# Euroopan unionin C 182/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 182 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta4. toukokuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 182

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta4. toukokuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 182/01 | Komission tiedonanto – Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2022–2024 | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 182/01

Komission tiedonanto – Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2022–2024

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 182/02 | Euron kurssi — 3. toukokuuta 2022 | 13 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2022/C 182/03 | Lausunto nro 1/2022
  (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)
  komission ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta | 14 |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2022/C 182/04 | Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, jonka aiheena on kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen, yhteistyön tiivistämiseen ja sähköisten todisteiden luovuttamiseen liittyvä lisäpöytäkirja (Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu) | 15 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 182/02

Euron kurssi — 3. toukokuuta 2022

13

Tilintarkastustuomioistuin

2022/C 182/03

Lausunto nro 1/2022
  (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)
  komission ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

14

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2022/C 182/04

Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, jonka aiheena on kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen, yhteistyön tiivistämiseen ja sähköisten todisteiden luovuttamiseen liittyvä lisäpöytäkirja (Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

15

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 182/05 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 20 |
| 2022/C 182/06 | Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen | 25 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 182/05

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

20

2022/C 182/06

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

25

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2022–2024

(2022/C 182/01)

1.   Johdanto

Energiamarkkinoiden jännitteet, joista EU on viime kuukausina kärsinyt, ovat tyly muistutus riskeistä ja kustannuksista, joita voimakas riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista yleensä aiheuttaa, ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan on pahentanut näitä jännitteitä. Energian hinnat ovat jälleen kerran poliittisen huomion keskipisteessä, koska ne vaikuttavat hyvin konkreettisesti Euroopan kansalaisiin ja yrityksiin. Kyseessä ei kuitenkaan ole Euroopan ensimmäinen energiakriisi, eikä se todennäköisesti jää viimeiseksi, ellemme paranna häiriönsietokykyä lisäämällä investointeja vihreään siirtymään asettaen samalla energiatehokkuuden etusijalle (1). Tämänhetkinen hiilettömän energian kapasiteetti ei ole läheskään riittävä koko energiatarpeen täyttämiseksi, ja energiankulutuksen vähentämisellä voi tässä tilanteessa olla välittömiä vaikutuksia. Tulevaisuutta ajatellen energiansäästöt kuuluvat olennaisesti sellaisen kustannusoptimaalisen ja palautumiskykyisen energiajärjestelmän kehittämiseen, jolla pystytään tarjoamaan kaikille kohtuuhintaisia energiapalveluja ja torjumaan energiaköyhyyttä (2). Energiatehokkuus on myös keskeinen osa RePowerEU-suunnitelmaa, jonka EU:n johtajat ovat kehottaneet komissiota esittämään toukokuuhun mennessä.

EU:n ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevat toimet ovat olennainen osa tätä toimintaohjelmaa. Ne koskevat sisämarkkinasääntöjä, joiden avulla yritysten, kansalaisten ja hallitusten on helpompi ja edullisempi edistää siirtymistä puhtaaseen energiaan ja saavuttaa energiatehokkuutta koskevat EU:n tavoitteet ja laajemmat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet kiertotalousohjelma mukaan luettuna. Niiden avulla luodaan liiketoimintamahdollisuuksia ja parannetaan häiriönsietokykyä vahvistamalla energiaan liittyville tuotteille yhdenmukaisia sääntöjä, jotka koskevat muun muassa energian ja veden kulutusta, päästötasoja ja materiaalitehokkuutta. Niiden avulla myös edistetään kestävämpien tuotteiden kysyntää ja tarjontaa samalla kun vähennetään merkittävästi energiankäyttäjien menoja: arvioiden mukaan säästöt olivat vuonna 2021 yli 120 miljardia euroa ja ne voivat kaksinkertaistua vuonna 2022 (3).

EU:n nykyisten ekologista suunnittelua koskevien sääntöjen tarjoamien mahdollisuuksien rajoissa ja synergiassa energiatehokkuutta koskevan painopisteen kanssa tässä työsuunnitelmassa keskitytään entistä enemmän ekologisen suunnittelun kiertotalousnäkökohtiin edellisessä työsuunnitelmassa9 esitetyn esimerkin ja kiertotalouden toimintasuunnitelman 2020 mukaisesti (4). Näin ollen uusia tuotekohtaisia materiaalitehokkuuteen liittyviä vaatimuksia voidaan tutkia ja tutkitaan jo ennen kuin tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva asetus tulee voimaan ja korvaa nykyisen ekologista suunnittelua koskevan direktiivin. Tämän pitäisi tehostaa entisestään kiertotaloutta ja pienentää kokonaisuudessaan energiaan liittyvien tuotteiden ympäristö- ja ilmastojalanjälkiä sekä vahvistaa EU:n häiriönsietokykyä.

