# Europeiska unionens C 153/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 153 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången7 april 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 153

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången7 april 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 153/01 | Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om den ekonomiska politiken i euroområdet | 1 |
| | Europeiska centralbanken |
| 2022/C 153/02 | Europeiska centralbankens rekommendation av den 29 mars 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas (ECB/2022/15) | 7 |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2022/C 153/03 | Rådets yttrande av den 5 april 2022 om utnämningen av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) | 8 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2022/C 153/01

Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om den ekonomiska politiken i euroområdet

1

Europeiska centralbanken

2022/C 153/02

Europeiska centralbankens rekommendation av den 29 mars 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas (ECB/2022/15)

7

YTTRANDEN

Rådet

2022/C 153/03

Rådets yttrande av den 5 april 2022 om utnämningen av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

8

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 153/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 153/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 153/06 | Eurons växelkurs — 6 april 2022 | 12 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 153/06

Eurons växelkurs — 6 april 2022

12

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2022/C 153/07 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 8 december 2021 i målet Anna Bryndís Einarsdóttir mot Islands statskassa (Mål E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Domstolens dom av den 14 december 2021 i mål E-2/21 – Norep AS mot Haugen Gruppen AS
  (självständiga handelsagenter – direktiv 86/653/EEG – artikel 1.2 – definitionen av handelsagent – förhandling om försäljning eller köp av varor för huvudmannens räkning) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Domstolens Dom av den 14 december 2021 i mål E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Säte eller verksamhetsställe – Provisoriskt beslut – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete) | 15 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2022/C 153/07

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 8 december 2021 i målet Anna Bryndís Einarsdóttir mot Islands statskassa (Mål E-5/21)

13

2022/C 153/08

Domstolens dom av den 14 december 2021 i mål E-2/21 – Norep AS mot Haugen Gruppen AS
  (självständiga handelsagenter – direktiv 86/653/EEG – artikel 1.2 – definitionen av handelsagent – förhandling om försäljning eller köp av varor för huvudmannens räkning)

(självständiga handelsagenter – direktiv 86/653/EEG – artikel 1.2 – definitionen av handelsagent – förhandling om försäljning eller köp av varor för huvudmannens räkning)

14

2022/C 153/09

Domstolens Dom av den 14 december 2021 i mål E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Säte eller verksamhetsställe – Provisoriskt beslut – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

(Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Säte eller verksamhetsställe – Provisoriskt beslut – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 5 april 2022

om den ekonomiska politiken i euroområdet

(2022/C 153/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Efter en mycket djup konjunkturnedgång 2020 upplever euroområdets ekonomi en stark och snabb återhämtning. Andra kvartalet 2021 överträffade tillväxten av bruttonationalprodukten (BNP) förväntningarna och euroområdets BNP kommer enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 att ha vuxit med 5,0 % 2021. Euroområdets ekonomi återgick till samma BNP-nivå som före krisen sista kvartalet 2021. Sju euroländer hade redan andra kvartalet 2021 återgått till samma BNP-nivå som före krisen. Euroområdets årliga BNP beräknas växa med 4,3 % 2022 men återhämtningen väntas bli ojämn mellan olika länder och sektorer. BNP-tillväxten drivs främst av inhemsk efterfrågan sedan restriktionerna i samband med covid-19-pandemin lättat till följd av vaccinationsinsatserna, läget på arbetsmarknaden gradvis förbättrats, det extra sparande som ackumulerats under nedstängningsperioderna börjat spenderas och en stark investeringsökning fått draghjälp av gynnsamma finansieringsvillkor och stöd från NextGenerationEU, återhämtningsinstrumentet inrättat genom rådets förordning (EU) 2020/2094 (3). Medlemsstaterna i euroområdet har följt rekommendationen att agera var för sig och gemensamt inom Eurogruppen för att bedriva en politik som stöder återhämtningen från covid-19-krisen. Osäkerhetsnivån är fortfarande hög framöver med avsevärda risker, däribland i samband med pandemins utveckling både i och utanför unionen, och denna nivå behöver övervakas noga. |
| --- | --- |

(1)

Efter en mycket djup konjunkturnedgång 2020 upplever euroområdets ekonomi en stark och snabb återhämtning. Andra kvartalet 2021 överträffade tillväxten av bruttonationalprodukten (BNP) förväntningarna och euroområdets BNP kommer enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 att ha vuxit med 5,0 % 2021. Euroområdets ekonomi återgick till samma BNP-nivå som före krisen sista kvartalet 2021. Sju euroländer hade redan andra kvartalet 2021 återgått till samma BNP-nivå som före krisen. Euroområdets årliga BNP beräknas växa med 4,3 % 2022 men återhämtningen väntas bli ojämn mellan olika länder och sektorer. BNP-tillväxten drivs främst av inhemsk efterfrågan sedan restriktionerna i samband med covid-19-pandemin lättat till följd av vaccinationsinsatserna, läget på arbetsmarknaden gradvis förbättrats, det extra sparande som ackumulerats under nedstängningsperioderna börjat spenderas och en stark investeringsökning fått draghjälp av gynnsamma finansieringsvillkor och stöd från NextGenerationEU, återhämtningsinstrumentet inrättat genom rådets förordning (EU) 2020/2094 (3). Medlemsstaterna i euroområdet har följt rekommendationen att agera var för sig och gemensamt inom Eurogruppen för att bedriva en politik som stöder återhämtningen från covid-19-krisen. Osäkerhetsnivån är fortfarande hög framöver med avsevärda risker, däribland i samband med pandemins utveckling både i och utanför unionen, och denna nivå behöver övervakas noga.

| (2) | Samtidigt som den inhemska efterfrågan ökade kraftigt uppstod under 2021 begränsningar på utbudssidan i form av bland annat brist på insatsvaror och logistikstörningar. Arbetskrafts- och kompetensbrist har dessutom blivit ett växande problem i vissa sektorer och vissa medlemsstater. Efter att under flera år varit mycket låg har inflationen i euroområdet ökat sedan början av 2021 till följd av i synnerhet baseffekter, kraftigt stigande energipriser och flaskhalsar på utbudssidan, vilket tyder på att det är ett övergående fenomen som har att göra med anpassningsprocessen efter nedstängningarna. Inflationen nådde 4,9 % i euroområdet i november 2021. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 beräknas den sjunka till 2,2 % 2022 och till 1,4 % 2023. |
| --- | --- |

(2)

Samtidigt som den inhemska efterfrågan ökade kraftigt uppstod under 2021 begränsningar på utbudssidan i form av bland annat brist på insatsvaror och logistikstörningar. Arbetskrafts- och kompetensbrist har dessutom blivit ett växande problem i vissa sektorer och vissa medlemsstater. Efter att under flera år varit mycket låg har inflationen i euroområdet ökat sedan början av 2021 till följd av i synnerhet baseffekter, kraftigt stigande energipriser och flaskhalsar på utbudssidan, vilket tyder på att det är ett övergående fenomen som har att göra med anpassningsprocessen efter nedstängningarna. Inflationen nådde 4,9 % i euroområdet i november 2021. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 beräknas den sjunka till 2,2 % 2022 och till 1,4 % 2023.

| (3) | Under 2021 inriktades EU:s återhämtningsstrategi på att sjösätta NextGenerationEU och dess största instrument, faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4). I mitten av november 2021 hade rådet antagit 22 medlemsstaters, däribland 18 euroländers, återhämtnings- och resiliensplaner efter att dessa fått ett positivt omdöme av kommissionen. Under de kommande åren kommer det effektiva genomförandet av reformer och investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens att ha en djupgående positiv inverkan på hur ekonomierna i euroområdets medlemsstater fungerar. Genom den nyckel som används för att fördela dess resurser kommer ett effektivt genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens att främja en uppåtriktad ekonomisk och social konvergens mellan medlemsstaterna i euroområdet. Faciliteten för återhämtning och resiliens har även stärkt förtroendet och bidrar till att stödja tillväxt och makrofinansiell stabilitet, vilket skapar balans i policymixen och kompletterar Europeiska centralbankens (ECB) åtgärder. Förutom att stötta återhämtningen är syftet med faciliteten för återhämtning och resiliens även att omvandla medlemsstaternas ekonomier strukturellt, särskilt när det gäller att förverkliga den gröna och den digitala omställningen. Syftet med att genomföra enhetliga investeringar och reformer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och samtidigt utnyttja de sammanhållningspolitiska fonderna är att stärka euroområdets motståndskraft mot framtida chocker, varaktigt öka den potentiella produktionen, stötta sysselsättningen och ta itu med sociala utmaningar. Unionens emissioner av eurodenominerade obligationer för att finansiera faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att bidra till djupa och likvida kapitalmarknader i Europa och till att stärka euron som internationell valuta. Emissionerna av gröna obligationer inom ramen för NextGenerationEU kommer att bidra ytterligare till att främja hållbara investeringar. |
| --- | --- |

