# Az Európai Unió C 167/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 167 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. április 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 167

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. április 21.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 167/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 167/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 167/02 | A Tanács következtetései a tanárok és oktatók mobilitásának – különösen az európai mobilitásnak – az alap- és továbbképzésük során történő növeléséről | 2 |
| 2022/C 167/03 | A Tanács következtetései a felsőoktatási intézmények Európa jövője érdekében való megerősítéséről szóló európai stratégiáról | 9 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 167/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. április 20. | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2022/C 167/02

A Tanács következtetései a tanárok és oktatók mobilitásának – különösen az európai mobilitásnak – az alap- és továbbképzésük során történő növeléséről

2

2022/C 167/03

A Tanács következtetései a felsőoktatási intézmények Európa jövője érdekében való megerősítéséről szóló európai stratégiáról

9

Európai Bizottság

2022/C 167/04

Euroátváltási árfolyamok — 2022. április 20.

18

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal |
| 2022/C 167/05 | Nyílt versenyvizsga-felhívás | 19 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 167/06 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 20 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 167/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10634 – CVC / GAMING1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 36 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 167/10 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 37 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal

2022/C 167/05

Nyílt versenyvizsga-felhívás

19

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 167/06

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

20

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 167/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10634 – CVC / GAMING1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

36

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 167/10

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10678 – AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 167/01)

2022. április 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10678 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10678 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/2

---

A Tanács következtetései a tanárok és oktatók mobilitásának – különösen az európai mobilitásnak – az alap- és továbbképzésük során történő növeléséről

(2022/C 167/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

ÖSSZEFÜGGÉSBEN:

1.

a jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló tanácsi következtetésekkel (1), amelyben a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék az oktatási és képzési intézményeket arra, hogy a tanárok és oktatók (2) mobilitását beépítsék tanulási, fejlesztési és nemzetköziesítési stratégiáikba;

2.

az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalással, amelyben a Tanács az állásfoglalás második stratégiai prioritásaként határozza meg – többek között a tanárok és a tanárképző szakemberek számára is – „a mindenki számára elérhető egész életen át tartó tanulás és mobilitás megvalósítás[át]”, harmadik stratégiai prioritásaként pedig „a kompetenciák és a motiváció erősítés[ét] az oktatási szakmában”;

3.

a 2021. május 7-én tett portói szociális kötelezettségvállalással, amely a szociális jogoknak a 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón kihirdetett európai pillérén alapul, és amely a gazdasági és társadalmi igényeknek megfelelő készségekbe, egész életen át tartó tanulásba és képzésbe való beruházásra szólít fel azon cél elérése érdekében, hogy 2030-ra éves szinten az európaiak legalább 60 %-a képzésben vegyen részt;

4.

az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról szóló tanácsi következtetésekkel, amelyben a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy kezeljék a tanárhiányt, különösen a sajátos nevelési igényű tanulók oktatásával összefüggésben, valamint a multikulturális és a többnyelvű környezetekben. A mobilitás kedvező hatással lehet a tanárhiányra azáltal, hogy vonzóbbá teszi a szakmát;

EMLÉKEZTETVE a mellékletben felsorolt szakpolitikai háttérdokumentumokra,

FIGYELEMMEL:

5.

| a) | a transznacionális mobilitás hozzájárul a tanári kompetenciák széles körének fejlesztéséhez. „Ugyanakkor Európában a tanároknak csak kis hányada tartózkodott már külföldön szakmai céllal. 2018-as adatok szerint az EU-ban a tanárok 40,9 %-a legalább egy alkalommal – diákként, tanárként vagy mindkettőként – részt vett mobilitási programban” (3). Jelentős különbségek vannak egyrészt a részvételi arány tekintetében az európai országok között, másrészt az oktatott tantárgyak között is, mivel még mindig túl gyakori, hogy a mobilitás a nyelvtanárok előjoga. Az Erasmus+ programon belüli tanári mobilitás tendenciái azt is mutatják, hogy a tanárok többsége külföldön tanfolyamokon vesz részt, de az iskolákban tett szakmai látogatásoknak és a tanítási feladatok végzésének a lehetőségét kevésbé veszik igénybe, annak ellenére, hogy az utóbbiak révén nagyobb hatás érhető el (4); |
| --- | --- |

a)

a transznacionális mobilitás hozzájárul a tanári kompetenciák széles körének fejlesztéséhez. „Ugyanakkor Európában a tanároknak csak kis hányada tartózkodott már külföldön szakmai céllal. 2018-as adatok szerint az EU-ban a tanárok 40,9 %-a legalább egy alkalommal – diákként, tanárként vagy mindkettőként – részt vett mobilitási programban” (3). Jelentős különbségek vannak egyrészt a részvételi arány tekintetében az európai országok között, másrészt az oktatott tantárgyak között is, mivel még mindig túl gyakori, hogy a mobilitás a nyelvtanárok előjoga. Az Erasmus+ programon belüli tanári mobilitás tendenciái azt is mutatják, hogy a tanárok többsége külföldön tanfolyamokon vesz részt, de az iskolákban tett szakmai látogatásoknak és a tanítási feladatok végzésének a lehetőségét kevésbé veszik igénybe, annak ellenére, hogy az utóbbiak révén nagyobb hatás érhető el (4);

| b) | a tanári alapképzés részeként fontos a transznacionális mobilitás. Az ilyen mobilitás nemcsak a leendő tanárnak előnyös, hanem az életpálya későbbi szakaszaiban is növeli a mobilitási részvételt. A leendő tanárokra azonban tanulmányaik során nem jellemző széles körben a mobilitás. 2018-as adatok szerint az EU-ban az alsó középfokú oktatásban dolgozó tanároknak csak mintegy egyötöde (20,9 %) számolt be arról, hogy tanulmányai során külföldön is tartózkodott. A tanárok és oktatók mobilitását uniós szinten mozdítják elő és támogatják, de nemzeti szintű finanszírozási rendszerek keretében is támogatni lehetne; |
| --- | --- |

b)

a tanári alapképzés részeként fontos a transznacionális mobilitás. Az ilyen mobilitás nemcsak a leendő tanárnak előnyös, hanem az életpálya későbbi szakaszaiban is növeli a mobilitási részvételt. A leendő tanárokra azonban tanulmányaik során nem jellemző széles körben a mobilitás. 2018-as adatok szerint az EU-ban az alsó középfokú oktatásban dolgozó tanároknak csak mintegy egyötöde (20,9 %) számolt be arról, hogy tanulmányai során külföldön is tartózkodott. A tanárok és oktatók mobilitását uniós szinten mozdítják elő és támogatják, de nemzeti szintű finanszírozási rendszerek keretében is támogatni lehetne;

6.

| a) | ami a leendő tanárokat és oktatókat illeti, érdemes megjegyezni, hogy a mobilitási programok értékét olykor csökkentik a tanulmányi célú elismerés útjában álló akadályok. A tanárképzési tantervek nem mindig teszik lehetővé a külföldön tölthető mobilitási időszakokat. Emellett az oktatókra oktatási pályájuk során nem minden esetben vonatkoznak mobilitási időszakok. Előfordulhat, hogy a más európai országokban folytatott tanári és képzési asszisztensi tevékenységeket, ha van is rájuk mód, nem ismerik el a tanári és oktatói alapképzés szerves részeként, különösen nem a nemzeti oktatási és képzési intézményeken belüli iskolai képzéssel egyenértékűként; |
| --- | --- |

a)

ami a leendő tanárokat és oktatókat illeti, érdemes megjegyezni, hogy a mobilitási programok értékét olykor csökkentik a tanulmányi célú elismerés útjában álló akadályok. A tanárképzési tantervek nem mindig teszik lehetővé a külföldön tölthető mobilitási időszakokat. Emellett az oktatókra oktatási pályájuk során nem minden esetben vonatkoznak mobilitási időszakok. Előfordulhat, hogy a más európai országokban folytatott tanári és képzési asszisztensi tevékenységeket, ha van is rájuk mód, nem ismerik el a tanári és oktatói alapképzés szerves részeként, különösen nem a nemzeti oktatási és képzési intézményeken belüli iskolai képzéssel egyenértékűként;

| b) | a gyakorló tanárok és oktatók esetében az akadályok közé tartoznak a családi kötelezettségek, valamint a helyettesítő tanárok és oktatók megszervezésével kapcsolatos nehézségek; |
| --- | --- |

b)

a gyakorló tanárok és oktatók esetében az akadályok közé tartoznak a családi kötelezettségek, valamint a helyettesítő tanárok és oktatók megszervezésével kapcsolatos nehézségek;

| c) | emellett a nyelvi kompetenciák hiánya horizontális probléma; |
| --- | --- |

c)

emellett a nyelvi kompetenciák hiánya horizontális probléma;

| d) | ezenfelül a tanári szakmát jelentős mértékű nemzeti szintű szabályozás jellemzi, a tagállamok között pedig eltérések vannak a tanévek szervezésében. Bár ez az EU-n belüli nemzeti oktatási és képzési rendszerek sokszínűségének és gazdagságának jele, egyúttal akadályozhatja az olyan iskolán belüli képzések megszervezését, mint a szakmai látogatás, a tanári asszisztensi tevékenységek vagy a tanítási feladatok; |
| --- | --- |

d)

ezenfelül a tanári szakmát jelentős mértékű nemzeti szintű szabályozás jellemzi, a tagállamok között pedig eltérések vannak a tanévek szervezésében. Bár ez az EU-n belüli nemzeti oktatási és képzési rendszerek sokszínűségének és gazdagságának jele, egyúttal akadályozhatja az olyan iskolán belüli képzések megszervezését, mint a szakmai látogatás, a tanári asszisztensi tevékenységek vagy a tanítási feladatok;

7.

a Covid19-világjárvány tanulságaira, amelyek rámutattak arra, hogy a tanárok és oktatók alap- és továbbképzésébe be kell építeni a tanítás és a tanulás során szükséges digitális készségek és kompetenciák elsajátítását és használatát. A fizikai mobilitást virtuális tanulással vagy online kommunikációval ötvöző vegyes tevékenységi formák elősegítik az ilyen fejlődés feltételeit, és lehetőséget adnak a bevált gyakorlatok cseréjére;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

8.

a tanárok és oktatók az európai oktatási térség sarokkövei, és társadalmunkban kulcsfontosságú szerepet töltenek be. A tanárok és oktatók olyan eszmét testesítenek meg, amely elősegíti az ismeretek és értékek elsajátítását, és előmozdítja az aktív polgári szerepvállalást valamennyi tanuló számára. A befogadás, a méltányosság, a magas színvonalú oktatás és képzés, a pedagógiai innováció és a jobb tanulói teljesítmény előmozdítása érdekében a tanároknak és az oktatóknak magasan képzett és motivált szakembereknek kell lenniük, és az iskolavezetés támogatását kell élvezniük;

9.

a munkatársak közötti vélemény- és tapasztalatcsere, valamint a tanárok és az oktatók közötti szoros együttműködés, továbbá a külföldi tanulmányok és/vagy munkatapasztalatok jelentősen hozzájárulnak a tanárok és az oktatók szakmai fejlődéséhez az oktatás és képzés minden szintjén;

10.

| a) | hozzájárul a tanárok és oktatók személyes és tudományos fejlődéséhez, egyúttal erősíti önbizalmukat; |
| --- | --- |

a)

hozzájárul a tanárok és oktatók személyes és tudományos fejlődéséhez, egyúttal erősíti önbizalmukat;

| b) | jótékony hatással van a tanárok és oktatók szakmai módszereire és pedagógiai tudására, készségeire és kompetenciáira, alkalmazkodóképességére, foglalkoztathatóságára és szakmai előmenetelére; |
| --- | --- |

b)

jótékony hatással van a tanárok és oktatók szakmai módszereire és pedagógiai tudására, készségeire és kompetenciáira, alkalmazkodóképességére, foglalkoztathatóságára és szakmai előmenetelére;

| c) | segíti a tanárokat és az oktatókat abban, hogy saját oktatási és képzési intézményeikben, valamint a tágabb oktatási és képzési rendszerben képesek legyenek befolyásolni és javítani a gyakorlatokat; |
| --- | --- |

c)

segíti a tanárokat és az oktatókat abban, hogy saját oktatási és képzési intézményeikben, valamint a tágabb oktatási és képzési rendszerben képesek legyenek befolyásolni és javítani a gyakorlatokat;

| d) | hozzájárul a tanári szakma vonzerejéhez; |
| --- | --- |

d)

hozzájárul a tanári szakma vonzerejéhez;

11.

| a) | erősíti a tanárok és oktatók arra irányuló képességét, hogy a tanulói igények jobb kielégítése érdekében megújítsák és átgondolják a gyakorlatokat; |
| --- | --- |

a)

erősíti a tanárok és oktatók arra irányuló képességét, hogy a tanulói igények jobb kielégítése érdekében megújítsák és átgondolják a gyakorlatokat;

| b) | elősegíti, hogy a mobilitási tapasztalatszerzés közben és után létrejövő kapcsolatok révén a tanárokban és oktatókban kialakuljon az európai oktatói és tanuló közösséghez tartozás érzése, ösztönzi a tanulók mobilitását, és általában véve hozzájárul az oktatási és képzési intézményeik tevékenységeiben és projektjeiben, valamint a nemzetközi stratégiákban az európai dimenzió kialakításához, így hatással van az oktatási és képzési rendszer egészére; |
| --- | --- |

b)

elősegíti, hogy a mobilitási tapasztalatszerzés közben és után létrejövő kapcsolatok révén a tanárokban és oktatókban kialakuljon az európai oktatói és tanuló közösséghez tartozás érzése, ösztönzi a tanulók mobilitását, és általában véve hozzájárul az oktatási és képzési intézményeik tevékenységeiben és projektjeiben, valamint a nemzetközi stratégiákban az európai dimenzió kialakításához, így hatással van az oktatási és képzési rendszer egészére;

| c) | a mobilitás olyan meghatározó tanulási tapasztalat, amely igen nagy hatással lehet a leendő és gyakorló tanárokra és oktatókra is. Tisztában kell lenniük a rendelkezésre álló mobilitási lehetőségekkel, és ösztönözni kell őket arra, hogy alap- és továbbképzésük során mobilitásban vegyenek részt; |
| --- | --- |

c)

a mobilitás olyan meghatározó tanulási tapasztalat, amely igen nagy hatással lehet a leendő és gyakorló tanárokra és oktatókra is. Tisztában kell lenniük a rendelkezésre álló mobilitási lehetőségekkel, és ösztönözni kell őket arra, hogy alap- és továbbképzésük során mobilitásban vegyenek részt;

| d) | támogatja a tanárok és az oktatók hálózatainak fejlesztését Európa-szerte; |
| --- | --- |

d)

támogatja a tanárok és az oktatók hálózatainak fejlesztését Európa-szerte;

12.

a tanárok és az oktatók európai mobilitása kulcsfontosságú szerepet játszik abban, hogy a tagállamok körében egymás oktatási és képzési rendszereivel kapcsolatban bizalom alakuljon ki, nőjön az együttműködés és nagyobb legyen a kölcsönös megértés. Elengedhetetlen továbbá a közös európai értékek, valamint a többnyelvűség és a multikulturalizmus előmozdításához is;

EGYETÉRT ABBAN, HOGY:

13.

az ambiciózus európai oktatási térség alappilléreit a rendkívül kompetens és motivált tanároknak és oktatóknak kell jelenteniük. Az európai mobilitásra úgy kell tekinteni, hogy az kedvező a tanárok és oktatók képzése szempontjából, mivel szélesebb körű betekintést enged a színvonalas, sokszínű oktatási megközelítések tárházába, és segít kielégíteni a tanulók igényeit. Az európai dimenzió képes a nemzeti oktatási rendszerek keretein belül hozzáadott értéket teremteni a tanárok vagy oktatók szakmai képzéséhez és/vagy gyakorlati módszereihez;

14.

különleges figyelmet kell fordítani a leendő tanárokra és oktatókra, valamint a nemzeti oktatási és képzési rendszerekkel összhangban az ő alapképzésükben megjelenő mobilitási – különösképpen európai mobilitási – lehetőségekre. Ez utat nyit a mobilitás előtt életpályájuk későbbi szakaszaiban is;

15.

annak érdekében, hogy az európai oktatási térség 2025-re valósággá válhasson, valamint hogy a mobilitási lehetőségek minden tanár és oktató rendelkezésére állhassanak, adott esetben, valamint a nemzeti oktatási rendszerekkel és szakpolitikákkal összhangban meg kell szüntetni az európai oktatási térség előtt álló akadályokat;

16.

| a) | európai finanszírozási programok, például az Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

európai finanszírozási programok, például az Erasmus+;

| b) | a jövőbeli Európai Iskolai Oktatási Platform – amelynek része lesz az eTwinning és a School Education Gateway –, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (EPALE), valamint bármely olyan kezdeményezés, amely előmozdítja az EU-ban az oktatási és a képzési intézmények közötti partnerségeket; |
| --- | --- |

b)

a jövőbeli Európai Iskolai Oktatási Platform – amelynek része lesz az eTwinning és a School Education Gateway –, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (EPALE), valamint bármely olyan kezdeményezés, amely előmozdítja az EU-ban az oktatási és a képzési intézmények közötti partnerségeket;

| c) | az Erasmus+ tanárképző akadémiák, amelyeket továbbfejlesztésükre figyelemmel 2025 után értékelni kell; |
| --- | --- |

c)

az Erasmus+ tanárképző akadémiák, amelyeket továbbfejlesztésükre figyelemmel 2025 után értékelni kell;

| d) | adott esetben az „Európai Egyetemek” kezdeményezés; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az „Európai Egyetemek” kezdeményezés;

17.

a tanárok és oktatók mobilitását továbbra is ösztönözni és bővíteni kell, hogy e mobilitás általános gyakorlattá válhasson. A tanári és oktatói mobilitás mértékét az alap- és a továbbképzés során tagállami és uniós szinten is nyomon lehetne követni. Az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoportot fel kell hatalmazni arra, hogy vizsgálja meg a tanári és oktatói mobilitás mérésére szolgáló adatgyűjtés megfelelő formáit. E csoport megállapításait figyelembe kell venni az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének tervezett felülvizsgálata során (5);

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK MEGFELELŐEN:

| 18. | mozdítsák elő a tanárok és az oktatók európai mobilitásának lehetőségeit, például adott esetben a meglévő akadályok lebontásával, lehetőség szerint szervezési és pénzügyi támogatás nyújtásával, a helyettesítő tanárok és oktatók megszervezésével kapcsolatos megoldások megosztásával, valamint a mobilitási programok népszerűsítésével; |
| --- | --- |

18.

mozdítsák elő a tanárok és az oktatók európai mobilitásának lehetőségeit, például adott esetben a meglévő akadályok lebontásával, lehetőség szerint szervezési és pénzügyi támogatás nyújtásával, a helyettesítő tanárok és oktatók megszervezésével kapcsolatos megoldások megosztásával, valamint a mobilitási programok népszerűsítésével;

| 19. | mozdítsák elő az iskolavezetők mobilitási lehetőségeit, és bátorítsák ezek igénybevételét, mivel e mobilitás előnyöket hordoz az iskolavezetők saját életpályája, valamint oktatási és képzési intézménye számára, továbbá a tanári és oktatói mobilitás támogatásának és előmozdításának is eszközeként szolgál; |
| --- | --- |

19.

