# Euroopa Liidu C 175/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 175 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik29. aprill 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 175

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik29. aprill 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 175/01 | Komisjoni teatis — Heakskiit komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 717/2014 seoses selle kohaldamisaja ja vähese tähtsusega abi maksimaalsete kumulatiivsete summadega | 1 |
| 2022/C 175/02 | Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO) (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 175/01

Komisjoni teatis — Heakskiit komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 717/2014 seoses selle kohaldamisaja ja vähese tähtsusega abi maksimaalsete kumulatiivsete summadega

1

2022/C 175/02

Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 175/03 | Euro vahetuskurss — 28. aprill 2022 | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 175/03

Euro vahetuskurss — 28. aprill 2022

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet |
| 2022/C 175/04 | Teade Eurojusti (Haag, Madalmaad) haldusdirektori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14) — Viide: 22/EJ/05, parandus ( ELT C 129, 22.3.2022 ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 175/05 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 8 |
| 2022/C 175/06 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 13 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

2022/C 175/04

Teade Eurojusti (Haag, Madalmaad) haldusdirektori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14) — Viide: 22/EJ/05, parandus ( ELT C 129, 22.3.2022 )

( ELT C 129, 22.3.2022 )

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 175/05

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

8

2022/C 175/06

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

13

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP), parandus ( ELT C 166, 20.4.2022 ) | 17 |

Parandused

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP), parandus ( ELT C 166, 20.4.2022 )

( ELT C 166, 20.4.2022 )

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/1

---

KOMISJONI TEATIS

Heakskiit komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 717/2014 seoses selle kohaldamisaja ja vähese tähtsusega abi maksimaalsete kumulatiivsete summadega

(2022/C 175/01)

Komisjon kiitis 17. detsembril 2021 heaks komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 717/2014 seoses selle kohaldamisaja ja vähese tähtsusega abi maksimaalsete kumulatiivsete summadega.

Komisjoni määruse eelnõu on lisatud käesolevale teatisele lisana. Avalik konsultatsioon eelnõu teemal algab 2022. aasta jaanuaris ja on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

LISA

EELNÕU KOMISJONI MÄÄRUS (EL) .../...,

...,

millega muudetakse määrust (EL) nr 717/2014 seoses selle kohaldamisaja ja vähese tähtsusega abi maksimaalsete kumulatiivsete summadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. aprillil 2019 hakkas komisjon hindama kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate valdkondlike õigusaktide, sealhulgas komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 toimimist alates nende vastuvõtmisest aastatel 2014–2015, et neid ajavahemikuks 2023–2027 muuta või need kehtetuks tunnistada. Kõnealuse hindamise esialgsed tulemused on näidanud, et määrus (EL) nr 717/2014 on jätkuvalt asjakohane, tõhus ja tulemuslik vahend, eelkõige selleks, et võimaldada liikmesriikidel kiiresti reageerida ootamatute sündmuste lühiajalisele negatiivsele mõjule, mis võib ohustada elujõuliste ettevõtjate majandustulemusi ja töökohti (2). Määrus (EL) nr 717/2014 peaks siiski olema jätkuvalt sidus ja kooskõlas muude õigusnormidega, mis on olulised riigiabi hindamise seisukohast kalandus- ja vesiviljelussektoris, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1139 (3). |
| --- | --- |

(1)

29. aprillil 2019 hakkas komisjon hindama kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate valdkondlike õigusaktide, sealhulgas komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 toimimist alates nende vastuvõtmisest aastatel 2014–2015, et neid ajavahemikuks 2023–2027 muuta või need kehtetuks tunnistada. Kõnealuse hindamise esialgsed tulemused on näidanud, et määrus (EL) nr 717/2014 on jätkuvalt asjakohane, tõhus ja tulemuslik vahend, eelkõige selleks, et võimaldada liikmesriikidel kiiresti reageerida ootamatute sündmuste lühiajalisele negatiivsele mõjule, mis võib ohustada elujõuliste ettevõtjate majandustulemusi ja töökohti (2). Määrus (EL) nr 717/2014 peaks siiski olema jätkuvalt sidus ja kooskõlas muude õigusnormidega, mis on olulised riigiabi hindamise seisukohast kalandus- ja vesiviljelussektoris, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1139 (3).

| (2) | Komisjoni määrusega (EL) 2020/2008 (4) pikendati määruse (EL) nr 717/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022, et liikmesriigid saaksid jätkata väiksemahulise abi andmist kuni määruse (EL) 2021/1139 vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EL) 2020/2008 (4) pikendati määruse (EL) nr 717/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022, et liikmesriigid saaksid jätkata väiksemahulise abi andmist kuni määruse (EL) 2021/1139 vastuvõtmiseni.