(3)

Under 2021 inriktades EU:s återhämtningsstrategi på att sjösätta NextGenerationEU och dess största instrument, faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (4). I mitten av november 2021 hade rådet antagit 22 medlemsstaters, däribland 18 euroländers, återhämtnings- och resiliensplaner efter att dessa fått ett positivt omdöme av kommissionen. Under de kommande åren kommer det effektiva genomförandet av reformer och investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens att ha en djupgående positiv inverkan på hur ekonomierna i euroområdets medlemsstater fungerar. Genom den nyckel som används för att fördela dess resurser kommer ett effektivt genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens att främja en uppåtriktad ekonomisk och social konvergens mellan medlemsstaterna i euroområdet. Faciliteten för återhämtning och resiliens har även stärkt förtroendet och bidrar till att stödja tillväxt och makrofinansiell stabilitet, vilket skapar balans i policymixen och kompletterar Europeiska centralbankens (ECB) åtgärder. Förutom att stötta återhämtningen är syftet med faciliteten för återhämtning och resiliens även att omvandla medlemsstaternas ekonomier strukturellt, särskilt när det gäller att förverkliga den gröna och den digitala omställningen. Syftet med att genomföra enhetliga investeringar och reformer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och samtidigt utnyttja de sammanhållningspolitiska fonderna är att stärka euroområdets motståndskraft mot framtida chocker, varaktigt öka den potentiella produktionen, stötta sysselsättningen och ta itu med sociala utmaningar. Unionens emissioner av eurodenominerade obligationer för att finansiera faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att bidra till djupa och likvida kapitalmarknader i Europa och till att stärka euron som internationell valuta. Emissionerna av gröna obligationer inom ramen för NextGenerationEU kommer att bidra ytterligare till att främja hållbara investeringar.

| (4) | Genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i återhämtnings- och resiliensplanerna kommer att leda till utbetalning av finansiering från faciliteten för återhämtning och resiliens och effektivt bidra till uppnåendet av euroområdets politiska prioriteringar, däribland de som fastställs i rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet (5). Detta genomförande handlar bland annat om att stärka nationella institutionella ramar, stödja offentliga investeringar av hög kvalitet, samt politiska åtgärder för att främja social sammanhållning och en rättvis grön och digital omställning. Detta genomförande bör bidra till att säkerställa en hållbar och inkluderande återhämtning, hålla uppe tillväxtpotentialen och stärka motståndskraften. Detta ligger helt i linje med kommissionens meddelande av den 24 november 2021 med titeln Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 och de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljöhållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i återhämtnings- och resiliensplanerna kommer att leda till utbetalning av finansiering från faciliteten för återhämtning och resiliens och effektivt bidra till uppnåendet av euroområdets politiska prioriteringar, däribland de som fastställs i rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet (5). Detta genomförande handlar bland annat om att stärka nationella institutionella ramar, stödja offentliga investeringar av hög kvalitet, samt politiska åtgärder för att främja social sammanhållning och en rättvis grön och digital omställning. Detta genomförande bör bidra till att säkerställa en hållbar och inkluderande återhämtning, hålla uppe tillväxtpotentialen och stärka motståndskraften. Detta ligger helt i linje med kommissionens meddelande av den 24 november 2021 med titeln Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 och de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet, nämligen miljöhållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet.

| (5) | Ekonomiska åtgärder som varit lämpligt stödjande och ömsesidigt förstärkande har på ett effektivt sätt stabiliserat de makroekonomiska förhållandena och begränsat effekterna på arbetsmarknadsutfallen, vilket minskat riskerna för bestående negativa effekter och främjat en snabb ekonomisk återhämtning. En sund mix av penning- och finanspolitiska åtgärder, parallellt med strukturreformer och finanspolitik, kommer även framöver vara helt nödvändig för att euroområdet ska fungera väl, samtidigt som medlemsstaternas och institutionernas respektive ansvarsområden enligt fördraget till fullo respekteras. |
| --- | --- |

(5)

Ekonomiska åtgärder som varit lämpligt stödjande och ömsesidigt förstärkande har på ett effektivt sätt stabiliserat de makroekonomiska förhållandena och begränsat effekterna på arbetsmarknadsutfallen, vilket minskat riskerna för bestående negativa effekter och främjat en snabb ekonomisk återhämtning. En sund mix av penning- och finanspolitiska åtgärder, parallellt med strukturreformer och finanspolitik, kommer även framöver vara helt nödvändig för att euroområdet ska fungera väl, samtidigt som medlemsstaternas och institutionernas respektive ansvarsområden enligt fördraget till fullo respekteras.

| (6) | ECB:s penningpolitiska åtgärder syftar till att säkerställa att olika finansmarknadssegment fungerar väl och att hålla de penningpolitiska transmissionskanalerna intakta, samt ytterst att slå vakt om prisstabiliteten på medellång sikt. I juli 2021 offentliggjorde ECB sin nya penningpolitiska strategi, som innehåller ett symmetriskt inflationsmål på 2 % på medellång sikt. ECB-rådet bekräftade även att dess viktigaste penningpolitiska verktyg fortsätter att vara ECB:s styrräntor. I oktober 2021 inledde ECB en tvåårig utredning om en eventuell utgivning av en digital euro. Skapandet av en digital euro förutsätter ett ingripande av unionslagstiftarna, och kommissionen avser att lägga fram ett lagstiftningsförslag på grundval av artikel 133 i fördraget. Beroende på dess utformning skulle en sådan digital centralbanksvaluta bland annat kunna ge fortsatt tillgång till offentliga pengar i digital form, stödja digitaliseringen av den europeiska ekonomin och aktivt uppmuntra innovation inom massbetalningar. Det skulle dessutom kunna bidra till att stärka eurons internationella roll och unionens öppna strategiska oberoende. |
| --- | --- |

(6)

ECB:s penningpolitiska åtgärder syftar till att säkerställa att olika finansmarknadssegment fungerar väl och att hålla de penningpolitiska transmissionskanalerna intakta, samt ytterst att slå vakt om prisstabiliteten på medellång sikt. I juli 2021 offentliggjorde ECB sin nya penningpolitiska strategi, som innehåller ett symmetriskt inflationsmål på 2 % på medellång sikt. ECB-rådet bekräftade även att dess viktigaste penningpolitiska verktyg fortsätter att vara ECB:s styrräntor. I oktober 2021 inledde ECB en tvåårig utredning om en eventuell utgivning av en digital euro. Skapandet av en digital euro förutsätter ett ingripande av unionslagstiftarna, och kommissionen avser att lägga fram ett lagstiftningsförslag på grundval av artikel 133 i fördraget. Beroende på dess utformning skulle en sådan digital centralbanksvaluta bland annat kunna ge fortsatt tillgång till offentliga pengar i digital form, stödja digitaliseringen av den europeiska ekonomin och aktivt uppmuntra innovation inom massbetalningar. Det skulle dessutom kunna bidra till att stärka eurons internationella roll och unionens öppna strategiska oberoende.

| (7) | Den 19 oktober 2021 antog kommissionen ett meddelande med titeln EU:s ekonomi efter covid-19: Konsekvenser för den ekonomiska styrningen och återupptog därigenom debatten om översynen av den ekonomiska styrningen för att bygga upp ett brett samförstånd om hur ramen för ekonomisk styrning kan stärkas, makroekonomiska obalanser tacklas och finanspolitiska utmaningar hanteras på ett sätt som främjar omställningen och tillväxten och som tar hänsyn till lärdomarna från covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(7)