mozdítsák elő az iskolavezetők mobilitási lehetőségeit, és bátorítsák ezek igénybevételét, mivel e mobilitás előnyöket hordoz az iskolavezetők saját életpályája, valamint oktatási és képzési intézménye számára, továbbá a tanári és oktatói mobilitás támogatásának és előmozdításának is eszközeként szolgál;

| 20. | adott esetben integrálják a mobilitást a tanári és oktatói képzési rendszerekbe, mind az alap-, mind a továbbképzés esetében; továbbá ösztönözzék az Erasmus+ tevékenységeiben, például az Erasmus+ tanárképző akadémiákban és az „Európai egyetemek” kezdeményezésben való részvételt. A kétoldalú együttműködés során szerzett tapasztalatok kiindulópontként és inspirációként is szolgálhatnak a további fejlődéshez; |
| --- | --- |

20.

adott esetben integrálják a mobilitást a tanári és oktatói képzési rendszerekbe, mind az alap-, mind a továbbképzés esetében; továbbá ösztönözzék az Erasmus+ tevékenységeiben, például az Erasmus+ tanárképző akadémiákban és az „Európai egyetemek” kezdeményezésben való részvételt. A kétoldalú együttműködés során szerzett tapasztalatok kiindulópontként és inspirációként is szolgálhatnak a további fejlődéshez;

| 21. | a szakmai fejlődés vagy a szakmai előmenetel érdekében adott esetben segítsék elő a mobilitási időszakok – különösen a külföldi tanítási és képzési időszakok – eredményeinek formális elismerését a tanári és oktatói alapképzésben; |
| --- | --- |

21.

a szakmai fejlődés vagy a szakmai előmenetel érdekében adott esetben segítsék elő a mobilitási időszakok – különösen a külföldi tanítási és képzési időszakok – eredményeinek formális elismerését a tanári és oktatói alapképzésben;

| 22. | vizsgálják meg, hogyan lehetne előmozdítani a színvonalas idegennyelv-tanulást a tanárok és az oktatók alap- és továbbképzési rendszereiben, adott esetben a mobilitási programokban való részvételük növelése, valamint a külföldi erőforrásokkal és anyagokkal folytatott munkához szükséges kompetenciáik fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

22.

vizsgálják meg, hogyan lehetne előmozdítani a színvonalas idegennyelv-tanulást a tanárok és az oktatók alap- és továbbképzési rendszereiben, adott esetben a mobilitási programokban való részvételük növelése, valamint a külföldi erőforrásokkal és anyagokkal folytatott munkához szükséges kompetenciáik fejlesztése céljából;

| 23. | annak lehetővé tétele érdekében, hogy az ez iránt érdeklődő tanárok és oktatók mobilak lehessenek, – adott esetben és az intézmények autonómiáját megfelelően tiszteletben tartva – határozzanak meg és ösztönözzenek a gyakorló és a leendő tanárok és oktatók számára „mobilitási ablakokat”, azaz olyan ajánlott időszakokat a tanévek során és/vagy a tanári és oktatói alapképzés tanterveiben, amelyek kimondottan a mobilitásban való részvétel elősegítésére szolgálnak. Ez magában foglalhatja olyan megfelelő időszakok meghatározását, amelyekben az oktatási és képzési intézmények iskolán belüli képzési tevékenységeket tarthatnak mind a gyakorló, mind a leendő tanárok számára, továbbá az oktatási pályájukat segítő tevékenységeket kínálhatnak az oktatók számára; |
| --- | --- |

23.

annak lehetővé tétele érdekében, hogy az ez iránt érdeklődő tanárok és oktatók mobilak lehessenek, – adott esetben és az intézmények autonómiáját megfelelően tiszteletben tartva – határozzanak meg és ösztönözzenek a gyakorló és a leendő tanárok és oktatók számára „mobilitási ablakokat”, azaz olyan ajánlott időszakokat a tanévek során és/vagy a tanári és oktatói alapképzés tanterveiben, amelyek kimondottan a mobilitásban való részvétel elősegítésére szolgálnak. Ez magában foglalhatja olyan megfelelő időszakok meghatározását, amelyekben az oktatási és képzési intézmények iskolán belüli képzési tevékenységeket tarthatnak mind a gyakorló, mind a leendő tanárok számára, továbbá az oktatási pályájukat segítő tevékenységeket kínálhatnak az oktatók számára;

| 24. | adott esetben mozdítsák elő releváns és Európára összpontosító képzési modulok használatát a tanárok és az oktatók alap- és továbbképzésén belül, ami olyan programokat is magában foglalhat, mint a Jean Monnet tevékenységek, akár az alap- és középfokú oktatás összefüggésében is; |
| --- | --- |

24.

adott esetben mozdítsák elő releváns és Európára összpontosító képzési modulok használatát a tanárok és az oktatók alap- és továbbképzésén belül, ami olyan programokat is magában foglalhat, mint a Jean Monnet tevékenységek, akár az alap- és középfokú oktatás összefüggésében is;

| 25. | adott esetben támogassák a kapacitásépítést a helyi és regionális együttműködés különböző, regionális iskolai/intézményi hatóságok által vezetett olyan formáinak – például az Erasmus+ konzorciumoknak – előmozdításával, amelyek biztosítják, hogy a mobilitási projektek szélesebb körű hatást fejtsenek ki, és amelyek elősegítik, hogy a kisebb vagy távoli oktatási és képzési intézmények tanárai és oktatói fizikai vagy online formában részt vehessenek külföldi szakmai fejlődési lehetőségekben; |
| --- | --- |

25.

adott esetben támogassák a kapacitásépítést a helyi és regionális együttműködés különböző, regionális iskolai/intézményi hatóságok által vezetett olyan formáinak – például az Erasmus+ konzorciumoknak – előmozdításával, amelyek biztosítják, hogy a mobilitási projektek szélesebb körű hatást fejtsenek ki, és amelyek elősegítik, hogy a kisebb vagy távoli oktatási és képzési intézmények tanárai és oktatói fizikai vagy online formában részt vehessenek külföldi szakmai fejlődési lehetőségekben;

| 26. | adott esetben támogassák az oktatási és képzési intézményeket a gyakorló és leendő tanárok és oktatók fogadására és a mobilitási tevékenységeikből eredő előnyök kihasználására irányuló kapacitásuk javításában; |
| --- | --- |

26.

adott esetben támogassák az oktatási és képzési intézményeket a gyakorló és leendő tanárok és oktatók fogadására és a mobilitási tevékenységeikből eredő előnyök kihasználására irányuló kapacitásuk javításában;

| 27. | mozdítsák elő digitális eszközök és platformok – többek között az eTwinning és az EPALE – használatát a fizikai mobilitás kiegészítése és előkészítése, a digitális készségek és kompetenciák fejlesztése, valamint a további transznacionális együttműködés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

27.

mozdítsák elő digitális eszközök és platformok – többek között az eTwinning és az EPALE – használatát a fizikai mobilitás kiegészítése és előkészítése, a digitális készségek és kompetenciák fejlesztése, valamint a további transznacionális együttműködés ösztönzése érdekében;

| 28. | bátorítsák a tanárok és az oktatók előtt álló, tényeken alapuló olyan szakmai továbbképzési lehetőségeket, amelyek esetében előnyt jelenthetnek a mobilitási tevékenységek, továbbá mozdítsák elő az uniós tagállamok tanári mobilitásra irányuló erőfeszítéseivel kapcsolatos tanulmányokat, miközben keresik a kutatási területtel megvalósuló szinergia egyéb lehetőségeit is; |
| --- | --- |

28.

bátorítsák a tanárok és az oktatók előtt álló, tényeken alapuló olyan szakmai továbbképzési lehetőségeket, amelyek esetében előnyt jelenthetnek a mobilitási tevékenységek, továbbá mozdítsák elő az uniós tagállamok tanári mobilitásra irányuló erőfeszítéseivel kapcsolatos tanulmányokat, miközben keresik a kutatási területtel megvalósuló szinergia egyéb lehetőségeit is;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZERZŐDÉSEKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TELJES KÖRŰ TISZTELETBEN TARTÁSA MELLETT:

| 29. | az Erasmus+ programon keresztül mozdítsa elő a tanárok és oktatók mobilitási lehetőségeit, többek között azáltal, hogy biztosítja a szükséges támogatást az Erasmus+ tanárképző akadémiák kezdeményezéshez, amelyet a továbbfejlesztésére figyelemmel 2025 után értékelni kell; |
| --- | --- |

29.

az Erasmus+ programon keresztül mozdítsa elő a tanárok és oktatók mobilitási lehetőségeit, többek között azáltal, hogy biztosítja a szükséges támogatást az Erasmus+ tanárképző akadémiák kezdeményezéshez, amelyet a továbbfejlesztésére figyelemmel 2025 után értékelni kell;

| 30. | térképezze fel, hogy milyen meglévő eszközökkel lehet ösztönözni a tanárok és oktatók mobilitását, és népszerűsítse ezeket az eszközöket például olyan platformok használatával, mint a jövőbeli Európai Iskolai Oktatási Platform (amelynek része lesz az eTwinning és a School Education Gateway), valamint az EPALE; |
| --- | --- |

30.

térképezze fel, hogy milyen meglévő eszközökkel lehet ösztönözni a tanárok és oktatók mobilitását, és népszerűsítse ezeket az eszközöket például olyan platformok használatával, mint a jövőbeli Európai Iskolai Oktatási Platform (amelynek része lesz az eTwinning és a School Education Gateway), valamint az EPALE;

| 31. | a tagállamokkal együttműködve tárja fel egy olyan európai szintű szakpolitikai keret kidolgozásának lehetőségét, amelynek célja a tanulási célú mobilitási lehetőségek számának és színvonalának emelése Európában mind a leendő, mind a gyakorló tanárok és oktatók számára, a tényleges mobilitási igényeik alapján. Egy ilyen keret segítségével támogatni lehetne például a mobilitás előtt álló akadályok lebontását, segíteni lehetne a tagállamoknak előmozdítani a mobilitást és a tanítás európai dimenzióját a tanári alap- és továbbképzésben, tovább lehetne fejleszteni a tanulási célú mobilitásra nyíló lehetőségeket, továbbá tájékoztatást lehetne nyújtani a finanszírozási és mobilitási lehetőségekről; |
| --- | --- |

31.

a tagállamokkal együttműködve tárja fel egy olyan európai szintű szakpolitikai keret kidolgozásának lehetőségét, amelynek célja a tanulási célú mobilitási lehetőségek számának és színvonalának emelése Európában mind a leendő, mind a gyakorló tanárok és oktatók számára, a tényleges mobilitási igényeik alapján. Egy ilyen keret segítségével támogatni lehetne például a mobilitás előtt álló akadályok lebontását, segíteni lehetne a tagállamoknak előmozdítani a mobilitást és a tanítás európai dimenzióját a tanári alap- és továbbképzésben, tovább lehetne fejleszteni a tanulási célú mobilitásra nyíló lehetőségeket, továbbá tájékoztatást lehetne nyújtani a finanszírozási és mobilitási lehetőségekről;

| 32. | foglalkozzon a munkahelyi mobilitással azáltal, hogy megvizsgálja egy önkéntes alapon alkalmazandó, a különféle szakmai életpályákra vonatkozó nemzeti keretrendszerek és az egész életen át tartó pályaorientáció kidolgozását segítő európai iránymutatás elkészítésének lehetőségét, támogatva ezáltal a tanárok és oktatók szakmai előmenetelét; |
| --- | --- |

32.

foglalkozzon a munkahelyi mobilitással azáltal, hogy megvizsgálja egy önkéntes alapon alkalmazandó, a különféle szakmai életpályákra vonatkozó nemzeti keretrendszerek és az egész életen át tartó pályaorientáció kidolgozását segítő európai iránymutatás elkészítésének lehetőségét, támogatva ezáltal a tanárok és oktatók szakmai előmenetelét;

| 33. | továbbra is mozdítsa elő a képesítések automatikus kölcsönös elismerését, különös tekintettel a tanári és oktatói képzésbe illeszkedő külföldi mobilitási időszakokra (6); |
| --- | --- |

33.

továbbra is mozdítsa elő a képesítések automatikus kölcsönös elismerését, különös tekintettel a tanári és oktatói képzésbe illeszkedő külföldi mobilitási időszakokra (6

| 34. | a tagállamokkal együttműködve elemezze a leendő tanárok és oktatók tanulmányi programjaiba felveendő mobilitási ablakok megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

34.

a tagállamokkal együttműködve elemezze a leendő tanárok és oktatók tanulmányi programjaiba felveendő mobilitási ablakok megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét;

| 35. | a további döntések meghozatalát elősegítendő tegyen jelentést az Oktatási Bizottságnak az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport által végzett, a tanárok és oktatók mobilitásának nyomon követésére irányuló munka eredményéről, mégpedig a mobilitásban rejlő potenciál előmozdítása és bővítése céljából. |
| --- | --- |

35.

a további döntések meghozatalát elősegítendő tegyen jelentést az Oktatási Bizottságnak az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport által végzett, a tanárok és oktatók mobilitásának nyomon követésére irányuló munka eredményéről, mégpedig a mobilitásban rejlő potenciál előmozdítása és bővítése céljából.

---

(1)  A jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló tanácsi következtetésekben (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.) szereplő fogalommeghatározással összhangban e következtetések alkalmazásában a tanár kifejezés arra a személyre vonatkozik, akit a nemzeti jog és gyakorlat tanári (vagy azzal egyenértékű) státusszal rendelkező személyként minősít, az oktató kifejezés pedig minden olyan személyre, aki egy vagy több (elméleti vagy gyakorlati) képzési funkcióhoz kapcsolódó tevékenységet lát el akár oktatási vagy képzési intézményben, akár munkahelyen. E fogalmak kiterjednek az alsó és középfokú oktatásban, valamint a felsőoktatásban dolgozó tanárokra, a szakmai alap- és továbbképzésben dolgozó tanárokra és oktatókra, továbbá a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban, valamint a felnőttoktatásban dolgozó szakemberekre.

1

A tanárok és oktatók oktatási háttere és szakmai előmeneteli modellje jelentős eltéréseket mutat a különböző oktatási és képzési területeken. E következtetések bizonyos elemeinek relevanciája tehát az adott nemzeti rendszerek, valamint az egyes oktatási és képzési ágazatok szerkezetétől függ.

(2)  E következtetések alkalmazásában a „mobilitás” az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott „tanulási célú mobilitás” fogalmának felel meg, azaz a lakóhely szerinti országtól eltérő országba történő tényleges átköltözés tanulmányok, képzés, illetve nem formális vagy informális tanulás folytatása érdekében. Ötvözhető a „virtuális tanulás” fogalmával, amely tudás, készségek és kompetenciák megszerzése információs és kommunikációs technológiai eszközök használatával, amelyek lehetővé teszik a résztvevők számára, hogy érdemi transznacionális vagy nemzetközi tanulási tapasztalatokhoz jussanak.

2

(3)  Eurydice: „Teachers in Europe: Careers, Development and Well-being” („Tanárok Európában: szakmai előmenetel, fejlődés és jóllét”), 2021, 21. o.

3

Teachers in Europe: Careers, Development and Well-being

(4)  Az Erasmus+-ra vonatkozó 2019. évi éves jelentés statisztikai mellékletéből az derül ki, hogy a 2019-ben szerződés tárgyát képező KA101 projektek (személyzeti mobilitás az iskolai oktatásban) körében a tanfolyamok és képzési rendezvények mintegy 40 600 fős várható részvételt (a mobilitási tevékenységek közel 75 %-a), a szakmai látogatás 13 209 fős várható részvételt (a mobilitási tevékenységek közel 24 %-a), a tanítási feladatok pedig 389 fős várható részvételt (a mobilitási tevékenységek kevesebb mint 1 %-a) tettek ki.

4

(5)  Amint azt a Tanács az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló állásfoglalásában hangsúlyozta, a Bizottság 2025-ben teljes körű jelentést tesz közzé az európai oktatási térségről. „A Tanács ezen értékelés alapján felülvizsgálja a stratégiai keretrendszert – többek között az uniós szintű célértékeket, az irányítási struktúrát és a munkamódszereket” (HL C 66., 2021.2.26., 10. o.).

5

(6)  A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi ajánlással összhangban (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

Politikai háttér

Európai Tanács

| — | Elnökségi következtetések – Lisszabon, 2000. március 23. és 24. |
| --- | --- |

—

Elnökségi következtetések – Lisszabon, 2000. március 23. és 24.

Az Európai Unió Tanácsa

| — | A Tanács 2009. november 26-i következtetései a tanárok és az iskolavezetők szakmai fejlődéséről (HL C 302., 2009.12.12., 6. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 2009. november 26-i következtetései a tanárok és az iskolavezetők szakmai fejlődéséről (HL C 302., 2009.12.12., 6. o.)

| — | A Tanács következtetései a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról: hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét (HL C 175., 2011.6.15., 8. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról: hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét (HL C 175., 2011.6.15., 8. o.)

| — | A Tanács következtetései (2014. május 20.) a hatékony tanárképzésről (HL C 183., 2014.6.14., 22. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései (2014. május 20.) a hatékony tanárképzésről (HL C 183., 2014.6.14., 22. o.)

| — | A Tanács következtetései az iskolák fejlesztéséről és a kiváló oktatásról (HL C 421., 2017.12.8., 2. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az iskolák fejlesztéséről és a kiváló oktatásról (HL C 421., 2017.12.8., 2. o.)

| — | A Tanács ajánlása (2018. május 22.) a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (HL C 195., 2018.6.7., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2018. május 22.) a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (HL C 195., 2018.6.7., 1. o.)

| — | A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.)

| — | A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

| — | A Tanács ajánlása (2019. május 22.) a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (HL C 189., 2019.6.5., 4. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2019. május 22.) a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (HL C 189., 2019.6.5., 4. o.).

| — | A Tanács ajánlása (2019. május 22.) a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről (HL C 189., 2019.6.5., 15. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2019. május 22.) a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről (HL C 189., 2019.6.5., 15. o.)

| — | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.)

| — | A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.)

| — | A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.)

| — | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.)

| — | A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról (HL C 221., 2021.6.10., 3. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról (HL C 221., 2021.6.10., 3. o.)

| — | A Tanács következtetései az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban (HL C 221., 2021.6.10., 14. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban (HL C 221., 2021.6.10., 14. o.)

| — | A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programról (2021–2030) (HL C 504., 2021.12.14., 9. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programról (2021–2030) (HL C 504., 2021.12.14., 9. o.)

Európai Bizottság

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final)

| — | Oktatási és Képzési Figyelő 2021: oktatás és jóllét, Kiadóhivatal, 2021. |
| --- | --- |

—

Oktatási és Képzési Figyelő 2021: oktatás és jóllét, Kiadóhivatal, 2021.

