;

sadali

transporta

| (a) | ar pētniecību un inovāciju uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti,
  pieņemamību cenas ziņā,
  uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu,
  sadali, transportēšanu
  , uzglabāšanu un tiešos lietojumus, piemēram, panākt efektīvākus un lētākus ūdeņraža elektrolīzerus
  , samazināt enerģijas zudumu
  un
  zudumus tās pārveides rezultātā un panākt
  lētākus
  aviācijas, jūras
  un
  lielas noslodzes transporta
  rūpnieciskos lietojumus
  un inovatīvas un tīras ūdeņraža tehnoloģijas, kā arī to ražošanas, transportēšanas un glabāšanas drošību un pieejamību
  ; |
| --- | --- |

(a)

ar pētniecību un inovāciju uzlabot Savienībā izstrādāto tīra ūdeņraža risinājumu rentabilitāti,
  pieņemamību cenas ziņā,
  uzticamību, daudzumu un kvalitāti, tostarp ražošanu,
  sadali, transportēšanu
  , uzglabāšanu un tiešos lietojumus, piemēram, panākt efektīvākus un lētākus ūdeņraža elektrolīzerus
  , samazināt enerģijas zudumu
  un
  zudumus tās pārveides rezultātā un panākt
  lētākus
  aviācijas, jūras
  un
  lielas noslodzes transporta
  rūpnieciskos lietojumus
  un inovatīvas un tīras ūdeņraža tehnoloģijas, kā arī to ražošanas, transportēšanas un glabāšanas drošību un pieejamību
  ;

pieņemamību cenas ziņā,

sadali, transportēšanu

, samazināt enerģijas zudumu

zudumus tās pārveides rezultātā un panākt

aviācijas, jūras

lielas noslodzes transporta

un inovatīvas un tīras ūdeņraža tehnoloģijas, kā arī to ražošanas, transportēšanas un glabāšanas drošību un pieejamību

Grozījums Nr. 288

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

71. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē;

| (b) | stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē
  , vienlaikus atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgu prasmju apguvi
  ; |
| --- | --- |

(b)

stiprināt zinātnes un rūpniecības dalībnieku zināšanas un spēju visā Savienības ūdeņraža vērtības ķēdē
  , vienlaikus atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgu prasmju apguvi
  ;

, vienlaikus atbalstot rūpniecības nozarei vajadzīgu prasmju apguvi

Grozījums Nr. 289

Grozījums Nr. 289

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

71. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā, pievēršoties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei, uzglabāšanai un izmantošanai
  transportietilpīgās
  un
  energoietilpīgās
  nozarēs, kā arī citos lietojumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā, pievēršoties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei, uzglabāšanai un izmantošanai
  transportietilpīgās
  un
  energoietilpīgās
  nozarēs, kā arī citos lietojumos;

transportietilpīgās

energoietilpīgās

| (c) | veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā, pievēršoties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei,
  transportēšanai,
  uzglabāšanai,
  negatīvo emisiju tehnoloģijām
  un izmantošanai
  tādās grūti dekarbonizējamās
  nozarēs
  kā jūras, aviācijas un lielas noslodzes transports un energoietilpīgās nozarēs
  , kā arī citos lietojumos; |
| --- | --- |

(c)

veikt tīra ūdeņraža risinājumu demonstrējumus to izvēršanai vietējā, reģionālā un Savienības mērogā, pievēršoties atjaunīgās enerģijas ražošanai, sadalei,
  transportēšanai,
  uzglabāšanai,
  negatīvo emisiju tehnoloģijām
  un izmantošanai
  tādās grūti dekarbonizējamās
  nozarēs
  kā jūras, aviācijas un lielas noslodzes transports un energoietilpīgās nozarēs
  , kā arī citos lietojumos;

transportēšanai,

negatīvo emisiju tehnoloģijām

tādās grūti dekarbonizējamās

kā jūras, aviācijas un lielas noslodzes transports un energoietilpīgās nozarēs

Grozījums Nr. 290

Grozījums Nr. 290

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

71. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | palielināt inovatīvus ieguldījumus tiešā patēriņa nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot transporta nozarei, lai atbalstītu progresīvus risinājumus un tehnoloģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

palielināt inovatīvus ieguldījumus tiešā patēriņa nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot transporta nozarei, lai atbalstītu progresīvus risinājumus un tehnoloģijas;

palielināt inovatīvus ieguldījumus tiešā patēriņa nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot transporta nozarei, lai atbalstītu progresīvus risinājumus un tehnoloģijas;

Grozījums Nr. 291

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. punkts – 2. punkts – d apakšpunkts

71.

punkts – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

| (d) | palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un
  infrastruktūru un
  to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros
  , kā arī ar tādām iniciatīvām kā Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse, lai palīdzētu uzlabot ES drošību un tehniskos standartus, sekmējot saistīto tehnoloģiju un lietojumu drošību un drošu rīkošanos ar tām
  . |
| --- | --- |

(d)

palielināt publiskā un privātā sektora informētību par tīra ūdeņraža risinājumiem un
  infrastruktūru un
  to atzīšanu un pārņemšanu publiskajā un privātajā sektorā, jo īpaši, sadarbojoties ar citām Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros
  , kā arī ar tādām iniciatīvām kā Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse, lai palīdzētu uzlabot ES drošību un tehniskos standartus, sekmējot saistīto tehnoloģiju un lietojumu drošību un drošu rīkošanos ar tām
  .

infrastruktūru un

, kā arī ar tādām iniciatīvām kā Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse, lai palīdzētu uzlabot ES drošību un tehniskos standartus, sekmējot saistīto tehnoloģiju un lietojumu drošību un drošu rīkošanos ar tām

Grozījums Nr. 292

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

72. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | novērtē un uzrauga tehnikas progresu
  un
  tehnoloģiskos, ekonomiskos
  un
  sociālos šķēršļus ienākšanai tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

novērtē un uzrauga tehnikas progresu
  un
  tehnoloģiskos, ekonomiskos
  un
  sociālos šķēršļus ienākšanai tirgū;

un

un

| (a) | novērtē un uzrauga tehnikas progresu
  , progresu saistībā ar vajadzīgo infrastruktūru, kā arī
  tehnoloģiskos, ekonomiskos
  , regulatīvos,
  sociālos
  un ekoloģiskos
  šķēršļus ienākšanai tirgū
  , kā arī ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

(a)

novērtē un uzrauga tehnikas progresu
  , progresu saistībā ar vajadzīgo infrastruktūru, kā arī
  tehnoloģiskos, ekonomiskos
  , regulatīvos,
  sociālos
  un ekoloģiskos
  šķēršļus ienākšanai tirgū
  , kā arī ietekmi uz vidi;

, progresu saistībā ar vajadzīgo infrastruktūru, kā arī

, regulatīvos,

un ekoloģiskos

, kā arī ietekmi uz vidi;

Grozījums Nr. 293

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

72. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē;

| (b) | neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū
  , jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, līdz minimumam samazinātu ietekmi uz vidi, klimatu un sociālo jomu, tostarp trešās valstīs,
  un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē; |
| --- | --- |

(b)

neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību sniedz ieguldījumu noteikumu un standartu izstrādē, lai likvidētu šķēršļus ienākšanai tirgū
  , jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, līdz minimumam samazinātu ietekmi uz vidi, klimatu un sociālo jomu, tostarp trešās valstīs,
  un atbalstītu aizstājamību, sadarbspēju un tirdzniecību iekšējā tirgū un visā pasaulē;

, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, līdz minimumam samazinātu ietekmi uz vidi, klimatu un sociālo jomu, tostarp trešās valstīs,

Grozījums Nr. 294

Grozījums Nr. 294

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

72. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atbalsta Komisiju tās starptautiskajās iniciatīvās, kas saistītas ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija — inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, kas sagatavota tīrās enerģijas jautājumiem veltītajā ministru sanāksmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

atbalsta Komisiju tās starptautiskajās iniciatīvās, kas saistītas ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija — inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, kas sagatavota tīrās enerģijas jautājumiem veltītajā ministru sanāksmē.

| (c) | neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību
  atbalsta Komisiju tās starptautiskajās iniciatīvās
  un sniedz tehniskas konsultācijas, tostarp sanāksmju laikā
  saistībā ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija — inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, kas sagatavota tīrās enerģijas jautājumiem veltītajā ministru sanāksmē. |
| --- | --- |

(c)

neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību
  atbalsta Komisiju tās starptautiskajās iniciatīvās
  un sniedz tehniskas konsultācijas, tostarp sanāksmju laikā
  saistībā ar Ūdeņraža stratēģiju, piemēram, Starptautiskajā Ūdeņraža ekonomikas partnerībā (IPHE), iniciatīvā “Misija — inovācija” un Ūdeņraža iniciatīvā, kas sagatavota tīrās enerģijas jautājumiem veltītajā ministru sanāksmē.

neskarot Komisijas politikas prerogatīvas un saskaņā ar Komisijas politikas nostādnēm un uzraudzību

un sniedz tehniskas konsultācijas, tostarp sanāksmju laikā

Grozījums Nr. 295

Grozījums Nr. 295

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

73. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “Hydrogen Europe AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 890 025 478) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“nozares grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

“Hydrogen Europe AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 890 025 478) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“nozares grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam;

Hydrogen Europe AISBL

| (b) | “Hydrogen Europe AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 890 025 478) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“nozares grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ; |
| --- | --- |

(b)

“Hydrogen Europe AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 890 025 478) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“nozares grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ;

Hydrogen Europe AISBL

, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 296

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

73. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | “Hydrogen Europe Research AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 0897 679 372) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“pētniecības grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

“Hydrogen Europe Research AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 0897 679 372) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“pētniecības grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam.

beznosacījumu

| (c) | “Hydrogen Europe Research AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 0897 679 372) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“pētniecības grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

(c)

“Hydrogen Europe Research AISBL” — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem (reģistrācijas numurs 0897 679 372) un kuras pastāvīgais birojs ir Briselē, Beļģijā (“pētniecības grupa”) —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par pievienošanos Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

Grozījums Nr. 297

Grozījums Nr. 297

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

73. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | asociētie dalībnieki, kas izraudzīti saskaņā ar 7. pantu un par ko valde ir pieņēmusi lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

asociētie dalībnieki, kas izraudzīti saskaņā ar 7. pantu un par ko valde ir pieņēmusi lēmumu.

asociētie dalībnieki, kas izraudzīti saskaņā ar 7. pantu un par ko valde ir pieņēmusi lēmumu.

Grozījums Nr. 298

Grozījums Nr. 298

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

76. pants – 1. punkts – ievaddaļa

76. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta kontekstā papildu darbības var ietvert darbības, kas ir tieši saistītas ar Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma darbībām un
  veicina tā
  mērķu sasniegšanu, tostarp šādas: | 1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta kontekstā papildu darbības var ietvert darbības, kas ir tieši saistītas ar Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma darbībām
  , kam ir acīmredzama saikne ar Stratēģisko pētniecības
  un
  inovāciju programmu un kas tiek finansētas no valstu vai reģionālajām programmām un sekmē kopuzņēmuma
  mērķu sasniegšanu, tostarp šādas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta kontekstā papildu darbības var ietvert darbības, kas ir tieši saistītas ar Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma darbībām un
  veicina tā
  mērķu sasniegšanu, tostarp šādas:

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta kontekstā papildu darbības var ietvert darbības, kas ir tieši saistītas ar Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma darbībām
  , kam ir acīmredzama saikne ar Stratēģisko pētniecības
  un
  inovāciju programmu un kas tiek finansētas no valstu vai reģionālajām programmām un sekmē kopuzņēmuma
  mērķu sasniegšanu, tostarp šādas:

Grozījums Nr. 299

Grozījums Nr. 299

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

76. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

76. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem;

| (e) | informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz
  tīra
  ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem
  , tostarp visā vērtību ķēdē
  ; |
| --- | --- |

(e)

informētības veicināšanas pasākumi attiecībā uz
  tīra
  ūdeņraža tehnoloģijām un drošības pasākumiem
  , tostarp visā vērtību ķēdē
  ;

tīra

, tostarp visā vērtību ķēdē

Grozījums Nr. 300

Grozījums Nr. 300

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

77. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

77. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome.

neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome.

Grozījums Nr. 301

Grozījums Nr. 301

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

78. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

78. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | seši “Hydrogen Europe” pārstāvji, pievēršot uzmanību
  ģeogrāfiskajai
  ,
  dzimumu
  un
  nozaru pārstāvībai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

seši “Hydrogen Europe” pārstāvji, pievēršot uzmanību
  ģeogrāfiskajai
  ,
  dzimumu
  un
  nozaru pārstāvībai
  ;

ģeogrāfiskajai

dzimumu

nozaru pārstāvībai

| (b) | seši “Hydrogen Europe” pārstāvji, pievēršot uzmanību
  ģeogrāfiskajam un dzimuma aspektam un dažādu vērtības ķēdes daļu pārstāvībai
  ,
  tādēļ vismaz viens pārstāvis ir no MVU
  un
  viens — no pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  ; |
| --- | --- |

(b)

seši “Hydrogen Europe” pārstāvji, pievēršot uzmanību
  ģeogrāfiskajam un dzimuma aspektam un dažādu vērtības ķēdes daļu pārstāvībai
  ,
  tādēļ vismaz viens pārstāvis ir no MVU
  un
  viens — no pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  ;

ģeogrāfiskajam un dzimuma aspektam un dažādu vērtības ķēdes daļu pārstāvībai

tādēļ vismaz viens pārstāvis ir no MVU

viens — no pilsoniskās sabiedrības organizācijas

Grozījums Nr. 302

Grozījums Nr. 302

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

80. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

80. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar darbībām un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar darbībām un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā;

| (a) | veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar darbībām un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā
  , īpašu uzmanību pievēršot tādām grūti dekarbonizējamām nozarēm kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports
  ; |
| --- | --- |

(a)

veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar darbībām un programmām, kurās atbalsta pētniecības un inovācijas risinājumu izvēršanu, infrastruktūru, izglītību un reģionālo attīstību tīra ūdeņraža izmantošanā
  , īpašu uzmanību pievēršot tādām grūti dekarbonizējamām nozarēm kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports
  ;

, īpašu uzmanību pievēršot tādām grūti dekarbonizējamām nozarēm kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports

Grozījums Nr. 303

Grozījums Nr. 303

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

80. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

80. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 16. panta l) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām vai citu līdzvērtīgu dokumentu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 16. panta l) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām vai citu līdzvērtīgu dokumentu;

| (b) | atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 16. panta l) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām
  , kā arī ES Energosistēmas integrācijas stratēģiju un saistītajām iniciatīvām energoefektivitātes, elektrifikācijas un atjaunojamo energoresursu jomā
  vai citu līdzvērtīgu dokumentu; |
| --- | --- |

(b)

atbilstoši 5. panta 2. punkta b) apakšpunktam un 16. panta l) punktam nodrošina stratēģisko virzību sadarbībai ar citām Eiropas partnerībām, tostarp partnerībām, kas tiecas uz nulles emisiju autotransportu, nulles emisiju ūdens transportu, Eiropas dzelzceļu, tīru aviāciju, planētai draudzīgu pārstrādes rūpniecību un tīru tēraudu, saskaņā ar to attiecīgajām stratēģiskajām pētniecības un inovācijas programmām
  , kā arī ES Energosistēmas integrācijas stratēģiju un saistītajām iniciatīvām energoefektivitātes, elektrifikācijas un atjaunojamo energoresursu jomā
  vai citu līdzvērtīgu dokumentu;

, kā arī ES Energosistēmas integrācijas stratēģiju un saistītajām iniciatīvām energoefektivitātes, elektrifikācijas un atjaunojamo energoresursu jomā

Grozījums Nr. 304

Grozījums Nr. 304

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

80. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

80. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sekmē tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū Eiropas zaļā kursa
  mērķu sasniegšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sekmē tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū Eiropas zaļā kursa
  mērķu sasniegšanai
  .

mērķu sasniegšanai

| (c) | sekmē
  ilgtspējīgu
  tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū
  saskaņā ar
  Eiropas zaļā kursa
  mērķiem un Eiropas tīrā ūdeņraža ekosistēmas paplašināšanai
  . |
| --- | --- |

(c)

sekmē
  ilgtspējīgu
  tehnoloģiju un risinājumu pārņemšanu tirgū
  saskaņā ar
  Eiropas zaļā kursa
  mērķiem un Eiropas tīrā ūdeņraža ekosistēmas paplašināšanai
  .

ilgtspējīgu

saskaņā ar

mērķiem un Eiropas tīrā ūdeņraža ekosistēmas paplašināšanai

Grozījums Nr. 305

Grozījums Nr. 305

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

81. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ierosina darbības, kas veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ierosina darbības, kas veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī;

| (a) | ierosina
  un sadarbībā ar attiecīgiem dalībniekiem īsteno
  darbības, kas veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

(a)

ierosina
  un sadarbībā ar attiecīgiem dalībniekiem īsteno
  darbības, kas veicina sinerģiju ar attiecīgām darbībām un programmām Savienības, valstu un reģionālā līmenī;

un sadarbībā ar attiecīgiem dalībniekiem īsteno

Grozījums Nr. 306

Grozījums Nr. 306

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

81. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar valdes apstiprinājumu
  sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ar valdes apstiprinājumu
  sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi;

ar valdes apstiprinājumu

| (b) | sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi
  , tostarp Eiropas Ūdeņraža aliansē un IPCEI
  ; |
| --- | --- |

(b)

sniedz atbalstu un ieguldījumu citās Savienības iniciatīvās, kas saistītas ar ūdeņradi
  , tostarp Eiropas Ūdeņraža aliansē un IPCEI
  ;

, tostarp Eiropas Ūdeņraža aliansē un IPCEI

Grozījums Nr. 307

Grozījums Nr. 307

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

81. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sasauc ikgadējo Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumu, ko
  , ja iespējams,
  rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sasauc ikgadējo Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumu, ko
  , ja iespējams,
  rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu.

, ja iespējams,

| (c) | sasauc ikgadējo Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumu, ko rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu. |
| --- | --- |

(c)

sasauc ikgadējo Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumu, ko rīko kopā un vienlaikus ar Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumu.

Grozījums Nr. 308

Grozījums Nr. 308

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

82. punkts – 2. punkts

82.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ieinteresēto personu grupa sastāv no to nozaru pārstāvjiem, kuras ražo, sadala, uzglabā vai izmanto tīru ūdeņradi visā Savienībā vai kurām tas ir vajadzīgs, tostarp citu attiecīgu Eiropas partnerību pārstāvjiem, kā arī starpreģionu partnerības “European Hydrogen Valleys” pārstāvjiem. | 2.   Ieinteresēto personu grupa sastāv no to nozaru pārstāvjiem, kuras ražo, sadala,
  transportē,
  uzglabā vai izmanto tīru ūdeņradi visā Savienībā vai kurām tas ir vajadzīgs, tostarp citu attiecīgu Eiropas partnerību pārstāvjiem, kā arī starpreģionu partnerības “European Hydrogen Valleys”
  pārstāvjiem, atjaunojamās elektroenerģijas nozares, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un zinātniskās kopienas
  pārstāvjiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ieinteresēto personu grupa sastāv no to nozaru pārstāvjiem, kuras ražo, sadala, uzglabā vai izmanto tīru ūdeņradi visā Savienībā vai kurām tas ir vajadzīgs, tostarp citu attiecīgu Eiropas partnerību pārstāvjiem, kā arī starpreģionu partnerības “European Hydrogen Valleys” pārstāvjiem.