Den 19 oktober 2021 antog kommissionen ett meddelande med titeln EU:s ekonomi efter covid-19: Konsekvenser för den ekonomiska styrningen och återupptog därigenom debatten om översynen av den ekonomiska styrningen för att bygga upp ett brett samförstånd om hur ramen för ekonomisk styrning kan stärkas, makroekonomiska obalanser tacklas och finanspolitiska utmaningar hanteras på ett sätt som främjar omställningen och tillväxten och som tar hänsyn till lärdomarna från covid-19-krisen.

| (8) | Det offentliga underskottet i euroområdet som helhet beräknades uppgå till 7,1 % av BNP 2021, men sjunka till 3,9 % 2022. Finanspolitikens inriktning i euroområdet enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 förväntades vara fortsatt stödjande under 2021, med en ökning på över 1,75 % av BNP, och 2022, med en ökning på nära 1 % av BNP. Under 2022 kommer både nationellt finansierade och unionsfinansierade offentliga investeringar att bidra till denna stödjande inriktning. Från och med november 2021 ska de 18 nationella återhämtnings- och resiliensplaner i euroområdet som rådet vid den tidpunkten har godkänt ge omfattande ekonomiskt stöd till medlemsstater i euroområdet på upp till 262 miljarder EUR i bidrag och 139 miljarder EUR i lån under perioden fram till 2026. Att medlemsstaternas finanspolitik samordnas med full respekt för stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för en effektiv hantering av den ekonomiska chock som orsakats av covid-19-krisen, för en hållbar återhämtning och för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl. Den allmänna undantagsklausulen kommer att vara aktiverad även 2022 men förväntas avaktiveras från och med 2023. I takt med att den ekonomiska återhämtningen får fäste ändrar finanspolitiken inriktning från tillfälliga krisåtgärder till riktade åtgärder för att stödja återhämtningen. Ökningen av offentliga skuldkvoter från 85,5 % av BNP 2019 till 100 % av BNP 2021 beror på de kombinerade effekterna av minskad produktion och den politiska respons som var nödvändig för att hantera den mycket kraftiga covid-19-chocken. Eftersom vissa medlemsstater i euroområdet hade höga skuldkvoter redan före denna chock kommer en gradvis, kontinuerlig och tillväxtvänlig skuldminskning att vara ett politiskt mål i en stor del av euroområdet. |
| --- | --- |

(8)

Det offentliga underskottet i euroområdet som helhet beräknades uppgå till 7,1 % av BNP 2021, men sjunka till 3,9 % 2022. Finanspolitikens inriktning i euroområdet enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 förväntades vara fortsatt stödjande under 2021, med en ökning på över 1,75 % av BNP, och 2022, med en ökning på nära 1 % av BNP. Under 2022 kommer både nationellt finansierade och unionsfinansierade offentliga investeringar att bidra till denna stödjande inriktning. Från och med november 2021 ska de 18 nationella återhämtnings- och resiliensplaner i euroområdet som rådet vid den tidpunkten har godkänt ge omfattande ekonomiskt stöd till medlemsstater i euroområdet på upp till 262 miljarder EUR i bidrag och 139 miljarder EUR i lån under perioden fram till 2026. Att medlemsstaternas finanspolitik samordnas med full respekt för stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för en effektiv hantering av den ekonomiska chock som orsakats av covid-19-krisen, för en hållbar återhämtning och för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl. Den allmänna undantagsklausulen kommer att vara aktiverad även 2022 men förväntas avaktiveras från och med 2023. I takt med att den ekonomiska återhämtningen får fäste ändrar finanspolitiken inriktning från tillfälliga krisåtgärder till riktade åtgärder för att stödja återhämtningen. Ökningen av offentliga skuldkvoter från 85,5 % av BNP 2019 till 100 % av BNP 2021 beror på de kombinerade effekterna av minskad produktion och den politiska respons som var nödvändig för att hantera den mycket kraftiga covid-19-chocken. Eftersom vissa medlemsstater i euroområdet hade höga skuldkvoter redan före denna chock kommer en gradvis, kontinuerlig och tillväxtvänlig skuldminskning att vara ett politiskt mål i en stor del av euroområdet.

| (9) | Det framstår i detta sammanhang som särskilt relevant att förbättra de offentliga finansernas sammansättning genom att bland annat främja investeringar, förbättra budgetåtgärdernas kvalitet och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång och lång sikt, även med tanke på klimatförändringarna och den gröna och den digitala omställningen. Grön budgetering, utgiftsöversyner, välfungerande ramar för förvaltning av offentliga investeringar samt effektiva regelverk för offentlig upphandling kan göra de offentliga finanserna effektivare och mer transparenta och skapa offentligfinansiellt utrymme för ytterligare offentliga investeringar. Reformer för en effektivare och mer rättvis inkomstpolitik har blivit ännu viktigare till följd av covid-19-krisen. Det finns fortfarande utrymme att göra skattesystemen i euroområdet mer tillväxt- och miljövänliga, inte minst genom att åtgärda snedvridningar och minska den i de flesta euromedlemsstater fortfarande höga skattekilen på arbete. Åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt kan göra skattesystemen effektivare och rättvisare, samtidigt som de stöder återhämtningen och ger ökade inkomster. Globaliseringen har gjort det nödvändigt att anpassa skattereglerna till en alltmer digitaliserad ekonomi. En överenskommelse om en reform av den globala beskattningen för att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och begränsa skadlig skattekonkurrens har nåtts inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster. |
| --- | --- |

(9)

Det framstår i detta sammanhang som särskilt relevant att förbättra de offentliga finansernas sammansättning genom att bland annat främja investeringar, förbättra budgetåtgärdernas kvalitet och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång och lång sikt, även med tanke på klimatförändringarna och den gröna och den digitala omställningen. Grön budgetering, utgiftsöversyner, välfungerande ramar för förvaltning av offentliga investeringar samt effektiva regelverk för offentlig upphandling kan göra de offentliga finanserna effektivare och mer transparenta och skapa offentligfinansiellt utrymme för ytterligare offentliga investeringar. Reformer för en effektivare och mer rättvis inkomstpolitik har blivit ännu viktigare till följd av covid-19-krisen. Det finns fortfarande utrymme att göra skattesystemen i euroområdet mer tillväxt- och miljövänliga, inte minst genom att åtgärda snedvridningar och minska den i de flesta euromedlemsstater fortfarande höga skattekilen på arbete. Åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt kan göra skattesystemen effektivare och rättvisare, samtidigt som de stöder återhämtningen och ger ökade inkomster. Globaliseringen har gjort det nödvändigt att anpassa skattereglerna till en alltmer digitaliserad ekonomi. En överenskommelse om en reform av den globala beskattningen för att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och begränsa skadlig skattekonkurrens har nåtts inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

| (10) | Den snabba och kraftfulla politiska responsen på nationell nivå och unionsnivå, bland annat genom NextGenerationEU, har varit effektiv när det gäller att mildra krisens effekter på hushåll och företag. Tack vare detta samordnade agerande har skillnaderna ökat i mindre utsträckning än vad som ursprungligen förväntades och de bestående negativa effekterna har blivit lindrigare. Politiskt stöd i form av till exempel system för korttidsarbete och andra åtgärder för att bevara arbetstillfällen har bidragit till att företag kunnat fortsätta sin verksamhet under hela krisen och har begränsat ökningen av arbetslösheten och minskningen av disponibel inkomst. Även om antalet företag som hamnar på obestånd nu ökar har det varit begränsat under 2021, trots att stödåtgärderna gradvis har dragits tillbaka. Även arbetsmarknadsläget börjar gradvis förbättras, med en sysselsättningsnivå på 72,1 % andra kvartalet 2021, vilket kan jämföras med den högsta nivån före covid-19 på 72,9 % fjärde kvartalet 2019. Att utnyttjandet av digital teknik accelererade under covid-19-krisen kan ha en positiv inverkan på produktiviteten om detta utnyttjande kvarstår på sikt. Samtidigt har den krisen fått mycket stora geografiska, sektoriella och fördelningsmässiga konsekvenser som kommer att kräva omfördelningar både inom och mellan länder och sektorer och innebära betydande övergångskostnader för arbetstagare och företag. |
| --- | --- |

(10)