---

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/9

---

A Tanács következtetései a felsőoktatási intézmények Európa jövője érdekében való megerősítéséről szóló európai stratégiáról

(2022/C 167/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

emlékeztetve a kérdés ezen következtetések mellékletében ismertetett szakpolitikai hátterére,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

1.

az európai felsőoktatási intézmények (1) jelentős részt vállalnak a tudástermelésben, a tudásterjesztésben és a megszerzett tudás tanúsításában. Pótolhatatlan szerepük van abban, hogy meg lehessen valósítani mind az európai oktatási térséget, mind pedig az új Európai Kutatási Térséget az európai felsőoktatási térséggel szinergiában. A felsőoktatási intézmények kulcsfontosságúak a tekintetben, hogy elérjük az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalásban meghatározott azon célt, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–34 évesek aránya 2030-ra elérje legalább a 45 %-ot;

2.

az elkövetkező években – az elmúlt évtizedekre jellemző egyik alapvető globális tendenciával összhangban – tovább fog nőni a felsőoktatásban részt vevők száma. Az OECD és a G20 országaiban a felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–34 évesek száma 2030-ra várhatóan el fogja érni a 300 milliót (2);

3.

számos lehetőség és kihívás fogja befolyásolni a felsőoktatási intézmények jövőbeli fejlődését Európában. A világ demográfiai trendjei és a globalizáció kihívást jelentenek majd Európa mint a tudástermelés kiemelkedő központja számára. A globális felmelegedés és a környezetkárosodás, a technológiai változások felgyorsulása, valamint a digitális technológiákért folytatott növekvő verseny már most is hatással van a felsőoktatási intézmények stratégiáira és pozicionálására Európában és globális összefüggésben is. Európa számára egyre fontosabb lesz, hogy rendelkezésre álljon a kiváló oktatásban és képzésben részesült tehetségek széles köre, ahhoz, hogy kontinensünk megőrizze és megerősítse világelső pozícióját a fokozott globális versenyben;

4.

eközben a feltörekvő országokban a magas színvonalú és inkluzív oktatás, valamint a kiváló kutatás és innováció iránti növekvő igény fokozza a globális hálózatépítést, míg az európai demokráciák által fenntartani kívánt alapvető értékeket és elveket új fenyegetések veszélyeztetik. A növekvő egyenlőtlenségek és az idősödő társadalmak jelentette kihívások mind európai, mind globális szinten átalakítják majd a munkaerőpiacot, és elmélyítik az inkluzivitás, valamint a felsőfokú végzettség iránti igényt, ami az egész életen át tartó tanulás tekintetében új elvárások megjelenéséhez fog vezetni;

5.

a világjárványt követő gazdasági helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállással kapcsolatos ismeretek, készségek és kompetenciák gyors fejlődése szükségessé fogja tenni, hogy a felsőoktatási intézmények mérlegeljék infrastruktúrájuk továbbfejlesztését, új pedagógiai eszközöket tegyenek magukévá, rugalmas és rövid tanulási tapasztalatokat kínáljanak, felkészítsék a tanulókat a folyamatosan változó társadalmi és munkaerőpiaci környezetre, és lehetővé tegyék a kutatók számára az arra irányuló együttműködést, hogy innovatív megoldásokat találjanak a jelenlegi globális kihívásokra;

6.

az inkluzivitás és a kiválóság eléréséhez jelentős általános beruházásra van szükség az EU felsőoktatási ágazatában, figyelembe véve az EU-ban a felsőoktatásra fordított jelenlegi átlagos kiadások mértékét, valamint a hallgatók és tanulók növekvő számát, illetve a felsőoktatási intézmények előtt álló kihívásokat;

7.

a felsőoktatás helyzete egyedülálló a tekintetben, hogy egymást átfedő küldetéseket teljesít az oktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom szolgálata területén – ez olyan lehetőséget jelent, amelyet meg kell ragadni az e négy küldetési terület közötti szinergiákban rejlő potenciál kiaknázásához;

8.

e szinergiák kiaknázása kulcsfontosságú az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez. Elő kell mozdítani a több érdekelt felet tömörítő partnerségeket, valamint a felsőoktatási intézmények közötti és az azokkal való együttműködést;

9.

ezzel összefüggésben az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalásban a Tanács szorgalmazta „[a] felsőoktatás átalakítására vonatkozó menetrend kialakítás[át], figyelmet fordítva a befogadásra, az innovációra, a konnektivitásra, a digitális és zöld felkészültségre és a nemzetközi versenyképességre, továbbá a tudományos alapértékekre és a szigorú etikai elvekre, valamint a foglalkoztatásra és a foglalkoztathatóságra”;

10.

ugyanezzel kapcsolatban az új Európai Kutatási Térségről szóló tanácsi következtetésekben a Tanács az Európai Kutatási Térség, az európai felsőoktatási térség és az európai oktatási térség felsőoktatási dimenziója közötti „ határozottabb együttműködés lehetséges területeiként határozza meg az intézményi átalakulásokat, a kutatói életpályákat, a tudományos oktatást, a képzést, a nemzetközi együttműködést és a tudásáramlást”. A Tanács tudomásul vette továbbá „a felsőoktatás és a kutatás közötti szinergiák létrehozását célzó intézkedések menetrendjének kidolgozására irányuló bizottsági javaslatot”, és támogatta „az európai egyetemek szövetségének mint a jövő modern és inkluzív európai felsőoktatási intézményei egyik kiemelt példájának továbbfejlesztését”. Az EKT 2022–2024-es – az Európai Kutatási Térség (EKT) jövőbeli irányításáról szóló tanácsi következtetésekhez csatolt – szakpolitikai programja a felsőoktatási intézményeket célzó intézkedéseket határozott meg;

11.

„A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban” című, az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről szóló következtetéseiben a Tanács megállapította, hogy az „európai egyetemeknek” a következőkre kell összpontosítaniuk: „hozzájárulás az európai felsőoktatási intézmények kutatási és innovációs dimenzióinak megerősítéséhez közös menetrend, megosztott infrastruktúrák és erőforrások kialakítása [...] révén”, emellett pedig „minden eddiginél erősebb szövetségek létrehozása a különböző tagállami rendszereken belül a hallgatók együttes felvétele, valamint a tudományos dolgozók és a kutatók közös toborzása megvalósíthatóságának vizsgálata révén, annak érdekében, hogy hallgatói előremenetelük és oktatói, illetve kutatói karrierjük vonzóbbá, fenntarthatóbbá és rugalmasabbá váljon a szövetségeken belül”. A Tanács felkérte továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy „többek között a regionális és nemzeti rendszerek, valamint az európai rendszerek közötti szinergiák kihasználásával mérlegeljék fenntarthatóbb finanszírozási eszközök használatát az »európai egyetemek« esetében annak érdekében, hogy ezen egyetemek képesek legyenek megvalósítani ambiciózus stratégiájukat”, valamint 2022-től kezdődően dolgozzanak ki egyértelmű javaslatokat, amelyek „szükség esetén segítenek lebontani az európai szintű együttműködés előtt álló akadályokat, és ennek keretében például mérjék fel az »európai egyetemek« szövetségein belül a közös európai diplomák iránti igényt és ezek megvalósíthatóságát”;

12.

„Az Európai Kutatási Térség elmélyítése: vonzó és fenntartható életpályák és munkafeltételek biztosítása a kutatók számára és a képzett munkaerő cirkulációjának megvalósítása” című következtetéseiben a Tanács felszólította a Bizottságot, „hogy támogassa a tagállamokat az európai felsőoktatási intézmények közötti zökkenőmentes és ambiciózus transznacionális együttműködés megvalósítását célzó szakpolitikai intézkedések kidolgozásában – különösen a gyakran összefonódó tudományos és kutatói életpályák terén –, előmozdítva az inkluzivitást, támogatva a kiválóságot és növelve az európai felsőoktatási ágazat nemzetközi versenyképességét, és ezáltal fokozva az intézmények vonzerejét az Európán belüli és kívüli tehetségek számára”. Egyetértett továbbá azzal, hogy az „európai egyetemek” szövetségei és a helyi ökoszisztémákkal kialakított partnerségeik „megfelelő platformokként szolgálhatnak egyrészt a kutatói életpályák interoperabilitását elősegítő lehetséges modellek tesztelésére, másrészt a kutatási és oktatási szempontokat egyaránt figyelembe vevő közös munkaerő-felvételi rendszerek, illetve képzési és karrierfejlesztési rendszerek lehetőségeinek feltérképezésére, valamint az új jutalmazási és értékelési rendszerek – többek között a kutatásalapú oktatás – tesztelésére”;

ÚGY VÉLI, HOGY:

13.

a fent említett kihívások európai szintű, hatékony kezelése tovább fogja erősíteni, el fogja mélyíteni és egyszerűbbé fogja tenni az európai felsőoktatási intézmények közötti transznacionális együttműködést. Ezzel kapcsolatban a Bizottság ambiciózus európai stratégiát terjesztett elő az egyetemekre vonatkozóan, amelynek célja, hogy az együttműködésük fokozása és az erősségeik kiaknázása érdekében megerősítsék és támogassák ezeket az intézményeket valamennyi küldetésük teljesítésében, tekintettel arra, hogy kritikus mértékben hozzájárulnak az előttünk álló kihívásokra adandó európai válasz kialakításához. Fokozni kell a folyamatban lévő együttműködés különböző típusait, valamint meg kell osztani a kapcsolódó eredményeket és a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy azokból az egész európai felsőoktatási ágazat ötleteket tudjon meríteni, tiszteletben tartva ugyanakkor a tagállami hatásköröket, a tudományos élet szabadságát és a felsőoktatási intézmények intézményi autonómiáját;

14.

| — | az európai dimenzió erősítése a felsőoktatásban, a kutatásban és az innovációban, valamint az ezek közötti szinergiák fokozása; |
| --- | --- |

—

az európai dimenzió erősítése a felsőoktatásban, a kutatásban és az innovációban, valamint az ezek közötti szinergiák fokozása;

| — | Európa globális jelentőségének és vezető szerepének megerősítése; |
| --- | --- |

—

Európa globális jelentőségének és vezető szerepének megerősítése;

| — | az európai helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállásra adott válasz előmozdítása; |
| --- | --- |

—

az európai helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállásra adott válasz előmozdítása;

| — | a közös értékeken alapuló európai összetartozás érzésének elmélyítése; |
| --- | --- |

—

a közös értékeken alapuló európai összetartozás érzésének elmélyítése;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT ÉS A TAGÁLLAMOKAT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKNEK MEGFELELŐEN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL MŰKÖDJENEK EGYÜTT A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEKKEL ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL A KÖVETKEZŐ FŐ CÉLOK ELÉRÉSE ÉRDEKÉBEN:

Az európai dimenzió erősítése a felsőoktatásban, a kutatásban és az innovációban, valamint az ezek közötti szinergiák fokozása

Az európai dimenzió erősítése a felsőoktatásban, a kutatásban és az innovációban, valamint az ezek közötti szinergiák fokozása

| 15. | az elmélyített transznacionális együttműködés hozzájárul az európai oktatási térség és az új Európai Kutatási Térség teljes szinergiában történő megvalósításához azáltal, hogy megerősíti a felsőoktatási intézményeket, valamint javítja a felsőoktatás, a kutatás és az innováció minőségét egész Európában. A tudományágakon és ágazatokon, valamint a határokon átívelő mobilitás új dimenziói, formái és lehetőségei, valamint a vonzó és fenntartható tudományos és kutatói életpályák, továbbá a nyitott oktatás és a nyílt tudomány lehetővé teszi számukra a társadalmi kihívások megfelelőbb kezelését, valamint azt, hogy felvértezzék a hallgatókat, az élethosszig tanulókat és a kutatókat a jövőbeli szakmai és személyes fejlődésükhöz szükséges megfelelő tudással, készségekkel és kompetenciákkal. Különös figyelmet kell fordítani azokra a hallgatókra és fiatal kutatókra, akiknek a tanulmányaira és karrierjére jelentősen kihatott a világjárvány, valamint azokra, akik vidéki és távoli területekről, például a legkülső régiókból származnak; |
| --- | --- |

15.

az elmélyített transznacionális együttműködés hozzájárul az európai oktatási térség és az új Európai Kutatási Térség teljes szinergiában történő megvalósításához azáltal, hogy megerősíti a felsőoktatási intézményeket, valamint javítja a felsőoktatás, a kutatás és az innováció minőségét egész Európában. A tudományágakon és ágazatokon, valamint a határokon átívelő mobilitás új dimenziói, formái és lehetőségei, valamint a vonzó és fenntartható tudományos és kutatói életpályák, továbbá a nyitott oktatás és a nyílt tudomány lehetővé teszi számukra a társadalmi kihívások megfelelőbb kezelését, valamint azt, hogy felvértezzék a hallgatókat, az élethosszig tanulókat és a kutatókat a jövőbeli szakmai és személyes fejlődésükhöz szükséges megfelelő tudással, készségekkel és kompetenciákkal. Különös figyelmet kell fordítani azokra a hallgatókra és fiatal kutatókra, akiknek a tanulmányaira és karrierjére jelentősen kihatott a világjárvány, valamint azokra, akik vidéki és távoli területekről, például a legkülső régiókból származnak;

| 16. | a felsőoktatási intézmények szövetségei – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezés – példával szolgálhatnak arra, hogy milyen lehetőségek rejlenek a felsőoktatás területén folytatott, kiterjedt és hosszú távú intézményi együttműködésben. Ezek a szövetségek valódi európai hozzáadott értéket teremthetnek azáltal, hogy az összes érintett fél hosszú távú elkötelezettsége révén európai szinten kritikus tömeget érnek el. Elősegítik a közös érdekeken alapuló tanulmányi, munkavállalási és kutatási célú szabad mozgást Európában. A magas szintű integráció, átláthatóság és nyitottság révén átalakító hatásúak lehetnek Európán belül, illetve Európa számára. Az egyéb európai, nemzeti, regionális, helyi és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel és hálózatokkal való koordináció és kiegészítő jelleg fokozni fogja az átalakító hatásukat; |
| --- | --- |

16.

a felsőoktatási intézmények szövetségei – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezés – példával szolgálhatnak arra, hogy milyen lehetőségek rejlenek a felsőoktatás területén folytatott, kiterjedt és hosszú távú intézményi együttműködésben. Ezek a szövetségek valódi európai hozzáadott értéket teremthetnek azáltal, hogy az összes érintett fél hosszú távú elkötelezettsége révén európai szinten kritikus tömeget érnek el. Elősegítik a közös érdekeken alapuló tanulmányi, munkavállalási és kutatási célú szabad mozgást Európában. A magas szintű integráció, átláthatóság és nyitottság révén átalakító hatásúak lehetnek Európán belül, illetve Európa számára. Az egyéb európai, nemzeti, regionális, helyi és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel és hálózatokkal való koordináció és kiegészítő jelleg fokozni fogja az átalakító hatásukat;

| 17. | ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a felsőoktatási intézmények szövetségeiben – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben – rejlő hozzáadott értéket, európai és adott esetben nemzeti szinten további támogatásra van szükség, fokozatos megközelítést alkalmazva. Adott esetben támogatni kell az intézményi átalakulás katalizátoraiként szolgáló ilyen a szövetségeket abban, hogy határozott kutatási és innovációs dimenziót alakítsanak ki, valamint – egy tanulóközpontú, a kutatás és az innováció által vezérelt megközelítés keretében – minden szinten olyan innovatív közös oktatási programokat vezessenek be, amelyek esetleg közös diplomák kibocsátását tennék lehetővé olyan európai kritériumok alapján, amelyeket a bolognai folyamat eszközeivel összhangban a tagállamokkal és az érdekelt felekkel közösen dolgoznak ki. Ezeket a szövetségeket adott esetben támogatni kell az emberierőforrás-menedzsment javításában is, a tudományos dolgozók és a kutatók esetleges közös toborzása terén; a vonzó és fenntartható életpályák kialakításának előmozdításában; valamint az erőforrások és struktúrák, például a laboratóriumok és a platformok közös felhasználásúvá tételében; |
| --- | --- |

17.

ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a felsőoktatási intézmények szövetségeiben – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben – rejlő hozzáadott értéket, európai és adott esetben nemzeti szinten további támogatásra van szükség, fokozatos megközelítést alkalmazva. Adott esetben támogatni kell az intézményi átalakulás katalizátoraiként szolgáló ilyen a szövetségeket abban, hogy határozott kutatási és innovációs dimenziót alakítsanak ki, valamint – egy tanulóközpontú, a kutatás és az innováció által vezérelt megközelítés keretében – minden szinten olyan innovatív közös oktatási programokat vezessenek be, amelyek esetleg közös diplomák kibocsátását tennék lehetővé olyan európai kritériumok alapján, amelyeket a bolognai folyamat eszközeivel összhangban a tagállamokkal és az érdekelt felekkel közösen dolgoznak ki. Ezeket a szövetségeket adott esetben támogatni kell az emberierőforrás-menedzsment javításában is, a tudományos dolgozók és a kutatók esetleges közös toborzása terén; a vonzó és fenntartható életpályák kialakításának előmozdításában; valamint az erőforrások és struktúrák, például a laboratóriumok és a platformok közös felhasználásúvá tételében;

| 18. | teljes mértékben elismerve a személyes tanulás és a fizikai mobilitás értékét, valamint a képzett munkaerő kiegyensúlyozott cirkulációjának szükségességét, a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy továbbra is támogassák a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók minden típusú mobilitását, amely hozzájárul a tudományos sikerhez és a személyes kibontakozáshoz azáltal, hogy nemzetközi és interkulturális kompetenciák megszerzését teszi lehetővé a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók összessége számára a tantervek nemzetközivé tétele révén, illetve azáltal, hogy hazai intézményeikben innovatív nemzetközi környezetben tevékenykedhetnek; |
| --- | --- |

18.

teljes mértékben elismerve a személyes tanulás és a fizikai mobilitás értékét, valamint a képzett munkaerő kiegyensúlyozott cirkulációjának szükségességét, a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy továbbra is támogassák a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók minden típusú mobilitását, amely hozzájárul a tudományos sikerhez és a személyes kibontakozáshoz azáltal, hogy nemzetközi és interkulturális kompetenciák megszerzését teszi lehetővé a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók összessége számára a tantervek nemzetközivé tétele révén, illetve azáltal, hogy hazai intézményeikben innovatív nemzetközi környezetben tevékenykedhetnek;

| 19. | e tekintetben támogató szerepet tölt be az ifjúság európai éve. Érdemes emlékeztetni arra – a 2020. november 19-i római miniszteri közleményben is megerősített – célkitűzésre, mely szerint az európai felsőoktatási térségben végzettek legalább 20 %-ának külföldi tanulmányi vagy képzési tapasztalatot kell szereznie, továbbá támogatni kell az „Európai Egyetemek” kezdeményezést annak az ambiciózus célnak az elérésében, hogy a mobilitásban részt vevő hallgatók száma – „A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban” című, az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről szóló tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően – elérje az 50 %-ot; |
| --- | --- |

19.

e tekintetben támogató szerepet tölt be az ifjúság európai éve. Érdemes emlékeztetni arra – a 2020. november 19-i római miniszteri közleményben is megerősített – célkitűzésre, mely szerint az európai felsőoktatási térségben végzettek legalább 20 %-ának külföldi tanulmányi vagy képzési tapasztalatot kell szereznie, továbbá támogatni kell az „Európai Egyetemek” kezdeményezést annak az ambiciózus célnak az elérésében, hogy a mobilitásban részt vevő hallgatók száma – „A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban” című, az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről szóló tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően – elérje az 50 %-ot;

| 20. | e célok elérése érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak a felsőoktatási intézményekkel együttműködésben törekedniük kell az intézményekre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is, többek között azáltal, hogy kiterjesztik az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés végrehajtását, valamint tovább bővítik a felsőfokú képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésének alkalmazását, együttműködve a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központtal (NARIC). A felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy teljes mértékben használják ki a mobilitáshoz és az elismeréshez rendelkezésre álló digitális eszközöket, mozdítsák elő a többnyelvűséget, az interkulturális jelleget és a kevesebb lehetőséggel rendelkező hallgatók befogadását a kampuszaikon, valamint építsék be a mobilitást a tanterveikbe; |
| --- | --- |

20.