Sekä ekologista suunnittelua koskevassa direktiivissä (5) että energiamerkintäpuiteasetuksessa (6) säädetään kriteereistä, joiden perusteella voidaan hyväksyä tiettyjä tuoteryhmiä koskevia toimenpiteitä. Niissä myös vaaditaan vahvistamaan painopisteitä säännöllisesti päivitettävissä ja tarkistettavissa työsuunnitelmissa, joissa arvioidaan saavutettua edistystä ja esitetään ohjeellisia painopisteitä sellaisia uusia energiaan liittyviä tuoteryhmiä varten, jotka on otettava huomioon.

Tämä suunnitelma perustuu ensimmäisen ekologista suunnittelua koskevan direktiivin antamisen jälkeen tehtyyn työhön ja aiempiin työsuunnitelmiin (jotka kattoivat vuodet 2009–2011 (7), 2012–2014 (8) ja 2016–2019 (9)), mutta se kattaa myös energiamerkintäpuiteasetuksessa vaaditun työn. Kyseisessä asetuksessa asetetaan määräajat nykyisten merkintöjen uudelleenskaalaukselle ja arvioidaan energiamerkintöjen eurooppalaisen tuoterekisterin (EPREL) edistymistä. Suunnitelma kattaa myös vastaavanlaisen renkaiden merkintöjä koskevan työn, vaikka siitä säädetäänkin erityisessä oikeusperustassa (10).

Tämän työsuunnitelman kanssa samaan aikaan hyväksytty tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva asetus korvaa ekologista suunnittelua koskevan direktiivin. Asetusta voidaan soveltaa suurempaan tuotevalikoimaan, ja säänneltyjen tuotteiden kestävyysvaatimuksia voidaan sen avulla laajentaa edelleen. Nykyisen direktiivin täytäntöönpanoa jatketaan tämän uuden asetuksen voimaantuloon saakka. Tässä asiakirjassa keskitytään energiaan liittyviin tuotteisiin ja esitetään niitä koskevat painopisteet ja suunnitelma. Siinä esitellään tuotekohtaista ja horisontaalista työtä, joka liittyy tämän merkittävän, suoraan sovellettavan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon, konsolidointiin ja edelleen kehittämiseen. Tulevaisuudessa, kun tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva asetus on hyväksytty, energiaan liittyviä tuotteita koskeva työ sisällytetään laajempiin kyseisen asetuksen mukaisiin työsuunnitelmiin, ja se on jatkossakin keskeinen painopiste.

Tällä hetkellä noin 30:tä energiaan liittyvää tuoteryhmää säännellään noin 50 toimenpiteellä. Toimenpiteitä sovelletaan miljardeihin vuosittain markkinoille saatettaviin tuotteisiin (11), ja ne vaikuttavat päivittäin suoraan tavarantoimittajiin, vähittäiskauppiaisiin, yrityksiin ja kuluttajiin. EU:ssa energian loppukäytön kokonaismäärästä noin puolet kulutetaan tämän lainsäädännön kohteena olevissa tuotteissa.

Työsuunnitelman valmistelu on osoittanut, että laajentamalla soveltamisalaa uusiin energiaan liittyviin tuotteisiin voidaan vielä saavuttaa kustannustehokkaasti huomattavia säästöjä. Viimeisimmän työsuunnitelman täytäntöönpanon tärkein opetus on kuitenkin se, että tämän politiikanalan etuja voidaan hyödyntää täysimääräisesti vain, jos tavoitteet ja resurssit sovitetaan paremmin yhteen sekä politiikan täytäntöönpanossa EU:n tasolla että jäsenvaltioiden markkinavalvontaan liittyvissä toimissa.