Den snabba och kraftfulla politiska responsen på nationell nivå och unionsnivå, bland annat genom NextGenerationEU, har varit effektiv när det gäller att mildra krisens effekter på hushåll och företag. Tack vare detta samordnade agerande har skillnaderna ökat i mindre utsträckning än vad som ursprungligen förväntades och de bestående negativa effekterna har blivit lindrigare. Politiskt stöd i form av till exempel system för korttidsarbete och andra åtgärder för att bevara arbetstillfällen har bidragit till att företag kunnat fortsätta sin verksamhet under hela krisen och har begränsat ökningen av arbetslösheten och minskningen av disponibel inkomst. Även om antalet företag som hamnar på obestånd nu ökar har det varit begränsat under 2021, trots att stödåtgärderna gradvis har dragits tillbaka. Även arbetsmarknadsläget börjar gradvis förbättras, med en sysselsättningsnivå på 72,1 % andra kvartalet 2021, vilket kan jämföras med den högsta nivån före covid-19 på 72,9 % fjärde kvartalet 2019. Att utnyttjandet av digital teknik accelererade under covid-19-krisen kan ha en positiv inverkan på produktiviteten om detta utnyttjande kvarstår på sikt. Samtidigt har den krisen fått mycket stora geografiska, sektoriella och fördelningsmässiga konsekvenser som kommer att kräva omfördelningar både inom och mellan länder och sektorer och innebära betydande övergångskostnader för arbetstagare och företag.

| (11) | Trots att ökningen av konkurser hittills har varit begränsad har många företag en svagare balansräkning till följd av covid-19-krisen, vilket kan begränsa deras förmåga att finansiera investeringsprojekt på kort sikt och ha en negativ inverkan på deras återbetalningsförmåga. I takt med att återhämtningen får fäste bör stödet gradvis fasas ut och bli mer riktat. Ett mindre utnyttjande av skuldinstrument skulle begränsa eventualförpliktelserna och bidra till att bevara företagens investeringskapacitet. Att dra tillbaka de politiska stödåtgärderna vid rätt tidpunkt är en balansgång som går ut på att stödja investeringar och sysselsättning och undvika att livskraftiga företag går omkull, utan att förhindra att företag som inte är livskraftiga försvinner under ordnade former på medellång sikt. Det är i detta sammanhang mycket viktigt att förbättra företagens tillgång till finansiering, stärka deras balansräkningar och effektivisera insolvensreglerna. Det finns stora skillnader mellan de nationella insolvenssystemen i euroområdet och det krävs kapacitetshöjande åtgärder för att främja en effektiv hantering och rättslig behandling. Förbättrade insolvensregler kan även bidra till att stärka balansräkningarna inom banksektorn och därmed ha en positiv inverkan på kreditgivningen. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 (6) om rekonstruktion och insolvens, som syftar till att införa miniminormer i medlemsstaterna för förebyggande rekonstruktion och skuldavskrivning för entreprenörer, ska införlivas i nationell rätt senast den 17 juli 2022. Integreringen av unionens kapitalmarknader är vidare avgörande för att företagen ska få tillgång till alternativa finansieringskällor som ett komplement till banklån. Framsteg med kapitalmarknadsunionen kan förbättra tillgången till finansiering för företag i euroområdet, mobilisera långsiktiga investeringar i ny och i grön teknik och infrastruktur, främja aktieinvesteringar och undanröja gränsöverskridande hinder för investeringar, bland annat genom att harmonisera vissa aspekter av materiell rätt om insolvensförfaranden. |
| --- | --- |

(11)

Trots att ökningen av konkurser hittills har varit begränsad har många företag en svagare balansräkning till följd av covid-19-krisen, vilket kan begränsa deras förmåga att finansiera investeringsprojekt på kort sikt och ha en negativ inverkan på deras återbetalningsförmåga. I takt med att återhämtningen får fäste bör stödet gradvis fasas ut och bli mer riktat. Ett mindre utnyttjande av skuldinstrument skulle begränsa eventualförpliktelserna och bidra till att bevara företagens investeringskapacitet. Att dra tillbaka de politiska stödåtgärderna vid rätt tidpunkt är en balansgång som går ut på att stödja investeringar och sysselsättning och undvika att livskraftiga företag går omkull, utan att förhindra att företag som inte är livskraftiga försvinner under ordnade former på medellång sikt. Det är i detta sammanhang mycket viktigt att förbättra företagens tillgång till finansiering, stärka deras balansräkningar och effektivisera insolvensreglerna. Det finns stora skillnader mellan de nationella insolvenssystemen i euroområdet och det krävs kapacitetshöjande åtgärder för att främja en effektiv hantering och rättslig behandling. Förbättrade insolvensregler kan även bidra till att stärka balansräkningarna inom banksektorn och därmed ha en positiv inverkan på kreditgivningen. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 (6) om rekonstruktion och insolvens, som syftar till att införa miniminormer i medlemsstaterna för förebyggande rekonstruktion och skuldavskrivning för entreprenörer, ska införlivas i nationell rätt senast den 17 juli 2022. Integreringen av unionens kapitalmarknader är vidare avgörande för att företagen ska få tillgång till alternativa finansieringskällor som ett komplement till banklån. Framsteg med kapitalmarknadsunionen kan förbättra tillgången till finansiering för företag i euroområdet, mobilisera långsiktiga investeringar i ny och i grön teknik och infrastruktur, främja aktieinvesteringar och undanröja gränsöverskridande hinder för investeringar, bland annat genom att harmonisera vissa aspekter av materiell rätt om insolvensförfaranden.

| (12) | Trots att sysselsättningen återhämtar sig snabbt kommer covid-19-krisen och den starka satsningen på miljöanpassning av ekonomin och en snabbare digitalisering att få långsiktiga effekter för vissa sektorer och kategorier av arbetstagare och regioner. Ungdomar har särskilt påverkats, liksom lågutbildade personer och personer med invandrarbakgrund. De nya arbetstillfällen som skapas kan skilja sig från de arbetstillfällen som har försvunnit på grund av den krisen. Vissa grupper, däribland kvinnor, möter fortfarande strukturella utmaningar i fråga om integrering på arbetsmarknaden. Flaskhalsar i försörjningskedjor och kraftigt stigande energipriser kan bromsa återhämtningen av sysselsättningen inom vissa sektorer. Politiska åtgärder som underlättar övergångar och återinträde på arbetsmarknaden kommer därför att vara avgörande för att stödja anpassningen och mildra de sociala konsekvenserna, särskilt i samband med den gröna och den digitala omställningen. Kommissionen lade fram rekommendation (EU) 2021/402 (7) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen, i vilken medlemsstaterna uppmanades att ta fram enhetliga åtgärdspaket som kombinerar åtgärder som syftar till att komma till rätta med bristen på kvalificerad arbetskraft och hjälpa enskilda att framgångsrikt klara av den gröna och den digitala omställningen. Sådana paket skulle bestå av tre delar: i) tidsbegränsade och noggrant utformade anställnings- och övergångsincitament och stöd till entreprenörskap, ii) kompetenshöjnings- och omskolningsmöjligheter som svarar mot arbetsmarknadens behov, och iii) förstärkt stöd från arbetsförmedlingar. Det sociala skyddet spelar samtidigt en avgörande roll för euroområdets sammanhållning efter folkhälsokrisen och den ekonomiska krisen, samt för att säkerställa rättvisa i samband med den gröna och den digitala omställningen. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är fortfarande en kompass för sysselsättning, kompetens och socialpolitiska åtgärder som främjar ekonomisk och social konvergens uppåt och bättre arbets- och levnadsvillkor i medlemsstaterna. I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som antogs i mars 2021, fastställs tre överordnade unionsmål för i) sysselsättning, ii) vuxenutbildning, och iii) fattigdomsminskning fram till 2030, till vilka de relevanta politiska åtgärderna kommer att bidra. Dessa mål välkomnades av unionens ledare vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 och vid Europeiska rådets möte den 24–25 juni 2021. |
| --- | --- |

(12)