2.   Ieinteresēto personu grupa sastāv no to nozaru pārstāvjiem, kuras ražo, sadala,
  transportē,
  uzglabā vai izmanto tīru ūdeņradi visā Savienībā vai kurām tas ir vajadzīgs, tostarp citu attiecīgu Eiropas partnerību pārstāvjiem, kā arī starpreģionu partnerības “European Hydrogen Valleys”
  pārstāvjiem, atjaunojamās elektroenerģijas nozares, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un zinātniskās kopienas
  pārstāvjiem.

Grozījums Nr. 309

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

82. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

82. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniegt informāciju par stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības saistītās nozarēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniegt informāciju par stratēģiskajām un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības saistītās nozarēs;

| (a) | sniegt informāciju par stratēģiskajām
  , infrastruktūras
  un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības
  tādās
  saistītās
  un grūti dekarbonizējamās
  nozarēs
  kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports
  ; |
| --- | --- |

(a)

sniegt informāciju par stratēģiskajām
  , infrastruktūras
  un tehnoloģiskajām prioritātēm, kurām jāpievēršas Tīra ūdeņraža kopuzņēmumam, kā noteikts stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā vai jebkurā citā līdzvērtīgā dokumentā un saistītos sīki izstrādātos tehnoloģiju ceļvežos, pienācīgi ņemot vērā progresu un vajadzības
  tādās
  saistītās
  un grūti dekarbonizējamās
  nozarēs
  kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports
  ;

, infrastruktūras

tādās

un grūti dekarbonizējamās

kā dažas rūpniecības nozares, aviācija, jūrniecība un lielas noslodzes transports

Grozījums Nr. 310

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

82. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

82. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp Tīra ūdeņraža kopuzņēmumu un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp Tīra ūdeņraža kopuzņēmumu un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību;

| (b) | sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp Tīra ūdeņraža kopuzņēmumu un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību
  , jo īpaši ņemot vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un energosistēmas integrāciju
  ; |
| --- | --- |

(b)

sniegt ierosinājumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp Tīra ūdeņraža kopuzņēmumu un saistītām nozarēm vai jebkuru nozari, ar kuru sinerģija tiek uzskatīta par tādu, kas rada pievienoto vērtību
  , jo īpaši ņemot vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un energosistēmas integrāciju
  ;

, jo īpaši ņemot vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un energosistēmas integrāciju

Grozījums Nr. 311

Grozījums Nr. 311

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

82. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

82. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sniegt ieguldījumu ikgadējā Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sniegt ieguldījumu ikgadējā Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā.

| (c) | sniegt ieguldījumu ikgadējā
  Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumā un
  Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā. |
| --- | --- |

(c)

sniegt ieguldījumu ikgadējā
  Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumā un
  Tīrā ūdeņraža alianses Eiropas Ūdeņraža forumā.

Eiropas Tīrā ūdeņraža partnerības forumā un

Grozījums Nr. 312

Grozījums Nr. 312

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

82.a pants (jauns)

82.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 82.a pants




  Zinātniskā konsultatīvā padome





  1.
     
  Tīra ūdeņraža kopuzņēmums izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 77. pantā, lai iegūtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmiskajiem ekspertiem.






  2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.






  3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.






  4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

82.a pants

Zinātniskā konsultatīvā padome

1.
     
  Tīra ūdeņraža kopuzņēmums izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 77. pantā, lai iegūtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmiskajiem ekspertiem.

2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.

3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc Tīra ūdeņraža kopuzņēmuma valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.

4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

Grozījums Nr. 313

Grozījums Nr. 313

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

83. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt ātru pāreju uz pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgāku, konkurētspējīgāku, cenas ziņā pieejamāku, efektīvāku un ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt ātru pāreju uz pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgāku, konkurētspējīgāku, cenas ziņā pieejamāku, efektīvāku un ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā;

| (b) | nodrošināt ātru pāreju uz
  drošāku,
  pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgāku, konkurētspējīgāku, cenas ziņā pieejamāku, efektīvāku
  , iekļaujošāku, digitalizētāku
  un ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt ātru pāreju uz
  drošāku,
  pievilcīgāku, lietotājiem draudzīgāku, konkurētspējīgāku, cenas ziņā pieejamāku, efektīvāku
  , iekļaujošāku, digitalizētāku
  un ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kas integrēta plašākā mobilitātes sistēmā;

drošāku,

, iekļaujošāku, digitalizētāku

Grozījums Nr. 314

Grozījums Nr. 314

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

83. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošināt jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus, un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru un uzņēmumu vajadzībām, paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošināt jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus, un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru un uzņēmumu vajadzībām, paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas;

| (a) | nodrošināt jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus,
  tostarp vairākveidu transporta biļešu sistēmu,
  un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru
  , dzelzceļa darbinieku
  un uzņēmumu vajadzībām
  un tiesībām
  , paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt jau pēc ieceres integrētu Eiropas dzelzceļa tīklu, likvidējot šķēršļus sadarbspējai un nodrošinot risinājumus pilnīgai integrācijai, kas aptver satiksmes pārvaldību, ritekļus, infrastruktūru un pakalpojumus,
  tostarp vairākveidu transporta biļešu sistēmu,
  un nodrošinot vislabāko reaģēšanu uz pasažieru
  , dzelzceļa darbinieku
  un uzņēmumu vajadzībām
  un tiesībām
  , paātrinot inovatīvu risinājumu pārņemšanu, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļu telpu, un vienlaikus palielinot dzelzceļa transporta jaudu un uzticamību un samazinot izmaksas;

tostarp vairākveidu transporta biļešu sistēmu,

, dzelzceļa darbinieku

un tiesībām

Grozījums Nr. 315

Grozījums Nr. 315

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

83. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu sistēmu arhitektūru integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām — ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju —, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu sistēmu arhitektūru integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām — ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju —, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai;

| (c) | sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu sistēmu arhitektūru integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām — ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju —, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai;
  vienotā darbības koncepcija un funkcionālā integrēto Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu struktūra ir savstarpēji izmantojama visā dzelzceļa tīklā (TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, galvenajās līnijās un reģionālajās līnijās, kas nav iekļautas TEN-T); |
| --- | --- |

(c)

sava sistēmu pīlāra ietvaros izstrādāt vienotu darbības koncepciju un funkcionālu sistēmu arhitektūru integrētām Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības, vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām — ieskaitot automatizētu vilcienu ekspluatāciju —, kas nodrošina, ka pētniecība un inovācija tiek vērsta uz vispāratzītām un kopīgām klientu prasībām un darbības vajadzībām un ir atvērta attīstībai;
  vienotā darbības koncepcija un funkcionālā integrēto Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu struktūra ir savstarpēji izmantojama visā dzelzceļa tīklā (TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, galvenajās līnijās un reģionālajās līnijās, kas nav iekļautas TEN-T);

vienotā darbības koncepcija un funkcionālā integrēto Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu struktūra ir savstarpēji izmantojama visā dzelzceļa tīklā (TEN-T pamattīklā un visaptverošajā tīklā, galvenajās līnijās un reģionālajās līnijās, kas nav iekļautas TEN-T);

Grozījums Nr. 316

Grozījums Nr. 316

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

83. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs, kuras ir paudušas interesi, tostarp tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā pašlaik nav izveidota dzelzceļu sistēma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs, kuras ir paudušas interesi, tostarp tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā pašlaik nav izveidota dzelzceļu sistēma;

| (e) | attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs, kuras ir paudušas interesi, tostarp tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā pašlaik nav izveidota dzelzceļu sistēma;
  šādi projekti, tostarp liela mēroga demonstrējumu projekti, aptver Savienību pēc iespējas plašāk, pārredzami un ģeogrāfiski daudzveidīgā veidā. |
| --- | --- |

(e)

attīstīt demonstrējumu projektus dalībvalstīs, kuras ir paudušas interesi, tostarp tajās dalībvalstīs, kuru teritorijā pašlaik nav izveidota dzelzceļu sistēma;
  šādi projekti, tostarp liela mēroga demonstrējumu projekti, aptver Savienību pēc iespējas plašāk, pārredzami un ģeogrāfiski daudzveidīgā veidā.

šādi projekti, tostarp liela mēroga demonstrējumu projekti, aptver Savienību pēc iespējas plašāk, pārredzami un ģeogrāfiski daudzveidīgā veidā.

Grozījums Nr. 317

Grozījums Nr. 317

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

83. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā.

| (f) | sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā
  , kurai ir spēcīga piegādes ķēde un ārkārtīgi inovatīva ekosistēma, tostarp augsto tehnoloģiju MVU
  . |
| --- | --- |

(f)

sniegt ieguldījumu spēcīgas un pasaulē konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļa nozares attīstīšanā
  , kurai ir spēcīga piegādes ķēde un ārkārtīgi inovatīva ekosistēma, tostarp augsto tehnoloģiju MVU
  .

, kurai ir spēcīga piegādes ķēde un ārkārtīgi inovatīva ekosistēma, tostarp augsto tehnoloģiju MVU

Grozījums Nr. 318

Grozījums Nr. 318

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

83. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | palīdzēt mazināt šķēršļus, kas patlaban traucē panākt pilnīgu dzelzceļa transporta iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

palīdzēt mazināt šķēršļus, kas patlaban traucē panākt pilnīgu dzelzceļa transporta iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti;

palīdzēt mazināt šķēršļus, kas patlaban traucē panākt pilnīgu dzelzceļa transporta iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti;

Grozījums Nr. 319

Grozījums Nr. 319

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

83. pants – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | izstrādāt nākamās paaudzes sliežu konstrukciju tehnoloģijas, kas aptvertu visus elementus no pazemes konstrukcijām līdz sliežu un virszemes konstrukcijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fb)

(fb)

izstrādāt nākamās paaudzes sliežu konstrukciju tehnoloģijas, kas aptvertu visus elementus no pazemes konstrukcijām līdz sliežu un virszemes konstrukcijām;

izstrādāt nākamās paaudzes sliežu konstrukciju tehnoloģijas, kas aptvertu visus elementus no pazemes konstrukcijām līdz sliežu un virszemes konstrukcijām;

Grozījums Nr. 320

Grozījums Nr. 320

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

83. pants – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

83. pants – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fc) | atbalstīt inovatīvu risinājumu izstrādi, kas būtu izdevīgi dzelzceļa svārstsatiksmes lietotājiem, arī tiem, kas dzīvo mazapdzīvotos un neapdzīvotos apgabalos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fc)

(fc)

atbalstīt inovatīvu risinājumu izstrādi, kas būtu izdevīgi dzelzceļa svārstsatiksmes lietotājiem, arī tiem, kas dzīvo mazapdzīvotos un neapdzīvotos apgabalos;

atbalstīt inovatīvu risinājumu izstrādi, kas būtu izdevīgi dzelzceļa svārstsatiksmes lietotājiem, arī tiem, kas dzīvo mazapdzīvotos un neapdzīvotos apgabalos;

Grozījums Nr. 321

Grozījums Nr. 321

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. punkts

84. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” kopā ar Komisiju arī sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai ģenerālplānu, kas izstrādāts, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa sistēmu un dzelzceļa apgādes nozarē. | 1.   Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” kopā ar Komisiju arī sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai ģenerālplānu, kas izstrādāts,
  arī vietējā, reģionālā un valsts līmenī
  apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa sistēmu un dzelzceļa apgādes nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” kopā ar Komisiju arī sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai ģenerālplānu, kas izstrādāts, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa sistēmu un dzelzceļa apgādes nozarē.

1.   Papildus 5. pantā izklāstītajiem uzdevumiem kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” kopā ar Komisiju arī sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai ģenerālplānu, kas izstrādāts,
  arī vietējā, reģionālā un valsts līmenī
  apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa sistēmu un dzelzceļa apgādes nozarē.

Grozījums Nr. 322

Grozījums Nr. 322

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

84. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attīstīt tā sistēmu pīlārā sistēmu perspektīvu, kas apvieno dzelzceļa ražošanas nozari, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus
  un personālu
  , kā arī attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attīstīt tā sistēmu pīlārā sistēmu perspektīvu, kas apvieno dzelzceļa ražošanas nozari, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus
  un personālu
  , kā arī attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver:

un personālu

| (a) | attīstīt tā sistēmu pīlārā
  sadarbspējīgu
  sistēmu perspektīvu, kas apvieno dzelzceļa ražošanas nozari, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp
  dalībvalstu pārstāvjus un
  struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus, kā arī
  darba ņēmējus un citus
  attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver: |
| --- | --- |

(a)

attīstīt tā sistēmu pīlārā
  sadarbspējīgu
  sistēmu perspektīvu, kas apvieno dzelzceļa ražošanas nozari, dzelzceļu ekspluatācijas kopienu un citas privātā un publiskā sektora ieinteresētās personas dzelzceļa jomā, tostarp
  dalībvalstu pārstāvjus un
  struktūras, kas pārstāv klientus, piemēram, pasažierus, kravu pārvadājumu klientus, kā arī
  darba ņēmējus un citus
  attiecīgos rīcībspēkus ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares. “Sistēmu perspektīva” ietver:

sadarbspējīgu

dalībvalstu pārstāvjus un

darba ņēmējus un citus

Grozījums Nr. 323

Grozījums Nr. 323

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – iv punkts

84. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un validētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem, jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un validētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem, jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām;

| iv. | pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un validētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem,
  kā arī ar pilsētu un reģionālajām dzelzceļa sistēmām,
  jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām; |
| --- | --- |

iv.

pasākumus, ar ko nodrošina, ka tiek novērtētas un validētas nepieciešamās saskarnes ar citiem transporta veidiem,
  kā arī ar pilsētu un reģionālajām dzelzceļa sistēmām,
  jo īpaši attiecībā uz kravu un pasažieru plūsmām;

kā arī ar pilsētu un reģionālajām dzelzceļa sistēmām,

Grozījums Nr. 324

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

85. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

85. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | II pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

II pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam;

| (b) | II pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam
  , kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

(b)

II pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam
  , kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

, kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

Grozījums Nr. 325

Grozījums Nr. 325

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

85. pants – 2.a punkts (jauns)

85. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Atkāpjoties no 7. panta 2. punkta, jebkuras juridiskas personas, kas iedibināta programmas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, dalības pieteikumu vērtē, ņemot vērā to, kā proporcionāli palielinās kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” saņemtais Savienības ieguldījums no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kura avots ir attiecīgās asociētās valsts iemaksas programmā “Apvārsnis Eiropa”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Atkāpjoties no 7. panta 2. punkta, jebkuras juridiskas personas, kas iedibināta programmas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, dalības pieteikumu vērtē, ņemot vērā to, kā proporcionāli palielinās kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” saņemtais Savienības ieguldījums no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kura avots ir attiecīgās asociētās valsts iemaksas programmā “Apvārsnis Eiropa”.

Grozījums Nr. 326

Grozījums Nr. 326

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

88. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

88.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto darbību rezultātu pārņemšanu, turpmāku izmantošanu, demonstrējumu darbības un standartizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto darbību rezultātu pārņemšanu, turpmāku izmantošanu, demonstrējumu darbības un standartizāciju.

| (d) | kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto darbību rezultātu pārņemšanu
  un izvēršanu, tostarp Sadarbspējas tehnisko specifikāciju atjaunināšanu
  , turpmāku izmantošanu, demonstrējumu darbības un standartizāciju. |
| --- | --- |

(d)

kopuzņēmuma Shift2Rail ietvaros finansēto darbību rezultātu pārņemšanu
  un izvēršanu, tostarp Sadarbspējas tehnisko specifikāciju atjaunināšanu
  , turpmāku izmantošanu, demonstrējumu darbības un standartizāciju.

un izvēršanu, tostarp Sadarbspējas tehnisko specifikāciju atjaunināšanu

Grozījums Nr. 327

Grozījums Nr. 327

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

88. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

88. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | Eiropas licencēšanas un sertificēšanas darbības, kas saistītas ar Eiropas dzelzceļa risinājumiem no kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” projektiem vai iepriekšējām iniciatīvām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

Eiropas licencēšanas un sertificēšanas darbības, kas saistītas ar Eiropas dzelzceļa risinājumiem no kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” projektiem vai iepriekšējām iniciatīvām;

Eiropas licencēšanas un sertificēšanas darbības, kas saistītas ar Eiropas dzelzceļa risinājumiem no kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” projektiem vai iepriekšējām iniciatīvām;

Grozījums Nr. 328

Grozījums Nr. 328

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

89. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

89. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | Zinātniskā konsultatīvā padome. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

Zinātniskā konsultatīvā padome.

Zinātniskā konsultatīvā padome.

Grozījums Nr. 329

Grozījums Nr. 329

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

89. punkts – 2. punkts

89.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Turklāt kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” var izveidot zinātnisko vadības grupu vai lūgt zinātniskas konsultācijas neatkarīgiem akadēmiskajiem ekspertiem vai kopējām zinātniskajām padomdevējām struktūrām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Turklāt kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” var izveidot zinātnisko vadības grupu vai lūgt zinātniskas konsultācijas neatkarīgiem akadēmiskajiem ekspertiem vai kopējām zinātniskajām padomdevējām struktūrām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 330

Grozījums Nr. 330

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

91. punkts – 2. punkts

91.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētāju
  vai
  priekšsēdētāja vietnieku pieaicina pastāvīgi apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotāju un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes pārstāvjus uzaicina apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotājus un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņiem nav balsstiesību. | 2.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētāju
  un
  priekšsēdētāja vietnieku pieaicina pastāvīgi apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotāju un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes pārstāvjus uzaicina apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotājus un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņiem nav balsstiesību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētāju
  vai
  priekšsēdētāja vietnieku pieaicina pastāvīgi apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotāju un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes pārstāvjus uzaicina apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotājus un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņiem nav balsstiesību.

2.   Valstu pārstāvju grupas priekšsēdētāju
  un
  priekšsēdētāja vietnieku pieaicina pastāvīgi apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotāju un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes pārstāvjus uzaicina apmeklēt valdes sanāksmes kā novērotājus un piedalīties valdē notiekošajās apspriedēs, bet viņiem nav balsstiesību.

Grozījums Nr. 331

Grozījums Nr. 331

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

91. pants – 4.a punkts (jauns)

91. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Saskaņā ar 15. panta 2. punktu Savienībai ir 50 % balsstiesību valdē, un Savienības balss ir nedalāma. Atlikušās balsstiesības sadala starp citiem valdes locekļiem proporcionāli viņu pārstāvēto dalībnieku ieguldījumam kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” līdzekļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Saskaņā ar 15. panta 2. punktu Savienībai ir 50 % balsstiesību valdē, un Savienības balss ir nedalāma. Atlikušās balsstiesības sadala starp citiem valdes locekļiem proporcionāli viņu pārstāvēto dalībnieku ieguldījumam kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” līdzekļos.