2.   Politiikkojen arvioidut vaikutukset

Tuoreimmassa ekologisen suunnittelun vaikutuksia koskevassa kertomuksessa (Ecodesign Impact Accounting Annual Report) (12) arvioidaan, että ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevien EU:n sääntöjen kumulatiivisten vaikutusten avulla EU:n primäärienergian kysyntää vähennettiin vuonna 2020 seitsemällä prosentilla eli 1 037 TWh:lla/vuosi (noin 170 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vastaava kasvihuonekaasupäästöjen vähennys) mukaan lukien noin 16 miljardia kuutiometriä kaasua. Nykyisten toimenpiteiden avulla saavutettavat energiansäästöt lisääntyvät huomattavasti tulevina vuosina erityisesti varaston kierron ansiosta, ja vuosina 2021–2030 energiansäästöt ovat keskimäärin yli 1 500 TWh/vuosi. Vuonna 2020 yli 60 prosenttia energiansäästöistä saavutettiin asuntosektorilla, 24 prosenttia palvelualla ja 10 prosenttia teollisuudessa. Vuonna 2020 EU:n sääntöjen avulla tuotettiin energiankuluttajille säästöjä 60 miljardia euroa vuodessa (noin 0,4 % EU:n BKT:sta) eli 210 euroa vuodessa kotitaloutta kohden. Vastaavasti yritykset saivat vuonna 2020 lisätuloja noin 21 miljardia euroa vuodessa, ja niiden saavuttaman hyödyn arvioidaan kasvavan vuoteen 2030 mennessä 29 miljardiin euroon vuodessa verrattuna skenaarioon, jossa tällaista politiikkaa ei toteuteta. Tämä tarkoittaa, että vuonna 2020 luotiin suoraan yli 320 000 uutta työpaikkaa (430 000 työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä). Nämä arviot perustuvat energian hintatasoon ennen vuoden 2021 hintapiikkejä (ks. tarkat tiedot komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta).

IEA:n hiljattain tekemässä tutkimuksessa (13) osoitettiin yleisemmin, että maissa, joissa on toteutettu pitkän aikavälin politiikkaa, laitteet kuluttavat nykyään yleensä 30 prosenttia vähemmän energiaa kuin ne muuten kuluttaisivat. Pisimpään käynnissä olleiden ohjelmien, kuten Yhdysvaltojen ja EU:n ohjelmien, arvioidaan vähentävän sähkön kokonaiskulutusta vuosittain noin 15 prosenttia (mikä EU:n ohjelman osalta vastaa suunnilleen EU:ssa nykyisin tuotetun tuulienergian kokonaismäärää tai on 2–3 kertaa enemmän kuin aurinkopaneeleilla tuotetun energian määrä).

Eurobarometri-tutkimus on osoittanut, että suurin osa EU:n kuluttajista (93 %) tuntee energiamerkinnän ja 79 prosenttia ottaa sen huomioon laitteita ostaessaan (14). Tuoreen tieteellisen tutkimuksen (15) mukaan EU:n energiamerkin kaltaisilla luokittelevilla merkeillä on suurempi vaikutus kuluttajien käyttäytymiseen kuin vaihtoehtoisilla merkinnöillä.

3.   Tämänhetkinen tilanne ja aikaisemmista työsuunnitelmista saadut kokemukset

Käytössä olevia toimenpiteitä koskeva yleiskatsaus on saatavilla verkossa (16). Ekologista suunnittelua koskevia asetuksia alettiin 1. maaliskuuta 2022 alkaen soveltaa 29 tuoteryhmään, kun taas energiamerkintöjä koskevia asetuksia sovelletaan 15 tuoteryhmään. Toimialojen vapaaehtoisia sopimuksia on tunnustettu pelikonsoleiden ja kuvantamislaitteiden osalta. Vanhempi monitoimisia digisovittimia koskeva sopimus päättyi vuonna 2020, kun osapuolet irtisanoivat sen kyseisten tuotteiden markkinaosuuden pienentyessä (tällaisiin tuotteisiin sovelletaan edelleen lepovirtakulutusta koskevia horisontaalisia sääntöjä (17)).