| (3) | Määruse (EL) nr 717/2014 artikli 3 lõikes 3 osutatud vähese tähtsusega abi maksimaalseid kumulatiivseid summasid, mida liikmesriik annab kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtjatele mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul, tuleks ajakohastada uuemate valdkondlike andmetega. Eelkõige peaksid maksimaalsed kumulatiivsed summad põhinema iga liikmesriigi püügi, töötlemise ja vesiviljeluse aastakäibe kolme aasta keskmisel, mis saadakse viie aasta (st 2014–2018) kõrgeima ja madalaima kande väljajätmise teel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 717/2014 artikli 3 lõikes 3 osutatud vähese tähtsusega abi maksimaalseid kumulatiivseid summasid, mida liikmesriik annab kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtjatele mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul, tuleks ajakohastada uuemate valdkondlike andmetega. Eelkõige peaksid maksimaalsed kumulatiivsed summad põhinema iga liikmesriigi püügi, töötlemise ja vesiviljeluse aastakäibe kolme aasta keskmisel, mis saadakse viie aasta (st 2014–2018) kõrgeima ja madalaima kande väljajätmise teel.

| (4) | Selleks et liikmesriigid saaksid jätkata väiksemahulise abi andmist kooskõlas määrusega (EL) nr 717/2014, ning järjepidevuse ja õiguskindluse tagamiseks, on asjakohane teha määrusesse (EL) nr 717/2014 mitu käesoleva õigusakti artiklis 1 loetletud kohandust, et võtta arvesse kalandus- ja vesiviljelussektori õiguslikku ja majanduslikku arengut ning pikendada kõnealuse määruse kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et liikmesriigid saaksid jätkata väiksemahulise abi andmist kooskõlas määrusega (EL) nr 717/2014, ning järjepidevuse ja õiguskindluse tagamiseks, on asjakohane teha määrusesse (EL) nr 717/2014 mitu käesoleva õigusakti artiklis 1 loetletud kohandust, et võtta arvesse kalandus- ja vesiviljelussektori õiguslikku ja majanduslikku arengut ning pikendada kõnealuse määruse kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2027.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 717/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 717/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 717/2014 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 1 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | abi, mida antakse püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks või lõpetamiseks, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1139 (*1) ei ole konkreetselt sätestatud teisiti; |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikli 1 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

abi, mida antakse püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks või lõpetamiseks, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1139 (*1) ei ole konkreetselt sätestatud teisiti;

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (ELT L 247, 13.7.2021, lk 1).“"

| (2) | Artikli 8 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2027.“ |
| --- | --- |

(2)

Artikli 8 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2027.“

| (3) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(3)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ...

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (ELT L 247, 13.7.2021, lk 1).““

*1

---

(1)  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  [TULEKUL]

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (ELT L 247, 13.7.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 8. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2008, millega muudetakse määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 seoses nende kohaldamisajaga ja tehakse muid asjakohaseid kohandusi (ELT L 414, 9.12.2020, lk 15).

4

---

I LISA

Artikli 3 lõikes 3 osutatud riiklik ülemmäär

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Vähese tähtsusega abi maksimaalsed kumulatiivsed summad kalandus- ja vesiviljelussektoris liikmesriigiti  (1) |
| Belgia | 24 540 750 |
| Bulgaaria | 2 172 884 |
| Tšehhi | 3 842 769 |
| Taani | 81 833 109 |
| Saksamaa | 77 196 702 |
| Eesti | 4 243 567 |
| Iirimaa | 26 601 846 |
| Kreeka | 28 923 364 |
| Hispaania | 217 119 657 |
| Prantsusmaa | 181 019 480 |
| Horvaatia | 8 681 955 |
| Itaalia | 118 166 895 |
| Küpros | 998 928 |
| Läti | 5 513 209 |
| Leedu | 16 035 859 |
| Luksemburg | 0 |
| Ungari | 1 259 151 |
| Malta | 3 474 898 |
| Madalmaad | 37 118 541 |
| Austria | 2 986 023 |
| Poola | 72 434 934 |
| Portugal | 43 197 046 |
| Rumeenia | 4 237 681 |
| Sloveenia | 540 764 |
| Slovakkia | 2 071 578 |
| Soome | 12 384 203 |
| Rootsi | 20 537 179 |
| Ühendkuningriik seoses Põhja-Iirimaaga | 4 377 695 |

(eurodes)

Liikmesriik

Vähese tähtsusega abi maksimaalsed kumulatiivsed summad kalandus- ja vesiviljelussektoris liikmesriigiti  (1)

Belgia

24 540 750

Bulgaaria

2 172 884

Tšehhi

3 842 769

Taani

81 833 109

Saksamaa

77 196 702

Eesti

4 243 567

Iirimaa

26 601 846

Kreeka

28 923 364

Hispaania

217 119 657

Prantsusmaa

181 019 480

Horvaatia

8 681 955

Itaalia

118 166 895

Küpros

998 928

Läti

5 513 209

Leedu

16 035 859

Luksemburg

0

Ungari

1 259 151

Malta

3 474 898

Madalmaad

37 118 541

Austria

2 986 023

Poola

72 434 934

Portugal

43 197 046

Rumeenia

4 237 681

Sloveenia

540 764

Slovakkia

2 071 578

Soome

12 384 203

Rootsi

20 537 179

Ühendkuningriik seoses Põhja-Iirimaaga

4 377 695

---

(1)  Vähese tähtsusega abi maksimaalsed kumulatiivsed summad põhinevad iga liikmesriigi püügi, töötlemise ja vesiviljeluse aastakäibe kolme aasta keskmisel, mis saadakse viie aasta (st 2014–2018) kõrgeima ja madalaima kande väljajätmise teel.