Grozījums Nr. 332

Grozījums Nr. 332

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

92. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

92. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu, un to grozījumus, pamatojoties uz Sistēmu pīlāra vadības grupas sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu, un to grozījumus, pamatojoties uz Sistēmu pīlāra vadības grupas sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem.

| (b) | pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu, un to grozījumus, pamatojoties uz Sistēmu pīlāra vadības grupas
  , kopuzņēmuma padomdevēju struktūru
  sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(b)

pieņem sistēmu pīlāra darba programmas, tostarp budžetu, un to grozījumus, pamatojoties uz Sistēmu pīlāra vadības grupas
  , kopuzņēmuma padomdevēju struktūru
  sniegtajiem ieteikumiem un izpilddirektora priekšlikumiem.

, kopuzņēmuma padomdevēju struktūru

Grozījums Nr. 333

Grozījums Nr. 333

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

93. pants – 1. punkts

93. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Sistēmu pīlāra vadības grupas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, dzelzceļa un mobilitātes nozares un attiecīgo organizāciju pārstāvji, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pārstāvji. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu. Pamatotos gadījumos Komisija var uzaicināt atbilstošus papildu ekspertus un ieinteresētās personas piedalīties Sistēmu pīlāra vadības grupas sanāksmēs kā novērotājus. | 1.   Sistēmu pīlāra vadības grupas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, dzelzceļa un mobilitātes nozares un attiecīgo organizāciju pārstāvji, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pārstāvji. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu
  , tajā pienācīgi ņemot vērā dzimumu līdzsvaru un ģeogrāfisko daudzveidību
  . Pamatotos gadījumos Komisija var uzaicināt atbilstošus papildu ekspertus un ieinteresētās personas piedalīties Sistēmu pīlāra vadības grupas sanāksmēs kā novērotājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Sistēmu pīlāra vadības grupas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, dzelzceļa un mobilitātes nozares un attiecīgo organizāciju pārstāvji, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pārstāvji. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu. Pamatotos gadījumos Komisija var uzaicināt atbilstošus papildu ekspertus un ieinteresētās personas piedalīties Sistēmu pīlāra vadības grupas sanāksmēs kā novērotājus.

1.   Sistēmu pīlāra vadības grupas sastāvā ir Komisijas pārstāvji, dzelzceļa un mobilitātes nozares un attiecīgo organizāciju pārstāvji, kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” izpilddirektors un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras pārstāvji. Komisija pieņem galīgo lēmumu par grupas sastāvu
  , tajā pienācīgi ņemot vērā dzimumu līdzsvaru un ģeogrāfisko daudzveidību
  . Pamatotos gadījumos Komisija var uzaicināt atbilstošus papildu ekspertus un ieinteresētās personas piedalīties Sistēmu pīlāra vadības grupas sanāksmēs kā novērotājus.

Grozījums Nr. 334

Grozījums Nr. 334

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

94. punkts – 2. punkts

94.

punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izvēršanas grupā tāpat kā Sistēmu pīlāra vadības grupā var iesaistīties visas ieinteresētās personas. Valde izraugās Izvēršanas grupas locekļus un jo īpaši nosaka Izvēršanas grupas lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un tās locekļu dalības atjaunošanas nosacījumus. Izvēršanas grupas sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību. Locekļu sarakstu publicē kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” tīmekļa vietnē. | 2.   Izvēršanas grupā tāpat kā Sistēmu pīlāra vadības grupā var iesaistīties visas ieinteresētās personas. Valde izraugās Izvēršanas grupas locekļus un jo īpaši nosaka Izvēršanas grupas lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un tās locekļu dalības atjaunošanas nosacījumus. Izvēršanas grupas sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību
  , tostarp ņemot vērā arī tiešo lietotāju un pasažieru apvienības un darba ņēmēju pārstāvjus
  . Locekļu sarakstu publicē kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izvēršanas grupā tāpat kā Sistēmu pīlāra vadības grupā var iesaistīties visas ieinteresētās personas. Valde izraugās Izvēršanas grupas locekļus un jo īpaši nosaka Izvēršanas grupas lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un tās locekļu dalības atjaunošanas nosacījumus. Izvēršanas grupas sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību. Locekļu sarakstu publicē kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” tīmekļa vietnē.

2.   Izvēršanas grupā tāpat kā Sistēmu pīlāra vadības grupā var iesaistīties visas ieinteresētās personas. Valde izraugās Izvēršanas grupas locekļus un jo īpaši nosaka Izvēršanas grupas lielumu un sastāvu, pilnvaru termiņu un tās locekļu dalības atjaunošanas nosacījumus. Izvēršanas grupas sastāvs nodrošina atbilstošu tematisko orientāciju un pārstāvību
  , tostarp ņemot vērā arī tiešo lietotāju un pasažieru apvienības un darba ņēmēju pārstāvjus
  . Locekļu sarakstu publicē kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 335

Grozījums Nr. 335

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

96.a pants (jauns)

96.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 96.a pants




  Zinātniskā konsultatīvā padome





  1.
     
  Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 89. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.






  2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.






  3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.






  4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

96.a pants

Zinātniskā konsultatīvā padome

1.
     
  Kopuzņēmums “Eiropas dzelzceļš” izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 89. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.

2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.

3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc kopuzņēmuma “Eiropas dzelzceļš” valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.

4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

Grozījums Nr. 336

Grozījums Nr. 336

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

97. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

97. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | mazināt infekcijas slimību radīto sociālekonomisko slogu Subsahāras Āfrikā, veicinot jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un pārņemšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

mazināt infekcijas slimību radīto sociālekonomisko slogu Subsahāras Āfrikā, veicinot jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādi un pārņemšanu;

| (a) | mazināt infekcijas slimību
  , jo īpaši ar nabadzību saistīto un novārtā atstāto slimību,
  radīto sociālekonomisko slogu Subsahāras Āfrikā, veicinot
  tādu
  jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju
  , diagnostikas un ārstēšanas paņēmienu
  izstrādi un pārņemšanu
  , kas ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un piemēroti sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

mazināt infekcijas slimību
  , jo īpaši ar nabadzību saistīto un novārtā atstāto slimību,
  radīto sociālekonomisko slogu Subsahāras Āfrikā, veicinot
  tādu
  jaunu vai uzlabotu veselības aprūpes tehnoloģiju
  , diagnostikas un ārstēšanas paņēmienu
  izstrādi un pārņemšanu
  , kas ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un piemēroti sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem
  ;

, jo īpaši ar nabadzību saistīto un novārtā atstāto slimību,

tādu

, diagnostikas un ārstēšanas paņēmienu

, kas ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un piemēroti sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem

Grozījums Nr. 337

Grozījums Nr. 337

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

97. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

97. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nostiprināt pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nostiprināt pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai;

| (b) | nostiprināt
  un paplašināt
  pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai; |
| --- | --- |

(b)

nostiprināt
  un paplašināt
  pētniecības un inovācijas spēju un valstu veselības pētniecības sistēmas Subsahāras Āfrikā infekcijas slimību apkarošanai;

un paplašināt

Grozījums Nr. 338

Grozījums Nr. 338

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

97. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

97. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | palielināt tādu projektu īpatsvaru, kuru vadītāji ir no Āfrikas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

palielināt tādu projektu īpatsvaru, kuru vadītāji ir no Āfrikas;

palielināt tādu projektu īpatsvaru, kuru vadītāji ir no Āfrikas;

Grozījums Nr. 339

Grozījums Nr. 339

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

98. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

98. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | veicina sinerģiju, sadarbību un kopīgas darbības ar Eiropas Attīstības fondu un Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu un iekārtu un infrastruktūru koplietošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

veicina sinerģiju, sadarbību un kopīgas darbības ar Eiropas Attīstības fondu un Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu un iekārtu un infrastruktūru koplietošanu;

veicina sinerģiju, sadarbību un kopīgas darbības ar Eiropas Attīstības fondu un Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu un iekārtu un infrastruktūru koplietošanu;

Grozījums Nr. 340

Grozījums Nr. 340

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

99. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

99. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | EDCTP apvienība — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

EDCTP apvienība — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”.

| (b) | EDCTP apvienība — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

(b)

EDCTP apvienība — bezpeļņas organizācija, kas izveidota saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem —, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Global Health EDCTP3”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

Grozījums Nr. 341

Grozījums Nr. 341

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

102. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

102. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | EDCTP apvienības sastāvā esošo subjektu darbības, kas saskaņotas ar līdzīgām citu EDCTP apvienības sastāvā esošu subjektu darbībām un tiek neatkarīgi pārvaldītas saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

EDCTP apvienības sastāvā esošo subjektu darbības, kas saskaņotas ar līdzīgām citu EDCTP apvienības sastāvā esošu subjektu darbībām un tiek neatkarīgi pārvaldītas saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem;

| (a) | EDCTP apvienības sastāvā esošo subjektu darbības, kas
  pierādāmi
  saskaņotas
  , koordinētas vai plānotas kopīgi
  ar līdzīgām citu EDCTP apvienības sastāvā esošu subjektu darbībām un tiek neatkarīgi pārvaldītas saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

EDCTP apvienības sastāvā esošo subjektu darbības, kas
  pierādāmi
  saskaņotas
  , koordinētas vai plānotas kopīgi
  ar līdzīgām citu EDCTP apvienības sastāvā esošu subjektu darbībām un tiek neatkarīgi pārvaldītas saskaņā ar valsts finansēšanas noteikumiem;

pierādāmi

, koordinētas vai plānotas kopīgi

Grozījums Nr. 342

Grozījums Nr. 342

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 1.a punkts (jauns)

106. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Zinātniskā komiteja ir izveidota saskaņā ar 19. pantu, un tās sastāvā esošo ieinteresēto personu pārstāvība ir dzimumu ziņā līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīga, un tajā jo īpaši ir nodrošināta Āfrikas valstu zinātību iekļaušana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Zinātniskā komiteja ir izveidota saskaņā ar 19. pantu, un tās sastāvā esošo ieinteresēto personu pārstāvība ir dzimumu ziņā līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņā daudzveidīga, un tajā jo īpaši ir nodrošināta Āfrikas valstu zinātību iekļaušana.

Grozījums Nr. 343

Grozījums Nr. 343

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

106. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | novērtē ieguldījuma partneru pieteikumus kopuzņēmumā “Global Health” un konsultē valdi par šo pieteikumu noraidīšanu vai pieņemšanu un par jebkādas iespējamās sadarbības vajadzīgo apjomu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

novērtē ieguldījuma partneru pieteikumus kopuzņēmumā “Global Health” un konsultē valdi par šo pieteikumu noraidīšanu vai pieņemšanu un par jebkādas iespējamās sadarbības vajadzīgo apjomu;

novērtē ieguldījuma partneru pieteikumus kopuzņēmumā “Global Health” un konsultē valdi par šo pieteikumu noraidīšanu vai pieņemšanu un par jebkādas iespējamās sadarbības vajadzīgo apjomu;

Grozījums Nr. 344

Grozījums Nr. 344

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

107. pants – - 1. punkts (jauns)

107. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1. | Ieinteresēto personu grupas sastāvā ir ieinteresētās personas, kuru pārstāvība ir dzimumu ziņā līdzsvarota, ģeogrāfiskā un tematiskā ziņā daudzveidīga un jo īpaši aptver zinātību no Āfrikas valstīm, un tās mērķis ir veicināt pilsoniskās sabiedrības un jo īpaši to NVO dalību un nozīmīgu iesaistīšanos, kuras strādā ar kopienām, ko visvairāk skar ar nabadzību saistītas un novārtā atstātas infekcijas slimības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.

-1.

Ieinteresēto personu grupas sastāvā ir ieinteresētās personas, kuru pārstāvība ir dzimumu ziņā līdzsvarota, ģeogrāfiskā un tematiskā ziņā daudzveidīga un jo īpaši aptver zinātību no Āfrikas valstīm, un tās mērķis ir veicināt pilsoniskās sabiedrības un jo īpaši to NVO dalību un nozīmīgu iesaistīšanos, kuras strādā ar kopienām, ko visvairāk skar ar nabadzību saistītas un novārtā atstātas infekcijas slimības.

Grozījums Nr. 345

Grozījums Nr. 345

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

107. pants – 1. punkts – ievaddaļa

107. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus 21. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Ieinteresēto personu grupa veic arī šādus uzdevumus: | 2.
     Papildus 21. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Ieinteresēto personu grupa veic arī šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildus 21. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Ieinteresēto personu grupa veic arī šādus uzdevumus:

2.
     Papildus 21. pantā izklāstītajiem uzdevumiem Ieinteresēto personu grupa veic arī šādus uzdevumus:

Grozījums Nr. 346

Grozījums Nr. 346

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

111. pants – virsraksts

111. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru | Sadarbība ar
  Āfrikas un
  Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru
  , kā arī ar citām attiecīgajām aģentūrām un organizācijām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru

Sadarbība ar
  Āfrikas un
  Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru
  , kā arī ar citām attiecīgajām aģentūrām un organizācijām

Āfrikas un

, kā arī ar citām attiecīgajām aģentūrām un organizācijām

Grozījums Nr. 347

Grozījums Nr. 347

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

111. pants – 1. daļa

111. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru. | Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru
  , kā arī ar attiecīgajām Āfrikas aģentūrām un organizācijām, tostarp Āfrikas slimību kontroles un profilakses centriem, Āfrikas Savienības reģionālajām ekonomiskajām kopienām, AUDA-NEPAD un Āfrikas Zinātņu akadēmiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru.

Kopuzņēmums “Global Health EDCTP3” nodrošina ciešu sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru
  , kā arī ar attiecīgajām Āfrikas aģentūrām un organizācijām, tostarp Āfrikas slimību kontroles un profilakses centriem, Āfrikas Savienības reģionālajām ekonomiskajām kopienām, AUDA-NEPAD un Āfrikas Zinātņu akadēmiju
  .

, kā arī ar attiecīgajām Āfrikas aģentūrām un organizācijām, tostarp Āfrikas slimību kontroles un profilakses centriem, Āfrikas Savienības reģionālajām ekonomiskajām kopienām, AUDA-NEPAD un Āfrikas Zinātņu akadēmiju

Grozījums Nr. 348

Grozījums Nr. 348

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

112. pants – 1. daļa

112. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībnieki netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”, nodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešās darbības rezultātiem, ir pieejami un
  piekļūstami
  sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā
  attiecīgā gadījumā
  darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām. | Dalībnieki netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”, nodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešās darbības rezultātiem, ir pieejami
  , piekļūstami
  un
  cenas ziņā pieņemami neaizsargātām iedzīvotāju grupām un
  sabiedrībai
  kopumā, jo īpaši sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem,
  ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībnieki netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”, nodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešās darbības rezultātiem, ir pieejami un
  piekļūstami
  sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā
  attiecīgā gadījumā
  darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām.

piekļūstami

attiecīgā gadījumā

Dalībnieki netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums “Global Health EDCTP3”, nodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešās darbības rezultātiem, ir pieejami
  , piekļūstami
  un
  cenas ziņā pieņemami neaizsargātām iedzīvotāju grupām un
  sabiedrībai
  kopumā, jo īpaši sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem,
  ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus, kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām.

, piekļūstami

cenas ziņā pieņemami neaizsargātām iedzīvotāju grupām un

kopumā, jo īpaši sabiedrības grupām ar nepietiekamiem resursiem,

Grozījums Nr. 349

Grozījums Nr. 349

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

113. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu un rentablu inovāciju izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot (vismaz 5 piemēros) veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un/vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp
  ieguldījumam
  Eiropas Vēža uzveikšanas
  plāna īstenošanā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu un rentablu inovāciju izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot (vismaz 5 piemēros) veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un/vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp
  ieguldījumam
  Eiropas Vēža uzveikšanas
  plāna īstenošanā
  ;

ieguldījumam

plāna īstenošanā

| (b) | sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu
  , pacientiem un veselības aprūpes sistēmām cenas ziņā pieņemamu
  un rentablu inovāciju
  , produktu un ārstēšanas metožu
  izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot (vismaz 5 piemēros) veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību
  uzraudzībai,
  profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un/vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp
  cīņai pret vēzi atbilstīgi
  Eiropas Vēža uzveikšanas
  plānam, un jāatbalsta Eiropas Vēža institūta un Eiropas “Viena veselība” rīcības plāna pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai izveide
  ; |
| --- | --- |

(b)

sekmē tādu drošu, iedarbīgu, uz cilvēkiem vērstu
  , pacientiem un veselības aprūpes sistēmām cenas ziņā pieņemamu
  un rentablu inovāciju
  , produktu un ārstēšanas metožu
  izstrādi, kuras apmierina stratēģiskas vēl neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, apliecinot (vismaz 5 piemēros) veselības aprūpes produktu vai pakalpojumu integrēšanas iespējamību un pierādot šādu inovāciju piemērotību pārņemšanai veselības aprūpes sistēmās. Saistītajos projektos būtu jāpievēršas to slimību
  uzraudzībai,
  profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un/vai pārvaldībai, kuras skar Savienības iedzīvotājus, tostarp
  cīņai pret vēzi atbilstīgi
  Eiropas Vēža uzveikšanas
  plānam, un jāatbalsta Eiropas Vēža institūta un Eiropas “Viena veselība” rīcības plāna pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai izveide
  ;

, pacientiem un veselības aprūpes sistēmām cenas ziņā pieņemamu

, produktu un ārstēšanas metožu

uzraudzībai,

cīņai pret vēzi atbilstīgi

plānam, un jāatbalsta Eiropas Vēža institūta un Eiropas “Viena veselība” rīcības plāna pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai izveide

Grozījums Nr. 350

Grozījums Nr. 350

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

113. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā.

| (c) | virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas
  , kā arī tās atjauninātās versijas
  un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(c)

virza starpnozaru inovāciju veselības aprūpes jomā, lai Eiropas veselības aprūpes nozare spētu konkurēt pasaules mērogā, un sniedz ieguldījumu jaunās Eiropas industriālās stratēģijas
  , kā arī tās atjauninātās versijas
  un Eiropas Zāļu stratēģijas mērķu sasniegšanā.