Trots att sysselsättningen återhämtar sig snabbt kommer covid-19-krisen och den starka satsningen på miljöanpassning av ekonomin och en snabbare digitalisering att få långsiktiga effekter för vissa sektorer och kategorier av arbetstagare och regioner. Ungdomar har särskilt påverkats, liksom lågutbildade personer och personer med invandrarbakgrund. De nya arbetstillfällen som skapas kan skilja sig från de arbetstillfällen som har försvunnit på grund av den krisen. Vissa grupper, däribland kvinnor, möter fortfarande strukturella utmaningar i fråga om integrering på arbetsmarknaden. Flaskhalsar i försörjningskedjor och kraftigt stigande energipriser kan bromsa återhämtningen av sysselsättningen inom vissa sektorer. Politiska åtgärder som underlättar övergångar och återinträde på arbetsmarknaden kommer därför att vara avgörande för att stödja anpassningen och mildra de sociala konsekvenserna, särskilt i samband med den gröna och den digitala omställningen. Kommissionen lade fram rekommendation (EU) 2021/402 (7) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen, i vilken medlemsstaterna uppmanades att ta fram enhetliga åtgärdspaket som kombinerar åtgärder som syftar till att komma till rätta med bristen på kvalificerad arbetskraft och hjälpa enskilda att framgångsrikt klara av den gröna och den digitala omställningen. Sådana paket skulle bestå av tre delar: i) tidsbegränsade och noggrant utformade anställnings- och övergångsincitament och stöd till entreprenörskap, ii) kompetenshöjnings- och omskolningsmöjligheter som svarar mot arbetsmarknadens behov, och iii) förstärkt stöd från arbetsförmedlingar. Det sociala skyddet spelar samtidigt en avgörande roll för euroområdets sammanhållning efter folkhälsokrisen och den ekonomiska krisen, samt för att säkerställa rättvisa i samband med den gröna och den digitala omställningen. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är fortfarande en kompass för sysselsättning, kompetens och socialpolitiska åtgärder som främjar ekonomisk och social konvergens uppåt och bättre arbets- och levnadsvillkor i medlemsstaterna. I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som antogs i mars 2021, fastställs tre överordnade unionsmål för i) sysselsättning, ii) vuxenutbildning, och iii) fattigdomsminskning fram till 2030, till vilka de relevanta politiska åtgärderna kommer att bidra. Dessa mål välkomnades av unionens ledare vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 och vid Europeiska rådets möte den 24–25 juni 2021.

| (13) | Medlemsstaterna har utformat ambitiösa reform- och investeringsplaner med finansiellt och politiskt stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens, och genomförandet av dem är avgörande. Att förbättra kvaliteten på institutionerna, i synnerhet genom att öka den administrativa kapaciteten, kommer att vara avgörande för att säkerställa att medlen kommer till användning snabbt och samtidigt undvika att de överlappar eller kolliderar med andra unionsinstrument. Medlemsstaterna kan förbättra ramvillkoren för privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet. Att skydda och stärka motståndskraftiga försörjningskedjor på den inre marknaden genom att upptäcka och åtgärda brister och flaskhalsar på utbudssidan kommer, utöver öppna marknader, standardkonvergens och ökad diversifiering, cirkularitet och resurseffektivitet, att vara avgörande för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ytterligare integrering av den inre marknaden för varor och tjänster, inbegripet den digitala inre marknaden, genom undanröjande av onödiga begränsningar, bättre marknadsövervakning och säkerställande av tillräcklig administrativ kapacitet, är fortfarande relevant. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna har utformat ambitiösa reform- och investeringsplaner med finansiellt och politiskt stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens, och genomförandet av dem är avgörande. Att förbättra kvaliteten på institutionerna, i synnerhet genom att öka den administrativa kapaciteten, kommer att vara avgörande för att säkerställa att medlen kommer till användning snabbt och samtidigt undvika att de överlappar eller kolliderar med andra unionsinstrument. Medlemsstaterna kan förbättra ramvillkoren för privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet. Att skydda och stärka motståndskraftiga försörjningskedjor på den inre marknaden genom att upptäcka och åtgärda brister och flaskhalsar på utbudssidan kommer, utöver öppna marknader, standardkonvergens och ökad diversifiering, cirkularitet och resurseffektivitet, att vara avgörande för att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ytterligare integrering av den inre marknaden för varor och tjänster, inbegripet den digitala inre marknaden, genom undanröjande av onödiga begränsningar, bättre marknadsövervakning och säkerställande av tillräcklig administrativ kapacitet, är fortfarande relevant.

| (14) | Till följd av tidigare reformer har banksektorn överlag visat sig ha god motståndskraft i ett läge med allvarlig ekonomisk stress. Det omfattande politiska stödet när krisen var som mest akut och den starka återhämtning som noterats under 2021 har hittills dämpat oron för svagare balansräkningar inom företagssektorn. Det är emellertid möjligt att bankerna i euroområdet kommer att märka av en viss försämring av tillgångskvaliteten. Att övervaka risker i rätt tid, ha proaktiva kontakter med låntagare och aktivt hantera nödlidande lån är, tillsammans med ökad lönsamhet och en robust rättslig ram, viktigt för att upprätthålla banksektorns stabilitet och dess förmåga att finansiera den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

(14)

Till följd av tidigare reformer har banksektorn överlag visat sig ha god motståndskraft i ett läge med allvarlig ekonomisk stress. Det omfattande politiska stödet när krisen var som mest akut och den starka återhämtning som noterats under 2021 har hittills dämpat oron för svagare balansräkningar inom företagssektorn. Det är emellertid möjligt att bankerna i euroområdet kommer att märka av en viss försämring av tillgångskvaliteten. Att övervaka risker i rätt tid, ha proaktiva kontakter med låntagare och aktivt hantera nödlidande lån är, tillsammans med ökad lönsamhet och en robust rättslig ram, viktigt för att upprätthålla banksektorns stabilitet och dess förmåga att finansiera den ekonomiska återhämtningen.

| (15) | Euroområdets ekonomiska storlek och grad av integration har, i likhet med de åtgärder som vidtagits för att hantera covid-19-krisen, varit stabiliserande faktorer globalt under hela den krisen. Med tanke på hur sammanlänkade ekonomierna är kommer medlemsstaterna i euroområdet under de närmaste åren att behöva realisera de investeringar och reformer som man kommit överens om för att komma starkare ur krisen, och samtidigt fördjupa EMU ytterligare för att öka dess motståndskraft mot framtida chocker och dess förmåga att anta en starkare position globalt. Utvecklingen i utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier har via olika kanaler en direkt inverkan på euroområdet, inbegripet vad gäller hälso- och vaccinationsstrategier, penningpolitikens inriktning, finansiella flöden, globala värdekedjor och handel. De begränsningar i globala försörjningskedjor som uppstod när återhämtningen kommit igång är ännu ett bevis för att ekonomierna blir alltmer sammanlänkade globalt. Samtidigt har bytesbalansöverskottet i euroområdet fortsatt att minska gradvis och nådde 2020 en nivå som låg i linje med fundamenta. Det väntas emellertid öka från 2,6 % till 3,4 % mellan 2020 och 2023. Att stärka eurons internationella roll, som varit i stort sett stabil de senaste åren, bland annat genom att utveckla en digital euro, skulle kunna öka euroområdets och unionens ekonomiska och finansiella autonomi och förbättra den globala finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(15)

Euroområdets ekonomiska storlek och grad av integration har, i likhet med de åtgärder som vidtagits för att hantera covid-19-krisen, varit stabiliserande faktorer globalt under hela den krisen. Med tanke på hur sammanlänkade ekonomierna är kommer medlemsstaterna i euroområdet under de närmaste åren att behöva realisera de investeringar och reformer som man kommit överens om för att komma starkare ur krisen, och samtidigt fördjupa EMU ytterligare för att öka dess motståndskraft mot framtida chocker och dess förmåga att anta en starkare position globalt. Utvecklingen i utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier har via olika kanaler en direkt inverkan på euroområdet, inbegripet vad gäller hälso- och vaccinationsstrategier, penningpolitikens inriktning, finansiella flöden, globala värdekedjor och handel. De begränsningar i globala försörjningskedjor som uppstod när återhämtningen kommit igång är ännu ett bevis för att ekonomierna blir alltmer sammanlänkade globalt. Samtidigt har bytesbalansöverskottet i euroområdet fortsatt att minska gradvis och nådde 2020 en nivå som låg i linje med fundamenta. Det väntas emellertid öka från 2,6 % till 3,4 % mellan 2020 och 2023. Att stärka eurons internationella roll, som varit i stort sett stabil de senaste åren, bland annat genom att utveckla en digital euro, skulle kunna öka euroområdets och unionens ekonomiska och finansiella autonomi och förbättra den globala finansiella stabiliteten.