Tämän työsuunnitelman liitteenä on yksityiskohtainen tilannekatsaus edellisessä vuonna 2016 laaditussa työsuunnitelmassa määriteltyjen painopisteiden ja toimien edistymisestä (18). Paljon on saatu aikaan, sillä muun muassa keskeisten kulutustavaroiden, kuten kevyiden jääkaappien, pyykinpesukoneiden, televisioiden ja valonlähteiden, energiamerkintöjä on nykyaikaistettu ja ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia on hyväksytty useille tuotteille palvelimista sähkömoottoreihin. Noin 40 prosenttia toimista on kuitenkin vielä kesken, ja niitä jatketaan kuluvalla suunnittelukaudella. Monet päättyneistä toimintalinjoista eivät ole johtaneet uusien sääntöjen hyväksymiseen vaan ne on lopetettu, koska komissio on päättänyt lopettaa työn tai ainakin olla toistaiseksi jatkamatta lainsäädäntötyötä joko siksi, että yksityiskohtaisissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että mahdollisuudet ovat vähäisempiä tai vaikeammin hyödynnettävissä kuin alun perin ajateltiin, tai siksi, että muut painopisteet on asetettu etusijalle tilanteessa, jossa henkilöstöresursseja ei ole ollut riittävästi, tai näistä molemmista syistä. Ikkunat, käsienkuivaajat, kompressoripaketit ja vedenkeittimet ovat kaikki esimerkkejä tällaisista keskeytetyistä toimintalinjoista, joiden tarjoamat mahdollisuudet ovat rajallisia tai vaikeasti hyödynnettävissä ja joita koskevaa työtä ei ole voitu jatkaa käytettävissä olevien hallinnollisten resurssien rajoissa.

Paremman sääntelyn perusperiaatteisiin kuuluu, että voimassa olevia sääntöjä on tarkistettava ja mukautettava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että ne ovat edelleen merkityksellisiä, tehokkaita ja tarkoituksenmukaisia markkinoiden ja tekniikan kehitys huomioon ottaen. Tämän vuoksi kaikki ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevat asetukset sekä puitelainsäädäntö sisältävät erityisiä uudelleentarkastelulausekkeita, joissa asetetaan komissiolle laillisia määräaikoja tarkistusten esittämiselle tai tarkistettujen asetusten antamiselle. Tarpeettomien viivästysten välttämiseksi komissio hyväksyy jatkossa tiettyjä tuoreryhmiä koskevia yksittäisiä toimenpiteitä aina, kun ne ovat valmiita, jollei poikkeuksellisista olosuhteista muuta johdu (19).

Tärkein opetus on se, että tällaisten kriittisten ”ylläpitotoimien” edellyttämä kokonaispanos kasvaa ajan mittaan merkittäväksi lainsäädännön soveltamisalan kasvaessa (tuotteiden ja vaatimustyyppien osalta) ja että tämä työ on otettava paremmin huomioon painopisteitä asetettaessa. Muussa tapauksessa se aiheuttaa viivästyksiä, joilla on merkittäviä seurauksia menetettyjen etujen vuoksi. Tämä oli keskeinen havainto Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2019 tekemässä tarkastuksessa (20). Tarkastuksessa havaittiin, että kolmen valitun tuotteen valmisteluprosessit kestivät 8, 7 ja 6 vuotta odotetun 3,5 vuoden sijasta. ”Ylläpitotoimet” ovat siksi hyvin huomattava osa työsuunnitelmaa. Komissio pyrkii samalla yksinkertaistamaan prosessia sisällyttämällä arviointitutkimuksia samanaikaisesti yhtenä prosessina toteutettaviin arviointeihin ja vaikutustenarviointeihin sekä sovittamalla kuulemisfoorumissa käytävät keskustelut paremmin yhteen parempaan sääntelyyn tähtäävän yleisen prosessin kanssa.

Toinen viime kauden tärkeä opetus on teknisen standardointityön ratkaiseva merkitys ekologiselle suunnittelulle ja energiamerkinnöille. Unionin yleinen tuomioistuin antoi vuonna 2018 tuomion (21), jolla kumottiin pölynimureiden energiamerkintöjä koskeva asetus. Tuomio osoitti, että asetuksia voidaan riitauttaa tuomioistuimessa, jos on epäilyksiä siitä, vastaavatko testiolosuhteet todellisia käyttöolosuhteita. Tuoreemmassa aiheeseen liittyvässä tuomiossa (22) vahvistettiin samalla selvästi, että testien on oltava myös tarkkoja ja toistettavia. Teknologian ja käyttäjien käyttäytymisen moninaisuuden vuoksi on usein vaikeaa kehittää oikea-aikaisesti yhdenmukaisia standardeja ja menetelmiä, jotka ovat hyvä kompromissi näiden kriteerien välillä. Tämä on haaste, joka vaatii paljon resursseja. EU:n uudessa standardointia koskevassa strategiassa (23) ehdotetaan toimia, joilla parannetaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän toimivuutta ja joustavuutta, tehdään standardeista jälleen osa häiriönsietokykyisten, vihreiden ja digitaalisten EU:n sisämarkkinoiden ydintä ja vahvistetaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän maailmanlaajuista asemaa.