, kā arī tās atjauninātās versijas

Grozījums Nr. 351

Grozījums Nr. 351

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

113. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības un prioritāro slimību jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības un prioritāro slimību jomā;

| (a) | veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības jomā
  — neapmierinātām medicīniskajām vajadzībām, sagatavotību ārkārtas situācijām, infekcijām un retām slimībām, tostarp sociālekonomiskajiem un vides faktoriem, kas ietekmē cilvēka
  veselības
  stāvokli,
  un prioritāro slimību jomā; |
| --- | --- |

(a)

veicināt izpratnes uzlabošanos par noteicošajiem faktoriem veselības jomā
  — neapmierinātām medicīniskajām vajadzībām, sagatavotību ārkārtas situācijām, infekcijām un retām slimībām, tostarp sociālekonomiskajiem un vides faktoriem, kas ietekmē cilvēka
  veselības
  stāvokli,
  un prioritāro slimību jomā;

— neapmierinātām medicīniskajām vajadzībām, sagatavotību ārkārtas situācijām, infekcijām un retām slimībām, tostarp sociālekonomiskajiem un vides faktoriem, kas ietekmē cilvēka

stāvokli,

Grozījums Nr. 352

Grozījums Nr. 352

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

113. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot tiešo lietotāju vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot tiešo lietotāju vajadzības;

| (b) | integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot
  pacientu un
  tiešo lietotāju vajadzības
  un pārvarot tirgus nepilnības saistībā ar neapmierinātām medicīniskām vajadzībām
  ; |
| --- | --- |

(b)

integrēt sadrumstalotus veselības pētniecības un inovācijas centienus, apvienojot veselības nozares sektorus un citas ieinteresētās personas un koncentrējoties uz neapmierinātām sabiedrības veselības vajadzībām, lai varētu izstrādāt rīkus, datus, platformas, tehnoloģijas un procesus uzlabotai slimību paredzēšanai, profilaksei, novēršanai pirms to izpaušanās, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pārvaldībai, apmierinot
  pacientu un
  tiešo lietotāju vajadzības
  un pārvarot tirgus nepilnības saistībā ar neapmierinātām medicīniskām vajadzībām
  ;

pacientu un

un pārvarot tirgus nepilnības saistībā ar neapmierinātām medicīniskām vajadzībām

Grozījums Nr. 353

Grozījums Nr. 353

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

113. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē;

| (d) | izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē
  , izmantojot sinerģiju ar tādām iniciatīvām kā Eiropas veselības datu telpa, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības principus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725

   (1a); |
| --- | --- |

(d)

izmantot visu digitalizācijas un datu apmaiņas potenciālu veselības aprūpē
  , izmantojot sinerģiju ar tādām iniciatīvām kā Eiropas veselības datu telpa, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības principus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725

   (1a);

, izmantojot sinerģiju ar tādām iniciatīvām kā Eiropas veselības datu telpa, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības principus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725

1a

Grozījums Nr. 354

Grozījums Nr. 354

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

113. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

113. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | paplašināt Eiropas pētījumus par retām slimībām un veidot sinerģijas ar citām iniciatīvām šajā jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

paplašināt Eiropas pētījumus par retām slimībām un veidot sinerģijas ar citām iniciatīvām šajā jomā;

paplašināt Eiropas pētījumus par retām slimībām un veidot sinerģijas ar citām iniciatīvām šajā jomā;

Grozījums Nr. 355

Grozījums Nr. 355

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

114. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām;

| (a) | veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ; |
| --- | --- |

(a)

veicina ciešu un ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, citiem dalībniekiem, ieguldījuma partneriem un citām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas veselības aprūpē, piemēram, citām būtiskām nozarēm, veselības aprūpes iestādēm (piemēram, regulatīvām struktūrām, veselības tehnoloģiju novērtēšanas struktūrām un maksātājiem), pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem un nodrošinātājiem, kā arī akadēmiskajām aprindām
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ;

un pilsoniskās sabiedrības organizācijām

Grozījums Nr. 356

Grozījums Nr. 356

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

114. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| (c) | regulāri rīkojot atklātas apspriešanās un ikgadējo ieinteresēto personu foruma sanāksmi,
  nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(c)

regulāri rīkojot atklātas apspriešanās un ikgadējo ieinteresēto personu foruma sanāksmi,
  nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir iespēja ierosināt jomas turpmākiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

regulāri rīkojot atklātas apspriešanās un ikgadējo ieinteresēto personu foruma sanāksmi,

Grozījums Nr. 357

Grozījums Nr. 357

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

114. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | nodrošina, ka saņēmēji apņemas ievērot tādus principus kā piekļūstamība, efektivitāte, pieņemamība cenas ziņā un pieejamība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

nodrošina, ka saņēmēji apņemas ievērot tādus principus kā piekļūstamība, efektivitāte, pieņemamība cenas ziņā un pieejamība;

nodrošina, ka saņēmēji apņemas ievērot tādus principus kā piekļūstamība, efektivitāte, pieņemamība cenas ziņā un pieejamība;

Grozījums Nr. 358

Grozījums Nr. 358

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

114.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības;

| (d) | regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un
  , sadarbojoties ar veselības aprūpes nozares speciālistiem un pacientu apvienībām, kā arī ar Inovācijas komisiju,
  veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības
  un ārkārtas situācijas
  ; |
| --- | --- |

(d)

regulāri pārskata kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un
  , sadarbojoties ar veselības aprūpes nozares speciālistiem un pacientu apvienībām, kā arī ar Inovācijas komisiju,
  veic tajā nepieciešamos pielāgojumus, ņemot vērā zinātniskās norises tās īstenošanas laikā vai jaunas sabiedrības veselības vajadzības
  un ārkārtas situācijas
  ;

, sadarbojoties ar veselības aprūpes nozares speciālistiem un pacientu apvienībām, kā arī ar Inovācijas komisiju,

un ārkārtas situācijas

Grozījums Nr. 359

Grozījums Nr. 359

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

114. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā;

| (e) | savlaicīgi
  publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā; |
| --- | --- |

(e)

savlaicīgi
  publicē informāciju par projektiem, tostarp subjektiem, kas piedalās, kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansiālā ieguldījuma summu un katra dalībnieka sniegto ieguldījumu natūrā;

savlaicīgi

Grozījums Nr. 360

Grozījums Nr. 360

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

114. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | organizē regulāru saziņu — arī vismaz vienu gada sanāksmi — ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbību atklātību un pārredzamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

organizē regulāru saziņu — arī vismaz vienu gada sanāksmi — ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbību atklātību un pārredzamību;

| (f) | organizē regulāru saziņu — arī vismaz vienu gada sanāksmi — ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbību
  iekļautību,
  atklātību un pārredzamību; |
| --- | --- |

(f)

organizē regulāru saziņu — arī vismaz vienu gada sanāksmi — ar interešu grupām un ar tā ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbību
  iekļautību,
  atklātību un pārredzamību;

iekļautību,

Grozījums Nr. 361

Grozījums Nr. 361

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

115. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

115. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), Eiropas farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), “EuropaBio”, “MedTech Europe”, “VaccinesEurope”, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), Eiropas farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), “EuropaBio”, “MedTech Europe”, “VaccinesEurope”, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”;

| (b) | Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), Eiropas farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), “EuropaBio”, “MedTech Europe”, “VaccinesEurope”, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas Radioloģijas, elektromedicīnas un veselības aprūpes IT nozares koordinācijas komiteja (European Coordination Committee of the Radiological, Electromedical and healthcare IT Industry, COCIR), Eiropas farmācijas uzņēmumu un apvienību federācija (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), “EuropaBio”, “MedTech Europe”, “VaccinesEurope”, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņoti to attiecīgie lēmumi par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”
  , neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ;

, neskarot dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 362

Grozījums Nr. 362

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

117. pants – 5. punkts

117. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izmaksas, kas rodas netiešajās darbībās trešās valstīs, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis, ir pamatotas un saistītas ar 113. pantā izklāstītajiem mērķiem
  . Tās nepārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība,
  un
  ieguldījuma partneri programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī
  .
  Izmaksas, kas pārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī, neuzskata par ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai. | 5.   Izmaksas, kas rodas netiešajās darbībās trešās valstīs, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis, ir pamatotas un saistītas ar 113. pantā izklāstītajiem mērķiem, un
  tām ir pozitīva papildu ietekme uz Savienību
  . Tās nepārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneri programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī. Izmaksas, kas pārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī, neuzskata par ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izmaksas, kas rodas netiešajās darbībās trešās valstīs, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis, ir pamatotas un saistītas ar 113. pantā izklāstītajiem mērķiem
  . Tās nepārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība,
  un
  ieguldījuma partneri programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī
  .
  Izmaksas, kas pārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī, neuzskata par ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai.

5.   Izmaksas, kas rodas netiešajās darbībās trešās valstīs, kuras nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētās valstis, ir pamatotas un saistītas ar 113. pantā izklāstītajiem mērķiem, un
  tām ir pozitīva papildu ietekme uz Savienību
  . Tās nepārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai, kurus sniedz dalībnieki, kas nav Savienība, un ieguldījuma partneri programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī. Izmaksas, kas pārsniedz 20 % no ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai programmas “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” līmenī, neuzskata par ieguldījumiem natūrā darbības izmaksu segšanai.

Grozījums Nr. 363

Grozījums Nr. 363

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

118. punkts – 2. punkts

118. punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Attiecīgos gadījumos projektu priekšlikumos iekļauj ar tiem saistīto papildu darbību
  plānu
  . Izmaksām, kas saistītas ar šādām konkrētu projektu papildu darbībām, jārodas laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas līdz
  diviem
  gadiem pēc netiešās darbības beigu dienas. | 2.   Attiecīgos gadījumos projektu priekšlikumos iekļauj
  plānu
  ar tiem saistīto papildu darbību
  uzskaitei
  . Izmaksām, kas saistītas ar šādām konkrētu projektu papildu darbībām, jārodas laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas līdz
  trim
  gadiem pēc netiešās darbības beigu dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Attiecīgos gadījumos projektu priekšlikumos iekļauj ar tiem saistīto papildu darbību
  plānu
  . Izmaksām, kas saistītas ar šādām konkrētu projektu papildu darbībām, jārodas laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas līdz
  diviem
  gadiem pēc netiešās darbības beigu dienas.

2.   Attiecīgos gadījumos projektu priekšlikumos iekļauj
  plānu
  ar tiem saistīto papildu darbību
  uzskaitei
  . Izmaksām, kas saistītas ar šādām konkrētu projektu papildu darbībām, jārodas laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas līdz
  trim
  gadiem pēc netiešās darbības beigu dienas.

Grozījums Nr. 364

Grozījums Nr. 364

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

119. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

119. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome;

neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome;

Grozījums Nr. 365

Grozījums Nr. 365

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 1. punkts

122. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Inovācijas komisija
  konsultē
  valdi par jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbībām
  , saskaņā ar 19. pantu
  . | 1.   
  Pamatojoties uz 19. pantā Zinātniskās konsultatīvās padomes atzinumiem,
  Inovācijas komisija
  var konsultēt arī
  valdi par jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbībām
  un citiem stratēģiskiem jautājumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Inovācijas komisija
  konsultē
  valdi par jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbībām
  , saskaņā ar 19. pantu
  .

1.   
  Pamatojoties uz 19. pantā Zinātniskās konsultatīvās padomes atzinumiem,
  Inovācijas komisija
  var konsultēt arī
  valdi par jautājumiem, kas saistīti ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” pētniecības un inovācijas darbībām
  un citiem stratēģiskiem jautājumiem
  .

Grozījums Nr. 366

Grozījums Nr. 366

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 2. punkts – ievaddaļa

122. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Inovācijas komisijas sastāvā ir šādi
  pastāvīgie
  locekļi: | 2.   Inovācijas komisijas sastāvā ir šādi locekļi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Inovācijas komisijas sastāvā ir šādi
  pastāvīgie
  locekļi:

2.   Inovācijas komisijas sastāvā ir šādi locekļi:

Grozījums Nr. 367

Grozījums Nr. 367

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

122. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | divi
  zinātniskās kopienas pārstāvji
  , ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

divi
  zinātniskās kopienas pārstāvji
  , ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu
  ;

divi

, ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu

| (d) | četri
  zinātniskās kopienas pārstāvji; |
| --- | --- |

(d)

četri
  zinātniskās kopienas pārstāvji;

četri

Grozījums Nr. 368

Grozījums Nr. 368

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

122. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | līdz sešiem pastāvīgajiem locekļiem
  ,
  ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu, jo īpaši nodrošinot veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību, aptverot publisko sektoru, pacientus
  un
  tiešos lietotājus kopumā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

līdz sešiem pastāvīgajiem locekļiem
  ,
  ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu, jo īpaši nodrošinot veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību, aptverot publisko sektoru, pacientus
  un
  tiešos lietotājus kopumā
  ;

līdz sešiem pastāvīgajiem locekļiem

ko ieceļ valde atklātā atlases procesā saskaņā ar 19. panta 4. punktu, jo īpaši nodrošinot veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pienācīgu pārstāvību, aptverot publisko sektoru, pacientus

tiešos lietotājus kopumā

| (e) | seši veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pārstāvji
  ,
  kas galvenokārt pārstāv publisko sektoru, pacientus un tiešos galalietotājus kopumā un ko ieceļ valde atklātā un parredzamā atlases procedūrā saskaņā ar 19. panta 2.
   un
  4. punktu
  ; |
| --- | --- |

(e)

seši veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pārstāvji
  ,
  kas galvenokārt pārstāv publisko sektoru, pacientus un tiešos galalietotājus kopumā un ko ieceļ valde atklātā un parredzamā atlases procedūrā saskaņā ar 19. panta 2.
   un
  4. punktu
  ;

seši veselības aprūpē iesaistīto ieinteresēto personu pārstāvji

kas galvenokārt pārstāv publisko sektoru, pacientus un tiešos galalietotājus kopumā un ko ieceļ valde atklātā un parredzamā atlases procedūrā saskaņā ar 19. panta 2.

4. punktu

Grozījums Nr. 369

Grozījums Nr. 369

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 3. punkts – 1. daļa

122. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas locekļi
  , kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  attiecīgā gadījumā var iecelt ad hoc locekļus konkrētu tematu apspriešanai. Viņi kopīgi var iecelt līdz sešiem ad hoc locekļiem katrai sanāksmei. | Inovācijas
  komisijas locekļi attiecīgā gadījumā var iecelt ad hoc
  komisijas
  locekļus konkrētu tematu apspriešanai. Viņi kopīgi var iecelt līdz sešiem ad hoc locekļiem katrai sanāksmei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas locekļi
  , kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  attiecīgā gadījumā var iecelt ad hoc locekļus konkrētu tematu apspriešanai. Viņi kopīgi var iecelt līdz sešiem ad hoc locekļiem katrai sanāksmei.

, kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,

Inovācijas
  komisijas locekļi attiecīgā gadījumā var iecelt ad hoc
  komisijas
  locekļus konkrētu tematu apspriešanai. Viņi kopīgi var iecelt līdz sešiem ad hoc locekļiem katrai sanāksmei.

Inovācijas

komisijas

Grozījums Nr. 370

Grozījums Nr. 370

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 3. punkts – 3. daļa

122. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas locekļi
  , kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  ieceļ ad hoc locekļus vienprātīgi uz noteiktu laikposmu. Viņi paziņo savus lēmumus Programmu birojam un pārējiem pastāvīgajiem locekļiem. | Inovācijas
  komisijas locekļi ieceļ ad hoc
  komisijas
  locekļus vienprātīgi uz noteiktu laikposmu. Viņi paziņo savus lēmumus Programmu birojam un pārējiem pastāvīgajiem locekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas locekļi
  , kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  ieceļ ad hoc locekļus vienprātīgi uz noteiktu laikposmu. Viņi paziņo savus lēmumus Programmu birojam un pārējiem pastāvīgajiem locekļiem.

, kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,

Inovācijas
  komisijas locekļi ieceļ ad hoc
  komisijas
  locekļus vienprātīgi uz noteiktu laikposmu. Viņi paziņo savus lēmumus Programmu birojam un pārējiem pastāvīgajiem locekļiem.

Inovācijas

komisijas

Grozījums Nr. 371

Grozījums Nr. 371

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 3.a punkts (jauns)

122. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Inovācijas komisijai palīdz neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome, jo īpaši sniedzot konsultācijas par zinātniskām, stratēģiskām un tehnoloģiskām prioritātēm, kas saistītas ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Inovācijas komisijai palīdz neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome, jo īpaši sniedzot konsultācijas par zinātniskām, stratēģiskām un tehnoloģiskām prioritātēm, kas saistītas ar kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” mērķiem.

Grozījums Nr. 372

Grozījums Nr. 372

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

122. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zinātniskajām prioritātēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

zinātniskajām prioritātēm;

| (a) | zinātniskajām prioritātēm
  , pamatojoties uz ieteikumiem, ko saņem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome
  ; |
| --- | --- |

(a)

zinātniskajām prioritātēm
  , pamatojoties uz ieteikumiem, ko saņem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome
  ;

, pamatojoties uz ieteikumiem, ko saņem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome

Grozījums Nr. 373

Grozījums Nr. 373

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 4. punkts – e apakšpunkts

122. pants – 4. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | sinerģijas radīšanu ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbībām, tostarp citām Eiropas partnerībām, kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

sinerģijas radīšanu ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbībām, tostarp citām Eiropas partnerībām, kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām.

| (e) | sinerģijas radīšanu ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbībām, tostarp citām Eiropas partnerībām
  un misijām un jo īpaši kopuzņēmumu “Global Health”
  , kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām. |
| --- | --- |

(e)

sinerģijas radīšanu ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbībām, tostarp citām Eiropas partnerībām
  un misijām un jo īpaši kopuzņēmumu “Global Health”
  , kā arī citām Savienības finansēšanas programmām un valstu finansēšanas programmām.

un misijām un jo īpaši kopuzņēmumu “Global Health”

Grozījums Nr. 374

Grozījums Nr. 374

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 4. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

122. pants – 4. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | projektu rezultātu izmantošanu sabiedrībā, pieejamību un pieņemamību cenas ziņā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

projektu rezultātu izmantošanu sabiedrībā, pieejamību un pieņemamību cenas ziņā;

projektu rezultātu izmantošanu sabiedrībā, pieejamību un pieņemamību cenas ziņā;

Grozījums Nr. 375

Grozījums Nr. 375

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 5. punkts

122. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Inovācijas
  komisiju vada izpilddirektors
  . Pienācīgi pamatotos gadījumos
  izpilddirektors
  var
  iecelt kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” Programmu biroja vecāko darbinieku
  Inovācijas komisijas
  vadīšanai viņa
  vārdā. | 5.   Inovācijas
  komisijas pastāvīgie pārstāvji no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju saskaņā ar 19. panta 5. punktu
  . Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Inovācijas komisijas priekšsēdētājs izņēmuma kārtā
  var
  no to locekļu vidus, kuri pārstāv zinātniskās aprindas, iecelt vēl vienu
  Inovācijas komisijas
  locekli, lai tas Inovācijas komisiju vadītu komisijas priekšsēdētāja
  vārdā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Inovācijas
  komisiju vada izpilddirektors
  . Pienācīgi pamatotos gadījumos
  izpilddirektors
  var
  iecelt kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” Programmu biroja vecāko darbinieku
  Inovācijas komisijas
  vadīšanai viņa
  vārdā.

5.   Inovācijas
  komisijas pastāvīgie pārstāvji no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju saskaņā ar 19. panta 5. punktu
  . Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Inovācijas komisijas priekšsēdētājs izņēmuma kārtā
  var
  no to locekļu vidus, kuri pārstāv zinātniskās aprindas, iecelt vēl vienu
  Inovācijas komisijas
  locekli, lai tas Inovācijas komisiju vadītu komisijas priekšsēdētāja
  vārdā.