---

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/5

---

Koondumisteatise tühistamine

(Juhtum M.9938 – KINGSPAN GROUP / TRIMO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 175/02)

3. märts 2021 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) („ühinemismäärus“) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise (2) kavandatava koondumise kohta.

12. aprill 2021 otsustas komisjon algatada menetluse (3) ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c alusel. 21. aprill 2022 teavitas teatanud pool komisjoni oma teatise tühistamisest ja tõendas, et ta on koondumisest loobunud.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 82, 11.3.2021, lk 12.

(3)  ELT C 133, 16.4.2021, lk 2.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/6

---

Euro vahetuskurss (1)

28. aprill 2022

(2022/C 175/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0485 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,13 |
| DKK | Taani kroon | 7,4421 |
| GBP | Inglise nael | 0,84350 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3594 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0216 |
| ISK | Islandi kroon | 137,80 |
| NOK | Norra kroon | 9,8990 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,526 |
| HUF | Ungari forint | 377,06 |
| PLN | Poola zlott | 4,6891 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9479 |
| TRY | Türgi liir | 15,5362 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4814 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3498 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2267 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6221 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4556 |
| KRW | Korea vonn | 1 337,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,7472 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9381 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5703 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 222,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5741 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,845 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,152 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2465 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4531 |
| INR | India ruupia | 80,3670 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0485

JPY

Jaapani jeen

137,13

DKK

Taani kroon

7,4421

GBP

Inglise nael

0,84350

SEK

Rootsi kroon

10,3594

CHF

Šveitsi frank

1,0216

ISK

Islandi kroon

137,80

NOK

Norra kroon

9,8990

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,526

HUF

Ungari forint

377,06

PLN

Poola zlott

4,6891

RON

Rumeenia leu

4,9479

TRY

Türgi liir

15,5362

AUD

Austraalia dollar

1,4814

CAD

Kanada dollar

1,3498

HKD

Hongkongi dollar

8,2267

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6221

SGD

Singapuri dollar

1,4556

KRW

Korea vonn

1 337,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,7472

CNY

Hiina jüaan

6,9381

HRK

Horvaatia kuna

7,5703

IDR

Indoneesia ruupia

15 222,05

MYR

Malaisia ringit

4,5741

PHP

Filipiini peeso

54,845

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,152

BRL

Brasiilia reaal

5,2465

MXN

Mehhiko peeso

21,4531

INR

India ruupia

80,3670

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/7

---

Teade Eurojusti (Haag, Madalmaad) haldusdirektori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 14) — Viide: 22/EJ/05, parandus

(Euroopa Liidu Teataja C 129, 22. märts 2022)

(2022/C 175/04)

Leheküljel 17 viimases lõigus

| asendatakse | „Avalduste esitamise tähtaeg on 28. aprill 2022 kesköö Kesk-Euroopa aja järgi.“ |
| --- | --- |
| järgmisega: | „Avalduste esitamise tähtaeg on 10. mai 2022 kesköö Kesk-Euroopa aja järgi.“ |

asendatakse

„Avalduste esitamise tähtaeg on 28. aprill 2022 kesköö Kesk-Euroopa aja järgi.“

järgmisega:

„Avalduste esitamise tähtaeg on 10. mai 2022 kesköö Kesk-Euroopa aja järgi.“

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/8

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 175/05)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Bulot de la Baie de Granville“

ELi nr: PGI-FR-02319-AM01 – 30.12.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Bulot de la Baie de Granville“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Bulot de la Baie de Granville“ on liiki Buccinum undatum kuuluv kõhtjalgne. Toodet müüakse tervelt tema kojas:

| — | elusalt või |
| --- | --- |

—

elusalt või

| — | värskelt keedetult, pastöriseeritult või külmutatult. |
| --- | --- |

—

värskelt keedetult, pastöriseeritult või külmutatult.

Toodet võidakse keetmise käigus aromatiseerida.

Sageli heledatoonilise koja värvus võib ulatuda valgest tumepruunini ning rohekasvalgest tumeroheliseni, sõltuvalt koja pinnal olevate enamal või vähemal määral märgatavate vetikate olemasolust. Kojal võivad olla mikrovetikate esinemisest tingitud punakad laigud. Meriteo jalg on valge, värvus võib ulatuda elevandiluust kreemjani, see on kaetud kitsaste vöötidega ja mustade täppidega.