e célok elérése érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak a felsőoktatási intézményekkel együttműködésben törekedniük kell az intézményekre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is, többek között azáltal, hogy kiterjesztik az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés végrehajtását, valamint tovább bővítik a felsőfokú képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésének alkalmazását, együttműködve a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központtal (NARIC). A felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy teljes mértékben használják ki a mobilitáshoz és az elismeréshez rendelkezésre álló digitális eszközöket, mozdítsák elő a többnyelvűséget, az interkulturális jelleget és a kevesebb lehetőséggel rendelkező hallgatók befogadását a kampuszaikon, valamint építsék be a mobilitást a tanterveikbe;

Európa globális jelentőségének és vezető szerepének megerősítése

Európa globális jelentőségének és vezető szerepének megerősítése

| 21. | a felsőoktatás és a kutatás nemzetközivé tétele stratégiai geopolitikai jelentőséggel bír Európa számára, amint azt „A »Global Gateway«” című közös közlemény is hangsúlyozza. A globális felsőoktatási együttműködésnek olyan alapvető értékeken és elveken kell alapulnia, amelyek középpontjában a tudományos élet szabadsága, az intézményi autonómia, a nyitott oktatás és a nyílt tudomány áll. A kölcsönösség és az egyenlő versenyfeltételek elvének a nemzetközi együttműködés előfeltételét kell képeznie. A kutatási és innovációs kapcsolatokban, valamint a globális partnerekkel folytatott tárgyalások során „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” vezérelvét kell követni. Összehangolt európai megközelítés keretében támogatni kell a felsőoktatási intézményeket ezen európai értékek és elvek globális szintű előmozdítása érdekében, hogy kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös együttműködés valósulhasson meg Európa puha hatalmának és globális normateremtő képességének részeként. A felsőoktatás és a kutatás területén a harmadik országokkal folytatott együttműködés alapját ezen értékek és elvek közös értelmezésének és megosztásának kell képeznie, amelyeket európai szinten az általános megközelítésről szóló marseille-i konferenciával összhangban az Unió egyéb stratégiai érdekeinek megfelelően kell előmozdítani; |
| --- | --- |

21.

a felsőoktatás és a kutatás nemzetközivé tétele stratégiai geopolitikai jelentőséggel bír Európa számára, amint azt „A »Global Gateway«” című közös közlemény is hangsúlyozza. A globális felsőoktatási együttműködésnek olyan alapvető értékeken és elveken kell alapulnia, amelyek középpontjában a tudományos élet szabadsága, az intézményi autonómia, a nyitott oktatás és a nyílt tudomány áll. A kölcsönösség és az egyenlő versenyfeltételek elvének a nemzetközi együttműködés előfeltételét kell képeznie. A kutatási és innovációs kapcsolatokban, valamint a globális partnerekkel folytatott tárgyalások során „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” vezérelvét kell követni. Összehangolt európai megközelítés keretében támogatni kell a felsőoktatási intézményeket ezen európai értékek és elvek globális szintű előmozdítása érdekében, hogy kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös együttműködés valósulhasson meg Európa puha hatalmának és globális normateremtő képességének részeként. A felsőoktatás és a kutatás területén a harmadik országokkal folytatott együttműködés alapját ezen értékek és elvek közös értelmezésének és megosztásának kell képeznie, amelyeket európai szinten az általános megközelítésről szóló marseille-i konferenciával összhangban az Unió egyéb stratégiai érdekeinek megfelelően kell előmozdítani;

| 22. | a mélyrehatóbb európai együttműködés előnyös lehet a felsőoktatási intézmények támogatása szempontjából, valamint biztosíthatja az ahhoz szükséges eszközöket a kutatók, az oktatók, a hallgatók és az oktatási személyzet számára, hogy meg tudjanak küzdeni a tisztességes globális együttműködés előtt álló olyan kihívásokkal, mint például az egyenlőtlenségek, a külföldi beavatkozás és a nyílt tudomány előtt álló akadályok. Elő kell segíteni továbbá a harmadik országbeli partnerek megfelelő tájékozottságon alapuló és független megértését. Ahhoz, hogy az Európai Unió a tudományos kutatás szabadsága és a demokratikus értékek szempontjából biztonságos menedéket jelentsen, a kiválóság elvét teljes mértékben tiszteletben tartva, európai és nemzeti rendszereken keresztül támogatni kell a felsőoktatási intézményeket abban, hogy fogadják azokat a hallgatókat, kutatókat és tudományos dolgozókat, akiknek a szabadságát veszély fenyegeti; |
| --- | --- |

22.

a mélyrehatóbb európai együttműködés előnyös lehet a felsőoktatási intézmények támogatása szempontjából, valamint biztosíthatja az ahhoz szükséges eszközöket a kutatók, az oktatók, a hallgatók és az oktatási személyzet számára, hogy meg tudjanak küzdeni a tisztességes globális együttműködés előtt álló olyan kihívásokkal, mint például az egyenlőtlenségek, a külföldi beavatkozás és a nyílt tudomány előtt álló akadályok. Elő kell segíteni továbbá a harmadik országbeli partnerek megfelelő tájékozottságon alapuló és független megértését. Ahhoz, hogy az Európai Unió a tudományos kutatás szabadsága és a demokratikus értékek szempontjából biztonságos menedéket jelentsen, a kiválóság elvét teljes mértékben tiszteletben tartva, európai és nemzeti rendszereken keresztül támogatni kell a felsőoktatási intézményeket abban, hogy fogadják azokat a hallgatókat, kutatókat és tudományos dolgozókat, akiknek a szabadságát veszély fenyegeti;

| 23. | ahhoz, hogy növelni lehessen a felsőoktatási intézmények globális szintű versenyképességét, ösztönözni kell őket arra, hogy mozgósítsák a helyi vagy regionális ökoszisztémákat – előmozdítva ezáltal a területi kohéziót –, szoros partnerségeket alakítva ki a kutatási szervezetekkel, az innovációs szereplőkkel, a finanszírozókkal, valamint a gazdasági és szociális partnerekkel, megerősítve egyúttal kapcsolataikat a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságokkal. Az európai felsőoktatási intézmények sokszínűségének és kiválóságának globális szintű előmozdítása további munkát igényel, és európai szinten további támogatást kell nyújtani a tagállamok számára a nemzeti politikák előmozdításához, például kiválósági kezdeményezéseken, valamint regionális és helyi központokon keresztül; |
| --- | --- |

23.

ahhoz, hogy növelni lehessen a felsőoktatási intézmények globális szintű versenyképességét, ösztönözni kell őket arra, hogy mozgósítsák a helyi vagy regionális ökoszisztémákat – előmozdítva ezáltal a területi kohéziót –, szoros partnerségeket alakítva ki a kutatási szervezetekkel, az innovációs szereplőkkel, a finanszírozókkal, valamint a gazdasági és szociális partnerekkel, megerősítve egyúttal kapcsolataikat a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságokkal. Az európai felsőoktatási intézmények sokszínűségének és kiválóságának globális szintű előmozdítása további munkát igényel, és európai szinten további támogatást kell nyújtani a tagállamok számára a nemzeti politikák előmozdításához, például kiválósági kezdeményezéseken, valamint regionális és helyi központokon keresztül;

| 24. | az európai felsőoktatási intézmények közötti transznacionális együttműködés növeli vonzerejüket a nemzetközi hallgatók, kutatók és a globális partnerek körében, javítja az oktatási kínálat minőségét, valamint növeli a kutatási és innovációs potenciált. A meglévő európai programokat – például az Erasmus+ programot, az Unió külső tevékenysége keretében alkalmazott eszközöket és a Horizont Európa programot – a jogalapjukban szereplő tevékenységek keretein belül fel kell használni ahhoz és a vonatkozó értékelési kritériumaik alapján értékelni kell őket abból a célból, hogy támogassák a felsőoktatási intézmények szövetségeit, így például az „Európai Egyetemek” kezdeményezést, valamint a tudományos és innovációs társulásokat (TIT-ek) abban, hogy közös nemzetköziesítési tevékenységeket és stratégiákat dolgozzanak ki a felsőoktatás, a kutatás és az innováció területén. Ez segítené őket abban, hogy a nemzetközi színtéren érvényesüljenek, világszerte hálózatokat építsenek ki a kulcsfontosságú partnerekkel, megerősítsék a harmadik országbeli partnerek kapacitásait, valamint előmozdítsák a hallgatók, a kutatók, a tudományos dolgozók és az oktatási személyzet (befelé és kifelé irányuló) nemzetközi mobilitását. Teljes mértékben ki kell aknázni a felsőoktatással kapcsolatos képesítések elismeréséről szóló 2019. évi, globális szintű UNESCO-egyezményt, mivel megkönnyíti a nemzetközi hallgatói mobilitást, és ezzel lehetőségeket teremt az európai felsőoktatás nemzetköziesítéséhez. A harmadik országokra irányuló közös európai erőfeszítések – az „Európa együtt” megközelítés keretében – szintén még nagyobb mértékben előmozdíthatják az európai felsőoktatási kínálatot, és azok révén kölcsönösen előnyös kapacitásépítési tevékenységekre kerülhet sor; |
| --- | --- |

24.

az európai felsőoktatási intézmények közötti transznacionális együttműködés növeli vonzerejüket a nemzetközi hallgatók, kutatók és a globális partnerek körében, javítja az oktatási kínálat minőségét, valamint növeli a kutatási és innovációs potenciált. A meglévő európai programokat – például az Erasmus+ programot, az Unió külső tevékenysége keretében alkalmazott eszközöket és a Horizont Európa programot – a jogalapjukban szereplő tevékenységek keretein belül fel kell használni ahhoz és a vonatkozó értékelési kritériumaik alapján értékelni kell őket abból a célból, hogy támogassák a felsőoktatási intézmények szövetségeit, így például az „Európai Egyetemek” kezdeményezést, valamint a tudományos és innovációs társulásokat (TIT-ek) abban, hogy közös nemzetköziesítési tevékenységeket és stratégiákat dolgozzanak ki a felsőoktatás, a kutatás és az innováció területén. Ez segítené őket abban, hogy a nemzetközi színtéren érvényesüljenek, világszerte hálózatokat építsenek ki a kulcsfontosságú partnerekkel, megerősítsék a harmadik országbeli partnerek kapacitásait, valamint előmozdítsák a hallgatók, a kutatók, a tudományos dolgozók és az oktatási személyzet (befelé és kifelé irányuló) nemzetközi mobilitását. Teljes mértékben ki kell aknázni a felsőoktatással kapcsolatos képesítések elismeréséről szóló 2019. évi, globális szintű UNESCO-egyezményt, mivel megkönnyíti a nemzetközi hallgatói mobilitást, és ezzel lehetőségeket teremt az európai felsőoktatás nemzetköziesítéséhez. A harmadik országokra irányuló közös európai erőfeszítések – az „Európa együtt” megközelítés keretében – szintén még nagyobb mértékben előmozdíthatják az európai felsőoktatási kínálatot, és azok révén kölcsönösen előnyös kapacitásépítési tevékenységekre kerülhet sor;

Az európai helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállásra adott válasz előmozdítása

Az európai helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállásra adott válasz előmozdítása

| 25. | a felsőoktatási intézményeket továbbra is ösztönözni kell arra, hogy a tudást készségekké, kompetenciákká és innovációvá alakítsák. Ez a tudományos élet szabadságának teljes körű tiszteletben tartása mellett valósítható meg, mégpedig a helyi és regionális kutatási és innovációs ökoszisztémákon belül működő gazdasági, szociális és ipari partnerekkel való szoros együttműködés kialakításával, valamint a felsőoktatási intézmények és más partnerek közötti ágazatközi mobilitás megkönnyítésével, különösen az intelligens szakosodási stratégiákra, az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre (EIT), valamint a tudományos és innovációs társulásokra építve. Ez az együttműködés rendkívül előnyös lehet a helyi vállalkozások és kkv-k számára is, és lehetőséget biztosíthat a hallgatóknak, a kutatóknak, a tudományos dolgozóknak, az oktatóknak és az oktatási személyzetnek arra, hogy pályafutásuk bármely szakaszában képzésben részesüljenek például a szellemi tulajdon kezelése, a tudástranszfer és a vállalkozói készség – egyebek mellett a forráshoz jutás – terén. A tudományos dolgozók pályafutásának értékelése során figyelembe kell venni – mind a tudományos munka területén, mind azon kívül, a felsőoktatási intézmények küldetésének valamennyi dimenzióját érintően folytatott – tevékenységeik teljes skáláját. A felsőoktatási intézményeknek javítaniuk kell az ökoszisztémáikkal való együttműködéshez szükséges kapacitásukat is azáltal, hogy – különösen a stratégiai fontosságú ipari ágazatokban – fokozatosan átadják a szükséges tudást, készségeket és kompetenciákat, valamint előmozdítják a tudás és a technológia transzferét és a hasznosító vállalkozások létrehozását; |
| --- | --- |

25.

a felsőoktatási intézményeket továbbra is ösztönözni kell arra, hogy a tudást készségekké, kompetenciákká és innovációvá alakítsák. Ez a tudományos élet szabadságának teljes körű tiszteletben tartása mellett valósítható meg, mégpedig a helyi és regionális kutatási és innovációs ökoszisztémákon belül működő gazdasági, szociális és ipari partnerekkel való szoros együttműködés kialakításával, valamint a felsőoktatási intézmények és más partnerek közötti ágazatközi mobilitás megkönnyítésével, különösen az intelligens szakosodási stratégiákra, az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre (EIT), valamint a tudományos és innovációs társulásokra építve. Ez az együttműködés rendkívül előnyös lehet a helyi vállalkozások és kkv-k számára is, és lehetőséget biztosíthat a hallgatóknak, a kutatóknak, a tudományos dolgozóknak, az oktatóknak és az oktatási személyzetnek arra, hogy pályafutásuk bármely szakaszában képzésben részesüljenek például a szellemi tulajdon kezelése, a tudástranszfer és a vállalkozói készség – egyebek mellett a forráshoz jutás – terén. A tudományos dolgozók pályafutásának értékelése során figyelembe kell venni – mind a tudományos munka területén, mind azon kívül, a felsőoktatási intézmények küldetésének valamennyi dimenzióját érintően folytatott – tevékenységeik teljes skáláját. A felsőoktatási intézményeknek javítaniuk kell az ökoszisztémáikkal való együttműködéshez szükséges kapacitásukat is azáltal, hogy – különösen a stratégiai fontosságú ipari ágazatokban – fokozatosan átadják a szükséges tudást, készségeket és kompetenciákat, valamint előmozdítják a tudás és a technológia transzferét és a hasznosító vállalkozások létrehozását;

| 26. | a felsőoktatási intézményeket támogatni lehetne a hallgatóközpontú és kutatásalapú tanulás előmozdítása érdekében, amelynek célja, hogy naprakész kompetenciákkal, készségekkel és ismeretekkel lássa el a hallgatókat, valamint fejlessze kutatási készségeiket és tapasztalataikat. A hallgatókat abban is támogatni kell, hogy különböző tudományágakon átívelő munkát végezzenek kihívásorientált megközelítések keretében; |
| --- | --- |

26.

a felsőoktatási intézményeket támogatni lehetne a hallgatóközpontú és kutatásalapú tanulás előmozdítása érdekében, amelynek célja, hogy naprakész kompetenciákkal, készségekkel és ismeretekkel lássa el a hallgatókat, valamint fejlessze kutatási készségeiket és tapasztalataikat. A hallgatókat abban is támogatni kell, hogy különböző tudományágakon átívelő munkát végezzenek kihívásorientált megközelítések keretében;

| 27. | a felsőoktatási intézmények kulcsszerepet játszhatnak az egész életen át tartó tanulás és a munkaerőpiac átalakulására való reagálás terén azáltal, hogy megnyitják kapuikat a tanulók valamennyi típusa előtt, és előmozdítják foglalkoztathatóságukat, többek között átképzés és továbbképzés segítségével. E célból támogatni kell a felsőoktatási intézményeket a digitalizációnak az innovatív tanulási és tanítási módszerek előmozdítása érdekében történő felhasználásában, valamint a rugalmas és testre szabott tanulási pályák megtervezésében és végrehajtásában, beleértve adott esetben a mikrotanúsítványok megszerzésére irányuló rövidebb kurzusokat vagy tanulási tapasztalatokat is, biztosítva ugyanakkor, hogy ne térjenek el attól az alapelvtől, hogy teljes diplomás programokat kínálnak. A tanulók megfelelő készségeinek, kompetenciáinak, attitűdjeinek és vállalkozói szellemének fejlesztése érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy működjenek együtt ökoszisztémáikkal, mozdítsák elő a munkaalapú tapasztalatokat, például a szakmai gyakorlatokat, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és az önkéntes munka lehetőségeit, és adott esetben fejlesszék tovább azokat a vállalkozói szakirányokat, amelyek lehetővé teszik a hallgatók számára, hogy tanulmányaik során vállalkozói projekteket hajtsanak végre; |
| --- | --- |

27.

a felsőoktatási intézmények kulcsszerepet játszhatnak az egész életen át tartó tanulás és a munkaerőpiac átalakulására való reagálás terén azáltal, hogy megnyitják kapuikat a tanulók valamennyi típusa előtt, és előmozdítják foglalkoztathatóságukat, többek között átképzés és továbbképzés segítségével. E célból támogatni kell a felsőoktatási intézményeket a digitalizációnak az innovatív tanulási és tanítási módszerek előmozdítása érdekében történő felhasználásában, valamint a rugalmas és testre szabott tanulási pályák megtervezésében és végrehajtásában, beleértve adott esetben a mikrotanúsítványok megszerzésére irányuló rövidebb kurzusokat vagy tanulási tapasztalatokat is, biztosítva ugyanakkor, hogy ne térjenek el attól az alapelvtől, hogy teljes diplomás programokat kínálnak. A tanulók megfelelő készségeinek, kompetenciáinak, attitűdjeinek és vállalkozói szellemének fejlesztése érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy működjenek együtt ökoszisztémáikkal, mozdítsák elő a munkaalapú tapasztalatokat, például a szakmai gyakorlatokat, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és az önkéntes munka lehetőségeit, és adott esetben fejlesszék tovább azokat a vállalkozói szakirányokat, amelyek lehetővé teszik a hallgatók számára, hogy tanulmányaik során vállalkozói projekteket hajtsanak végre;

| 28. | a felsőoktatási intézményeknek kulcsszerepet kell játszaniuk a zöld átállás támogatásában és a fenntartható fejlődési célok megvalósításában, amelyek globális szinten külön minőségi szempontot képeznek. E tekintetben Európa-szerte támogatni kell a felsőoktatási intézményeket abban, hogy küldetésük, infrastruktúráik és tevékenységeik részeként, az intézmény egészére kiterjedő megközelítést alkalmazva fenntarthatósági és zöld megközelítéseket vezessenek be, ahol az releváns; |
| --- | --- |

28.

a felsőoktatási intézményeknek kulcsszerepet kell játszaniuk a zöld átállás támogatásában és a fenntartható fejlődési célok megvalósításában, amelyek globális szinten külön minőségi szempontot képeznek. E tekintetben Európa-szerte támogatni kell a felsőoktatási intézményeket abban, hogy küldetésük, infrastruktúráik és tevékenységeik részeként, az intézmény egészére kiterjedő megközelítést alkalmazva fenntarthatósági és zöld megközelítéseket vezessenek be, ahol az releváns;

| 29. | a zöld átállás megvalósítása érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy interdiszciplináris ismereteket, készségeket és kompetenciákat fejlesszenek, támogassák a fenntarthatósággal kapcsolatos ismeretek elsajátítását és alkalmazását valamennyi tanuló és közösség körében, és építsék be a fenntarthatóság oktatását a tantervekbe valamennyi érintett ágazatban. Ösztönözni kell őket arra is, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos tudásbázisra épülő kutatásra irányuló megbízásokat adjanak és ilyen kutatásokat végezzenek; |
| --- | --- |