Grozījums Nr. 376

Grozījums Nr. 376

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 6. punkts

122. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saistībā ar šīs regulas 19. panta 8. punktā minēto ziņojumu
  komisijas locekļi, kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  pieņem priekšlikumus par 4. punktā minētajiem jautājumiem vienprātīgi pēc apspriešanās ar visiem locekļiem, kas piedalās sanāksmē. Ja vienprātība netiek panākta, priekšsēdētājs ziņo par situāciju valdei. Katrs loceklis ziņojumā var paust atšķirīgu viedokli. | 6.   Saistībā ar šīs regulas 19. panta 8. punktā minēto ziņojumu
  Inovācijas komisija
  pieņem priekšlikumus par 4. punktā minētajiem jautājumiem vienprātīgi pēc apspriešanās ar visiem locekļiem, kas piedalās sanāksmē. Ja vienprātība netiek panākta, priekšsēdētājs ziņo par situāciju valdei. Katrs
  Inovācijas komisijas
  loceklis ziņojumā var paust atšķirīgu viedokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saistībā ar šīs regulas 19. panta 8. punktā minēto ziņojumu
  komisijas locekļi, kas pārstāv kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” dalībniekus,
  pieņem priekšlikumus par 4. punktā minētajiem jautājumiem vienprātīgi pēc apspriešanās ar visiem locekļiem, kas piedalās sanāksmē. Ja vienprātība netiek panākta, priekšsēdētājs ziņo par situāciju valdei. Katrs loceklis ziņojumā var paust atšķirīgu viedokli.

6.   Saistībā ar šīs regulas 19. panta 8. punktā minēto ziņojumu
  Inovācijas komisija
  pieņem priekšlikumus par 4. punktā minētajiem jautājumiem vienprātīgi pēc apspriešanās ar visiem locekļiem, kas piedalās sanāksmē. Ja vienprātība netiek panākta, priekšsēdētājs ziņo par situāciju valdei. Katrs
  Inovācijas komisijas
  loceklis ziņojumā var paust atšķirīgu viedokli.

Grozījums Nr. 377

Grozījums Nr. 377

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 7. punkts

122. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Inovācijas komisija rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Tā var rīkot ārkārtas sanāksmes, ja to pieprasa locekļi, kas pārstāv Komisiju, vai
  vairākums
  locekļu, kuri pārstāv dalībniekus, kas nav Savienība. | 7.   Inovācijas komisija rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Tā var rīkot ārkārtas sanāksmes, ja to pieprasa locekļi, kas pārstāv Komisiju, vai
  vismaz vienu ceturtdaļu
  locekļu, kuri pārstāv dalībniekus, kas nav Savienība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Inovācijas komisija rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Tā var rīkot ārkārtas sanāksmes, ja to pieprasa locekļi, kas pārstāv Komisiju, vai
  vairākums
  locekļu, kuri pārstāv dalībniekus, kas nav Savienība.

7.   Inovācijas komisija rīko kārtējās sanāksmes vismaz divreiz gadā. Tā var rīkot ārkārtas sanāksmes, ja to pieprasa locekļi, kas pārstāv Komisiju, vai
  vismaz vienu ceturtdaļu
  locekļu, kuri pārstāv dalībniekus, kas nav Savienība.

Grozījums Nr. 378

Grozījums Nr. 378

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 8. punkts

122. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Inovācijas komisijas locekļi var apmainīties ar jebkādu būtisku informāciju un apspriest savas idejas pirms sanāksmēm jebkādā atbilstošā veidā. Viņi pēc vajadzības koordinē savas darbības ar jebkuras citas konsultatīvās grupas darbībām. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Inovācijas komisijas locekļi var apmainīties ar jebkādu būtisku informāciju un apspriest savas idejas pirms sanāksmēm jebkādā atbilstošā veidā. Viņi pēc vajadzības koordinē savas darbības ar jebkuras citas konsultatīvās grupas darbībām.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 379

Grozījums Nr. 379

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 8.a punkts (jauns)

122. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Inovācijas komisijas locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu kompetenci un zinātību, lai kopuzņēmumam nodrošinātu uz zinātnes atziņām un veselības vajadzībām balstītus ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Inovācijas komisijas locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu kompetenci un zinātību, lai kopuzņēmumam nodrošinātu uz zinātnes atziņām un veselības vajadzībām balstītus ieteikumus.

Grozījums Nr. 380

Grozījums Nr. 380

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122. pants – 8.b punkts (jauns)

122. pants – 8.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.b
     
  Ieinteresēto personu grupa regulāri organizē atklātu sabiedrisko apspriešanu, tostarp par plānotajām iniciatīvām, veicina starptautisko sadarbību, mudina uz pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un sekmē sadarbību un sinerģiju veidošanu ar citām Savienības un globālajām iniciatīvām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.b
     
  Ieinteresēto personu grupa regulāri organizē atklātu sabiedrisko apspriešanu, tostarp par plānotajām iniciatīvām, veicina starptautisko sadarbību, mudina uz pētniecības un inovācijas rezultātu izmantošanu un sekmē sadarbību un sinerģiju veidošanu ar citām Savienības un globālajām iniciatīvām.

Grozījums Nr. 381

Grozījums Nr. 381

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

122.a pants (jauns)

122.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 122.a pants |
| | Neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome |
| | Papildus 19. pantā izklāstītajiem uzdevumiem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome veic arī šādus uzdevumus: |
| | (a) | palīdz īstenot zinātniskās, stratēģiskās un tehnoloģiskās un inovāciju prioritātes, kuras jārisina kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, kā noteikts Stratēģiskajā pētniecības un inovāciju programmā un ar to saistītajās darba programmās vai citos līdzīgos dokumentos, un ņem vērā blakusnozaru vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

122.a pants

122.a pants

Neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome

Neatkarīga zinātniskā konsultatīvā padome

Papildus 19. pantā izklāstītajiem uzdevumiem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome veic arī šādus uzdevumus:

Papildus 19. pantā izklāstītajiem uzdevumiem neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome veic arī šādus uzdevumus:

(a)

(a)

palīdz īstenot zinātniskās, stratēģiskās un tehnoloģiskās un inovāciju prioritātes, kuras jārisina kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, kā noteikts Stratēģiskajā pētniecības un inovāciju programmā un ar to saistītajās darba programmās vai citos līdzīgos dokumentos, un ņem vērā blakusnozaru vajadzības;

palīdz īstenot zinātniskās, stratēģiskās un tehnoloģiskās un inovāciju prioritātes, kuras jārisina kopuzņēmumam “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva”, kā noteikts Stratēģiskajā pētniecības un inovāciju programmā un ar to saistītajās darba programmās vai citos līdzīgos dokumentos, un ņem vērā blakusnozaru vajadzības;

| (b) | sniedz ieteikumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” un programmām, rīcībpolitikām un nozarēm, sinerģija ar kurām tiek atzīta par pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sniedz ieteikumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” un programmām, rīcībpolitikām un nozarēm, sinerģija ar kurām tiek atzīta par pievienoto vērtību;

sniedz ieteikumus, lai nodrošinātu konkrētu sinerģiju starp kopuzņēmumu “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” un programmām, rīcībpolitikām un nozarēm, sinerģija ar kurām tiek atzīta par pievienoto vērtību;

| (c) | sniedz konsultācijas valdei par zinātniskās izcilības veicināšanas stratēģijām; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sniedz konsultācijas valdei par zinātniskās izcilības veicināšanas stratēģijām;

sniedz konsultācijas valdei par zinātniskās izcilības veicināšanas stratēģijām;

| (d) | palīdz Inovācijas komisijas darbā. |
| --- | --- |

(d)

(d)

palīdz Inovācijas komisijas darbā.

palīdz Inovācijas komisijas darbā.

Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no astoņiem neatkarīgiem pārstāvjiem, kurus ieceļ atklātā atlases procedūrā saskaņā ar 19. panta 4. punktu. Veidojot neatkarīgās zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvu, un ir dzimumu ziņā līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņa daudzveidīga.

Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no astoņiem neatkarīgiem pārstāvjiem, kurus ieceļ atklātā atlases procedūrā saskaņā ar 19. panta 4. punktu. Veidojot neatkarīgās zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvu, un ir dzimumu ziņā līdzsvarota un ģeogrāfiskā ziņa daudzveidīga.

Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome pieņem savu reglamentu.

Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome pieņem savu reglamentu.

Grozījums Nr. 382

Grozījums Nr. 382

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

123. pants – 1. punkts

123. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas kontekstā neapmierinātu sabiedrības veselības vajadzību definē kā vajadzību, ko veselības aprūpes sistēmas vēl nav atrisinājušas pieejamības vai piekļūstamības apsvērumu dēļ, piemēram, ja nav apmierinošas diagnostikas, profilakses vai ārstēšanas metodes konkrētam veselības stāvoklim vai ja cilvēku piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota izmaksu, attāluma līdz veselības aprūpes iestādēm vai gaidīšanas laika dēļ. Uz cilvēkiem vērsta aprūpe nozīmē aprūpes pieeju, kurā apzināti ņem vērā indivīdu, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu perspektīvu un uzskata tos gan par dalībniekiem, gan labuma guvējiem veselības aprūpes sistēmās, kas vērstas uz viņu vajadzībām un vēlmēm, nevis atsevišķām slimībām. | 1.   Šīs regulas kontekstā neapmierinātu sabiedrības veselības vajadzību definē kā
  veselības
  vajadzību, ko veselības aprūpes sistēmas vēl nav atrisinājušas pieejamības
  , pieņemamības cenas ziņā
  vai piekļūstamības apsvērumu dēļ, piemēram, ja nav apmierinošas diagnostikas, profilakses vai ārstēšanas metodes
  konkrētai sabiedrības veselības problēmai — gan pārnēsājamām, gan nepārnēsājamām slimībām — vai
  konkrētam veselības stāvoklim, vai ja cilvēku piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota izmaksu,
  tostarp pacientu personīgo maksājumu,
  attāluma līdz veselības aprūpes iestādēm vai gaidīšanas laika dēļ
  . Definējot neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, ņem vērā arī problēmas, kas uzskaitītas nesenos tādu uzticamu avotu ziņojumos kā Eiropas aģentūras un struktūras un Pasaules Veselības organizācija, un īpašu uzmanību pievērš rādītājiem un prioritāro zāļu sarakstam, kas izstrādāts PVO Eiropas reģionam
  . Uz cilvēkiem vērsta aprūpe nozīmē aprūpes pieeju, kurā apzināti ņem vērā indivīdu, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu perspektīvu un uzskata tos gan par dalībniekiem, gan labuma guvējiem veselības aprūpes sistēmās, kas vērstas uz viņu vajadzībām un vēlmēm, nevis atsevišķām slimībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas kontekstā neapmierinātu sabiedrības veselības vajadzību definē kā vajadzību, ko veselības aprūpes sistēmas vēl nav atrisinājušas pieejamības vai piekļūstamības apsvērumu dēļ, piemēram, ja nav apmierinošas diagnostikas, profilakses vai ārstēšanas metodes konkrētam veselības stāvoklim vai ja cilvēku piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota izmaksu, attāluma līdz veselības aprūpes iestādēm vai gaidīšanas laika dēļ. Uz cilvēkiem vērsta aprūpe nozīmē aprūpes pieeju, kurā apzināti ņem vērā indivīdu, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu perspektīvu un uzskata tos gan par dalībniekiem, gan labuma guvējiem veselības aprūpes sistēmās, kas vērstas uz viņu vajadzībām un vēlmēm, nevis atsevišķām slimībām.

1.   Šīs regulas kontekstā neapmierinātu sabiedrības veselības vajadzību definē kā
  veselības
  vajadzību, ko veselības aprūpes sistēmas vēl nav atrisinājušas pieejamības
  , pieņemamības cenas ziņā
  vai piekļūstamības apsvērumu dēļ, piemēram, ja nav apmierinošas diagnostikas, profilakses vai ārstēšanas metodes
  konkrētai sabiedrības veselības problēmai — gan pārnēsājamām, gan nepārnēsājamām slimībām — vai
  konkrētam veselības stāvoklim, vai ja cilvēku piekļuve veselības aprūpei ir ierobežota izmaksu,
  tostarp pacientu personīgo maksājumu,
  attāluma līdz veselības aprūpes iestādēm vai gaidīšanas laika dēļ
  . Definējot neapmierinātas sabiedrības veselības vajadzības, ņem vērā arī problēmas, kas uzskaitītas nesenos tādu uzticamu avotu ziņojumos kā Eiropas aģentūras un struktūras un Pasaules Veselības organizācija, un īpašu uzmanību pievērš rādītājiem un prioritāro zāļu sarakstam, kas izstrādāts PVO Eiropas reģionam
  . Uz cilvēkiem vērsta aprūpe nozīmē aprūpes pieeju, kurā apzināti ņem vērā indivīdu, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu perspektīvu un uzskata tos gan par dalībniekiem, gan labuma guvējiem veselības aprūpes sistēmās, kas vērstas uz viņu vajadzībām un vēlmēm, nevis atsevišķām slimībām.

Grozījums Nr. 383

Grozījums Nr. 383

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

123. punkts – 2. punkts

123. punkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētās netiešās darbības var ietvert klīniskos pētījumus, kuros mērķa joma vai paredzētais lietojums ir neapmierināta sabiedrības veselības vajadzība, kas
  būtiski
  ietekmē vai apdraud Savienības iedzīvotājus. | 2.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētās netiešās darbības var ietvert klīniskos pētījumus, kuros mērķa joma vai paredzētais lietojums ir neapmierināta sabiedrības veselības vajadzība, kas ietekmē vai apdraud Savienības iedzīvotājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētās netiešās darbības var ietvert klīniskos pētījumus, kuros mērķa joma vai paredzētais lietojums ir neapmierināta sabiedrības veselības vajadzība, kas
  būtiski
  ietekmē vai apdraud Savienības iedzīvotājus.

2.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansētās netiešās darbības var ietvert klīniskos pētījumus, kuros mērķa joma vai paredzētais lietojums ir neapmierināta sabiedrības veselības vajadzība, kas ietekmē vai apdraud Savienības iedzīvotājus.

Grozījums Nr. 384

Grozījums Nr. 384

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

123. pants – 3. punkts

123. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību dalībniekiem jānodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešo darbību rezultātiem, ir pieejami un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus,
  kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām
  . | 3.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību dalībniekiem jānodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešo darbību rezultātiem, ir pieejami
  , cenas ziņā pieņemami
  un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā
  jau iepriekš
  norāda
  , vai konkrētā darbība ir īpaša darbība, kurai piemēro šādus
  ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus,
  un to norāda uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumos uz konkursu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību dalībniekiem jānodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešo darbību rezultātiem, ir pieejami un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā norāda ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus,
  kas piemērojami konkrētām netiešajām darbībām
  .

3.   Kopuzņēmuma “Inovatīvas veselības aprūpes iniciatīva” finansēto netiešo darbību dalībniekiem jānodrošina, ka produkti un pakalpojumi, kas ir izstrādāti, pamatojoties vai daļēji pamatojoties uz netiešo darbību rezultātiem, ir pieejami
  , cenas ziņā pieņemami
  un piekļūstami sabiedrībai ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem. Šajā nolūkā attiecīgā gadījumā darba programmā
  jau iepriekš
  norāda
  , vai konkrētā darbība ir īpaša darbība, kurai piemēro šādus
  ar izmantošanu saistītus papildu pienākumus,
  un to norāda uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumos uz konkursu
  .

Grozījums Nr. 385

Grozījums Nr. 385

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

124. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stiprināt atvērtu Savienības tehnoloģisko autonomiju attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām ar nolūku atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stiprināt atvērtu Savienības tehnoloģisko autonomiju attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām ar nolūku atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā;

| (a) | stiprināt atvērtu Savienības tehnoloģisko autonomiju
  un izturētspēju
  attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām ar nolūku atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

(a)

stiprināt atvērtu Savienības tehnoloģisko autonomiju
  un izturētspēju
  attiecībā uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām ar nolūku atbalstīt vertikālo nozaru un kopējās ekonomikas nākotnes vajadzības. Kopējais mērķis ir sekmēt elektronisko komponentu un sistēmu izstrādes un ražošanas vērtības dubultošanos Eiropā līdz 2030. gadam atbilstīgi Savienības svērumam produktu un pakalpojumu jomā;

un izturētspēju

Grozījums Nr. 386

Grozījums Nr. 386

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

124. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas. Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes
  politiku
  un
  sekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos par
  32,5  
  % līdz 2030. gadam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas. Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes
  politiku
  un
  sekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos par
  32,5  
  % līdz 2030. gadam
  .

politiku

sekmēt enerģijas patēriņa samazināšanos par

% līdz 2030. gadam

| (c) | nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas
  , tostarp resursefektivitāti
  . Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes un
  aprites politiku
  ,
  tostarp ekodizaina principiem
  . |
| --- | --- |

(c)

nodrošināt, ka komponentu un sistēmu tehnoloģijas risina Eiropas sabiedrības un vides problēmas
  , tostarp resursefektivitāti
  . Mērķis ir saskaņot darbību ar Savienības energoefektivitātes un
  aprites politiku
  ,
  tostarp ekodizaina principiem
  .

, tostarp resursefektivitāti

aprites politiku

tostarp ekodizaina principiem

Grozījums Nr. 387

Grozījums Nr. 387

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

124. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nostiprināt
  izstrādes un ražošanas spējas Eiropā stratēģiskās izmantošanas jomās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nostiprināt
  izstrādes un ražošanas spējas Eiropā stratēģiskās izmantošanas jomās;

nostiprināt

| (a) | atbalstīt pētniecību un inovāciju, lai nostiprinātu
  izstrādes un ražošanas spējas Eiropā stratēģiskās izmantošanas jomās; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt pētniecību un inovāciju, lai nostiprinātu
  izstrādes un ražošanas spējas Eiropā stratēģiskās izmantošanas jomās;

atbalstīt pētniecību un inovāciju, lai nostiprinātu

Grozījums Nr. 388

Grozījums Nr. 388

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

124. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi;

| (b) | izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi
  , tostarp MVU
  ; |
| --- | --- |

(b)

izveidot līdzsvarotu liela un maza mēroga projektu portfeli, kas atbalsta tehnoloģiju ātru pārnesi no pētniecības uz rūpniecības vidi
  , tostarp MVU
  ;

, tostarp MVU

Grozījums Nr. 389

Grozījums Nr. 389

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

124. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veidot dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

veidot dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem;

| (c) | veidot dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem
  , tostarp jaunuzņēmumiem un MVU, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ; |
| --- | --- |

(c)

veidot dinamisku Savienības mēroga ekosistēmu, kas ir balstīta uz digitālajām vērtības ķēdēm un vienkārši pieejama jaunpienācējiem
  , tostarp jaunuzņēmumiem un MVU, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ;

, tostarp jaunuzņēmumiem un MVU, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām

Grozījums Nr. 390

Grozījums Nr. 390

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

124. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | sekmēt Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (2021. gada marts) nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz mērķiem, kas vērsti uz pusvadītājiem, IKT speciālistiem un uzņēmējdarbības modeļu digitalizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

sekmēt Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (2021. gada marts) nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz mērķiem, kas vērsti uz pusvadītājiem, IKT speciālistiem un uzņēmējdarbības modeļu digitalizāciju.

sekmēt Komisijas paziņojumā “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (2021. gada marts) nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz mērķiem, kas vērsti uz pusvadītājiem, IKT speciālistiem un uzņēmējdarbības modeļu digitalizāciju.