| (16) | Det är fortfarande mycket viktigt att EMU fördjupas. Bankunionen och kapitalmarknadsunionen är ömsesidigt förstärkande projekt som främjar tillväxt, skyddar den finansiella stabiliteten och bidrar till en verklig EMU. Om de luckor som fortfarande finns kvar skulle täppas till skulle detta göra euroområdet ännu mer stabilt och motståndskraftigt, göra det lättare för euroområdets ekonomier att blomstra och stärka eurons internationella roll. Det är fortfarande mycket viktigt att bankunionen och kapitalmarknadsunionen fullbordas, samtidigt som ändringsavtalen avseende fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (8) och avtalet om överföring av och ömsesidighet för bidrag till den gemensamma resolutionsfonden, utfärdat i Bryssel den 21 maj 2014, ratificeras utan onödigt dröjsmål. Detta fullbordande kommer även att främja den gröna och den digitala omställningen, som kräver stora investeringar. Vid sitt toppmöte den 25 juni 2021 upprepade euroländerna sitt åtagande att fullborda bankunionen och uppmanade Eurogruppen i inkluderande format att utan dröjsmål och i samförstånd enas om en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående delar. De efterlyste även ett snabbt genomförande av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen 2020, fastställd i kommissionens meddelande av den 24 september 2020 med titeln En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, i linje med prioriteringarna i rådets slutsatser av den 3 december 2020 avseende den handlingsplanen. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ett fullbordande av EMU och en förstärkning av eurons internationella roll, är fortfarande relevant. |
| --- | --- |

(16)

Det är fortfarande mycket viktigt att EMU fördjupas. Bankunionen och kapitalmarknadsunionen är ömsesidigt förstärkande projekt som främjar tillväxt, skyddar den finansiella stabiliteten och bidrar till en verklig EMU. Om de luckor som fortfarande finns kvar skulle täppas till skulle detta göra euroområdet ännu mer stabilt och motståndskraftigt, göra det lättare för euroområdets ekonomier att blomstra och stärka eurons internationella roll. Det är fortfarande mycket viktigt att bankunionen och kapitalmarknadsunionen fullbordas, samtidigt som ändringsavtalen avseende fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (8) och avtalet om överföring av och ömsesidighet för bidrag till den gemensamma resolutionsfonden, utfärdat i Bryssel den 21 maj 2014, ratificeras utan onödigt dröjsmål. Detta fullbordande kommer även att främja den gröna och den digitala omställningen, som kräver stora investeringar. Vid sitt toppmöte den 25 juni 2021 upprepade euroländerna sitt åtagande att fullborda bankunionen och uppmanade Eurogruppen i inkluderande format att utan dröjsmål och i samförstånd enas om en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående delar. De efterlyste även ett snabbt genomförande av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen 2020, fastställd i kommissionens meddelande av den 24 september 2020 med titeln En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, i linje med prioriteringarna i rådets slutsatser av den 3 december 2020 avseende den handlingsplanen. Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ett fullbordande av EMU och en förstärkning av eurons internationella roll, är fortfarande relevant.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS medlemsstaterna i euroområdet att var för sig, bland annat genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, och gemensamt inom Eurogruppen, vidta följande åtgärder under perioden 2022–2023:

| 1. | Fortsätta att använda och samordna sin nationella finanspolitik mellan medlemsstater för att effektivt stödja en hållbar och inkluderande återhämtning. Hålla fast vid en finanspolitisk inriktning i hela euroområdet under 2022 som inräknat nationella budgetar och finansieringen från faciliteten för återhämtning och resiliens är måttligt stödjande. Gradvis ställa om offentligfinansiella åtgärder till investeringar som främjar en hållbar och inkluderande återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid budgetåtgärdernas kvalitet. Med tanke på den rådande osäkerheten se till att finanspolitiken snabbt kan anpassas för att kunna hantera covid-19-pandemins utveckling. Differentiera sin finanspolitik med hänsyn till hur långt de har kommit i sin återhämtning, säkerställa hållbara offentliga finanser och öka investeringarna, med beaktande av behovet av minskade skillnader. |
| --- | --- |

1.

Fortsätta att använda och samordna sin nationella finanspolitik mellan medlemsstater för att effektivt stödja en hållbar och inkluderande återhämtning. Hålla fast vid en finanspolitisk inriktning i hela euroområdet under 2022 som inräknat nationella budgetar och finansieringen från faciliteten för återhämtning och resiliens är måttligt stödjande. Gradvis ställa om offentligfinansiella åtgärder till investeringar som främjar en hållbar och inkluderande återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid budgetåtgärdernas kvalitet. Med tanke på den rådande osäkerheten se till att finanspolitiken snabbt kan anpassas för att kunna hantera covid-19-pandemins utveckling. Differentiera sin finanspolitik med hänsyn till hur långt de har kommit i sin återhämtning, säkerställa hållbara offentliga finanser och öka investeringarna, med beaktande av behovet av minskade skillnader.

| 2. | Främja åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt för att säkerställa rättvisa och effektiva skattesystem. Arbeta för att begränsa skadlig skattekonkurrens, bland annat genom att genomföra den globala samförståndslösningen som syftar till att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och globalisering. Minska skattekilen på arbete och främja en övergång från skatt på arbete till skatter som är mindre snedvridande. Övergå från krisåtgärder till återhämtningsåtgärder på arbetsmarknaderna genom att säkerställa effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder: i) stödja övergångar på arbetsmarknaden, i synnerhet mot en grön och digital ekonomi, ii) kombinera åtgärder för att komma till rätta med kompetensbrist, stärka fortbildning och omskolning, skapa riktade anställningsincitament, och iii) öka de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att hantera dålig matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Stärka inkluderande system för god utbildning och fortbildning. Främja integrering av unga, kvinnor och sårbara grupper på arbetsmarknaden, säkerställa tillfredsställande arbetsvillkor och ta itu med segmenteringen av arbetsmarknaden, utveckla och vid behov anpassa sociala trygghetssystem och förbättra tillträdet för att hantera utmaningarna till följd av covid-19-krisen och de utmaningar som är kopplade till den gröna och den digitala omställningen. Säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen är delaktiga i utformningen av politiken, samt stärka den sociala dialogen och främja kollektivförhandlingarna. Säkerställa utbyte av och konvergens mot god praxis när det gäller arbetsmarknads- och socialpolitik som gör ekonomin och samhället mer motståndskraftiga. |
| --- | --- |

2.

Främja åtgärder mot aggressiv skatteplanering, skatteundandragande och skatteflykt för att säkerställa rättvisa och effektiva skattesystem. Arbeta för att begränsa skadlig skattekonkurrens, bland annat genom att genomföra den globala samförståndslösningen som syftar till att hantera utmaningar på skatteområdet som är en följd av ekonomins digitalisering och globalisering. Minska skattekilen på arbete och främja en övergång från skatt på arbete till skatter som är mindre snedvridande. Övergå från krisåtgärder till återhämtningsåtgärder på arbetsmarknaderna genom att säkerställa effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder: i) stödja övergångar på arbetsmarknaden, i synnerhet mot en grön och digital ekonomi, ii) kombinera åtgärder för att komma till rätta med kompetensbrist, stärka fortbildning och omskolning, skapa riktade anställningsincitament, och iii) öka de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att hantera dålig matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Stärka inkluderande system för god utbildning och fortbildning. Främja integrering av unga, kvinnor och sårbara grupper på arbetsmarknaden, säkerställa tillfredsställande arbetsvillkor och ta itu med segmenteringen av arbetsmarknaden, utveckla och vid behov anpassa sociala trygghetssystem och förbättra tillträdet för att hantera utmaningarna till följd av covid-19-krisen och de utmaningar som är kopplade till den gröna och den digitala omställningen. Säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen är delaktiga i utformningen av politiken, samt stärka den sociala dialogen och främja kollektivförhandlingarna. Säkerställa utbyte av och konvergens mot god praxis när det gäller arbetsmarknads- och socialpolitik som gör ekonomin och samhället mer motståndskraftiga.