29.

a zöld átállás megvalósítása érdekében a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy interdiszciplináris ismereteket, készségeket és kompetenciákat fejlesszenek, támogassák a fenntarthatósággal kapcsolatos ismeretek elsajátítását és alkalmazását valamennyi tanuló és közösség körében, és építsék be a fenntarthatóság oktatását a tantervekbe valamennyi érintett ágazatban. Ösztönözni kell őket arra is, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos tudásbázisra épülő kutatásra irányuló megbízásokat adjanak és ilyen kutatásokat végezzenek;

| 30. | amint az a Covid19-világjárvány során bebizonyosodott, a digitális technológiák az európai felsőoktatási rendszerek átalakításának hatékony eszközei, a felsőoktatási intézmények pedig alapvető szerepet játszanak az európai digitális átállás felgyorsításában; |
| --- | --- |

30.

amint az a Covid19-világjárvány során bebizonyosodott, a digitális technológiák az európai felsőoktatási rendszerek átalakításának hatékony eszközei, a felsőoktatási intézmények pedig alapvető szerepet játszanak az európai digitális átállás felgyorsításában;

| 31. | a felsőoktatási intézményeket magas szintű konnektivitással, valamint nagy teljesítményű digitális infrastruktúrával és szolgáltatásokkal kell ellátni, amelyeknek a lehető legnagyobb mértékben interoperábilisnak és megosztottnak kell lenniük Európa-szerte, európai szabványokra kell támaszkodniuk (3), és olyan megbízható technológiákat kell alkalmazniuk, amelyek megfelelnek a felsőoktatási intézmények sajátos igényeinek, például az adatbiztonságnak; |
| --- | --- |

31.

a felsőoktatási intézményeket magas szintű konnektivitással, valamint nagy teljesítményű digitális infrastruktúrával és szolgáltatásokkal kell ellátni, amelyeknek a lehető legnagyobb mértékben interoperábilisnak és megosztottnak kell lenniük Európa-szerte, európai szabványokra kell támaszkodniuk (3

| 32. | Európa digitális átállásának felgyorsításához hozzátartozik a digitális jártasság és az adatműveltség biztosítása valamennyi hallgató, oktató, tudományos dolgozó és kutató, illetve az oktatási személyzet valamennyi tagja, valamint – adott esetben – a szélesebb nyilvánosság számára. A felsőoktatási intézményeknek e tekintetben kulcsszerepet kell játszaniuk egyrészt azzal, hogy felvértezik a tanulókat a kialakulóban lévő digitális kompetenciákkal és az azok etikai összetevőjével – például az adatgazdálkodással, a mesterséges intelligenciával, a nagy teljesítményű számítástechnikával és a kiberbiztonsággal – kapcsolatos ismeretekkel, másrészt kutatásokkal és innovációval; |
| --- | --- |

32.

Európa digitális átállásának felgyorsításához hozzátartozik a digitális jártasság és az adatműveltség biztosítása valamennyi hallgató, oktató, tudományos dolgozó és kutató, illetve az oktatási személyzet valamennyi tagja, valamint – adott esetben – a szélesebb nyilvánosság számára. A felsőoktatási intézményeknek e tekintetben kulcsszerepet kell játszaniuk egyrészt azzal, hogy felvértezik a tanulókat a kialakulóban lévő digitális kompetenciákkal és az azok etikai összetevőjével – például az adatgazdálkodással, a mesterséges intelligenciával, a nagy teljesítményű számítástechnikával és a kiberbiztonsággal – kapcsolatos ismeretekkel, másrészt kutatásokkal és innovációval;

| 33. | a személyes jelenléten alapuló tanulás értékének teljes körű elismerése mellett a felsőoktatási intézményeknek teljes mértékben ki kell használniuk a digitális eszközöket annak érdekében, hogy javítsák a tanulási élmény minőségét mind a hallgatók, mind az oktatási személyzet, a tudományos dolgozók és a kutatók számára, valamint hogy kezeljék a társadalmi egyenlőtlenségeket. A digitális szakadék áthidalása érdekében támogatni kell azokat a kezdeményezéseket, amelyek mindenki számára egyenlő hozzáférést biztosítanak a személyre szabott tanulási lehetőségekhez, például virtuális vagy hibrid oktatás alkalmazása révén a tanulás távoli helyszínein. A felsőoktatási intézményeket támogatni kell az olyan platformok és interoperábilis eszközök megosztására irányuló erőfeszítéseikben, amelyek lehetővé teszik az adatcserét, ugyanakkor magas színvonalú, felhasználóbarát oktatási segédanyagokat biztosítanak, mint például az online tanfolyamok; |
| --- | --- |

33.

a személyes jelenléten alapuló tanulás értékének teljes körű elismerése mellett a felsőoktatási intézményeknek teljes mértékben ki kell használniuk a digitális eszközöket annak érdekében, hogy javítsák a tanulási élmény minőségét mind a hallgatók, mind az oktatási személyzet, a tudományos dolgozók és a kutatók számára, valamint hogy kezeljék a társadalmi egyenlőtlenségeket. A digitális szakadék áthidalása érdekében támogatni kell azokat a kezdeményezéseket, amelyek mindenki számára egyenlő hozzáférést biztosítanak a személyre szabott tanulási lehetőségekhez, például virtuális vagy hibrid oktatás alkalmazása révén a tanulás távoli helyszínein. A felsőoktatási intézményeket támogatni kell az olyan platformok és interoperábilis eszközök megosztására irányuló erőfeszítéseikben, amelyek lehetővé teszik az adatcserét, ugyanakkor magas színvonalú, felhasználóbarát oktatási segédanyagokat biztosítanak, mint például az online tanfolyamok;

A közös értékeken alapuló európai összetartozás érzésének elmélyítése

A közös értékeken alapuló európai összetartozás érzésének elmélyítése

| 34. | az európai összetartozás érzésének elmélyítése és európai életmódunk előmozdítása érdekében kulcsfontosságú az európai demokratikus értékek fenntartása és védelme, a sokszínűség, az inkluzivitás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, valamint – az időtálló készségek biztosítása érdekében – a felsőoktatás minőségének és relevanciájának javítása. A felsőoktatási intézmények autonómak, küldetésük és tevékenységeik egyik központi eleme pedig az akadémiai és tudományos szabadság; |
| --- | --- |

34.

az európai összetartozás érzésének elmélyítése és európai életmódunk előmozdítása érdekében kulcsfontosságú az európai demokratikus értékek fenntartása és védelme, a sokszínűség, az inkluzivitás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, valamint – az időtálló készségek biztosítása érdekében – a felsőoktatás minőségének és relevanciájának javítása. A felsőoktatási intézmények autonómak, küldetésük és tevékenységeik egyik központi eleme pedig az akadémiai és tudományos szabadság;

| 35. | a felsőoktatási intézményeket támogatni kell az oktatás és a tudomány dezinformációval szembeni védelmére, a nyílt tudomány támogatására és a demokratikus értékek védelmére irányuló erőfeszítéseikben. E tekintetben a felsőoktatási intézmények a demokrácia védelmezői és a civil tudomány elsődleges fórumai, amelyek felkészítik a hallgatókat az aktív polgári szerepvállalásra és a nyilvánosságban való részévételre; |
| --- | --- |

35.

a felsőoktatási intézményeket támogatni kell az oktatás és a tudomány dezinformációval szembeni védelmére, a nyílt tudomány támogatására és a demokratikus értékek védelmére irányuló erőfeszítéseikben. E tekintetben a felsőoktatási intézmények a demokrácia védelmezői és a civil tudomány elsődleges fórumai, amelyek felkészítik a hallgatókat az aktív polgári szerepvállalásra és a nyilvánosságban való részévételre;

| 36. | a felsőoktatási intézmények megalapozott és értő információkkal ösztönözhetik a nyilvános vitát a publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosításával, valamint a kutatási eredmények terjesztésére és megvitatására szolgáló nyilvános rendezvények szervezésével. A felsőoktatási intézmények kulcsszerepet játszhatnak a kutatás torzított formában való felhasználása elleni küzdelemben, és közvetítői szerepet tölthetnek be az oktatás, a kutatás, az innováció, a közigazgatási szervek és a civil társadalom között. Ezt a szerepet a felsőoktatási intézmények tovább erősíthetnék és felhasználhatnák arra, hogy szisztematikusabban együttműködjenek valamennyi társadalmi szereplővel – köztük az állami és magánszféra innovátoraival, a regionális és helyi közigazgatási szervekkel –, beleértve többek között az iskolákat, a médiát, a tudomány népszerűsítésével foglalkozó szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket, például a fogyasztói, felhasználói vagy betegképviseleti szervezeteket; |
| --- | --- |

36.

a felsőoktatási intézmények megalapozott és értő információkkal ösztönözhetik a nyilvános vitát a publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosításával, valamint a kutatási eredmények terjesztésére és megvitatására szolgáló nyilvános rendezvények szervezésével. A felsőoktatási intézmények kulcsszerepet játszhatnak a kutatás torzított formában való felhasználása elleni küzdelemben, és közvetítői szerepet tölthetnek be az oktatás, a kutatás, az innováció, a közigazgatási szervek és a civil társadalom között. Ezt a szerepet a felsőoktatási intézmények tovább erősíthetnék és felhasználhatnák arra, hogy szisztematikusabban együttműködjenek valamennyi társadalmi szereplővel – köztük az állami és magánszféra innovátoraival, a regionális és helyi közigazgatási szervekkel –, beleértve többek között az iskolákat, a médiát, a tudomány népszerűsítésével foglalkozó szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket, például a fogyasztói, felhasználói vagy betegképviseleti szervezeteket;

| 37. | a felsőoktatási intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy a hallgatók, a tudományos dolgozók, a kutatók és az oktatási személyzet a felsőoktatási közösség teljes jogú tagjaiként és konstruktív partnereiként részt vegyenek az intézmények irányításban. E tekintetben a hallgatók az alapvető tudományos értékek egyik vonatkozásaként – a demokrácia és a felsőoktatási intézményekben folytatott párbeszéd kultúrájának jeleként – részt vehetnek a döntéshozatali mechanizmusokban, többek között a tanterveket illetően is; |
| --- | --- |

37.

a felsőoktatási intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy a hallgatók, a tudományos dolgozók, a kutatók és az oktatási személyzet a felsőoktatási közösség teljes jogú tagjaiként és konstruktív partnereiként részt vegyenek az intézmények irányításban. E tekintetben a hallgatók az alapvető tudományos értékek egyik vonatkozásaként – a demokrácia és a felsőoktatási intézményekben folytatott párbeszéd kultúrájának jeleként – részt vehetnek a döntéshozatali mechanizmusokban, többek között a tanterveket illetően is;

| 38. | a felsőoktatási intézményeket támogatni és ösztönözni kell azon erőfeszítéseikben, amelyek a hallgatóik, tudományos dolgozóik, kutatóik és oktatási személyzetük befogadásának és sikerének biztosítására, valamint az esélyegyenlőség nemre, faji vagy etnikai származásra, vallásra vagy meggyőződésre, társadalmi és gazdasági háttérre, egészségi állapotra, fogyatékosságra, életkorra, szexuális irányultságra, migráns háttérre és földrajzi helyzetre való tekintet nélküli előmozdítására irányulnak. E célból a felsőoktatási intézményeket támogatni kell abban, hogy a szélesebb társadalom sokszínűségével összhangban biztosítsák mindenki jóllétét. E tekintetben a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy lépjenek kapcsolatba alulreprezentált csoportokkal annak érdekében, hogy javítsák a felsőoktatásban való részvételüket, és segítsék őket tanulmányaik befejezésében, kellően figyelembe véve azokat a hallgatókat és fiatal kutatókat, akiknek a tanulmányaira és karrierjére jelentős hatást gyakorolt a világjárvány, valamint azokat, akik vidéki és távoli területekről, például a legkülső régiókból származnak; |
| --- | --- |

38.

a felsőoktatási intézményeket támogatni és ösztönözni kell azon erőfeszítéseikben, amelyek a hallgatóik, tudományos dolgozóik, kutatóik és oktatási személyzetük befogadásának és sikerének biztosítására, valamint az esélyegyenlőség nemre, faji vagy etnikai származásra, vallásra vagy meggyőződésre, társadalmi és gazdasági háttérre, egészségi állapotra, fogyatékosságra, életkorra, szexuális irányultságra, migráns háttérre és földrajzi helyzetre való tekintet nélküli előmozdítására irányulnak. E célból a felsőoktatási intézményeket támogatni kell abban, hogy a szélesebb társadalom sokszínűségével összhangban biztosítsák mindenki jóllétét. E tekintetben a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy lépjenek kapcsolatba alulreprezentált csoportokkal annak érdekében, hogy javítsák a felsőoktatásban való részvételüket, és segítsék őket tanulmányaik befejezésében, kellően figyelembe véve azokat a hallgatókat és fiatal kutatókat, akiknek a tanulmányaira és karrierjére jelentős hatást gyakorolt a világjárvány, valamint azokat, akik vidéki és távoli területekről, például a legkülső régiókból származnak;

| 39. | a felsőoktatási intézményeket támogatni kell abban és ösztönözni kell arra, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a nemek közötti egyensúlynak a hallgatói és személyzeti testületeikben való javítása érdekében, többek között a tudományos szakmai előmenetel összefüggésében is; |
| --- | --- |

39.

a felsőoktatási intézményeket támogatni kell abban és ösztönözni kell arra, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a nemek közötti egyensúlynak a hallgatói és személyzeti testületeikben való javítása érdekében, többek között a tudományos szakmai előmenetel összefüggésében is;

| 40. | a felsőoktatási intézmények innovatív oktatási eszközöket és pedagógiai módszereket – többek között digitális eszközöket – alkalmazhatnak annak érdekében, hogy a társadalmi-gazdasági vagy tanulási háttértől függetlenül hallgatóközpontú megközelítést kínáljanak a tanuláshoz. Az egyenlőtlenség csökkentése és a személyes sikerek előmozdítása érdekében a felsőoktatási intézményeket arra kell ösztönözni, hogy biztosítsanak személyre szabott tanácsadó és támogató szolgáltatásokat, főként a kezdők számára, figyelembe véve minden tanuló tanulási stílusát és tanulási pályáját, valamint társadalmi-gazdasági hátterét; |
| --- | --- |

40.

a felsőoktatási intézmények innovatív oktatási eszközöket és pedagógiai módszereket – többek között digitális eszközöket – alkalmazhatnak annak érdekében, hogy a társadalmi-gazdasági vagy tanulási háttértől függetlenül hallgatóközpontú megközelítést kínáljanak a tanuláshoz. Az egyenlőtlenség csökkentése és a személyes sikerek előmozdítása érdekében a felsőoktatási intézményeket arra kell ösztönözni, hogy biztosítsanak személyre szabott tanácsadó és támogató szolgáltatásokat, főként a kezdők számára, figyelembe véve minden tanuló tanulási stílusát és tanulási pályáját, valamint társadalmi-gazdasági hátterét;

KONKRÉTABBAN FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKNEK MEGFELELŐEN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL TÁMOGASSÁK A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEK OLYAN SZÖVETSÉGEIT, MINT PÉLDÁUL AZ „EURÓPAI EGYETEMEK”:

| 41. | a felsőoktatási intézmények szövetségeinek valamennyi típusát továbbra is minden megfelelő és releváns eszközzel támogatni kell a magas minőségen, a kiválóságon, a hatáson, az inkluzivitáson és a földrajzi egyensúlyon alapuló együttműködési tevékenységek megkönnyítése, valamint az olyan akadályok és megoldások azonosítása érdekében, amelyek közösek lehetnek az összes szövetség esetében. Konkrétabban, az első kísérleti szövetségek félidős felülvizsgálata alapján ki kell terjeszteni az „Európai Egyetemek” kezdeményezés végrehajtását. Ez lehetővé tenné a tevékenységek csoportosítását is a felsőoktatással, a kutatással és innovációval, valamint a társadalom szolgálatával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása érdekében; |
| --- | --- |

41.

a felsőoktatási intézmények szövetségeinek valamennyi típusát továbbra is minden megfelelő és releváns eszközzel támogatni kell a magas minőségen, a kiválóságon, a hatáson, az inkluzivitáson és a földrajzi egyensúlyon alapuló együttműködési tevékenységek megkönnyítése, valamint az olyan akadályok és megoldások azonosítása érdekében, amelyek közösek lehetnek az összes szövetség esetében. Konkrétabban, az első kísérleti szövetségek félidős felülvizsgálata alapján ki kell terjeszteni az „Európai Egyetemek” kezdeményezés végrehajtását. Ez lehetővé tenné a tevékenységek csoportosítását is a felsőoktatással, a kutatással és innovációval, valamint a társadalom szolgálatával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása érdekében;

| 42. | elsőként ösztönözni kell a felsőoktatási intézmények szövetségeit, hogy teljes mértékben használják ki a meglévő finanszírozási programokat, valamint a támogató eszközöket európai, nemzeti és regionális szinten, együttműködésük fokozása és elmélyítése érdekében; |
| --- | --- |

42.

elsőként ösztönözni kell a felsőoktatási intézmények szövetségeit, hogy teljes mértékben használják ki a meglévő finanszírozási programokat, valamint a támogató eszközöket európai, nemzeti és regionális szinten, együttműködésük fokozása és elmélyítése érdekében;

| 43. | adott esetben és a nemzeti hatóságokkal, a felsőoktatási intézmények szövetségeivel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben lépéseket kell tenni a mélyebb, hosszú távú és rugalmas transznacionális együttműködés előtt álló akadályok leküzdésére, valamint intézményesített együttműködési eszközök kialakítására, a szükségességük, előnyeik és megvalósíthatóságuk előzetes, mélyreható értékelése alapján. A cél az, hogy a szövetségek önkéntes alapon mozgásteret kapjanak az együttes fellépésre, közös stratégiai döntések meghozatalára, arra, hogy közösen próbáljanak munkaerőt felvenni, közös tantervek kidolgozására vagy az erőforrások, valamint az emberi, műszaki, adat-, oktatási, kutatási és innovációs kapacitások összevonására; |
| --- | --- |

43.

adott esetben és a nemzeti hatóságokkal, a felsőoktatási intézmények szövetségeivel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben lépéseket kell tenni a mélyebb, hosszú távú és rugalmas transznacionális együttműködés előtt álló akadályok leküzdésére, valamint intézményesített együttműködési eszközök kialakítására, a szükségességük, előnyeik és megvalósíthatóságuk előzetes, mélyreható értékelése alapján. A cél az, hogy a szövetségek önkéntes alapon mozgásteret kapjanak az együttes fellépésre, közös stratégiai döntések meghozatalára, arra, hogy közösen próbáljanak munkaerőt felvenni, közös tantervek kidolgozására vagy az erőforrások, valamint az emberi, műszaki, adat-, oktatási, kutatási és innovációs kapacitások összevonására;

| 44. | kiemelten kell kezelni a közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítés végrehajtását, ugyanakkor további lépéseket kell tenni az innovatív transznacionális tanulási tapasztalatok értékének elismerése, valamint a felsőoktatási intézmények szövetségei által biztosított ilyen közös programok láthatóságának, vonzerejének és hírnevének növelése érdekében mind Európán belül, mind azon kívül. Fel kell térképezni azokat a közös kritériumokat, amelyek a közös programok európai védjegyének létrehozásához vezethetnek. A későbbiekben – a bolognai folyamat meglévő eszközeivel összhangban – tervbe lehetne venni az e közösen kidolgozott európai kritériumokon alapuló közös diplomák önkéntes alapon, nemzeti, regionális vagy intézményi szinten történő kidolgozását és kínálatba vételét minden szinten. Ennek a folyamatnak a nemzeti hatóságokkal, a felsőoktatási intézmények szövetségeivel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben kell lezajlania; |
| --- | --- |