Grozījums Nr. 391

Grozījums Nr. 391

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

124. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | uzlabot komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

uzlabot komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā;

| (d) | uzlabot komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību
  , labāku sniegumu
  un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā; |
| --- | --- |

(d)

uzlabot komponentu tehnoloģijas, kas garantē drošību, uzticamību
  , labāku sniegumu
  un energoefektivitāti kritiskajām infrastruktūrām un nozarēm Eiropā;

, labāku sniegumu

Grozījums Nr. 392

Grozījums Nr. 392

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

124. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

124. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | veidot sasaisti starp iniciatīvas stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un ES rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

veidot sasaisti starp iniciatīvas stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un ES rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu.

| (f) | veidot sasaisti starp iniciatīvas stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un ES rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu
  , tostarp ar atvērtā pirmkoda risinājumiem
  . |
| --- | --- |

(f)

veidot sasaisti starp iniciatīvas stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu un ES rīcībpolitikām tā, lai elektronisko komponentu un sistēmu tehnoloģijas dotu efektīvu ieguldījumu
  , tostarp ar atvērtā pirmkoda risinājumiem
  .

, tostarp ar atvērtā pirmkoda risinājumiem

Grozījums Nr. 393

Grozījums Nr. 393

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

126. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

126. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | privātie dalībnieki — šādas rūpniecības asociācijas
  un
  to sastāvā
  esošie subjekti
  : asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā; asociācija “ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA)”, kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Eindhovenā, Nīderlandē; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Berlīnē, Vācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

privātie dalībnieki — šādas rūpniecības asociācijas
  un
  to sastāvā
  esošie subjekti
  : asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā; asociācija “ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA)”, kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Eindhovenā, Nīderlandē; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Berlīnē, Vācijā.

un

esošie subjekti

| (b) | privātie dalībnieki — šādas rūpniecības asociācijas
  , kas pārstāv
  to sastāvā
  esošos subjektus
  : asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā; asociācija “ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA)”, kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Eindhovenā, Nīderlandē; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Berlīnē, Vācijā. |
| --- | --- |

(b)

privātie dalībnieki — šādas rūpniecības asociācijas
  , kas pārstāv
  to sastāvā
  esošos subjektus
  : asociācija “AENEAS”, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Parīzē, Francijā; asociācija “ARTEMIS Industry Association (ARTEMISIA)”, kura reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Eindhovenā, Nīderlandē; asociācija “EPoSS e.V.”, kura reģistrēta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese ir Berlīnē, Vācijā.

, kas pārstāv

esošos subjektus

Grozījums Nr. 394

Grozījums Nr. 394

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

126. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

126. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu.

asociētie dalībnieki, kas jāizraugās saskaņā ar 7. pantu.

Grozījums Nr. 395

Grozījums Nr. 395

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

128. pants – 1. punkts

128. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis sniedz kopējo ieguldījumu, kas ir
  vismaz tikpat liels kā
  127. pantā
  minētais
  Savienības
  ieguldījums
  darbības izmaksu segšanai. | 1.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis sniedz kopējo ieguldījumu, kas ir
  līdzvērtīgs
  127. pantā
  minētajam
  Savienības
  ieguldījumam
  darbības izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis sniedz kopējo ieguldījumu, kas ir
  vismaz tikpat liels kā
  127. pantā
  minētais
  Savienības
  ieguldījums
  darbības izmaksu segšanai.

1.   Šīs regulas 3. pantā noteiktajā laikposmā kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” iesaistītās valstis sniedz kopējo ieguldījumu, kas ir
  līdzvērtīgs
  127. pantā
  minētajam
  Savienības
  ieguldījumam
  darbības izmaksu segšanai.

Grozījums Nr. 396

Grozījums Nr. 396

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

128. pants – 3.a punkts (jauns)

128. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Saskaņā ar 26. panta 2. punktu privātie dalībnieki savstarpēji vienojas par to, kā sadalīt kopīgos ieguldījumus gan kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” darbības izmaksām, gan administratīvajām izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Saskaņā ar 26. panta 2. punktu privātie dalībnieki savstarpēji vienojas par to, kā sadalīt kopīgos ieguldījumus gan kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” darbības izmaksām, gan administratīvajām izmaksām.

Grozījums Nr. 397

Grozījums Nr. 397

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

128. pants – 4. punkts

128. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 4. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi
  , ieskaitot vismaz 2 489 074 000  EUR 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto ieguldījumu veidā
  . Šā panta 3. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie ieguldījumi. | 4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 4. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 3. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie ieguldījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 4. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi
  , ieskaitot vismaz 2 489 074 000  EUR 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto ieguldījumu veidā
  . Šā panta 3. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie ieguldījumi.

4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 4. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi. Šā panta 3. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie ieguldījumi.

Grozījums Nr. 398

Grozījums Nr. 398

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

128. pants – 4.a punkts (jauns)

128. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Katrai iesaistītajai valstij ir veto tiesības visos jautājumos, kas saistīti ar dalībvalstu finansiālo ieguldījumu izmantošanu kopuzņēmumā, pamatojoties uz katras valsts stratēģiskajām prioritātēm un atbilstoši pamatotos gadījumos. Pamatojums ir publiski pieejams, lai nodrošinātu, ka veto tiesības tiek īstenotas pārredzami, pamatoti un samērīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Katrai iesaistītajai valstij ir veto tiesības visos jautājumos, kas saistīti ar dalībvalstu finansiālo ieguldījumu izmantošanu kopuzņēmumā, pamatojoties uz katras valsts stratēģiskajām prioritātēm un atbilstoši pamatotos gadījumos. Pamatojums ir publiski pieejams, lai nodrošinātu, ka veto tiesības tiek īstenotas pārredzami, pamatoti un samērīgi.

Grozījums Nr. 399

Grozījums Nr. 399

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

129. pants

129. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 129. pants | svītrots |
| Iesaistīto valstu ieguldījums | |
| 1.
     
  Katra iesaistītā valsts, noslēdzot dotācijas nolīgumu ar kopuzņēmumu, uztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” īstenot to ieguldījumus attiecībā uz netiešo darbību dalībniekiem, kuri ir iedibināti attiecīgajā iesaistītajā valstī. Tās arī uztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” to ieguldījumu izmaksāšanu dalībniekiem. Tās norāda summas, kas atvēlētas netiešām darbībām. | |
| 2.
     
  Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” netiešo darbību finansējuma saņēmēji noslēdz vienu dotācijas nolīgumu ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Sīki izstrādāti dotācijas nolīguma noteikumi, ieskaitot intelektuālā īpašuma tiesību attiecīgo regulējumu, atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. | |
| 3.
     
  Iesaistītās valstis savu apņemšanos apmaksāt savas saistības pilnā apjomā pauž juridiski saistošos nolīgumos, ko iestādes, kuras katra iesaistītā valsts izraudzījusi šim nolūkam, noslēdz ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Minētos nolīgumus noslēdz pirms darba programmas pieņemšanas. | |
| 4.
     
  Lai nodrošinātu līdzsvara principu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” budžetā, valde pienācīgi ņem vērā 3. punktā minētos nolīgumus, pieņemot saistīto pētniecības un inovācijas darbību izdevumu tāmes. | |
| 5.
     
  Izpilddirektors valdei iesniedz 3. punktā minētos nolīgumus saistīto pētniecības un inovācijas darbību izdevumu tāmju pamatošanai. | |
| 6.
     
  Citus pasākumus sadarbībai starp iesaistītajām valstīm un kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un saistībām, kas attiecas uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem, nosaka nolīgumos, ko iestādes, kuras katra iesaistītā valsts izraudzījusi šim nolūkam, noslēdz ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

129. pants

129. pants

svītrots

svītrots

Iesaistīto valstu ieguldījums

Iesaistīto valstu ieguldījums

1.
     
  Katra iesaistītā valsts, noslēdzot dotācijas nolīgumu ar kopuzņēmumu, uztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” īstenot to ieguldījumus attiecībā uz netiešo darbību dalībniekiem, kuri ir iedibināti attiecīgajā iesaistītajā valstī. Tās arī uztic kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” to ieguldījumu izmaksāšanu dalībniekiem. Tās norāda summas, kas atvēlētas netiešām darbībām.

2.
     
  Kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” netiešo darbību finansējuma saņēmēji noslēdz vienu dotācijas nolīgumu ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Sīki izstrādāti dotācijas nolīguma noteikumi, ieskaitot intelektuālā īpašuma tiesību attiecīgo regulējumu, atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

3.
     
  Iesaistītās valstis savu apņemšanos apmaksāt savas saistības pilnā apjomā pauž juridiski saistošos nolīgumos, ko iestādes, kuras katra iesaistītā valsts izraudzījusi šim nolūkam, noslēdz ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Minētos nolīgumus noslēdz pirms darba programmas pieņemšanas.

4.
     
  Lai nodrošinātu līdzsvara principu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” budžetā, valde pienācīgi ņem vērā 3. punktā minētos nolīgumus, pieņemot saistīto pētniecības un inovācijas darbību izdevumu tāmes.

5.
     
  Izpilddirektors valdei iesniedz 3. punktā minētos nolīgumus saistīto pētniecības un inovācijas darbību izdevumu tāmju pamatošanai.

6.
     
  Citus pasākumus sadarbībai starp iesaistītajām valstīm un kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un saistībām, kas attiecas uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem, nosaka nolīgumos, ko iestādes, kuras katra iesaistītā valsts izraudzījusi šim nolūkam, noslēdz ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”.

Grozījums Nr. 400

Grozījums Nr. 400

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

130. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

130. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | privātus
  ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un ECSEL projektu rezultātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

privātus
  ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un ECSEL projektu rezultātus;

privātus

| (a) | ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un ECSEL projektu rezultātus; |
| --- | --- |

(a)

ieguldījumus ar mērķi industrializēt kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” un ECSEL projektu rezultātus;

Grozījums Nr. 401

Grozījums Nr. 401

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

130. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

130. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | IPCEI projektus mikroelektronikas jomā un to iespējamos turpinājuma projektus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

IPCEI projektus mikroelektronikas jomā un to iespējamos turpinājuma projektus;

IPCEI projektus mikroelektronikas jomā un to iespējamos turpinājuma projektus;

Grozījums Nr. 402

Grozījums Nr. 402

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

130. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

130. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | darbības ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

darbības ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai.

| (e) | darbības ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai
  , tostarp ar projektiem Bākuguns iniciatīvu ietvaros; |
| --- | --- |

(e)

darbības ar nolūku izstrādāt ekosistēmu tehnoloģiju lietotāju un piegādātāju sadarbības atbalstīšanai
  , tostarp ar projektiem Bākuguns iniciatīvu ietvaros;

, tostarp ar projektiem Bākuguns iniciatīvu ietvaros;

Grozījums Nr. 403

Grozījums Nr. 403

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

130. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

130. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | komunikācijas un izplatīšanas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

komunikācijas un izplatīšanas darbības;

komunikācijas un izplatīšanas darbības;

Grozījums Nr. 404

Grozījums Nr. 404

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

131. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

131. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | zinātniskā konsultatīvā padome. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

zinātniskā konsultatīvā padome.

zinātniskā konsultatīvā padome.

Grozījums Nr. 405

Grozījums Nr. 405

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

136. pants – 5. punkts

136. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Priekšsēdētājs var aicināt citas personas piedalīties padomes sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūru pārstāvjus. | 5.   Priekšsēdētājs var aicināt citas personas piedalīties padomes sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un citu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūru pārstāvjus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Priekšsēdētājs var aicināt citas personas piedalīties padomes sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus un citu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūru pārstāvjus.

5.   Priekšsēdētājs var aicināt citas personas piedalīties padomes sanāksmēs kā novērotājas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjus, MVU apvienību pārstāvjus
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un citu kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” struktūru pārstāvjus.

Grozījums Nr. 406

Grozījums Nr. 406

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

139. pants – 4.a punkts (jauns)

139. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Privāto dalībnieku padome var uzaicināt atsevišķus akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļus piedalīties sanāksmēs kā novērotājus. Viņi saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties apspriedēs bez balsstiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Privāto dalībnieku padome var uzaicināt atsevišķus akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļus piedalīties sanāksmēs kā novērotājus. Viņi saņem visus attiecīgos dokumentus un var piedalīties apspriedēs bez balsstiesībām.

Grozījums Nr. 407

Grozījums Nr. 407

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

140. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

140. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | izstrādā
  un regulāri
  atjaunina
  stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 124. pantā noteikto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā publisko iestāžu sniegto informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

izstrādā
  un regulāri
  atjaunina
  stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 124. pantā noteikto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā publisko iestāžu sniegto informāciju;

izstrādā

atjaunina

| (a) | ieguldījumu, tostarp atklātas sabiedriskās apspriešanas veidā, sagatavo, lai varētu izstrādāt
  un regulāri
  atjaunināt
  stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 124. pantā noteikto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā publisko iestāžu
  un ieinteresēto personu konsultatīvā foruma
  sniegto informāciju; |
| --- | --- |

(a)

ieguldījumu, tostarp atklātas sabiedriskās apspriešanas veidā, sagatavo, lai varētu izstrādāt
  un regulāri
  atjaunināt
  stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu 4. un 124. pantā noteikto kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā publisko iestāžu
  un ieinteresēto personu konsultatīvā foruma
  sniegto informāciju;

ieguldījumu, tostarp atklātas sabiedriskās apspriešanas veidā, sagatavo, lai varētu izstrādāt

atjaunināt

un ieinteresēto personu konsultatīvā foruma

Grozījums Nr. 408

Grozījums Nr. 408

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

140. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

140. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā, ar nolūku tās informēt un apkopot to atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā, ar nolūku tās informēt un apkopot to atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas projektu;

| (c) | neskarot 21. pantu,
  organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā,
  jo īpaši MVU apvienībām un pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  ar nolūku tās informēt un apkopot to
  ieguldījumu un
  atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas
  un darba kartības
  projektu; |
| --- | --- |

(c)

neskarot 21. pantu,
  organizē ieinteresēto personu konsultatīvo forumu, kas ir atvērts visām publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām, kuras ir ieinteresētas svarīgu digitālo tehnoloģiju jomā,
  jo īpaši MVU apvienībām un pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  ar nolūku tās informēt un apkopot to
  ieguldījumu un
  atgriezenisko saiti par attiecīgā gada stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas
  un darba kartības
  projektu;

neskarot 21. pantu,

jo īpaši MVU apvienībām un pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām,

ieguldījumu un

un darba kartības

Grozījums Nr. 409

Grozījums Nr. 409

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

140.a pants (jauns)

140.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 140.a pants




  Zinātniskā konsultatīvā padome





  1.
     
  Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 131. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.






  2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.






  3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.






  4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

140.a pants

Zinātniskā konsultatīvā padome

1.
     
  Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 131. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.

2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.

3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc kopuzņēmuma “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.

4.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome sadarbojas ar attiecīgajām padomdevējām struktūrām, kas izveidotas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

Grozījums Nr. 410

Grozījums Nr. 410

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

142. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

142. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību;

| (a) | stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību
  , tostarp lidostās ar atšķirīgiem ATM nosacījumiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

stiprināt un integrēt Savienības pētniecības un inovācijas spēju gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) nozarē, padarot to noturīgāku pret satiksmes svārstībām un labāk pielāgojamu tām, vienlaikus nodrošinot visu gaisa kuģu bezproblēmu darbību
  , tostarp lidostās ar atšķirīgiem ATM nosacījumiem
  ;

, tostarp lidostās ar atšķirīgiem ATM nosacījumiem

Grozījums Nr. 411

Grozījums Nr. 411

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

142. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

142. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar inovāciju stiprināt
  pilotējama un bezpilota
  gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu
  tirgu konkurētspēju
  , lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ar inovāciju stiprināt
  pilotējama un bezpilota
  gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu
  tirgu konkurētspēju
  , lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi;

pilotējama un bezpilota

tirgu konkurētspēju

| (b) | ar inovāciju stiprināt gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu
  tirgus
  , lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

(b)

ar inovāciju stiprināt gaisa transporta konkurētspēju Savienībā un ATM pakalpojumu
  tirgus
  , lai veicinātu Savienības ekonomisko izaugsmi;

tirgus

Grozījums Nr. 412

Grozījums Nr. 412

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

142. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

142. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē.

| (c) | izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par
  drošāko un
  visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē
  , palīdzot samazināt gaisa un trokšņa piesārņojumu
  . |
| --- | --- |

(c)

izstrādāt inovatīvus risinājumus un paātrināt to pārņemšanu tirgū, lai izveidotu Eiropas vienoto gaisa telpu par
  drošāko un
  visefektīvāko un videi nekaitīgāko gaisa telpu lidojumiem pasaulē
  , palīdzot samazināt gaisa un trokšņa piesārņojumu
  .

drošāko un

, palīdzot samazināt gaisa un trokšņa piesārņojumu

Grozījums Nr. 413

Grozījums Nr. 413

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

142. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

142. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām;

| (e) | koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām
  un ir koncentrēts ne tikai uz atsevišķu lidojumu efektivitātes uzlabošanu, bet arī uz vispārējo spēju pastāvīgu pielāgošanu, pamatojoties uz tehnoloģisko progresu
  ; |
| --- | --- |

(e)

koordinēt Savienības ATM modernizācijas centienu plānošanu un prioritāšu noteikšanu tādā procesā, kas balstās uz vienprātību starp ATM ieinteresētajām personām
  un ir koncentrēts ne tikai uz atsevišķu lidojumu efektivitātes uzlabošanu, bet arī uz vispārējo spēju pastāvīgu pielāgošanu, pamatojoties uz tehnoloģisko progresu
  ;

un ir koncentrēts ne tikai uz atsevišķu lidojumu efektivitātes uzlabošanu, bet arī uz vispārējo spēju pastāvīgu pielāgošanu, pamatojoties uz tehnoloģisko progresu

Grozījums Nr. 414

Grozījums Nr. 414

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

144. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

144. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”;

| (b) | Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”
  , neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kuru pārstāv tās aģentūra, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”
  , neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  ;

, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 415

Grozījums Nr. 415

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

144. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

144. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | šīs regulas III pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

šīs regulas III pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par
  beznosacījumu
  pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”;

beznosacījumu

| (c) | šīs regulas III pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”
  , kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

(c)

šīs regulas III pielikumā uzskaitītie dibinātāji, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots to lēmums par pievienošanos kopuzņēmumam “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3”
  , kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgos Savienības tiesību aktos;

, kura pamatā ir taisnīgs līdzsvars starp saņemto Savienības finansējumu un piešķirto ieguldījumu natūrā, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kā noteikts šajā regulā un citos attiecīgos Savienības tiesību aktos;

Grozījums Nr. 416

Grozījums Nr. 416

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

146. pants – 1. punkts

146. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” privātie dalībnieki 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 500 000 000  EUR apmērā, kas ietver līdz 25 000 000  EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka to sastāvā esošie vai saistītie subjekti sniedz šādu ieguldījumu. | 1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” privātie dalībnieki 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 500 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 25 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai
  kopīgi
  nodrošina, ka to sastāvā esošie vai saistītie subjekti sniedz šādu ieguldījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” privātie dalībnieki 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 500 000 000  EUR apmērā, kas ietver līdz 25 000 000  EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai nodrošina, ka to sastāvā esošie vai saistītie subjekti sniedz šādu ieguldījumu.