Toote suurust väljendatakse pikkusega koja tipust kuni sifoonkanalini. Meritigude „Bulot de la Baie de Granville“ suurus on 47–70 mm. Samas võib tootepartii hõlmata kuni 8 % ulatuses isendeid, kelle suurus jääb alla 47 mm, ja kuni 15 % ulatuses isendeid suurusega üle 70 mm.

Seoses nõutava suuruse saavutamiseks kuluva eluea pikkusega on meritigude koja külge sageli kinnitunud mereorganismid (nuivähid, ussid, kodalased), keda nimetatakse epibiontideks. KGT „Bulot de la Baie de Granville“ tähise all turustatavates partiides võib epibionte esineda kuni 25 %-l isenditel. Selle proportsiooni hindamisel võetakse arvesse arvukalt epibionte kandvaid isendeid ning kriteerium määratakse kindlaks fotograafilisel alusel.

Meriteol „Bulot de la Baie de Granville“ on joodi, mere ja vetikate lõhn. Pärast keetmist on tootel „Bulot de la Baie de Granville“ õrn konsistents, märkimisväärselt kõrge niiskussisaldus ja joodi, mere ning pähkli lõhn ja maitse. Toode võib olla kergelt krõmpsuv selles sisalduvate väikeste setteosakeste või karpide tükikeste tõttu. Tootel ei või olla muda lõhna või maitset.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toode „Bulot de la Baie de Granville“ peab olema püütud ja lossitud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikide KGT tootena turustatavate tavaliste meritigude märgis peab hõlmama järgmist teavet:

| — | nimetus „Bulot de la Baie de Granville“ selgete, loetavate ja kustumatute tähtedega, mille laius ja kõrgus on suuremad kui mis tahes muu märgistusel olev märge; |
| --- | --- |

—

nimetus „Bulot de la Baie de Granville“ selgete, loetavate ja kustumatute tähtedega, mille laius ja kõrgus on suuremad kui mis tahes muu märgistusel olev märge;

| — | Euroopa Liidu KGT sümbol, mis paikneb müüginimetuse lähedal. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT sümbol, mis paikneb müüginimetuse lähedal.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ geograafiline piirkond määratletakse järgmise abil:

| — | püügipiirkond merel; |
| --- | --- |

—

püügipiirkond merel;

| — | lossimispiirkond. |
| --- | --- |

—

lossimispiirkond.

Püügipiirkond

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ püügipiirkond asub Cotentini poolsaarest lääne pool, rannikumeres, mis ulatub põhjas Goury maaninani ja lõunas Champeaux maaninani. Meritigusid püütakse rannikumerest kuni 30 meremiili kauguselt lossimispunktidest.

Lossimispiirkond

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ lossimispiirkond hõlmab rannikul asuvaid kommuune, mis jäävad põhjast Goury maanina ja lõunast Champeaux maanina vahelisele alale. Geograafiline piirkond hõlmab La Manche’i departemangu järgmisi kommuune.

Omavalitsused tervikuna:

Agon-Coutainville, Annoville, Barneville-Carteret, Baubigny, Blainville-sur-Mer, Bréhal, Bretteville-sur-Ay, Bréville-sur-Mer, Bricqueville-sur-Mer, Carolles, Champeaux, Coudeville-sur-Mer, Créances, Donville-les-Bains, Flamanville, Geffosses, Granville, Hauteville-sur-Mer, La Haye, Héauville, Heugueville-sur-Sienne, Jullouville, Lessay, Lingreville, Les Moitiers-d’Allonne, Montmartin-sur-Mer, Orval sur Sienne, Les Pieux, Pirou, Port-Bail-sur-Mer, Regnéville-sur-Mer, Le Rozel, Saint-Georges-de-la-Rivière, Saint-Germain-sur-Ay, Saint-Jean-de-la-Rivière, Saint-Pair-sur-Mer, Siouville-Hague, Surtainville, Tourville-sur-Sienne, Tréauville.

Järgmised kommuunid osaliselt: La Hague ja Gouville-sur-Mer.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Granville’i lahe piirkonda iseloomustavad väga suured merelooded (keskmine amplituud 10,5 meetrit) ja mere väga suur taandumine mõõna ajal. Mereloodete ajal ümberpaiknevad veemassid tekitavad veevooluseid, mille kiirus Granville’i kohal võib ulatuda kuni 2 sõlmeni.

Vooluste jõud tingib veekolonni olulise segunemise ning veemass segatakse vertikaalselt pidevalt läbi (stratifikatsioon puudub).

Loodetega seotud veevooludest ja tõusulainetest tingitud vee oluline segamine vähendab vee temperatuuri aastaringset muutumist umbes 10 °C-ni. Vee keskmine temperatuur suvel on 17 °C ja talvel 8 °C.

Tugevad voolused ja looded tingivad veemasside pideva vahetumise lahest pealetuleva veega, vee väga hea kvaliteedi ja suhteliselt madala temperatuuri.

Granville’i laht on ühtlase sügavusega ning sügavus ületab 50 meetrit alles kaugemal kui 30 meremiili Lääne-Cotentini rannikul asuvatest sadamatest.