44.

kiemelten kell kezelni a közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítés végrehajtását, ugyanakkor további lépéseket kell tenni az innovatív transznacionális tanulási tapasztalatok értékének elismerése, valamint a felsőoktatási intézmények szövetségei által biztosított ilyen közös programok láthatóságának, vonzerejének és hírnevének növelése érdekében mind Európán belül, mind azon kívül. Fel kell térképezni azokat a közös kritériumokat, amelyek a közös programok európai védjegyének létrehozásához vezethetnek. A későbbiekben – a bolognai folyamat meglévő eszközeivel összhangban – tervbe lehetne venni az e közösen kidolgozott európai kritériumokon alapuló közös diplomák önkéntes alapon, nemzeti, regionális vagy intézményi szinten történő kidolgozását és kínálatba vételét minden szinten. Ennek a folyamatnak a nemzeti hatóságokkal, a felsőoktatási intézmények szövetségeivel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben kell lezajlania;

| 45. | a 43. és 44. pontban említett feltáró folyamatok eredményeiről minden lépésben jelentés készülne a Tanács számára a további döntés meghozatala céljából; |
| --- | --- |

45.

a 43. és 44. pontban említett feltáró folyamatok eredményeiről minden lépésben jelentés készülne a Tanács számára a további döntés meghozatala céljából;

| 46. | a közös programokra vonatkozó európai minőségbiztosítási megközelítés elősegítése érdekében hatékony és eredményes minőségbiztosítási eljárások működését kell lehetővé tenni nemzeti szinten, összhangban a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel (ESG), szem előtt tartva a minőség, a kutatás és a foglalkoztathatóság fontosságát; |
| --- | --- |

46.

a közös programokra vonatkozó európai minőségbiztosítási megközelítés elősegítése érdekében hatékony és eredményes minőségbiztosítási eljárások működését kell lehetővé tenni nemzeti szinten, összhangban a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel (ESG), szem előtt tartva a minőség, a kutatás és a foglalkoztathatóság fontosságát;

| 47. | annak érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények szövetségei teljes mértékben kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket, fedezni kell a transznacionális együttműködés pénzügyi költségeit, hogy hosszabb távon valamennyi küldetésüket teljesíteni tudják, és ezért lépéseket kell tenni a fenntarthatóbb, holisztikusabb és integráltabb uniós finanszírozási perspektíva felé való elmozdulás érdekében. E tekintetben a Bizottságnak 2024-ig a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben tesztelnie kell a lehetséges megoldásokra vonatkozó kísérleti megközelítéseket, majd további döntéshozatal céljából jelentést kell tennie a Tanácsnak; |
| --- | --- |

47.

annak érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények szövetségei teljes mértékben kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket, fedezni kell a transznacionális együttműködés pénzügyi költségeit, hogy hosszabb távon valamennyi küldetésüket teljesíteni tudják, és ezért lépéseket kell tenni a fenntarthatóbb, holisztikusabb és integráltabb uniós finanszírozási perspektíva felé való elmozdulás érdekében. E tekintetben a Bizottságnak 2024-ig a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben tesztelnie kell a lehetséges megoldásokra vonatkozó kísérleti megközelítéseket, majd további döntéshozatal céljából jelentést kell tennie a Tanácsnak;

A KÖVETKEZŐ LÉPÉSEKET ILLETŐEN, A SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ INTÉZMÉNYI AUTONÓMIA ELVÉNEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL, VALAMINT A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK MEGFELELŐEN:

| 48. | FELSZÓLÍTJA a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és védjék meg az alapvető tudományos értékeket, köztük a tudományos élet szabadságát és integritását, összhangban a 2020. évi római miniszteri közleménnyel és a tudományos kutatás szabadságáról szóló bonni nyilatkozattal; |
| --- | --- |

48.

FELSZÓLÍTJA a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és védjék meg az alapvető tudományos értékeket, köztük a tudományos élet szabadságát és integritását, összhangban a 2020. évi római miniszteri közleménnyel és a tudományos kutatás szabadságáról szóló bonni nyilatkozattal;

| 49. | FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érintett érdekelt felekkel együttműködve tegyenek közösen lépéseket a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti szinergiák megteremtése érdekében, az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség irányítási struktúrái keretében. Ezeknek az intézkedéseknek európai szinten valódi hozzáadott értéket kell képviselniük, segítségükkel a fent említett kulcsfontosságú célkitűzések elérésére kell törekedni, és azokat a Bizottság és – önkéntes alapon – a tagállamok hajtják végre a nemzeti körülményekkel összhangban álló bármely megfelelő eszközzel; |
| --- | --- |

49.

FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érintett érdekelt felekkel együttműködve tegyenek közösen lépéseket a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti szinergiák megteremtése érdekében, az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség irányítási struktúrái keretében. Ezeknek az intézkedéseknek európai szinten valódi hozzáadott értéket kell képviselniük, segítségükkel a fent említett kulcsfontosságú célkitűzések elérésére kell törekedni, és azokat a Bizottság és – önkéntes alapon – a tagállamok hajtják végre a nemzeti körülményekkel összhangban álló bármely megfelelő eszközzel;

| 50. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy tájékoztatás és további döntéshozatal céljából 2022 közepéig nyújtson be ütemtervet a Tanácsnak az új eszközök közös tervezése céljából. Az ütemterv megjelölné a legfontosabb mérföldköveket és az érintett szakértői csoportokat. A fő célkitűzések megvalósítása során a következőket kell figyelembe venni: az európai egyetemi stratégiáról szóló bizottsági közleményben meghatározott intézkedések; a Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030); és az Európai Kutatási Térség (EKT) jövőbeli irányításáról szóló tanácsi következtetésekhez csatolt, az Európai Kutatási Térség 2022–2024-es időszakra szóló szakpolitikai programjában meghatározott releváns intézkedések, valamint az európai kutatási és innovációs paktumról szóló tanácsi ajánlásban foglalt értékek és elvek; |
| --- | --- |

50.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy tájékoztatás és további döntéshozatal céljából 2022 közepéig nyújtson be ütemtervet a Tanácsnak az új eszközök közös tervezése céljából. Az ütemterv megjelölné a legfontosabb mérföldköveket és az érintett szakértői csoportokat. A fő célkitűzések megvalósítása során a következőket kell figyelembe venni: az európai egyetemi stratégiáról szóló bizottsági közleményben meghatározott intézkedések; a Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030); és az Európai Kutatási Térség (EKT) jövőbeli irányításáról szóló tanácsi következtetésekhez csatolt, az Európai Kutatási Térség 2022–2024-es időszakra szóló szakpolitikai programjában meghatározott releváns intézkedések, valamint az európai kutatási és innovációs paktumról szóló tanácsi ajánlásban foglalt értékek és elvek;

| 51. | FELKÉRI a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség meglévő irányítási struktúráira építve, az európai felsőoktatási térséggel szoros szinergiában és a felsőoktatási intézmények bevált gyakorlatainak kiaknázása révén vegyenek részt megerősített együttműködésben e szinergiák megvalósítása érdekében. E tekintetben fontolóra lehetne venni a felsőoktatásért felelős főigazgatók és az Európai Kutatási Térséggel és Innovációval Foglalkozó Bizottság (ERAC) együttes üléseinek megrendezését, amennyiben az releváns, mégpedig egyértelműen meghatározott, közös érdeklődésre számot tartó témákkal és közös célkitűzéssel; |
| --- | --- |

51.

FELKÉRI a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség meglévő irányítási struktúráira építve, az európai felsőoktatási térséggel szoros szinergiában és a felsőoktatási intézmények bevált gyakorlatainak kiaknázása révén vegyenek részt megerősített együttműködésben e szinergiák megvalósítása érdekében. E tekintetben fontolóra lehetne venni a felsőoktatásért felelős főigazgatók és az Európai Kutatási Térséggel és Innovációval Foglalkozó Bizottság (ERAC) együttes üléseinek megrendezését, amennyiben az releváns, mégpedig egyértelműen meghatározott, közös érdeklődésre számot tartó témákkal és közös célkitűzéssel;

| 52. | FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kulcsfontosságú célkitűzések elérésére olyan, uniós és nemzetközi szintű ernyőszervezetekkel vagy más, uniós szinten releváns és az érdekelt feleket képviselő megfelelő szervezetekkel való szoros együttműködés révén törekedjenek, mint például az alábbiak: felsőoktatási intézmények, ideértve az európai felsőoktatási intézmények szövetségeit, hallgatói szövetségeket, minőségbiztosítási szervezeteket, kutatási és technológiai tevékenységeket végző szervezeteket, K+I-intenzív vállalkozásokat, köztük a kkv-kat, önálló kutatókat és innovátorokat, kutatási infrastruktúrákat, K+I-t finanszírozó szervezeteket és tudományos akadémiákat. A stratégia végrehajtásának megvitatása és a bevált gyakorlatok megosztásának előmozdítása érdekében fontolóra lehetne venni olyan rendszeres találkozók szervezését, mint például az egyetemek Európa jövőjével foglalkozó fóruma. E fórum eredményeinek ösztönözniük kell az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség érintett csoportjai által végzett további fejlesztést és munkát, szinergiában az európai felsőoktatási térséggel; |
| --- | --- |

52.

FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kulcsfontosságú célkitűzések elérésére olyan, uniós és nemzetközi szintű ernyőszervezetekkel vagy más, uniós szinten releváns és az érdekelt feleket képviselő megfelelő szervezetekkel való szoros együttműködés révén törekedjenek, mint például az alábbiak: felsőoktatási intézmények, ideértve az európai felsőoktatási intézmények szövetségeit, hallgatói szövetségeket, minőségbiztosítási szervezeteket, kutatási és technológiai tevékenységeket végző szervezeteket, K+I-intenzív vállalkozásokat, köztük a kkv-kat, önálló kutatókat és innovátorokat, kutatási infrastruktúrákat, K+I-t finanszírozó szervezeteket és tudományos akadémiákat. A stratégia végrehajtásának megvitatása és a bevált gyakorlatok megosztásának előmozdítása érdekében fontolóra lehetne venni olyan rendszeres találkozók szervezését, mint például az egyetemek Európa jövőjével foglalkozó fóruma. E fórum eredményeinek ösztönözniük kell az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere és az Európai Kutatási Térség érintett csoportjai által végzett további fejlesztést és munkát, szinergiában az európai felsőoktatási térséggel;

| 53. | FELKÉRI a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával használják ki a többoldalú cseréket annak érdekében, hogy előmozdítsák a bevált gyakorlatok megosztását és a más tagállamokból származó társaktól való tanulást; |
| --- | --- |

53.

FELKÉRI a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával használják ki a többoldalú cseréket annak érdekében, hogy előmozdítsák a bevált gyakorlatok megosztását és a más tagállamokból származó társaktól való tanulást;

| 54. | NYUGTÁZZA a Bizottság azon szándékát, hogy észszerűsítse a felsőoktatás nyomon követésére szolgáló eszközöket. Ez javíthatná az ezen eszközökben rejlő potenciált és azok relevanciáját a politikai döntéshozók, a felsőoktatási intézmények, valamint a hallgatók és kutatók számára, anélkül, hogy növekedne a tagállamokra és a felsőoktatási intézményekre rótt adminisztratív teher, mindezt annak érdekében, hogy információk álljanak rendelkezésre a felsőoktatási intézmények megerősítésére irányuló európai stratégia végrehajtása terén elért eredményekről, valamint hogy segítséget nyújtsanak a tagállamok számára, hogy azokat az intézkedéseket, amelyekhez hozzá kívánnak járulni, szilárd bizonyítékokra és adatokra építhessék; A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt ebben a folyamatban. JAVASOLJA, hogy a további megbeszélések alapját a releváns nyomonkövetési eszközök lehetőségeit és jogi keretét feltérképező tanulmány képezze. HANGSÚLYOZZA, hogy ezt a feladatot az EKT szakpolitikai koordinációs és nyomonkövetési folyamatával szinergiában kell kidolgozni, beleértve az EKT-re vonatkozó jelzőrendszert is; |
| --- | --- |

54.

NYUGTÁZZA a Bizottság azon szándékát, hogy észszerűsítse a felsőoktatás nyomon követésére szolgáló eszközöket. Ez javíthatná az ezen eszközökben rejlő potenciált és azok relevanciáját a politikai döntéshozók, a felsőoktatási intézmények, valamint a hallgatók és kutatók számára, anélkül, hogy növekedne a tagállamokra és a felsőoktatási intézményekre rótt adminisztratív teher, mindezt annak érdekében, hogy információk álljanak rendelkezésre a felsőoktatási intézmények megerősítésére irányuló európai stratégia végrehajtása terén elért eredményekről, valamint hogy segítséget nyújtsanak a tagállamok számára, hogy azokat az intézkedéseket, amelyekhez hozzá kívánnak járulni, szilárd bizonyítékokra és adatokra építhessék; A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt ebben a folyamatban. JAVASOLJA, hogy a további megbeszélések alapját a releváns nyomonkövetési eszközök lehetőségeit és jogi keretét feltérképező tanulmány képezze. HANGSÚLYOZZA, hogy ezt a feladatot az EKT szakpolitikai koordinációs és nyomonkövetési folyamatával szinergiában kell kidolgozni, beleértve az EKT-re vonatkozó jelzőrendszert is;

| 55. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a tagállamokat a fent említett intézkedések végrehajtása terén elért eredményekről, és az európai oktatási térségről 2025-ben készítendő teljes körű bizottsági jelentésben nyújtson be arról átfogó áttekintést, figyelembe véve az Európai Kutatási Térség megvalósítása terén elért eredményeket is. |
| --- | --- |

55.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a tagállamokat a fent említett intézkedések végrehajtása terén elért eredményekről, és az európai oktatási térségről 2025-ben készítendő teljes körű bizottsági jelentésben nyújtson be arról átfogó áttekintést, figyelembe véve az Európai Kutatási Térség megvalósítása terén elért eredményeket is.

---

(1)  E következtetések alkalmazásában a „felsőoktatási intézmények” kifejezés az ágazat egészére utal és a felsőoktatás teljes területére kiterjed, így magában foglalja a felsőoktatási intézmények minden típusát, ideértve – a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelően – a kutatóegyetemeket, a főiskolákat, az alkalmazott tudományokat oktató egyetemeket, a felsőfokú szakképzési intézményeket és a művészeti felsőoktatási intézményeket is.

1

(2)  OECD (2020), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences (Erőforrások biztosítása a felsőoktatásban: Kihívások, döntések és következmények), Higher Education, OECD Publishing, Paris.

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences

(3)  Stephanie Carretero Gomez, Riina Vuorikari és Yves Punie: DigComp 2.1 – The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use (DigComp 2.1.: Lakossági Digitális Kompetenciakeret – nyolc tudásszinttel és azok alkalmazásának példáival), Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017.

3

DigComp 2.1 – The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use

---

MELLÉKLET

Politikai háttér

Európai Tanács:

| — | Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1)

Az Európai Unió Tanácsa

| — | A Tanács (EU) 2021/2122 ajánlása (2021. november 26.) az európai kutatási és innovációs paktumról (HL L 431., 2021.12.2., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács (EU) 2021/2122 ajánlása (2021. november 26.) az európai kutatási és innovációs paktumról (HL L 431., 2021.12.2., 1. o.)

| — | A Tanács következtetései az Európai Kutatási Térség (EKT) jövőbeli irányításáról (14308/21, 2021. november 26.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az Európai Kutatási Térség (EKT) jövőbeli irányításáról (14308/21, 2021. november 26.)

| — | A Tanács következtetései: A kutatás és az innováció globális megközelítése – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban (12301/21, 2021. szeptember 28.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései: A kutatás és az innováció globális megközelítése – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban (12301/21, 2021. szeptember 28.)

| — | A Tanács következtetései az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban (HL C 221., 2021.6.10., 14. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban (HL C 221., 2021.6.10., 14. o.)

| — | A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése: vonzó és fenntartható életpályák és munkafeltételek biztosítása a kutatók számára és a képzett munkaerő cirkulációjának megvalósítása” (9138/21, 2021. május 28.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése: vonzó és fenntartható életpályák és munkafeltételek biztosítása a kutatók számára és a képzett munkaerő cirkulációjának megvalósítása” (9138/21, 2021. május 28.)

| — | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.)

| — | A Tanács következtetései az új Európai Kutatási Térségről (13567/20, 2020. december 1.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az új Európai Kutatási Térségről (13567/20, 2020. december 1.)

| — | A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

| — | A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.)

| — | A Tanács ajánlása (2018. május 22.) a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (HL C 195., 2018.6.7., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács ajánlása (2018. május 22.) a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (HL C 195., 2018.6.7., 1. o.)

Európai Bizottság.

| — | A külföldi beavatkozás elleni küzdelem a K+I területén (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

A külföldi beavatkozás elleni küzdelem a K+I területén (SWD(2022) 12 final)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai egyetemi stratégiáról (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai egyetemi stratégiáról (COM(2022) 16 final)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kutatás és az innováció globális megközelítéséről – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban (COM(2021) 252 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kutatás és az innováció globális megközelítéséről – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban (COM(2021) 252 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában (COM(2020) 628 final)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági És Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági És Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final)

Európai Bizottság / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

| — | Közös közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – A „Global Gateway” (JOIN (2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Közös közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – A „Global Gateway” (JOIN (2021) 30 final)

Nyilatkozatok

| — | Római miniszteri közlemény (2020. november 19.) |
| --- | --- |

—

Római miniszteri közlemény (2020. november 19.)

| — | A tudományos kutatás szabadságáról szóló bonni nyilatkozat (2020. október 20.) |
| --- | --- |

—

A tudományos kutatás szabadságáról szóló bonni nyilatkozat (2020. október 20.)

---

Európai Bizottság

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/18

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. április 20.