1.   Kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” privātie dalībnieki 3. pantā noteiktajā laikposmā sniedz kopējo ieguldījumu vismaz 500 000 000 EUR apmērā, kas ietver līdz 25 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai
  kopīgi
  nodrošina, ka to sastāvā esošie vai saistītie subjekti sniedz šādu ieguldījumu.

Grozījums Nr. 417

Grozījums Nr. 417

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

150. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

150. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis, ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā:

| (g) | atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis,
  cita starpā ar speciālām zināšanām vides un klimata jautājumos,
  ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā: |
| --- | --- |

(g)

atbilstīgo zinātnisko iestāžu vai attiecīgo zinātnieku aprindu pārstāvis,
  cita starpā ar speciālām zināšanām vides un klimata jautājumos,
  ko norīko organizācija, kura tos pārstāv Eiropas mērogā:

cita starpā ar speciālām zināšanām vides un klimata jautājumos,

Grozījums Nr. 418

Grozījums Nr. 418

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

150. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

150. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvis;

attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvis;

Grozījums Nr. 419

Grozījums Nr. 419

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

152. pants – 1. punkts – ievaddaļa

152. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus 18. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izpilddirektors veic šādus uzdevumus: | Papildus 18. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izpilddirektors
  , ievērojot valdes norādījumus,
  veic šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildus 18. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izpilddirektors veic šādus uzdevumus:

Papildus 18. pantā uzskaitītajiem uzdevumiem kopuzņēmuma “Eiropas vienotās gaisa telpas ATM pētniecība 3” izpilddirektors
  , ievērojot valdes norādījumus,
  veic šādus uzdevumus:

, ievērojot valdes norādījumus,

Grozījums Nr. 420

Grozījums Nr. 420

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

153. pants – 2. punkts

153. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu. | 2.   Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu
  , vienlaikus nodrošinot klimata un vides ekspertu dalību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu.

2.   Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā 15 pastāvīgo locekļu
  , vienlaikus nodrošinot klimata un vides ekspertu dalību
  .

Grozījums Nr. 421

Grozījums Nr. 421

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

159. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sekmēt Eiropas tehnoloģisko suverenitāti nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sekmēt Eiropas tehnoloģisko suverenitāti nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces;

| (a) | sekmēt Eiropas
  kiberdrošību, izturētspēju un
  tehnoloģisko suverenitāti nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces; |
| --- | --- |

(a)

sekmēt Eiropas
  kiberdrošību, izturētspēju un
  tehnoloģisko suverenitāti nākotnes viedajos tīklos un pakalpojumos, stiprinot pašreizējās stiprās puses industrializācijas jomā un paplašinot tvērumu no 5G savienotības uz plašāku stratēģisko vērtību ķēdi, ieskaitot mākoņpakalpojumu sniegšanu, kā arī komponentus un ierīces;

kiberdrošību, izturētspēju un

Grozījums Nr. 422

Grozījums Nr. 422

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

159. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa, kā arī komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa, kā arī komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus;

| (b) | saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa,
  vienas jomas MVU un jaunuzņēmumu,
  kā arī komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus; |
| --- | --- |

(b)

saskaņot dažādu rūpniecisko dalībnieku stratēģiskos ceļvežus, ietverot ne tikai telesakaru nozari, bet arī lietu interneta, mākoņa,
  vienas jomas MVU un jaunuzņēmumu,
  kā arī komponentu un ierīču nozaru rīcībspēkus;

vienas jomas MVU un jaunuzņēmumu,

Grozījums Nr. 423

Grozījums Nr. 423

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

159. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas;

| (c) | uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas
  , kā arī citas attiecīgās jaunās komunikāciju tehnoloģijas
  ; |
| --- | --- |

(c)

uzlabot Eiropas tehnoloģisko un zinātnisko izcilību, lai nostiprinātu Eiropas vadošo pozīciju un tā varētu līdz 2030. gadam izveidot un spēt lietpratīgi izmantot 6G sistēmas
  , kā arī citas attiecīgās jaunās komunikāciju tehnoloģijas
  ;

, kā arī citas attiecīgās jaunās komunikāciju tehnoloģijas

Grozījums Nr. 424

Grozījums Nr. 424

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

159. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo
  risinājumu
  pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 — Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo
  risinājumu
  pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 — Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU;

risinājumu

| (d) | Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo
  produktu un tehnoloģiju
  pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 — Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomas un pārvaldības ietvaros stiprināt digitālo infrastruktūru izvēršanu un digitālo
  produktu un tehnoloģiju
  pārņemšanu Eiropas tirgos, jo īpaši, nodrošinot stratēģiskās koordinācijas mehānismu programmai “EISI 2 — Digitalizācija”, kā arī sinerģijas programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros un ar programmām “Digitālā Eiropa” un InvestEU;

produktu un tehnoloģiju

Grozījums Nr. 425

Grozījums Nr. 425

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

159. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība, energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība, energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks;

| (f) | veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība
  , drošums
  , energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks; |
| --- | --- |

(f)

veicināt digitālo inovāciju līdz 2030. gadam, apmierinot Eiropas tirgus vajadzības un publiskās politikas prasības, tostarp vertikālo nozaru augstākās prasības, kā arī sabiedrības prasības tādās jomās kā drošība
  , drošums
  , energoefektivitāte un elektromagnētiskais lauks;

, drošums

Grozījums Nr. 426

Grozījums Nr. 426

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

159. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | veicināt 6G inovāciju augstāko standartu taisnīgu, pārredzamu un atklātu izstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

veicināt 6G inovāciju augstāko standartu taisnīgu, pārredzamu un atklātu izstrādi;

veicināt 6G inovāciju augstāko standartu taisnīgu, pārredzamu un atklātu izstrādi;

Grozījums Nr. 427

Grozījums Nr. 427

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

159. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | sekmēt Komisijas paziņojumā par digitālo kompasu 2030. gadam nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši to mērķu, kas attiecas uz savienojamību, mākoņdatošanas pakalpojumiem un IKT speciālistiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

sekmēt Komisijas paziņojumā par digitālo kompasu 2030. gadam nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši to mērķu, kas attiecas uz savienojamību, mākoņdatošanas pakalpojumiem un IKT speciālistiem;

sekmēt Komisijas paziņojumā par digitālo kompasu 2030. gadam nosprausto mērķu sasniegšanu, jo īpaši to mērķu, kas attiecas uz savienojamību, mākoņdatošanas pakalpojumiem un IKT speciālistiem;

Grozījums Nr. 428

Grozījums Nr. 428

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 1. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

159. pants – 1. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (gb) | iesaistīties tāda savienojamības trūkuma mazināšanā, kas joprojām ietekmē Eiropas perifēros apgabalus, proti, salas, tālākos reģionus, kā arī mazapdzīvotus un lauku apvidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(gb)

(gb)

iesaistīties tāda savienojamības trūkuma mazināšanā, kas joprojām ietekmē Eiropas perifēros apgabalus, proti, salas, tālākos reģionus, kā arī mazapdzīvotus un lauku apvidus.

iesaistīties tāda savienojamības trūkuma mazināšanā, kas joprojām ietekmē Eiropas perifēros apgabalus, proti, salas, tālākos reģionus, kā arī mazapdzīvotus un lauku apvidus.

Grozījums Nr. 429

Grozījums Nr. 429

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

159. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G, tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasību noteikšanu, piemēram, attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G, tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasību noteikšanu, piemēram, attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām;

| (a) | veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G,
  kā arī jaunām attiecīgajām komunikācijas tehnoloģijām,
  tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasību noteikšanu, piemēram, attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām; |
| --- | --- |

(a)

veicināt tādu tehnoloģiju izstrādi, kuras atbilst paaugstinātām komunikācijas prasībām, vienlaikus atbalstot Eiropas izcilību viedo tīklu un pakalpojumu tehnoloģijās un arhitektūrās un to tuvināšanos 6G,
  kā arī jaunām attiecīgajām komunikācijas tehnoloģijām,
  tostarp spēcīgas Eiropas pozīcijas attiecībā uz standartiem, būtiskiem patentiem un pamatprasību noteikšanu, piemēram, attiecībā uz frekvenču spektra joslām, kas nepieciešamas modernām nākotnes viedo tīklu tehnoloģijām;

kā arī jaunām attiecīgajām komunikācijas tehnoloģijām,

Grozījums Nr. 430

Grozījums Nr. 430

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

159. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | stiprināt Savienības rūpniecības nozares pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

stiprināt Savienības rūpniecības nozares pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos;

| (e) | stiprināt Savienības rūpniecības nozares
  , jo īpaši MVU,
  pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos; |
| --- | --- |

(e)

stiprināt Savienības rūpniecības nozares
  , jo īpaši MVU,
  pozīciju viedo tīklu un pakalpojumu globālajā vērtības ķēdē, radot publiskā un privātā sektora rīcībspēku kritisko masu, jo īpaši, palielinot programmatūras un lietu interneta nozares rīcībspēku devumu, liekot lietā valstu iniciatīvas un atbalstot jaunu rīcībspēku rašanos;

, jo īpaši MVU,

Grozījums Nr. 431

Grozījums Nr. 431

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

159. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

159. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām, ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošināt ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām, ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošināt ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā.

| (f) | atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām,
  jo īpaši privātuma un drošuma iekļaušanu dizainā,
  ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošināt ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā. |
| --- | --- |

(f)

atbalstīt saskaņošanu ar ētikas un drošības prasībām,
  jo īpaši privātuma un drošuma iekļaušanu dizainā,
  ietverot tās stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmās, un pēc vajadzības nodrošināt ieguldījumu Savienības likumdošanas procesā.

jo īpaši privātuma un drošuma iekļaušanu dizainā,

Grozījums Nr. 432

Grozījums Nr. 432

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

160. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

160. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenotas darbības viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 — Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenotas darbības viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 — Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās;

| (a) | pēc pieprasījuma
  sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenotas darbības viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 — Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās; |
| --- | --- |

(a)

pēc pieprasījuma
  sniedz ieguldījumu citu tādu Savienības programmu darba programmās, kuru ietvaros tiek īstenotas darbības viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, programmu “EISI 2 — Digitalizācija”, “Digitālā Eiropa” un InvestEU darba programmās;

pēc pieprasījuma

Grozījums Nr. 433

Grozījums Nr. 433

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

160. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

160. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | koordinē
  Savienības izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

koordinē
  Savienības izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām;

koordinē

| (b) | veicina
  Savienības izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām; |
| --- | --- |

(b)

veicina
  Savienības izmēģinājumu un izvēršanas iniciatīvas viedo tīklu un pakalpojumu jomā, piemēram, Eiropas mēroga 5G koridorus satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai programmas “EISI 2 — Digitalizācija” ietvaros, sadarbībā ar Komisiju un attiecīgajām kompetentajām finansēšanas struktūrām;

veicina

Grozījums Nr. 434

Grozījums Nr. 434

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

160. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

160. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Izstrādā
  un koordinē
  Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai
  , iesaistot ieinteresētās personas
  . Minētās programmas ir plānošanas dokumenti, kas aptver programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikposmu un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

Izstrādā
  un koordinē
  Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai
  , iesaistot ieinteresētās personas
  . Minētās programmas ir plānošanas dokumenti, kas aptver programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikposmu un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus.

un koordinē

, iesaistot ieinteresētās personas

| (d) | iesaistot ieinteresētās personas,
  izstrādā Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai
  un sniedz atsauksmes par tām
  . Minētās programmas ir
  indikatīvi
  plānošanas dokumenti, kas aptver programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikposmu un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus. |
| --- | --- |

(d)

iesaistot ieinteresētās personas,
  izstrādā Eiropas mēroga 5G koridoru stratēģiskās izvēršanas programmas satīklotas un automatizētas mobilitātes nodrošināšanai
  un sniedz atsauksmes par tām
  . Minētās programmas ir
  indikatīvi
  plānošanas dokumenti, kas aptver programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikposmu un nosaka kopīgu redzējumu par 5G atbalstītu ekosistēmu izstrādi un to pamatā esošo tīklu un pakalpojumu prasības, kā arī izvēršanas mērķus un ceļvežus un potenciālos sadarbības modeļus.

iesaistot ieinteresētās personas,

un sniedz atsauksmes par tām

indikatīvi

Grozījums Nr. 435

Grozījums Nr. 435

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

161. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

161. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | infrastruktūras apvienība, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

infrastruktūras apvienība, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam.

| (b) | infrastruktūras apvienība, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam
  , neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  . |
| --- | --- |

(b)

infrastruktūras apvienība, pēc tam kad ar saistību vēstuli ir paziņots tās lēmums par beznosacījumu pievienošanos Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmumam
  , neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos
  .

, neskarot citu dalībnieku, jo īpaši MVU, tiesības, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos

Grozījums Nr. 436

Grozījums Nr. 436

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

164. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

164. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atvasinātās (spin off) pētniecības un izstrādes darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atvasinātās (spin off) pētniecības un izstrādes darbības;

| (a) | atvasinātās (spin off) pētniecības un izstrādes darbības
  , tostarp atklātā pirmkoda programmatūra un tehnoloģijas
  ; |
| --- | --- |

(a)

atvasinātās (spin off) pētniecības un izstrādes darbības
  , tostarp atklātā pirmkoda programmatūra un tehnoloģijas
  ;

, tostarp atklātā pirmkoda programmatūra un tehnoloģijas

Grozījums Nr. 437

Grozījums Nr. 437

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

164. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

164. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ieguldījumu standartizācijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ieguldījumu standartizācijā;

| (b) | ieguldījumu standartizācijā
  , tostarp attiecībā uz atvērtajiem standartiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumu standartizācijā
  , tostarp attiecībā uz atvērtajiem standartiem
  ;

, tostarp attiecībā uz atvērtajiem standartiem

Grozījums Nr. 438

Grozījums Nr. 438

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

164. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

164. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | ieguldījumu 5G infrastruktūras apvienības un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības darbībās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomā, kas nav finansētas Savienības dotācijas ietvaros; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

ieguldījumu 5G infrastruktūras apvienības un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības darbībās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomā, kas nav finansētas Savienības dotācijas ietvaros;

| (e) | ieguldījumu 5G infrastruktūras apvienības un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības
  pētniecības, izstrādes un ieviešanas
  darbībās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomā, kas nav finansētas Savienības dotācijas ietvaros; |
| --- | --- |

(e)

ieguldījumu 5G infrastruktūras apvienības un jebkādas citas ieinteresēto personu grupas vai apvienības
  pētniecības, izstrādes un ieviešanas
  darbībās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbības jomā, kas nav finansētas Savienības dotācijas ietvaros;

pētniecības, izstrādes un ieviešanas

Grozījums Nr. 439

Grozījums Nr. 439

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

164. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

164. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | ekosistēmas izstrādes darbības, tostarp sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

ekosistēmas izstrādes darbības, tostarp sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm;

| (f) | ekosistēmas izstrādes darbības, tostarp
  atvērtu, savietojamu un sadarbspējīgu komunikācijas tehnoloģiju un tīklu un
  sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm; |
| --- | --- |

(f)

ekosistēmas izstrādes darbības, tostarp
  atvērtu, savietojamu un sadarbspējīgu komunikācijas tehnoloģiju un tīklu un
  sadarbības veidošanu ar vertikālajām nozarēm;

atvērtu, savietojamu un sadarbspējīgu komunikācijas tehnoloģiju un tīklu un

Grozījums Nr. 440

Grozījums Nr. 440

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

164. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

164. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | darbības, kas paredzētas rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

darbības, kas paredzētas rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem;

| (g) | darbības, kas paredzētas rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem
  , tostarp visā vērtību ķēdē
  ; |
| --- | --- |

(g)

darbības, kas paredzētas rezultātu izplatīšanai globālā mērogā ar mērķi panākt vienprātību attiecībā uz atbalstītajām tehnoloģijām, gatavojoties nākotnes standartiem
  , tostarp visā vērtību ķēdē
  ;

, tostarp visā vērtību ķēdē

Grozījums Nr. 441

Grozījums Nr. 441

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

165. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

165. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | zinātniskā konsultatīvā padome. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

zinātniskā konsultatīvā padome.

zinātniskā konsultatīvā padome.

Grozījums Nr. 442

Grozījums Nr. 442

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

168. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

168. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pieņem stratēģiskās izvēršanas programmas un, ja nepieciešams, groza tās programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pieņem stratēģiskās izvēršanas programmas un, ja nepieciešams, groza tās programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikā;

| (a) | pieņem
  kopuzņēmuma
  stratēģiskās izvēršanas programmas un, ja nepieciešams, groza tās programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikā; |
| --- | --- |

(a)

pieņem
  kopuzņēmuma
  stratēģiskās izvēršanas programmas un, ja nepieciešams, groza tās programmas “EISI 2 — Digitalizācija” darbības laikā;

kopuzņēmuma

Grozījums Nr. 443

Grozījums Nr. 443

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

168. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

168. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek ņemtas vērā visās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbībās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek ņemtas vērā visās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbībās;

| (b) | nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek
  pienācīgi īstenotas un
  ņemtas vērā visās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbībās; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, ka Savienības kiberdrošības tiesību akti un dalībvalstu pašreizējās un turpmākās saskaņotās pamatnostādnes tiek
  pienācīgi īstenotas un
  ņemtas vērā visās Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma darbībās;

pienācīgi īstenotas un

Grozījums Nr. 444

Grozījums Nr. 444

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

168. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

168. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veicina sinerģijas un papildināmību starp EISI 2 digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģijas un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

veicina sinerģijas un papildināmību starp EISI 2 digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģijas un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām.

| (c) | veicina sinerģijas un papildināmību starp EISI 2 digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot
  iespējamo
  ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģijas un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(c)

veicina sinerģijas un papildināmību starp EISI 2 digitālo, transporta un enerģētikas sadaļu, nosakot intervences jomas un sniedzot
  iespējamo
  ieguldījumu darba programmās, kā arī veicina sinerģijas un papildināmību ar pārējām būtiskajām Savienības programmām.

iespējamo

Grozījums Nr. 445

Grozījums Nr. 445

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

169.a pants (jauns)

169.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 169.a pants




  Zinātniskā konsultatīvā padome





  1.
     
  Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 165. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.






  2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.






  3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

169.a pants

Zinātniskā konsultatīvā padome

1.
     
  Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmums izveido neatkarīgu zinātnisko konsultatīvo padomi, kā minēts 19. un 165. pantā, lai saņemtu zinātniskas konsultācijas no neatkarīgiem augsta līmeņa akadēmisko aprindu ekspertiem.

2.
     