Piirkond on rikas mereorganismide kodade jäänuste poolest ning mudalaadsed setted (peened setted) puuduvad peaaegu täielikult.

Cotentini lääneranniku kliima on mõõdukas merekliima (aasta keskmine temperatuur 11,4 °C), mida mõjutavad väga tugevalt Atlandi ookeanilt tulevad niisked ja jahedad õhumassid.

Ranniku iseloomulike omaduste hulka kuuluvad ka rannajoone eripärad, merekallas kaitseb ülekaalus olevate läänetuulte eest ja on valdavalt liivane, välja arvatud põhja- ja lõunatipus, mis piirab püügilaevade varjumise ja merelemineku võimalusi. Vajadus hajutada meritigude püügilaevu kogu rannikupiirkonna ulatuses ning rannikuga seotud keskkonnakaalutlused on tinginud järgmised eripärad:

| — | rannikul asuvate randumissildade ja lossimispunktide suur arv; |
| --- | --- |

—

rannikul asuvate randumissildade ja lossimispunktide suur arv;

| — | püügilaevade väikesed mõõtmed (<12 m), mis hõlbustavad laevade mereleminekut ja lihtsustavad nende randumist. |
| --- | --- |

—

püügilaevade väikesed mõõtmed (<12 m), mis hõlbustavad laevade mereleminekut ja lihtsustavad nende randumist.

Meriteod kuuluvad Normandia rannikupiirkonna elanike kohaliku traditsioonilise toidu hulka. Meritigusid püüti käsitsi või rehade abil mõõna ajal (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, 1900 ja L. JOUBIN, Études sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin, Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911). Meritigusid tarbiti otseselt toiduks, kuid neid kasutati ka söödana väärtuslikumate kalade, nagu tursk, püügiks.

XX sajandi esimeses pooles võimaldas Granville’i piirkonnas levinud väikesemahuline kalapüük, nagu püük lõkspüünise, traali või tragi abil, saada meritigusid ka kaaspüügina, mis pakkus mereandidele head täiendust.

Alates XX sajandi keskpaigast töötati välja eritehnoloogiad. J. LE DANTEC kirjutas 1947. aastal tigude sihtpüügist ja et „molluskeid püüti ranniku läheduses lõkspüünisega“ (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947–1949 – Tome XV.FASC. 1-4 nr 54–60).

Meritigude „Bulot de la Baie de Granville“ kutselise püügi kiire areng toimus XX sajandi teisel poolel, seda tänu suuremaid koguseid püüda võimaldavate püügivahendite tekkimisele. See tegevus muutus kutseliseks, eriomaseks ja tulusaks. Neist püügivahenditest tuleb nimetada lõkspüüniseid meritigude püüdmiseks ja võrekaste nende transportimiseks.

Alates 1985. aastast kehtestati Granville’i lahes püütavate meritigude varude haldusvahend (mis hõlmab püügilaevade suurust, püügivahendite liiki, püügikalendrit jne), mille eesmärk on tagada varude kaitse ja säilitada lõkspüünisega püüdmise käsitöönduslik iseloom.

Toote eripära

„Bulot de la Baie de Granville“ on liiki Buccinum undatum kuuluv kõhtjalgne. Toote iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | toode turustatakse tervelt, oma kojas; |
| --- | --- |

—

toode turustatakse tervelt, oma kojas;

| — | toode on värske; |
| --- | --- |

—

toode on värske;

| — | toote suurus: 47–70 mm, sealhulgas kuni 15 % isendeid suurusega üle 70 mm ja kuni 8 % isendeid suurusega alla 47 mm; |
| --- | --- |

—

toote suurus: 47–70 mm, sealhulgas kuni 15 % isendeid suurusega üle 70 mm ja kuni 8 % isendeid suurusega alla 47 mm;

| — | tarbimisel: setted puuduvad või esinevad vähesel määral, tootel on joodi, vetikate ja pähkli maitse, puudub muda lõhn ja maitse. |
| --- | --- |

—

tarbimisel: setted puuduvad või esinevad vähesel määral, tootel on joodi, vetikate ja pähkli maitse, puudub muda lõhn ja maitse.

Põhjuslik seos

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote kindlaksmääratud kvaliteedil ja toote mainel.

Eeskätt tuleneb toote kvaliteet geograafilise keskkonna iseloomulike omaduste ja püüdjate oskusteabe ühendamisest.

Granville’i lahe looduslikud tingimused (sügavus, tugevad looded, vee kvaliteet ja temperatuur) on soodsad külmas meres elava liigi Buccinum undatum arenguks.

Püüdjad on kohandanud oma tegevust vastavalt piirkonna eripäradele. Suurte loodete tõttu on sadamad juurdepääsetavad ainult tõusu ajal. Loodete poole ööpäeva pikkune tsükkel määrab laevade väljumise ja merelt naasmise ajakava: püügilaevade püügiaeg ei saa kesta kauem kui 16 tundi.