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0830 |
| JPY | Japán yen | 138,53 |
| DKK | Dán korona | 7,4405 |
| GBP | Angol font | 0,82965 |
| SEK | Svéd korona | 10,2300 |
| CHF | Svájci frank | 1,0254 |
| ISK | Izlandi korona | 139,20 |
| NOK | Norvég korona | 9,5443 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,409 |
| HUF | Magyar forint | 371,36 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6338 |
| RON | Román lej | 4,9436 |
| TRY | Török líra | 15,8892 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4581 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3579 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4940 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5950 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4779 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 337,89 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,3019 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,9448 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5610 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 537,05 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6415 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,747 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,567 |
| BRL | Brazil real | 5,0481 |
| MXN | Mexikói peso | 21,6392 |
| INR | Indiai rúpia | 82,6348 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0830

JPY

Japán yen

138,53

DKK

Dán korona

7,4405

GBP

Angol font

0,82965

SEK

Svéd korona

10,2300

CHF

Svájci frank

1,0254

ISK

Izlandi korona

139,20

NOK

Norvég korona

9,5443

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,409

HUF

Magyar forint

371,36

PLN

Lengyel zloty

4,6338

RON

Román lej

4,9436

TRY

Török líra

15,8892

AUD

Ausztrál dollár

1,4581

CAD

Kanadai dollár

1,3579

HKD

Hongkongi dollár

8,4940

NZD

Új-zélandi dollár

1,5950

SGD

Szingapúri dollár

1,4779

KRW

Dél-Koreai won

1 337,89

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,3019

CNY

Kínai renminbi

6,9448

HRK

Horvát kuna

7,5610

IDR

Indonéz rúpia

15 537,05

MYR

Maláj ringgit

4,6415

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,747

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,567

BRL

Brazil real

5,0481

MXN

Mexikói peso

21,6392

INR

Indiai rúpia

82,6348

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/19

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS

(2022/C 167/05)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) az alábbi nyílt versenyvizsgát szervezi:

EPSO/AST/152/22 - Nyelvi asszisztens (AST 1) az alábbi nyelveken:

észt (ET), horvát (HR), olasz (IT), holland (NL), lengyel (PL), portugál (PT)

A versenyvizsga-felhívás az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2022. április 21-i C 167 A. számában jelenik meg 24 nyelven.

További információk az EPSO honlapján találhatók: https://epso.europa.eu/

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/20

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 167/06)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország, Kína) származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. január 19-én a European Glass Fibre Producers Association (Európai Üvegrostgyártók Szövetsége, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a folytonosüvegrostszál-termékekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók támogatásának mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00 (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), a 7019 14 00 és a 7019 15 00 KN-kódok (3) alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegrost-előfonat, kivéve azokat az impregnált és bevonattal ellátott üvegrost-előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb; és üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedékeket (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék, üvegrost termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az (EU) 2017/724 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával járna.

4.1.   
  A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás

4.1.1.   A Kínából érkező dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a kínai belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmező a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, a Kínában fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (5) található információkra támaszkodott. A kérelmező hivatkozott különösen az általában a gazdaságot érintő állami beavatkozás miatti, konkrétabban pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában tapasztalható torzulásokra, valamint a földterületet, az energiát, a tőkét, a nyersanyagokat és a munkaerőt érintő torzulásokra.

Továbbá, a kérelmező nyilvánosan hozzáférhető információkra támaszkodott, különösen az építőanyag-ipari fejlesztés tizenharmadik ötéves tervére, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó tervre, Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves tervére, a tizennegyedik ötéves tervre, valamint a Made in China 2025 kezdeményezésre. A kérelmező szerint ezek a tervek arra ösztönzik a hatóságokat a kormányzat valamennyi szintjén és az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket, hogy előmozdítsák az üvegrost termékek iparának fejlesztését Kínában. A kérelmező hivatkozott továbbá a Bizottságnak a Kínából származó üvegrost termékekre vonatkozó korábbi szubvencióellenes vizsgálat során, továbbá a Kínából (6) és az Egyiptomból (7) származó üvegrost szövetekre vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során az üvegrost termékek ágazatát érintő torzulások tekintetében tett megállapításaira.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (8).

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a Kínából érkező dömping folytatódására vonatkozó állítás egy – megfelelő reprezentatív országbeli torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országból az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

Az ennek alapján kiszámított dömpingkülönbözetek jelentősek, ami a dömping folytatódását mutatja.

4.2.   
  A kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező azt állítja, hogy valószínűsíthető a kár folytatódása. Ezzel összefüggésben a kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt jelentős mértékű maradt.

A kérelmező által szolgáltatott bizonyítékok azt mutatják, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező behozott termék volumene – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségekre és az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árszintre, és ezáltal jelentős mértékben rontotta az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

A kérelmező azt is állítja, hogy a kár valószínűsíthetően folytatódni fog. Ezzel összefüggésben a kérelmező arra vonatkozó bizonyítékkal is szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala Kína kihasználatlan gyártási kapacitásai miatt valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni.

Emellett a kérelmező állítása szerint az érintett országból dömpingáron érkező behozatal jelentős mértékű további növekedése az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék dömpingje, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (9), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kár folytatódását és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (10) való közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba dömpingelt áron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő valamennyi gyártóját (11) – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, Kínában működő gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül jelentkezzenek, és küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

A gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait és a gyártói szervezeteket értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országokban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező Kínára vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a kérelemben megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni a Kínához tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az aktához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Kína tekintetében ebben az esetben Brazília és Törökország lehetséges reprezentatív ország. A megfelelő reprezentatív ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát Kína kormányának rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre vonatkozó vizsgálat (12) (13)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Kínából importáló független importőröket, hogy vegyenek részt e vizsgálatban – beleértve azon importőröket is, amelyek nem működtek együtt a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálatban.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

5.4.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit a vizsgálatban való részvételre.

5.4.1.   Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálat(ok)ban –, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az uniós érdekkel.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4.1. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (14).

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (15) (bizalmas) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – ideértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelmeket is – a Tron.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

| A Bizottság levelezési címe: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

A Bizottság levelezési címe:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E-mail a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők az érdekelt felek kellően indokolt kérelmére meghosszabbíthatók.

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen – az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó – felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  HL C 311., 2021.8.3., 5. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  2022. január 1-je óta a szövedékek besorolása a 7019 31 00 KN-kódról a 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódokra változott. 2021. december 31-ig a 7019310010 és a 7019310090 TARIC-kódok voltak alkalmazandók. 2022. január 1-je óta ezek helyébe a 7019140010, a 7019140090, a 7019150010 és a 7019150090 TARIC-kódok léptek.

(4)  A Bizottság (EU) 2017/724 végrehajtási rendelete (2017. április 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 107., 2017.4.25., 4. o.).

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  A Bizottság (EU) 2021/328 végrehajtási rendelete (2021. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 65., 2021.2.25., 1. o.).

(7)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete (2020. április 1.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 108, 2020.4.6., 1. o)

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(10)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(11)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(12)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett ország(ok)ban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek a gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(13)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(14)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(15)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ FOLYTONOSÜVEGROSTSZÁL-TERMÉKEK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail-cím | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail-cím

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatalának, valamint a termék Kínából történő behozatalát követő, az Unió piacán való viszonteladásának értékét euróban (EUR) és volumenét tonnában.

| | Tonna | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően | | |

Tonna

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE (1)

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve annak feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10634 – CVC / GAMING1)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 167/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (a továbbiakban: CVC, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (a továbbiakban: CVC, Luxemburg),

| — | a Gaming1 csoporthoz tartozó egyes vállalkozások (a továbbiakban: célvállalkozás, Belgium). |
| --- | --- |

—

a Gaming1 csoporthoz tartozó egyes vállalkozások (a továbbiakban: célvállalkozás, Belgium).

A CVC az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást fog szerezni a célvállalkozás felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | CVC: befektetési alapok részére befektetési tanácsadást nyújtó és befektetéseket kezelő magántőke-alap; a CVC érdekeltségekkel rendelkezik különböző iparágakban, többek között a vegyiparban, a közüzemi ágazatban, a feldolgozóiparban, a kiskereskedelemben és a forgalmazásban, |
| --- | --- |

—

CVC: befektetési alapok részére befektetési tanácsadást nyújtó és befektetéseket kezelő magántőke-alap; a CVC érdekeltségekkel rendelkezik különböző iparágakban, többek között a vegyiparban, a közüzemi ágazatban, a feldolgozóiparban, a kiskereskedelemben és a forgalmazásban,

| — | a célvállalkozás: földi kaszinók, játéktermek és fogadási irodák tulajdonosa Belgiumban, Franciaországban és Svájcban, valamint online szerencsejáték-oldalak (kaszinók és sportfogadások) és mobilalkalmazások üzemeltetése Belgiumban, Máltán, Portugáliában, Franciaországban, Svájcban, Spanyolországban, Szerbiában, Kolumbiában és az Egyesült Államokban. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás: földi kaszinók, játéktermek és fogadási irodák tulajdonosa Belgiumban, Franciaországban és Svájcban, valamint online szerencsejáték-oldalak (kaszinók és sportfogadások) és mobilalkalmazások üzemeltetése Belgiumban, Máltán, Portugáliában, Franciaországban, Svájcban, Spanyolországban, Szerbiában, Kolumbiában és az Egyesült Államokban.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10634 – CVC / GAMING1

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/34

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 167/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a HSBC Holdings plc (a továbbiakban: HSBC, Egyesült Királyság) által 100 %-ban tulajdonolt HSBC Bank (Singapore) Limited (a továbbiakban: HSBC Singapore, Szingapúr), |
| --- | --- |

—

a HSBC Holdings plc (a továbbiakban: HSBC, Egyesült Királyság) által 100 %-ban tulajdonolt HSBC Bank (Singapore) Limited (a továbbiakban: HSBC Singapore, Szingapúr),

| — | a Temasek Holdings (Private) Limited (a továbbiakban: Temasek, Szingapúr) által 100 %-ban tulajdonolt Kovan Investments Pte. Ltd. (a továbbiakban: Kovan, Szingapúr), |
| --- | --- |

—

a Temasek Holdings (Private) Limited (a továbbiakban: Temasek, Szingapúr) által 100 %-ban tulajdonolt Kovan Investments Pte. Ltd. (a továbbiakban: Kovan, Szingapúr),

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (a továbbiakban: közös vállalkozás, Szingapúr). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (a továbbiakban: közös vállalkozás, Szingapúr).

A HSBC Singapore és a Kovan az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni a teljes feladatkört ellátó közös vállalkozás felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a HSBC banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó, londoni (Egyesült Királyság) székhelyű társaság; a HSBC három fő üzletágra oszlik: vagyonkezelés és lakossági banki tevékenység (WPB); kereskedelmi banki tevékenység (CMB), továbbá globális banki tevékenység és piacok (GBM); mind a CMB, mind a GBM üzletág különböző méretű vállalati és intézményi ügyfeleknek kínál vállalati banki szolgáltatásokat, |
| --- | --- |

—

a HSBC banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó, londoni (Egyesült Királyság) székhelyű társaság; a HSBC három fő üzletágra oszlik: vagyonkezelés és lakossági banki tevékenység (WPB); kereskedelmi banki tevékenység (CMB), továbbá globális banki tevékenység és piacok (GBM); mind a CMB, mind a GBM üzletág különböző méretű vállalati és intézményi ügyfeleknek kínál vállalati banki szolgáltatásokat,

| — | a Temasek elsősorban Szingapúrban és Ázsia többi részén tevékenykedő, szingapúri székhelyű befektetési társaság; a Temasek globális portfóliója az iparágak széles körét fedi le: pénzügyi szolgáltatások, telekommunikáció, média és technológia, szállítás és ipar, fogyasztási cikkek és ingatlanok, továbbá élettudományok és agrár-élelmiszeripar, |
| --- | --- |

—

a Temasek elsősorban Szingapúrban és Ázsia többi részén tevékenykedő, szingapúri székhelyű befektetési társaság; a Temasek globális portfóliója az iparágak széles körét fedi le: pénzügyi szolgáltatások, telekommunikáció, média és technológia, szállítás és ipar, fogyasztási cikkek és ingatlanok, továbbá élettudományok és agrár-élelmiszeripar,

| — | a közös vállalkozás egy, Szingapúrban létrehozandó, teljes feladatkört ellátó zöldmezős közös vállalkozás, melynek feladata hitelfinanszírozás biztosítása ázsiai fenntartható infrastrukturális projektekhez olyan ágazatokban, mint a megújuló energia, az energiatárolás, a víz és a hulladék (szennyvíz- és szilárdhulladék-gazdálkodás), valamint a fenntartható közlekedés, kezdetben Délkelet-Ázsiára összpontosítva. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás egy, Szingapúrban létrehozandó, teljes feladatkört ellátó zöldmezős közös vállalkozás, melynek feladata hitelfinanszírozás biztosítása ázsiai fenntartható infrastrukturális projektekhez olyan ágazatokban, mint a megújuló energia, az energiatárolás, a víz és a hulladék (szennyvíz- és szilárdhulladék-gazdálkodás), valamint a fenntartható közlekedés, kezdetben Délkelet-Ázsiára összpontosítva.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10571 – HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 167/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Etex NV (a továbbiakban: Etex, Belgium), |
| --- | --- |

—

Etex NV (a továbbiakban: Etex, Belgium),

| — | a Lone Star Fund X (U.S.) L.P. és a Lone Star Fund X (Bermuda) L.P. irányítása alá tartozó URSA Deutschland GmbH és URSA Insulation, S.A. (a továbbiakban: Ursa, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

a Lone Star Fund X (U.S.) L.P. és a Lone Star Fund X (Bermuda) L.P. irányítása alá tartozó URSA Deutschland GmbH és URSA Insulation, S.A. (a továbbiakban: Ursa, Spanyolország).

Az Etex az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni az Ursa egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Etex diverzifikált termékportfólióval rendelkező nemzetközi építőanyag-vállalat, |
| --- | --- |

—

az Etex diverzifikált termékportfólióval rendelkező nemzetközi építőanyag-vállalat,

| — | az Ursa szigetelőanyag-szolgáltató, fő termékei közé tartozik az üveggyapot és az extrudált polisztirol, melyet lakóépületek és nem lakáscélú épületek szigetelésére használnak. |
| --- | --- |

—

az Ursa szigetelőanyag-szolgáltató, fő termékei közé tartozik az üveggyapot és az extrudált polisztirol, melyet lakóépületek és nem lakáscélú épületek szigetelésére használnak.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10645 – ETEX / XI (INSMAT) HOLDINGS

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.4.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/37

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 167/10)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT MÓDOSÍTÓ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Vallegarcía”

PDO-ES-02085-AM01

Az értesítés időpontja: 2022.1.25.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A „maradékcukor” analitikai paraméterre használt terminológia hozzáigazítása a hatályos jogszabályhoz

LEÍRÁS:

A „maradékcukor” analitikai paraméter nevét „glükózban és fruktózban kifejezett összes cukortartalom”-ra változtatták.

Ez a módosítás a termékleírás 2.1.1. pontját érinti, és nem érinti az egységes dokumentumot.

A módosítás a fizikai és kémiai jellemzőkre használt terminológiát igazítja ki. Ez nem jár együtt a végtermék változásával, amely megőrzi a kapcsolatnál leírtak szerinti, természeti és emberi tényezők kölcsönhatásából eredő jellemzőket és profilt. Ennek alapján úgy véljük, hogy a módosítás standard módosítás, mivel nem tartozik az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében felsorolt típusok egyikébe sem.

INDOKOLÁS:

Ezt a módosítást a 2018. október 17-i (EU) 2019/34 bizottsági végrehajtási rendelet 20. cikkének való megfelelés érdekében végeztük el, amely előírja, hogy a fruktózban és glükózban kifejezett összes cukortartalmat mérni kell.

2.   Az analitikai paraméterek felülvizsgálata

LEÍRÁS:

A vörösborok minimális színhatárát 12 abszorpciós egységről 10 abszorpciós egységre csökkentették.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás 2. és 7. pontja és az egységes dokumentum 8. pontja.

Ez a módosítás nem jár együtt a végtermék változásával, amely megőrzi a kapcsolatnál leírtak szerinti, természeti és emberi tényezők kölcsönhatásából eredő jellemzőket és profilt. Ennek alapján úgy véljük, hogy a módosítás standard módosítás, mivel nem tartozik az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt típusok egyikébe sem.

INDOKOLÁS:

A „Vallegarcía” eredetmegjelöléshez tartozó termesztési területen különböző szőlőfajták teremnek együtt. Egyrészt a Cabernet Sauvignon, amely természetes úton nagyon nagy színpotenciálú borokat ad, másrészt a Monastrell és a Garnacha Tinta, amelyek közepes színintenzitású, lágyabb borokat adnak.

Az elmúlt évtizedben a piacok általában a borral megismerkedő új fogyasztói generációk számára vonzó gyümölcsösebb borokat igényelték.

A borászoknak rendelkezniük kell a nemzeti és nemzetközi piacok számára vonzó borok előállításához szükséges eszközökkel, megtartva ugyanakkor a termőterület és a fajták által kínált jellemzőket.

A vörösborok minimális színintenzitás határértékének csökkentése nem rontja a minőséget; épp ellenkezőleg, kibővíti a térség különböző szőlőfajtái által kínált lehetőségeket, ezáltal pedig lehetővé teszi a kifinomultabb, összetettebb és vonzóbb borok előállítását.

Mivel a kapcsolatról szóló szakaszban szerepel a színintenzitás és a színintenzitás határértéke, ezt a megszövegezést is módosítani kellett a határérték változása miatt.

3.   Kiegészítés fajtákkal

LEÍRÁS:

A termékleírás kiegészült a borok készítéséhez használt következő szőlőfajtákkal: Garnacha Tinta, Mazuela vagy Cariñena és Monastrell.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás 6. pontja és az egységes dokumentum 7. pontja.

Ez a módosítás nem jár együtt a végtermék változásával, amely megőrzi a kapcsolatnál leírtak szerinti, természeti és emberi tényezők kölcsönhatásából eredő jellemzőket és profilt. Ennek alapján úgy véljük, hogy a módosítás standard módosítás, mivel nem tartozik az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt típusok egyikébe sem.

INDOKOLÁS:

A fent említett fajtákat már évek óta termesztik Vallegarcía területén, és bizonyítást nyert, hogy ezek a fajták kiváló minőségű borokat adnak. A „Vallegarcía” eredetmegjelölés kóstolóbizottsága évek óta figyelemmel kíséri e borok fejlődését és minőségét. Bizonyítást nyert, hogy ezek a szőlőfajták a termékleírásunk által megkövetelt minőségű bort adnak, ami azt jelenti, hogy ezeket a szőlőfajtákat fel lehet venni a „Vallegarcía” eredetmegjelölés engedélyezett fajtái közé.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Vallegarcía

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   Fehérbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Sötétsárga színű, és csonthéjas gyümölcsökre, trópusi gyümölcsökre és fehér virágokra emlékeztető, közepesen erős intenzitású aromákkal jellemzett fehérbor. A háttérben fűszernövények – levendula, rozmaring – jegyei ismerhetők fel, a pirítóst idéző lecsengéssel. Szájba véve lágy, olajos, éles savaktól mentes, friss és lekerekített. A szájpadlás középső részén kellemes, csonthéjas gyümölcsök aromáit idéző ízérzet bontakozik ki, pirítósra emlékeztető, enyhén keserű lecsengéssel.

| * | A térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom értékének a vonatkozó uniós jogszabályban megállapított határértékeken belül kell lennie. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12,5 |
| Minimális összes savtartalom | 4,1 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 12,5 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 160 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12,5

Minimális összes savtartalom

4,1 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

12,5

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

160

2.   Vörösbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Mélyvörös színárnyalatú, gránátvörös vagy rubinvörös karimájú, és jó külső megjelenésű vörösbor. Közepesen erős intenzitás, piros gyümölcsös zamatok és a mediterrán cserjéseket idéző és ásványi aromák, illetve a levendula balzsamos jegyei és pirított („tósztolt”) fából származó aromák jellemzik. Lekerekített, szájba véve könnyed, kiegyensúlyozott, enyhén tanninos.

| * | A térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom értékének a vonatkozó uniós jogszabályban megállapított határértékeken belül kell lennie. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12 |
| Minimális összes savtartalom | 4,2 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 150 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12

Minimális összes savtartalom

4,2 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

150

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Különleges borászati eljárások

1.   Művelési gyakorlat

A szüretet teljes egészében kézzel végzik, és a szőlőt ládákba helyezik. A szőlőt először a szőlőültetvényen, a fürtök levágásakor válogatják át, majd másodszor a pincészet szőlőátvételi helyiségének válogatóasztalán.