| 3. | Övervaka effekterna av de politiska stödpaketen för företag, fokusera på ett mer riktat solvensstöd för livskraftiga företag som har drabbats av problem under covid-19-krisen och i större utsträckning använda egetkapitalliknande instrument. Öka insolvenssystemens förmåga att effektivt och i rätt tid hantera konkurser och omstrukturering av skuld, maximera bevarandet av värde samt främja en effektiv fördelning av kapital i den reala ekonomin och gränsöverskridande investeringar. Snabbt gå vidare med att fördjupa kapitalmarknadsunionen, där kommissionen har lagt fram lagstiftningsförslag med fokus på att stödja finansieringen av ekonomin, förbättra investeringsmöjligheterna för företag och enskilda samt avlägsna omotiverade gränsöverskridande hinder för investeringar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Övervaka effekterna av de politiska stödpaketen för företag, fokusera på ett mer riktat solvensstöd för livskraftiga företag som har drabbats av problem under covid-19-krisen och i större utsträckning använda egetkapitalliknande instrument. Öka insolvenssystemens förmåga att effektivt och i rätt tid hantera konkurser och omstrukturering av skuld, maximera bevarandet av värde samt främja en effektiv fördelning av kapital i den reala ekonomin och gränsöverskridande investeringar. Snabbt gå vidare med att fördjupa kapitalmarknadsunionen, där kommissionen har lagt fram lagstiftningsförslag med fokus på att stödja finansieringen av ekonomin, förbättra investeringsmöjligheterna för företag och enskilda samt avlägsna omotiverade gränsöverskridande hinder för investeringar på den inre marknaden.

| 4. | Fortsätta att stärka nationella institutionella ramar och genomföra reformer för att hantera flaskhalsar för investering och omfördelning av kapital, samt säkerställa att unionsmedel används effektivt och i rätt tid. Minska den administrativa bördan för företag och förbättra företagsklimatet. Öka den offentliga förvaltningens effektivitet och digitalisering. Förbättra förvaltningen av offentliga medel, bland annat genom grön budgetering och effektivare ramar för hantering av offentliga investeringar, och använda utgiftsöversyner för att förbättra de offentliga finansernas sammansättning och kvalitet, särskilt kvaliteten på offentliga investeringar och investeringar i människor och kompetens samt för att i högre grad rikta in de offentliga utgifterna på återhämtnings- och resiliensbehov. |
| --- | --- |

4.

Fortsätta att stärka nationella institutionella ramar och genomföra reformer för att hantera flaskhalsar för investering och omfördelning av kapital, samt säkerställa att unionsmedel används effektivt och i rätt tid. Minska den administrativa bördan för företag och förbättra företagsklimatet. Öka den offentliga förvaltningens effektivitet och digitalisering. Förbättra förvaltningen av offentliga medel, bland annat genom grön budgetering och effektivare ramar för hantering av offentliga investeringar, och använda utgiftsöversyner för att förbättra de offentliga finansernas sammansättning och kvalitet, särskilt kvaliteten på offentliga investeringar och investeringar i människor och kompetens samt för att i högre grad rikta in de offentliga utgifterna på återhämtnings- och resiliensbehov.

| 5. | Säkerställa makrofinansiell stabilitet och upprätthålla kreditkanalerna till ekonomin, fortsätta att hantera nödlidande lån genom att bland annat övervaka tillgångskvalitet och i rätt tid etablera proaktiva kontakter med gäldenärer som hamnat i trångmål, särskilt om de är livskraftiga, och vidareutveckla sekundärmarknader för nödlidande lån. Fortsätta arbetet med att fullborda bankunionen med hjälp av en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående nödvändiga delar och med samma ambitionsnivå samt med att stärka eurons internationella roll. Fortsätta att stödja det förberedande arbetet med ett eventuellt införande av en digital euro. |
| --- | --- |

5.

Säkerställa makrofinansiell stabilitet och upprätthålla kreditkanalerna till ekonomin, fortsätta att hantera nödlidande lån genom att bland annat övervaka tillgångskvalitet och i rätt tid etablera proaktiva kontakter med gäldenärer som hamnat i trångmål, särskilt om de är livskraftiga, och vidareutveckla sekundärmarknader för nödlidande lån. Fortsätta arbetet med att fullborda bankunionen med hjälp av en stegvis och tidsbunden arbetsplan för alla kvarstående nödvändiga delar och med samma ambitionsnivå samt med att stärka eurons internationella roll. Fortsätta att stödja det förberedande arbetet med ett eventuellt införande av en digital euro.

I det fortsatta arbetet med att fördjupa EMU bör hänsyn tas till lärdomarna från unionens övergripande politiska åtgärder med anledning av covid-19-krisen. En fortsatt fördjupning av EMU bör eftersträvas med full respekt för unionens inre marknad och på ett öppet och transparent sätt gentemot medlemsstater utanför euroområdet.

Utfärdad i Luxemburg den 5 april 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (EUT L I 433, 22.12.2020, s. 23).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  EUT C 283, 15.7.2021, s. 1.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 av den 20 juni 2019 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 (Rekonstruktions- och insolvensdirektiv) (EUT L 172, 26.6.2019, s. 18).

6

(7)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

7

(8)  Fördrag om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen mellan Konungariket Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Republiken Finland, undertecknat i Bryssel den 2 februari 2012.

8

---

Europeiska centralbanken

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/7

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 29 mars 2022

till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Lietuvos bankas

(ECB/2022/15)

(2022/C 153/02)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för Lietuvos bankas nuvarande externa revisorer, Ernst & Young Baltic UAB, löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Lietuvos bankas nuvarande externa revisorer, Ernst & Young Baltic UAB, löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022.

| (3) | Lietuvos bankas har utsett UAB ROSK Consulting som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2022–2024. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas har utsett UAB ROSK Consulting som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2022–2024.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Det rekommenderas att UAB ROSK Consulting utses till externa revisorer för Lietuvos bankas för räkenskapsåren 2022–2024.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 29 mars 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

YTTRANDEN

Rådet

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/8

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 5 april 2022

om utnämningen av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

(2022/C 153/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 325,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (1), särskilt artikel 9a,

med beaktande av den förteckning över kandidater med lämpliga kvalifikationer för tjänsten som tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier som kommissionen upprättat, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 december 2020 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EU, Euratom) 2020/2223 (2), genom vilken förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ändrades i syfte att skapa en intern funktion i form av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier (den tillsynsansvarige). |
| --- | --- |

(1)

Den 23 december 2020 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EU, Euratom) 2020/2223 (2), genom vilken förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ändrades i syfte att skapa en intern funktion i form av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier (den tillsynsansvarige).

| (2) | Enligt artikel 9a.1 i förordning nr 883/2013 ska kommissionen utnämna den tillsynsansvarige för en mandatperiod på fem år som inte kan förlängas. I enlighet med artikel 9a.4 i samma förordning ska kommissionen efter en ansökningsomgång i Europeiska unionens officiella tidning upprätta en förteckning över kandidater med lämpliga kvalifikationer för tjänsten som tillsynsansvarig. Efter samråd med Europaparlamentet och rådet ska kommissionen utnämna den tillsynsansvarige. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 9a.1 i förordning nr 883/2013 ska kommissionen utnämna den tillsynsansvarige för en mandatperiod på fem år som inte kan förlängas. I enlighet med artikel 9a.4 i samma förordning ska kommissionen efter en ansökningsomgång i Europeiska unionens officiella tidning upprätta en förteckning över kandidater med lämpliga kvalifikationer för tjänsten som tillsynsansvarig. Efter samråd med Europaparlamentet och rådet ska kommissionen utnämna den tillsynsansvarige.

| (3) | Den 9 december 2021 försåg kommissionen rådet med en slutlista med tre rangordnade kandidater med lämpliga kvalifikationer för tjänsten som tillsynsansvarig och begärde rådets yttrande om utnämningen av den tillsynsansvarige. |
| --- | --- |

(3)

Den 9 december 2021 försåg kommissionen rådet med en slutlista med tre rangordnade kandidater med lämpliga kvalifikationer för tjänsten som tillsynsansvarig och begärde rådets yttrande om utnämningen av den tillsynsansvarige.

| (4) | Rådet har behandlat frågan och särskilt de styrkande handlingar som kommissionen tillhandahållit om de tre kandidaterna med lämpliga kvalifikationer. |
| --- | --- |

(4)

Rådet har behandlat frågan och särskilt de styrkande handlingar som kommissionen tillhandahållit om de tre kandidaterna med lämpliga kvalifikationer.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Rådet tillstyrker den slutlista med tre rangordnade kandidater med lämpliga kvalifikationer som kommissionen tillhandahållit.