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ populaarsus on tingitud toote värskusest, mille tagab kõnealune lühike püügiperiood, aga ka isendite elujõulisuse ja organoleptiliste omaduste säilimisest, mis tagatakse järgmiste tegurite abil:

| — | lõkspüünise abil toimuv nn mahepüük, millega välditakse meritigude kahjustusi, nagu kodade purunemine või segunemine meresetetega, ning mis võimaldab isendid välja püüda tervete ja elujõulistena; |
| --- | --- |

—

lõkspüünise abil toimuv nn mahepüük, millega välditakse meritigude kahjustusi, nagu kodade purunemine või segunemine meresetetega, ning mis võimaldab isendid välja püüda tervete ja elujõulistena;

| — | kalastuspiirkondade valimine, püüdjate teostatav püütud isendite sorteerimine ja puhastamine, mis võimaldab kõrvaldada sööda jäägid ja setted; |
| --- | --- |

—

kalastuspiirkondade valimine, püüdjate teostatav püütud isendite sorteerimine ja puhastamine, mis võimaldab kõrvaldada sööda jäägid ja setted;

| — | püügipiirkonna kohalikul tasandil toimuv ühtlane ja tasakaalustatud kasutamine, millega tagatakse toodete suhteliselt väikesed ja ühtlased mõõtmed; |
| --- | --- |

—

püügipiirkonna kohalikul tasandil toimuv ühtlane ja tasakaalustatud kasutamine, millega tagatakse toodete suhteliselt väikesed ja ühtlased mõõtmed;

| — | ladustamine võrekastidesse, mis võimaldab säilitada meritigude elujõulisuse ja terviklikkuse kuni nende turustamiseni elusalt või kuni keetmiseni. |
| --- | --- |

—

ladustamine võrekastidesse, mis võimaldab säilitada meritigude elujõulisuse ja terviklikkuse kuni nende turustamiseni elusalt või kuni keetmiseni.

Ka mõõdukad ilmastikutingimused soodustavad meritigude head säilimist alates väljapüügist kuni lossimiseni ilma jää kasutamiseta.

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ head maitseomadused on tingitud ka merepõhja settekihi laadist. Mudalaadsed setted, mis võiksid kahjustada meritigude organoleptilisi omadusi (tume värvus, muda lõhn ja maitse), puuduvad peaaegu täielikult.

Kohaliku elanikkonna seas aastakümneid hea mainega toote populaarsus suurenes 1980. aastatel seoses kutselise püügi arenguga veelgi ning Granville’i lahe piirkond muutus Prantsusmaal meritigude püüdmise ja traditsioonilisel viisil elusalt turustamise keskuseks.

Meritigude tarbimise suurenemist kogu riigi ulatuses ja Granville’i mainet toetas ka toote „Bulot de la Baie de Granville“ turustamine moodi läinud mereandide valiku pakkumiseks ning uue müügivormi, keedetud meritigude väljaarendamine. Toote „Bulot de la Baie de Granville“ kõrge maine üheks tõendiks on prantsuskeelse mõiste „bulot“ kasutuselevõtt meritigude jaoks. Kuni 1990. aastateni kasutati karpide ametliku müüginimetusena mõistet „buccin“, kuid Normandiast pärinev mõiste „bulot“ muutus tuntumaks. Koos toote turustamise levikuga hakkas selle mõiste kasutamine sagenema ning mõiste „bulot“ muutus ametlikult kasutatavaks nimetuseks mõiste „buccin“ kõrval. Seejärel hakati kasutama toote täielikku kaubanduslikku nimetust „Bulot de la Baie de Granville“, mis võimaldas tarbijat paremini teavitada ning väärtustada Granville’i lahest pärinevat meritigu.

Üleriigilise ajakirjanduse ja telesaadete vahendusel ületas toote „Bulot de la Baie de Granville“ tuntus kutsealased ja piirkondlikud piirid. Nimetada võib tuntud merendusalast telesaadet „Thalassa“, kus edastati reportaaž pealkirjaga „Granville’i meriteod, reportaaž pisut erilisest püügist: meritigude püük Granville’is“, mida näidati 1996. aasta mais.

Meritigude pärinemine Granville’i lahest tagab seega väga hea kvaliteedi, nagu on märgitud ka kuukirja „Terra Eco“ 2013. aasta veebruari numbris seoses toote „Bulot de la Baie de Granville“ tarbimise üleriikliku ja üleeuroopalise levikuga: „Granville’i meritigusid, mis on tuntud oma värskuse ja lõhna poolest (milles puudub muda kõrvallõhn), turustatakse üle kogu Prantsusmaa ja ka teistes naabruses asuvates Euroopa riikides“.