2.   A borkészítésre vonatkozó korlátozás

A szőlők a tartály felső nyílása feletti magasságban érkeznek be, azaz a csővezetékben nulla a nyomás, és a szőlők kevésbé agresszív kezelésnek vannak kitéve.

A tartályba öntés során a pép áthalad egy csöves hőcserélőn, amelyben a hőmérséklete lecsökken. Ennek következtében a tartályok egy, szükség esetén a borászok csapatának belátása szerint módosítható időtartamra hidegek maradnak. Ez az erjesztést megelőző áztatás lehetővé teszi a szőlőkben jelen lévő valamennyi aroma vizes oldatba történő kivonatolását, és stabilabbá teszi a színt.

A hidegáztatási folyamatot követően kipréselik a fehér szőlőket, és az így kapott mustot a zavarosságra vonatkozó megfelelő érték (400–800 NTU) eléréséig ülepítik. Az erjedés megindulása után a must egy változó arányú részét áttöltik a használaton kívüli, francia tölgyből készült hordókba, ahol tovább erjesztik és négy-hat hónapig seprőn érlelik. A fehér- és a vörösborok alkoholos erjesztésében természetes és szelektált élesztők egyaránt szerepet kapnak. A fehérborok alacsony – legalább 15, legfeljebb 26 °C-os – hőmérsékleten erjednek. Figyelembe kell venni a hordókban erjedő must arányát is. A vörösborok erjedése legalább 15, legfeljebb 30 °C-os hőmérsékleten megy végbe. A tartályban tárolás és a héjon áztatás időtartama a borászok csapatának szakmai értékelésétől függően 7 és 28 nap között változik.

3.   A borkészítésre vonatkozó korlátozás

A vörösborok fejtése manuálisan történik. A törköly a gravitáció hatására, pumpák alkalmazása nélkül egy pneumatikus présbe jut, majd a kóstolásig terjedő időszakra használt hordókba kerül. Mindezen – akár préselés nélkül (a szőlő saját súlya alatt kicsorgatott), akár préseléssel nyert – bortípusok előállítását és a malolaktikus fermentáció lezárultát követően a borászok bizottsága valamennyi bort megkóstolja, és sor kerül a különböző házasítások elvégzésére. A borokat ezután francia tölgyből készült hordókban érlelik.

A borokat a forgalomba hozataluk előtt változó hosszúságú ideig palackban érlelik.

5.2.   Maximális hozamok

| 1. | Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela vagy Cariñena és Monastrell fajták
  11 500 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

1.

Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela vagy Cariñena és Monastrell fajták

11 500 kilogramm szőlő hektáronként

| 2. | 75 hektoliter/hektár |
| --- | --- |

2.

75 hektoliter/hektár

| 3. | Syrah fajta
  9 250 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

3.

Syrah fajta

9 250 kilogramm szőlő hektáronként

| 4. | 60 hektoliter/hektár |
| --- | --- |

4.

60 hektoliter/hektár

| 5. | Merlot és Cabernet Sauvignon fajták
  8 500 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

5.

Merlot és Cabernet Sauvignon fajták

8 500 kilogramm szőlő hektáronként

| 6. | 55 hektoliter/hektár |
| --- | --- |

6.

55 hektoliter/hektár

| 7. | Petit Verdot fajta
  14 600 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

7.

Petit Verdot fajta

14 600 kilogramm szőlő hektáronként

| 8. | 95 hektoliter/hektár |
| --- | --- |

8.

95 hektoliter/hektár

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A földrajzi terület a Ciudad Real tartomány területén fekvő Retuerta del Bullaque település 9. övezete 448. kataszteri parcellájának felel meg. A terület 1 521 hektárra terjed ki.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   A kapcsolat(ok) leírása

8.1.   Környezet (természeti és emberi tényezők)

A földrajzi területnek a borok minőségét meghatározó jellemzői a következők:

| a) | A Raña del Fresno néven ismert geológiai szubsztrátum, amelyre a szőlőültetvény telepítve van, egy olyan képződmény, amely egyedi a világon és kizárólag erre a területre jellemző. Ennek eredményeként az ott termesztett szőlők számos egyedi tulajdonsággal bírnak (nagy intenzitás, kiváló aromák és a szájban hosszan megmaradó íz). Ezenkívül a hasonló éghajlatú területekkel összehasonlítva Vallegarcía talajainak szokatlanul magas a savtartalma és alacsony a pH-értéke. Vallegarcía szőlőit olyan talajokba ültették, amelyek edafológiai besorolása Kasztília–La Mancha egyéb szőlőültetvényeihez képest egyedülálló. A Kasztília–La Mancha-i Egyetemnek (UCLM) a Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt talajai által a szőlő összetételére gyakorolt hatás vizsgálatára irányuló kutatási projektje („Suelos vitícolas de Castilla-La Mancha: influencia en la composición de la uva”) keretében Vallegarcía tanulmányozott talajszelvényei a Soil Taxonomy (Soil Survey Staff, 2006) szerinti „Tipikus Palexerult” kategóriába kerültek besorolásra. A „Raña” talajok tipikusan az ultisolok rendjébe tartoznak (Vidal et al., 2004). A kutatási projekt keretében tanulmányozott talajok közül kizárólag a három vallegarcíai szelvény tartozik az említett rendbe. A FAO osztályozási rendszere (2007) szerint az UCLM jelentésében elemzett három szelvény (P1, P2 és P3) besorolása sorrendben „Cutanic Alisol (Ferric, Chromic)”, „Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic)” és „Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic)” lett.
  A talajok igen változatos pH-értéke teszi továbbá őket egyedivé. Az egyes szelvények pH-értékét vizsgálva, elsőként a pH-értékek közötti markáns eltérés tűnik fel. Ez a borok pH-értékeiben és harmonikus ízében is tükröződik.
  Az alacsony kalciumtartalom és a magas szilícium-, vas- és alumíniumtartalom egyáltalán nem jellemző Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt talajaira. Érdekes összehasonlítani ezeket a szinteket a terület többnyire szőlőtermesztésre használt meszes talajaira jellemző szintekkel. Az Amorós et al. munkájában (2012b) közölt adatok szerint Vallegarcía talajának kalciumtartalma nagy mértékben különbözik a meszes talajok felső rétegeiben mérhető szintektől (a vonatkozó érték az előbbi esetében 10,4 g•kg-1, míg az utóbbi esetében 230 g•kg-1). Ezzel szemben a szilíciumtartalomra (345,9 g•kg-1) és a vastartalomra (26,5 g•kg-1) vonatkozó értékek jóval magasabbak a körülhatárolt terület talajainak esetében, mint Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt meszes talajainál (127,5 és 16,65 g•kg-1). A meszes talaj felső rétegében található alumínium mennyisége megközelítőleg 33,4 g•kg-1, míg Vallegarcía talajaiban az alumíniumtartalom értéke 57,8 g•kg-1. A talaj alacsony kalciumtartalma sajátos jelleget kölcsönöz Vallegarcía borainak és megkülönbözteti őket Kasztília–La Mancha egyéb boraitól.
  Megemlítendő, hogy bizonyos ritkaföldfémnek minősülő elemek (cérium, lantán és neodímium) átlagosan nagy mennyiségben (83,5, 44,5 és 36,5 mg•kg-1) találhatók Vallegarcía talajában az átlagos regionális értékekhez (57,7, 23,5 és 21,6 mg•kg-1) és globális szintekhez (55, 35,5 és 30,5 mg•kg-1) viszonyítva. Ezek az elemek savas talajokban általában nagyobb mennyiségben fordulnak elő, mint meszes talajokban (Amorós et al., 2012a). |
| --- | --- |

a)

A Raña del Fresno néven ismert geológiai szubsztrátum, amelyre a szőlőültetvény telepítve van, egy olyan képződmény, amely egyedi a világon és kizárólag erre a területre jellemző. Ennek eredményeként az ott termesztett szőlők számos egyedi tulajdonsággal bírnak (nagy intenzitás, kiváló aromák és a szájban hosszan megmaradó íz). Ezenkívül a hasonló éghajlatú területekkel összehasonlítva Vallegarcía talajainak szokatlanul magas a savtartalma és alacsony a pH-értéke. Vallegarcía szőlőit olyan talajokba ültették, amelyek edafológiai besorolása Kasztília–La Mancha egyéb szőlőültetvényeihez képest egyedülálló. A Kasztília–La Mancha-i Egyetemnek (UCLM) a Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt talajai által a szőlő összetételére gyakorolt hatás vizsgálatára irányuló kutatási projektje („Suelos vitícolas de Castilla-La Mancha: influencia en la composición de la uva”) keretében Vallegarcía tanulmányozott talajszelvényei a Soil Taxonomy (Soil Survey Staff, 2006) szerinti „Tipikus Palexerult” kategóriába kerültek besorolásra. A „Raña” talajok tipikusan az ultisolok rendjébe tartoznak (Vidal et al., 2004). A kutatási projekt keretében tanulmányozott talajok közül kizárólag a három vallegarcíai szelvény tartozik az említett rendbe. A FAO osztályozási rendszere (2007) szerint az UCLM jelentésében elemzett három szelvény (P1, P2 és P3) besorolása sorrendben „Cutanic Alisol (Ferric, Chromic)”, „Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic)” és „Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic)” lett.

A talajok igen változatos pH-értéke teszi továbbá őket egyedivé. Az egyes szelvények pH-értékét vizsgálva, elsőként a pH-értékek közötti markáns eltérés tűnik fel. Ez a borok pH-értékeiben és harmonikus ízében is tükröződik.

Az alacsony kalciumtartalom és a magas szilícium-, vas- és alumíniumtartalom egyáltalán nem jellemző Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt talajaira. Érdekes összehasonlítani ezeket a szinteket a terület többnyire szőlőtermesztésre használt meszes talajaira jellemző szintekkel. Az Amorós et al. munkájában (2012b) közölt adatok szerint Vallegarcía talajának kalciumtartalma nagy mértékben különbözik a meszes talajok felső rétegeiben mérhető szintektől (a vonatkozó érték az előbbi esetében 10,4 g•kg-1, míg az utóbbi esetében 230 g•kg-1). Ezzel szemben a szilíciumtartalomra (345,9 g•kg-1) és a vastartalomra (26,5 g•kg-1) vonatkozó értékek jóval magasabbak a körülhatárolt terület talajainak esetében, mint Kasztília–La Mancha szőlőtermesztésre használt meszes talajainál (127,5 és 16,65 g•kg-1). A meszes talaj felső rétegében található alumínium mennyisége megközelítőleg 33,4 g•kg-1, míg Vallegarcía talajaiban az alumíniumtartalom értéke 57,8 g•kg-1. A talaj alacsony kalciumtartalma sajátos jelleget kölcsönöz Vallegarcía borainak és megkülönbözteti őket Kasztília–La Mancha egyéb boraitól.

Megemlítendő, hogy bizonyos ritkaföldfémnek minősülő elemek (cérium, lantán és neodímium) átlagosan nagy mennyiségben (83,5, 44,5 és 36,5 mg•kg-1) találhatók Vallegarcía talajában az átlagos regionális értékekhez (57,7, 23,5 és 21,6 mg•kg-1) és globális szintekhez (55, 35,5 és 30,5 mg•kg-1) viszonyítva. Ezek az elemek savas talajokban általában nagyobb mennyiségben fordulnak elő, mint meszes talajokban (Amorós et al., 2012a).

| b) | A Bullaque folyó és az azt tápláló vízfolyások, amelyek a körülhatárolt területet övezik, a völgyek hűvössége és a hegyek által az északi szelekkel szemben biztosított védelem olyan mikroklímát teremtenek a szőlőültetvény számára, amely télen és nyáron egyaránt mérsékli a szélsőséges időjárási körülményeket. Ez kedvez a szőlők megfelelő és teljes érésének. |
| --- | --- |

b)

A Bullaque folyó és az azt tápláló vízfolyások, amelyek a körülhatárolt területet övezik, a völgyek hűvössége és a hegyek által az északi szelekkel szemben biztosított védelem olyan mikroklímát teremtenek a szőlőültetvény számára, amely télen és nyáron egyaránt mérsékli a szélsőséges időjárási körülményeket. Ez kedvez a szőlők megfelelő és teljes érésének.

| c) | A nappali és az éjszakai hőmérsékletek között Vallegarcía tengerszint feletti magasságával összefüggésben jelentkező, nagy fokú ingadozás a régió más részeire jellemzőnél nagyobb csapadékmennyiséggel párosulva hozzájárul a szőlők kiváló tanninszerkezetének kialakulásához, ami fokozza a borok hordós és palackos érlelésre való alkalmasságát. |
| --- | --- |

c)

A nappali és az éjszakai hőmérsékletek között Vallegarcía tengerszint feletti magasságával összefüggésben jelentkező, nagy fokú ingadozás a régió más részeire jellemzőnél nagyobb csapadékmennyiséggel párosulva hozzájárul a szőlők kiváló tanninszerkezetének kialakulásához, ami fokozza a borok hordós és palackos érlelésre való alkalmasságát.

8.2.   A bor leírása

A Vallegarcía borokat lekerekítettség és az éles savak hiánya jellemzi. Kiváló tanninszerkezettel rendelkeznek, amely rendkívül alkalmassá teszi őket a hosszú időn át történő érlelésre és tárolásra. Polifenol-tartalmuk értéke meghaladhatja az 50 meq/l-t, színintenzitásuk értéke pedig a 10 abszorpciós egységet.

A borok intenzitását és aromáinak jellegét mediterrán cserjéket (szuhart, hangát) idéző erőteljes jegyek és balzsamos (kakukkfű-, rozmaring-, levendula-) aromák, valamint az ásványi anyagok (fekete pala, kvarcit) jelentős koncentrációja határozzák meg. Ezek a torok mélyén kesernyés utóízt hagynak maguk után, így a bor íze hosszabb ideig érezhető.

8.3.   Kapcsolat

A Raña néven ismert geológiai szubsztrátum, amelyre a szőlőültetvény telepítve van, egy olyan képződmény, amely egyedi a világon. A körülhatárolt terület talajainak magas savtartalma és alacsony pH-értéke egyaránt kivételes. E jellemzők együttesen a torok mélyén kibontakozó, kesernyés utóízt kölcsönöznek a bornak, miáltal a bor íze hosszabb ideig érezhető.

A völgyek hűvössége és a hegyek által az északi szelekkel szemben biztosított védelem mérsékli a szélsőséges időjárási körülményeket, és hozzájárul ahhoz, hogy a borok lekerekítettek, éles savaktól mentesek legyenek. A nappali és az éjszakai hőmérsékletek között a körülhatárolt terület tengerszint feletti magasságával összefüggésben jelentkező, nagy fokú ingadozás a jelentős csapadékmennyiséggel párosulva hozzájárul a szőlők kiváló tanninszerkezetének kialakulásához, ami lehetővé teszi, hogy a borok polifenol-tartalmának értéke meghaladhatja az 50 meq/l-t, színintenzitásuk értéke pedig a 10 abszorpciós egységet.

Noha a körülhatárolt területet körülveszi a „Castilla” OFJ területe, ez utóbbinak a jellemzői lényegesen eltérőek a szomszédos körülhatárolt terület adottságaitól, tekintettel az alábbiakra:

TERMÉSZETI TÉNYEZŐK:

A Raña néven ismert geológiai szubsztrátumot, amely egyedi a világon, és amelyet magas savtartalom, alacsony pH-érték jellemez, valamint a völgyek hűvössége, a jelentős csapadékmennyiség és a hegyek által az északi szelekkel szemben biztosított védelem a szomszédos területétől nagyon különböző mikroklíma kialakulását eredményezték.

A felső és az alsó talajrétegek pH-értékei közötti jelentős eltérés, például a 2. szelvény esetében megállapított 4,1 pontos maximális eltérés (pH = 8,9 az Ap esetében és pH = 4,8 a Btg1 esetében), továbbá az alacsony kalciumtartalom, a magas szilícium-, vas- és alumíniumtartalom, valamint a ritkaföldfémek nagy mennyiségben való jelenléte egyértelműen megkülönbözteti Vallegarcíát Kasztília–La Mancha többi részétől.

EMBERI TÉNYEZŐK:

A „Vallegarcía” borok előállítási módszerei és a „Castilla” OFJ hatálya alá tartozó szomszédos területeken használt előállítási módszerek közötti legnyilvánvalóbb különbségek a következők:

| „CASTILLA” OFJ | VALLEGARCÍA | KÜLÖNBSÉGEK |
| --- | --- | --- |
| Fehérborok: ≥ 9 térfogatszázalék | ≥ 12 térfogatszázalék | Magasabb alkoholtartalom |
| Vörösborok: ≥ 10 térfogatszázalék | ≥ 12 térfogatszázalék | Magasabb alkoholtartalom |
| Vörösborok: ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | Magasabb illósavtartalom |
| Fehérborok: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | Alacsonyabb hektáronkénti hozam |
| Vörösborok: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | Alacsonyabb hektáronkénti hozam |
| – | > 50 meq/l | Több polifenol |
| – | > 10 abszorpciós egység | Erőteljesebb szín |

„CASTILLA” OFJ

VALLEGARCÍA

KÜLÖNBSÉGEK

Fehérborok: ≥ 9 térfogatszázalék

≥ 12 térfogatszázalék

Magasabb alkoholtartalom

Vörösborok: ≥ 10 térfogatszázalék

≥ 12 térfogatszázalék

Magasabb alkoholtartalom

Vörösborok: ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

Magasabb illósavtartalom

Fehérborok: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

Alacsonyabb hektáronkénti hozam

Vörösborok: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

Alacsonyabb hektáronkénti hozam

–

> 50 meq/l

Több polifenol

–

> 10 abszorpciós egység

Erőteljesebb szín

A terület a környezete (a Raña néven ismert, magas savtartalmú és alacsony pH-értékű geológiai szubsztrátum és a hegyek által biztosított védelem) alapján került körülhatárolásra. Egyetlen pincészet állít elő bort a területen, és az a kérelmező tulajdonában van.

Érdemes megjegyezni, hogy a körülhatárolt terület 1 521 hektárra terjed ki, és e területen a kérelmező tulajdonában lévőn kívül nincs másik szőlőültetvény vagy pincészet.

Továbbá a körülhatárolt földrajzi területen a jövőben borászati tevékenységbe kezdő más termelők akkor használhatják a bejegyzett elnevezést, ha megfelelnek a leírásban meghatározott feltételeknek. Ez a lehetőség teljes mértékben reális, tekintve, hogy a körülhatárolt terület kiterjedése 1 521 hektár, vagyis van rajta hely további pincészeteknek is.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályban

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen belül

A feltétel leírása:

A borokat a termőhelyen kell palackozni, mivel a folyamatot minden esetben egy második érlelési szakasz zárja le, amely során az érlelést palackban kell végezni. Ebben az időszakban reduktív folyamat megy végbe, amely javítja a borok minőségét és lekerekíti az ízüket. A borok akkor tekinthetők fogyasztásra késznek, amikor már rendelkeznek a termékleírásban az egyes bortípusokra vonatkozóan meghatározott érzékszervi jellemzőkkel.

A termékleíráshoz vezető link

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---