  Neatkarīgajai zinātniskajai konsultatīvajai padomei ir ne vairāk kā 15 pastāvīgi locekļi, un tā ievēlē priekšsēdētāju no savu locekļu vidus uz diviem gadiem.

3.
     
  Neatkarīgā zinātniskā konsultatīvā padome var sniegt konsultācijas pēc Viedo tīklu un pakalpojumu kopuzņēmuma valdes un citu struktūru pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas.

Grozījums Nr. 446

Grozījums Nr. 446

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 1. punkts

171. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi, zinātnisko izcilību un resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmumu darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar to finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskas pārskatīšanas rezultātus ņem vērā Eiropas partnerību uzraudzībā un kopuzņēmumu izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros. | 1.   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi, zinātnisko izcilību
  , pievienoto sabiedrisko vērtību
  un resursu
  lietderīgāko un
  visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmumu darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar to finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskas pārskatīšanas rezultātus ņem vērā Eiropas partnerību uzraudzībā un kopuzņēmumu izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros.
  Šāda uzraudzība un pārskatīšana nepalielina administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi, zinātnisko izcilību un resursu visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmumu darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar to finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskas pārskatīšanas rezultātus ņem vērā Eiropas partnerību uzraudzībā un kopuzņēmumu izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros.

1.   Lai nodrošinātu vislielāko ietekmi, zinātnisko izcilību
  , pievienoto sabiedrisko vērtību
  un resursu
  lietderīgāko un
  visefektīvāko izmantošanu, kopuzņēmumu darbības pastāvīgi uzrauga un periodiski pārskata saskaņā ar to finanšu noteikumiem. Uzraudzības un periodiskas pārskatīšanas rezultātus ņem vērā Eiropas partnerību uzraudzībā un kopuzņēmumu izvērtējumos pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros.
  Šāda uzraudzība un pārskatīšana nepalielina administratīvo slogu nedz kopuzņēmumam, nedz saņēmējiem.

Grozījums Nr. 447

Grozījums Nr. 447

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 2. punkts – ievaddaļa

171. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kopuzņēmumiem būtu jāorganizē
  savu pārvaldības
  darbību pastāvīga uzraudzība un to īstenoto projektu iznākumu, rezultātu un ietekmes periodiska pārskatīšana saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantu] un [III pielikumu]. Minētā uzraudzība ietver: | 2.   Kopuzņēmumiem būtu jāorganizē
  pārvaldības un īstenošanas
  darbību pastāvīga uzraudzība un to īstenoto projektu iznākumu, rezultātu un ietekmes periodiska pārskatīšana saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantu] un [III
  un V
  pielikumu]. Minētā uzraudzība
  īsā izklāstā tiek savlaicīgi darīta publiski zināma katra kopuzņēmuma attiecīgajā tīmekļa vietnē, un tā
  ietver: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kopuzņēmumiem būtu jāorganizē
  savu pārvaldības
  darbību pastāvīga uzraudzība un to īstenoto projektu iznākumu, rezultātu un ietekmes periodiska pārskatīšana saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantu] un [III pielikumu]. Minētā uzraudzība ietver:

2.   Kopuzņēmumiem būtu jāorganizē
  pārvaldības un īstenošanas
  darbību pastāvīga uzraudzība un to īstenoto projektu iznākumu, rezultātu un ietekmes periodiska pārskatīšana saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [45. pantu] un [III
  un V
  pielikumu]. Minētā uzraudzība
  īsā izklāstā tiek savlaicīgi darīta publiski zināma katra kopuzņēmuma attiecīgajā tīmekļa vietnē, un tā
  ietver:

Grozījums Nr. 448

Grozījums Nr. 448

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

171. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiju gatavības līmeņiem kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību, abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiju gatavības līmeņiem kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību, abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| (b) | informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiju gatavības līmeņiem kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību,
  dzimumu dimensijas integrēšanu finansēto darbību saturā, kā arī
  abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību
  , kā arī atvērtās piekļuves praksi
  ; |
| --- | --- |

(b)

informāciju par sociālo un humanitāro zinātņu iekļautības pakāpi, attiecību starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiju gatavības līmeņiem kopdarbīgā pētniecībā, progresu valstu līdzdalības paplašināšanā, konsorciju ģeogrāfisko sastāvu kopdarbības projektos, priekšlikumu iesniegšanas un izvērtēšanas divpakāpju procedūras izmantošanu, pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt sadarbību Eiropas pētniecībā un inovācijā, izvērtējuma pārskatīšanas izmantošanu un sūdzību skaitu un veidiem, klimata jautājumu iekļautības pakāpi un saistītajiem izdevumiem, MVU līdzdalību, privātā sektora līdzdalību,
  dzimumu dimensijas integrēšanu finansēto darbību saturā, kā arī
  abu dzimumu līdzdalību finansētajās darbībās, izvērtēšanas komisijām, valdēm/padomēm un padomdevējām grupām, līdzfinansējuma likmi, papildfinansējumu un kumulatīvo finansējumu no citiem Savienības fondiem, laiku līdz dotācijas piešķiršanai, starptautiskās sadarbības līmeni, iedzīvotāju iesaisti un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību
  , kā arī atvērtās piekļuves praksi
  ;

dzimumu dimensijas integrēšanu finansēto darbību saturā, kā arī

, kā arī atvērtās piekļuves praksi

Grozījums Nr. 449

Grozījums Nr. 449

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

171. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | pasākumus jaunpienācēju piesaistīšanai un sadarbības tīklu paplašināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

pasākumus jaunpienācēju piesaistīšanai un sadarbības tīklu paplašināšanai;

pasākumus jaunpienācēju piesaistīšanai un sadarbības tīklu paplašināšanai;

Grozījums Nr. 450

Grozījums Nr. 450

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

171. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | kvantitatīvus un kvalitatīvus sviras efektus, jo īpaši piešķirto un faktiski sniegto finansiālo ieguldījumu un ieguldījumu natūrā līmeni gan attiecībā uz pamatdarbībām, gan papildu darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

kvantitatīvus un kvalitatīvus sviras efektus, jo īpaši piešķirto un faktiski sniegto finansiālo ieguldījumu un ieguldījumu natūrā līmeni gan attiecībā uz pamatdarbībām, gan papildu darbībām.

kvantitatīvus un kvalitatīvus sviras efektus, jo īpaši piešķirto un faktiski sniegto finansiālo ieguldījumu un ieguldījumu natūrā līmeni gan attiecībā uz pamatdarbībām, gan papildu darbībām.

Grozījums Nr. 451

Grozījums Nr. 451

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 3. punkts

171. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Kopuzņēmumu darbības izvērtē laikus, lai šos izvērtējumus ņemtu vērā Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētajā kopējā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar tiem saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tai sekojošo programmu un citām ar pētniecību un inovāciju saistītām iniciatīvām. | 3.   Kopuzņēmumu darbības izvērtē laikus, lai šos izvērtējumus ņemtu vērā Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētajā kopējā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar tiem saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tai sekojošo programmu un citām ar pētniecību un inovāciju saistītām iniciatīvām.
  Šādi izvērtējumi nerada papildu administratīvo slogu nedz kopuzņēmumiem, nedz arī saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Kopuzņēmumu darbības izvērtē laikus, lai šos izvērtējumus ņemtu vērā Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētajā kopējā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar tiem saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tai sekojošo programmu un citām ar pētniecību un inovāciju saistītām iniciatīvām.

3.   Kopuzņēmumu darbības izvērtē laikus, lai šos izvērtējumus ņemtu vērā Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētajā kopējā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpposma izvērtējumā un galīgajā izvērtējumā un ar tiem saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, tai sekojošo programmu un citām ar pētniecību un inovāciju saistītām iniciatīvām.
  Šādi izvērtējumi nerada papildu administratīvo slogu nedz kopuzņēmumiem, nedz arī saņēmējiem.

Grozījums Nr. 452

Grozījums Nr. 452

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 4. punkts

171. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu, kuras rezultātus ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos, kas minēti Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā]. Izvērtējumos pārbauda, kā katrs kopuzņēmums īsteno savu uzdevumu un mērķus, un aptver visas kopuzņēmuma darbības, un izvērtē attiecīgā kopuzņēmuma Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderību, arī tā atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu un to saskaņotību un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valsts un Savienības rīcībpolitikām, ieskaitot sinerģijas ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā ietver arī 174. panta 3. līdz 9. punktā minēto iniciatīvu ilgtermiņa zinātniskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās ietekmes un ietekmes uz sabiedrību novērtējumu. Attiecīgā gadījumā izvērtējumos ietver arī novērtējumu par to, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī par katra kopuzņēmuma iespējamās atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta situāciju, tostarp kopuzņēmuma pozīciju attiecībā pret citām iniciatīvām, kas tiek atbalstītas pamatprogrammas ietvaros, īpaši pret Eiropas partnerībām vai uzdevumiem. Izvērtējumos pienācīgi ņem vērā arī pakāpeniskas izbeigšanas plānu, kuru valde pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punkta y) apakšpunktu. | 4.   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu, kuras rezultātus
  publisko
  ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos, kas minēti Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā]. Izvērtējumos pārbauda, kā katrs kopuzņēmums īsteno savu uzdevumu un mērķus, un aptver visas kopuzņēmuma darbības, un izvērtē attiecīgā kopuzņēmuma Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderību, arī tā atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu
  attiecībā uz Savienības vispārīgajām rīcībpolitikām un mērķiem, kā arī ieguldījumu sabiedrības vajadzību apmierināšanā un labuma nodrošināšanā,
  un to saskaņotību un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valsts un Savienības rīcībpolitikām, ieskaitot sinerģijas ar
  citām partnerībām un
  citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā ietver arī 174. panta 3. līdz 9. punktā
  un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Regulas V pielikumā
  minēto iniciatīvu ilgtermiņa zinātniskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās ietekmes un ietekmes uz sabiedrību novērtējumu. Attiecīgā gadījumā izvērtējumos ietver arī novērtējumu par to, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī par katra kopuzņēmuma iespējamās atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta situāciju, tostarp kopuzņēmuma pozīciju attiecībā pret citām iniciatīvām, kas tiek atbalstītas pamatprogrammas ietvaros, īpaši pret Eiropas partnerībām vai uzdevumiem. Izvērtējumos pienācīgi ņem vērā arī pakāpeniskas izbeigšanas plānu, kuru valde pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punkta y) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu, kuras rezultātus ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos, kas minēti Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā]. Izvērtējumos pārbauda, kā katrs kopuzņēmums īsteno savu uzdevumu un mērķus, un aptver visas kopuzņēmuma darbības, un izvērtē attiecīgā kopuzņēmuma Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderību, arī tā atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu un to saskaņotību un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valsts un Savienības rīcībpolitikām, ieskaitot sinerģijas ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā ietver arī 174. panta 3. līdz 9. punktā minēto iniciatīvu ilgtermiņa zinātniskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās ietekmes un ietekmes uz sabiedrību novērtējumu. Attiecīgā gadījumā izvērtējumos ietver arī novērtējumu par to, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī par katra kopuzņēmuma iespējamās atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta situāciju, tostarp kopuzņēmuma pozīciju attiecībā pret citām iniciatīvām, kas tiek atbalstītas pamatprogrammas ietvaros, īpaši pret Eiropas partnerībām vai uzdevumiem. Izvērtējumos pienācīgi ņem vērā arī pakāpeniskas izbeigšanas plānu, kuru valde pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punkta y) apakšpunktu.

4.   Komisija veic katra kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu, kuras rezultātus
  publisko
  ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumos, kas minēti Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā]. Izvērtējumos pārbauda, kā katrs kopuzņēmums īsteno savu uzdevumu un mērķus, un aptver visas kopuzņēmuma darbības, un izvērtē attiecīgā kopuzņēmuma Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderību, arī tā atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu
  attiecībā uz Savienības vispārīgajām rīcībpolitikām un mērķiem, kā arī ieguldījumu sabiedrības vajadzību apmierināšanā un labuma nodrošināšanā,
  un to saskaņotību un papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valsts un Savienības rīcībpolitikām, ieskaitot sinerģijas ar
  citām partnerībām un
  citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām vai īpašajām programmām. Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā ietver arī 174. panta 3. līdz 9. punktā
  un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” Regulas V pielikumā
  minēto iniciatīvu ilgtermiņa zinātniskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās ietekmes un ietekmes uz sabiedrību novērtējumu. Attiecīgā gadījumā izvērtējumos ietver arī novērtējumu par to, kāds būtu visefektīvākais politikas intervences veids jebkādām turpmākām darbībām, kā arī par katra kopuzņēmuma iespējamās atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta situāciju, tostarp kopuzņēmuma pozīciju attiecībā pret citām iniciatīvām, kas tiek atbalstītas pamatprogrammas ietvaros, īpaši pret Eiropas partnerībām vai uzdevumiem. Izvērtējumos pienācīgi ņem vērā arī pakāpeniskas izbeigšanas plānu, kuru valde pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punkta y) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 453

Grozījums Nr. 453

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 6. punkts

171. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā
  procesā
  izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz attiecīgo kopuzņēmumu. | 6.   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar
  atvērtā un
  pārredzamā
  uzaicinājumā paust ieinteresētību
  izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz attiecīgo kopuzņēmumu
  un dara visu iespējamo, lai samazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu, ka izvērtēšanas process ir vienkāršs un pilnībā pārredzams. Visi izvērtējumi šajā jomā balstās uz politikas risinājumu rūpīgu izvērtēšanu no pārvaldības viedokļa, jo īpaši ņemot vērā iespēju noteikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka visās darbībās pienācīgi tiek ievērotas sabiedrības intereses
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar pārredzamā
  procesā
  izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz attiecīgo kopuzņēmumu.

6.   Lai pārbaudītu kopuzņēmuma progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteiktu faktorus, kas veicina darbību īstenošanu, un apzinātu paraugpraksi, Komisija ar
  atvērtā un
  pārredzamā
  uzaicinājumā paust ieinteresētību
  izraudzītu ārēju neatkarīgu ekspertu palīdzību var veikt stratēģiskas nozīmes tematu vai jautājumu papildu izvērtēšanu. Veicot minēto papildu izvērtēšanu, Komisija pilnībā ņem vērā administratīvo ietekmi uz attiecīgo kopuzņēmumu
  un dara visu iespējamo, lai samazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu, ka izvērtēšanas process ir vienkāršs un pilnībā pārredzams. Visi izvērtējumi šajā jomā balstās uz politikas risinājumu rūpīgu izvērtēšanu no pārvaldības viedokļa, jo īpaši ņemot vērā iespēju noteikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka visās darbībās pienācīgi tiek ievērotas sabiedrības intereses
  .

Grozījums Nr. 454

Grozījums Nr. 454

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 7.a punkts (jauns)

171. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Ziņošanai jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ziņošanas standarta prasībām. Izstrādājot ziņošanas sistēmas stratēģiskās koordinācijas procesa kontekstā, tiek iesaistītas arī dalībvalstis un partnerības pārstāvji, lai nodrošinātu ziņošanas un uzraudzības centienu sinhronizāciju un koordināciju, tostarp attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas uzdevumu sadali. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Ziņošanai jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ziņošanas standarta prasībām. Izstrādājot ziņošanas sistēmas stratēģiskās koordinācijas procesa kontekstā, tiek iesaistītas arī dalībvalstis un partnerības pārstāvji, lai nodrošinātu ziņošanas un uzraudzības centienu sinhronizāciju un koordināciju, tostarp attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas uzdevumu sadali.

Grozījums Nr. 455

Grozījums Nr. 455

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171. pants – 9. punkts

171. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo kopuzņēmumu izvērtēšanas rezultātus, kas ietver izvērtēšanas secinājumus un Komisijas konstatējumus. | 9.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros Komisija
  dara publiski pieejamus un
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo kopuzņēmumu izvērtēšanas rezultātus, kas ietver izvērtēšanas secinājumus un Komisijas konstatējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo kopuzņēmumu izvērtēšanas rezultātus, kas ietver izvērtēšanas secinājumus un Komisijas konstatējumus.

9.   Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [47. pantā] minētās pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtēšanas ietvaros Komisija
  dara publiski pieejamus un
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo kopuzņēmumu izvērtēšanas rezultātus, kas ietver izvērtēšanas secinājumus un Komisijas konstatējumus.

Grozījums Nr. 456

Grozījums Nr. 456

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

171.a pants (jauns)

171.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 171.a pants




  Pārskatatbildības nodrošināšana Eiropas pilsoņiem




  Neskarot šajā regulā noteiktās publicitātes prasības, informāciju, kas iekļauta kopuzņēmumu konsolidētajā gada darbības pārskatā, kā arī ziņojumos saskaņā ar 171. pantu, dara publiski pieejamu plašai sabiedrībai tiešsaistē, izmantojot lietotājiem ērtus rīkus, tostarp infografikas un izdevumu izsekošanas sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

171.a pants

Pārskatatbildības nodrošināšana Eiropas pilsoņiem

Neskarot šajā regulā noteiktās publicitātes prasības, informāciju, kas iekļauta kopuzņēmumu konsolidētajā gada darbības pārskatā, kā arī ziņojumos saskaņā ar 171. pantu, dara publiski pieejamu plašai sabiedrībai tiešsaistē, izmantojot lietotājiem ērtus rīkus, tostarp infografikas un izdevumu izsekošanas sistēmas.

---

(10)  OV (..).

10

(10)  OV (..).

10

(1a)  

  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

1a

OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

11

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

11

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(1b)  
  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

1b

Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

2

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_lv.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_lv.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(3)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_lv.

3

(4)  COM(2018)0673.

4

(5)  COM(2020)0380.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_lv.

7

(8)  COM(2020)0381.

8

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(1a)  
  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0241.

1a

Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0241.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

22

(23)  Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, Brisele, 9.3.2020., JOIN(2020) 4 final.

23

(23)  Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, Brisele, 9.3.2020., JOIN(2020) 4 final.

23

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.

9

(10)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf.

10

(11)  COM(2020)0102.

11

(12)  COM(2020)0761.

12

(13)  COM(2020)0103.

13

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(14)  The Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative 2 Joint Undertaking (2014-2016) operating under Horizon 2020 (ISBN 978-92-79-69299-4).

14

(30)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067).

30

(30)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

31

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

31

(32)  Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.).

32

(33)  Padomes Lēmums 2009/320/EK, ar ko apstiprina Vienotās Eiropas gaisa telpas satiksmes pārvaldības sistēmas pētniecības (SESAR) projekta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu (OV L 95, 9.4.2009., 41. lpp.).

33

(32)  Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.).

32

(33)  Padomes Lēmums 2009/320/EK, ar ko apstiprina Vienotās Eiropas gaisa telpas satiksmes pārvaldības sistēmas pētniecības (SESAR) projekta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu (OV L 95, 9.4.2009., 41. lpp.).

33

(47)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2019)0640.

47

(47)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2019)0640.

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru.

48

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru.

48

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2019)0640.

52

(51)  COM(2020)0562.

51

(52)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2019)0640.

52

(53)  COM(2020)0301: Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai.

53

(53)  COM(2020)0301: Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai.

53

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

---