Kõige suurem tunnustus tootele „Bulot de la Baie de Granville“ televisiooni vahendusel pärineb tähtedega tunnustatud kokalt Guy MARTINilt, kes märkis 2014. aastal TV5 Monde kanalil edastatud Normandia koorikloomadele ja karpidele pühendatud telesaates „Epicerie Fine“ (Gurmeeroad): „Meritigusid pakutakse igal pool, kuid valida tuleks toode „Bulot de la Baie de Granville“, sest see meritigu tähendab piirkonda ja oskusteavet, võib öelda, et kohalikku traditsioonilist toodet ja merd ...“.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-757e6893-2c06-411d-ad49-3c0dcc5363a5

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/13

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 175/06)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Sainte-Maure de Touraine“

ELi nr: PDO-FR-0133-AM04 – 17.12.2021

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus

„Sainte-Maure de Touraine“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa.

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast. Juust on pehme ja seda saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi, ning nõrgumine toimub loomulikul teel.

Juustu välispinnal on palja silmaga nähtav pindhallitus ja selle koorik on tuhkhall.

Juustul on piimhappeline maitse, see pole liialt soolane ega happeline ning sellel on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote. Juustu tekstuur on kreemjas, isegi veidi niiske, ning see muutub laagerdudes kuivemaks ja mõnikord rabedaks.

Lõikejälg on puhas, juustumass on valge või vandlikarva ja ühtlase peeneteralise tekstuuriga.

Juust on koonusja halu kujuline. Kuivaine kogumass ei tohi olla vähem kui 100 grammi juustu kohta.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 %.

Iga juustu „Sainte-Maure de Touraine“ sisse on torgatud õlekõrs, millele on graveeritud vähemalt päritolunimetus ja juustukoja identifitseerimiskood.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsikitsed on järgmistest tõugudest: Alpi, Saaneni ja Poitevine’i tõugu või nende tõugude ristandid.

Aastasest söödakogusest on iga lüpsikitse kohta geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 825 kg (ehk 75 %) kuivaines väljendatuna. Teatav osa söödast ei ole geograafilisest piirkonnast pärit, sest see ei ole geograafilises piirkonnas kättesaadav (nt kuivatatud lutsern).

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 rohumaad. Kõnealune rohumaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

Aastane söödakogus on ühe lüpsikitse kohta vähemalt 550 kg kuivaines väljendatuna. Sööt pärineb ainult geograafilisest piirkonnast. Seda tarbitakse värskelt, kääritatult või heinana. Kääritatud sööda maksimaalne aastane kogus on ühe kitse kohta 355 kg kuivaines väljendatuna. See ei tohi ühe lüpsikitse kohta olla päevas enam kui 1 kg kuivaines väljendatuna. Kääritatud sööta antakse loomadele koos heina või rohesöödaga või karjamaal.

Lubatud sööt on loetletud positiivses nimekirjas.

Täiendsööt moodustab lüpsikitse söödast maksimaalselt 50 %, st maksimaalselt 550 kg kuivaines väljendatuna.

Lubatud täiendsööt on loetletud positiivses nimekirjas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Sainte-Maure de Touraine“ kandev juust selle turustamisel varustatud individuaalse märgisega, kus on ühele vaateväljale kantud päritolunimetus „Sainte-Maure de Touraine“ ja Euroopa Liidu KPNi logo.

Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel ega müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2021. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

Indre’i departemang (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois-Faverolles, Villiers.

Kogu Indre-et-Loire’i departemang (37)

Loir-et-Cheri departemang (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (Thenay kommuuni territoorium), Couddes, Couffy, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Thenay, Thésée, Troo, Valencisse, Vallée-de-Ronsard, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur, Villeporcher.

Vienne’i departemang (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières, Vicq-sur-Gartempe.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on valmistatud kitsepiimast ja selle peamised eripärad seisnevad selles, et juust on pikliku halu kujuline ja selle sisse on torgatud õlekõrs, juustul on kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote, näiteks heina noote, lisaks muutub juustu pehme tekstuur laagerdudes rabedaks. Juust saab oma omadused tänu kitsekasvatuse oskusteabele, mille raames toidetakse kitsi ainult geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga, kuid ka tänu tootmisalasele oskusteabele (piimhappeline kalgend, aeglane nõrutamine, pinna tuhaga katmine ja soolamine pärast juustu vormist eemaldamist) ning laagerdamine võimaldab luua juustule iseloomuliku laagerdumisel tekkiva mikrofloora.

Geograafiline piirkond „Sainte-Maure de Touraine“ asub Pariisi nõo edelaosas ja ulatub ajaloolisest Touraine’i provintsist kaugemale. Piirkonda ida-läänesuunal läbiv Loire’i jõgi ja selle lisajõed mõjutavad tugevalt väikeste piirkondade maastikku.

Avatud platood, kus domineerivad teraviljakultuurid, vahelduvad metsasaludega kaetud orgudega, kus põllumajanduses on spetsialiseerutud rohkem konkreetsete toodete tootmisele (viinamarjakasvatus, puuviljakasvatus, loomakasvatus, köögiviljakasvatus). Platoodel esineb nii savimuldasid kui savi-lubjakivimuldasid.