Utfärdat i Luxemburg 5 april 2022.

På rådets vägnar

B. LE MAIRE

Ordförande

---

(1)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (EUT L 437, 28.12.2020, s. 49).

2

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 153/04)

Kommissionen beslutade den 29 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10586. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10586. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 153/05)

Kommissionen beslutade den 21 mars 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10610. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10610. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/12

---

Eurons växelkurs (1)

6 april 2022

(2022/C 153/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0923 |
| JPY | japansk yen | 135,30 |
| DKK | dansk krona | 7,4378 |
| GBP | pund sterling | 0,83473 |
| SEK | svensk krona | 10,2855 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0187 |
| ISK | isländsk krona | 141,40 |
| NOK | norsk krona | 9,5523 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,441 |
| HUF | ungersk forint | 377,77 |
| PLN | polsk zloty | 4,6328 |
| RON | rumänsk leu | 4,9433 |
| TRY | turkisk lira | 16,0998 |
| AUD | australisk dollar | 1,4431 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3647 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5617 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5718 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4844 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 330,44 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,9934 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,9498 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5470 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 683,36 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6040 |
| PHP | filippinsk peso | 56,167 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,701 |
| BRL | brasiliansk real | 5,0996 |
| MXN | mexikansk peso | 21,8759 |
| INR | indisk rupie | 82,8343 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0923

JPY

japansk yen

135,30

DKK

dansk krona

7,4378

GBP

pund sterling

0,83473

SEK

svensk krona

10,2855

CHF

schweizisk franc

1,0187

ISK

isländsk krona

141,40

NOK

norsk krona

9,5523

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,441

HUF

ungersk forint

377,77

PLN

polsk zloty

4,6328

RON

rumänsk leu

4,9433

TRY

turkisk lira

16,0998

AUD

australisk dollar

1,4431

CAD

kanadensisk dollar

1,3647

HKD

Hongkongdollar

8,5617

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5718

SGD

singaporiansk dollar

1,4844

KRW

sydkoreansk won

1 330,44

ZAR

sydafrikansk rand

15,9934

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,9498

HRK

kroatisk kuna

7,5470

IDR

indonesisk rupiah

15 683,36

MYR

malaysisk ringgit

4,6040

PHP

filippinsk peso

56,167

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,701

BRL

brasiliansk real

5,0996

MXN

mexikansk peso

21,8759

INR

indisk rupie

82,8343

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/13

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 8 december 2021 i målet Anna Bryndís Einarsdóttir mot Islands statskassa

(Mål E-5/21)

(2022/C 153/07)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjaviks häradsrätt) har i ett beslut av den 8 december 2021, som inkom till Eftadomstolens kansli den 13 december 2021, begärt ett rådgivande yttrande i målet Anna Bryndís Einarsdóttir mot Islands statskassa, beträffande följande fråga:

Föreskriver artikel 6 i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (jfr även artikel 21.3 i förordningen) en skyldighet för en EES-stat att vid beräkningen av ersättning i samband med moderskaps- och faderskapsledighet beräkna referensinkomsten på grundval av en persons sammanlagda lön på arbetsmarknaden i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet? Strider det mot ovannämnda bestämmelse och principerna i EES-avtalet (se exempelvis artikel 29 i EES-avtalet) om endast en persons sammanlagda lön på den inhemska arbetsmarknaden beaktas?

---

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/14

---

DOMSTOLENS DOM

av den 14 december 2021

i mål E-2/21

Norep AS mot Haugen Gruppen AS

(självständiga handelsagenter – direktiv 86/653/EEG – artikel 1.2 – definitionen av handelsagent – förhandling om försäljning eller köp av varor för huvudmannens räkning)

(2022/C 153/08)

Domstolen meddelade den 14 december 2021 dom i mål E-2/21, Norep AS mot Haugen Gruppen AS. Norges Høyesterett hade i enlighet med artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol begärt ett yttrande från Eftadomstolen om tolkningen av rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter. Domstolen var sammansatt av Páll Hreinsson, ordförande (referent), Per Christiansen och Bernd Hammermann, domare. Domslutet lyder:

| 1. | Artikel 1.2 i rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter, och i synnerhet begreppet ”förhandla”, bör tolkas som att det inte nödvändigtvis förutsätter agentens direkta inblandning i kundernas order till huvudmannen eller utesluter ett scenario där orderna går direkt från kunderna till huvudmannen. |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.2 i rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter, och i synnerhet begreppet ”förhandla”, bör tolkas som att det inte nödvändigtvis förutsätter agentens direkta inblandning i kundernas order till huvudmannen eller utesluter ett scenario där orderna går direkt från kunderna till huvudmannen.

| 2. | Försäljningsrelaterad verksamhet bör anses vara förhandling enligt artikel 1.2 i direktiv 86/653/EEG om den bedrivs särskilt för att huvudmannen ska ingå avtal om försäljning eller köp av varor och om agenten fungerar som mellanhand mellan huvudmannen och huvudmannens kunder. |
| --- | --- |

2.

Försäljningsrelaterad verksamhet bör anses vara förhandling enligt artikel 1.2 i direktiv 86/653/EEG om den bedrivs särskilt för att huvudmannen ska ingå avtal om försäljning eller köp av varor och om agenten fungerar som mellanhand mellan huvudmannen och huvudmannens kunder.

---

| 7.4.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 153/15

---

DOMSTOLENS DOM

av den 14 december 2021

i mål E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Säte eller verksamhetsställe – Provisoriskt beslut – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

(2022/C 153/09)

Domstolen meddelade den 14 december 2021 dom i mål E-1/21, ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse. Fürstliches Obergericht hade begärt ett yttrande av Eftadomstolen enligt artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol angående tolkningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Domstolen var sammansatt av Páll Hreinsson, president (referent), Per Christiansen och Bernd Hammermann, domare. Domslutet lyder:

1.

Artikel 13.1 b i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, jämförd med artikel 14.5a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, ska tolkas så, att blotta närvaron av ett företags säte inte räcker för tillämpning av den bestämmelsen. För att fastställa var ett företags väsentliga beslut fattas och var dess centrala förvaltningsfunktioner utförs ska en rad faktorer beaktas i enlighet med artikel 14.5a i förordning (EG) nr 987/2009. Några av dessa faktorer är dess säte, orten för dess centrala förvaltningsfunktioner, den ort där dess ledning sammanträder och den ort, vanligtvis densamma, där bolagets allmänna policy beslutas. Andra faktorer, såsom bosättningsorten för företagsledarna, orten där bolagsstämman hålls, där administrativa handlingar och bokföringshandlingar förvaras och där merparten av företagets finansiella transaktioner, i synnerhet bankförbindelser, sköts kan också beaktas.

2.

För att ett provisoriskt beslut ska bli slutgiltigt i enlighet med artikel 16.2 och 16.3 i förordning (EG) nr 987/2009 måste den utsedda institutionen i bosättningsorten ha informerat de utsedda institutionerna i varje EES-stat där anställning utförs eller verksamhet utövas. Vid tillämpning av artikel 16.2 och 16.3 i förordning (EG) nr 987/2009 räcker det inte att det provisoriska beslutet når den utsedda institutionen i en EES-stat där anställning utförs eller verksamhet utövas i vilken form som helst, såsom genom företaget eller personen i fråga.

3.

Artikel 16.4 i förordning (EG) nr 987/2009 ska tolkas så, att den utsedda institutionen i en EES-stat fortfarande kan bestrida ett provisoriskt beslut som har blivit slutgiltigt i enlighet med artikel 16.3 i den förordningen till följd av att tvåmånadersperioden har löpt ut utan att den har använts. Användning av det förfarande som föreskrivs i artikel 16.4 kan leda till att ett beslut som har blivit slutgiltigt i enlighet med artikel 16.3 i den förordningen ogiltigförklaras retroaktivt.

---