Ookeanilisele kliimale on iseloomulikud pehmed talved ja suved, mis võimaldavad kasvatada paljusid loomasöödaks vajalikke sööda- ja teraviljakultuure. See ookeaniline mõju, mis väheneb Loire’i teljel ida suunas liikudes väga aeglaselt, hoiab kliima kogu piirkonnas üpris ühtlasena.

Kuni XX sajandi keskpaigani seal kitsekarju ei olnud. Kõige vaesemates maamajapidamistes oli ainult üks kuni kolm kitse. Kitsede kasvatamine oli vanaema ülesanne (või kõige noorema tütre ülesanne, kes oskused oma vanaemalt õppinud oli), kes hoolitses kitsede eest, neid toitis ja lüpsis ning juustu valmistas. Piima kasutati toortäispiimana kohe pärast lüpsmist. Ühe „Sainte-Maure de Touraine“ juustu vorm mahutab ühe kitse toodetud päevase piimakoguse ehk umbes 2,5 liitrit piima ühe juustu jaoks. Eraldi juustukojad puudusid ning juustu valmistamine toimus köögis ja need kuivasid korstna lähedal. See, et juust on pikliku halu kujuline, muudab selle õrnaks ja raskesti käsitsetavaks, mille tõttu hakati kasutama pikuti juustu sisse torgatud õlekõrt, mis muudab selle käitlemise hõlpsamaks.

Tänapäevane tootmistehnoloogia on sellest ajaloost välja kasvanud. Juust saadakse toortäispiima kalgendamisel piimhappebakteritega, mille käigus lisatakse väike kogus laapi. Kalgend vormitakse koonusjatesse vormidesse.

Juust „Sainte-Maure de Touraine“ on toodetud ainult kitse toortäispiimast, sellele lisatakse veidi laapi ning see saadakse piimakalgendist. Juustu eripäraks on:

| — | sellele iseloomulik koonusjas kuju; |
| --- | --- |

—

sellele iseloomulik koonusjas kuju;

| — | selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass; |
| --- | --- |

—

selle ühtlane selge peeneteraline valge kuni vandlikarva juustumass;

| — | selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks; |
| --- | --- |

—

selle pehme tekstuur, mis muutub laagerdudes kuivemaks ja rabedamaks;

| — | selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega; |
| --- | --- |

—

selle koorik, mis on pärast 10päevast laagerdumist hästi välja kujunenud ja kaetud silmaga nähtava pindhallitusega;

| — | juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs; |
| --- | --- |

—

juustumassi sisse on pikuti torgatud õlekõrs;

| — | juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote. |
| --- | --- |

—

juustul on piimhappeline maitse ja kuivatatud puuviljade aroom, milles esineb taimseid noote.

See kitsepiimast valmistatud juust sai alguse kõige vaesematest Touraine’i piirkonna muldadest.

See, et geograafilises piirkonnas esineb nii sööda- ja teraviljakultuuride kasvatamiseks sobivaid savimuldasid kui ka savi-lubjakivimuldasid, on soodustanud kõige vaesemates sektorites põllumajanduse arengut, sest seal on hakanud tegutsema kitsekasvatusettevõtted, mis olid algselt väikesed ja kus toodetud piima kasutati algselt perekonna tarbeks juustu valmistamiseks.

Juustu „Sainte-Maure de Touraine“ eriline kuju tuleneb selle vormist, mis punuti algselt vitstest. Vormi suurus vastab ühe kitse päevasele toodangule. Pikliku halu kuju ja juustumassi kohati rabe tekstuur muudavad juustu õrnaks ja raskesti käsitsetavaks. Enne kui õlekõrrest sai tarbijatele mõeldud tunnusmärgis, pandi see algselt juustu sisse pikisuunaliselt praktilistel kaalutlustel, sest see võimaldas juustu hõlpsamini käsitseda.

Pikliku vormi kasutamine ja piimhappelise tootmise omadused, mis on seotud aeglase nõrutamisega ja kohandatud talumajapidamise töörütmiga ning see, et juustu pind pärast vormist eemaldamist tuhaga kaetakse ja soolatakse, annab juustule tekstuuri ja muudab juustumassi peeneteraliseks, samuti on selle tõttu pinna ja mahu suhe selline, et juustu laagerdamisel tekib juustule „Sainte-Maure de Touraine“ omane mikrofloora, tänu millele juust oma maitse- ja lõhnaomadused saab.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0044ace0-9759-4aae-a3cf-fe706eac1395

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

Parandused

| 29.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/17

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.10512 – LEAR CORPORATION / INTERIOR COMFORT SYSTEMS BUSINESS OF KONGSBERG AUTOMOTIVE GROUP), parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 166, 20. aprill 2022
  )

(2022/C 175/07)

Leheküljel 5 avaldatud dokumendi tekst asendatakse järgmisega:

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10488 – FAURECIA / HELLA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 166/03)

24. jaanuaril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10488 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10488 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---