4.   Tuotekohtaiset painopisteet tulevina vuosina

4.1.   Voimassa olevien toimenpiteiden uudelleentarkastelu

Komission on määrä esittää tai hyväksyä 38 tarkistusta ennen vuoden 2024 loppua ja vielä kahdeksan vuonna 2025, joten ne on pantava vireille etukäteen (ks. luettelo komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Nämä tarkistukset tarjoavat yhdessä merkittäviä mahdollisuuksia lisätä energiansäästöjä ja parantaa edelleen materiaalitehokkuutta: ensimmäisen karkean arvion mukaan käyttövaiheessa on mahdollista toteuttaa lisäsäästöjä vähintään 170 TWh (noin 600 petajoulea (PJ), mikä vastaa noin 15 miljoonan asunnon lämmöntarvetta) ja lisäksi saavutetaan materiaalitehokkuuteen/kiertotalouteen liittyviä hyötyjä, mutta ne edellyttävät myös mittavia toimia ja muodostavat valtaosan tämän työsuunnitelman puitteissa tehtävästä työstä.

Komissio aikoo asettaa etusijalle kolmeen pääryhmään sisältyvän uudelleentarkastelutyön seuraavien perustelujen pohjalta:

| — | Lämmitys- ja jäähdytyslaitteet: Perusparannusaallon yhteydessä neuvosto on kehottanut komissiota ”vauhdittamaan lämmitys- ja jäähdytyslaitteita koskevaa käynnissä olevaa työtä uudelleenskaalaamalla energiamerkit mahdollisimman pian” (24). Tällä työllä edistetään todellakin ratkaisevasti rakennusten hiilestä irtautumista ja saasteettomuustoimintasuunnitelmaa (25) osana vihreän kehityksen ohjelman yleisiä tavoitteita, ja kaikista säännellyistä tuotteista nämä kuluttavat eniten energiaa. |
| --- | --- |

—

Lämmitys- ja jäähdytyslaitteet: Perusparannusaallon yhteydessä neuvosto on kehottanut komissiota ”vauhdittamaan lämmitys- ja jäähdytyslaitteita koskevaa käynnissä olevaa työtä uudelleenskaalaamalla energiamerkit mahdollisimman pian” (24). Tällä työllä edistetään todellakin ratkaisevasti rakennusten hiilestä irtautumista ja saasteettomuustoimintasuunnitelmaa (25) osana vihreän kehityksen ohjelman yleisiä tavoitteita, ja kaikista säännellyistä tuotteista nämä kuluttavat eniten energiaa.

| — | Muut tuoteryhmät, joiden energiamerkit on skaalattava uudelleen (26): Kuluttajien on voitava jatkossakin luottaa EU:n energiamerkkiin merkityksellisenä ja ajantasaisena valintoja ohjaavana välineenä. Jäljellä olevien vanhojen energiamerkkien oikea-aikainen uudelleenskaalaus ja päivittäminen on siksi tärkeää ja myös välttämätöntä, jotta EPRELin tarjoamia uusia ominaisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti. |
| --- | --- |

—

Muut tuoteryhmät, joiden energiamerkit on skaalattava uudelleen (26): Kuluttajien on voitava jatkossakin luottaa EU:n energiamerkkiin merkityksellisenä ja ajantasaisena valintoja ohjaavana välineenä. Jäljellä olevien vanhojen energiamerkkien oikea-aikainen uudelleenskaalaus ja päivittäminen on siksi tärkeää ja myös välttämätöntä, jotta EPRELin tarjoamia uusia ominaisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti.

| — | Sellaisten tiettyjen muiden tarkistusten loppuun saattaminen, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia energian ja materiaalien lisäsäästöihin ja jotka ovat jo pahasti myöhässä tai joita erityisolosuhteiden vuoksi on selvästi tai kiireellisesti tarpeen tarkistaa (esimerkiksi vesipumput, tuulettimet ja ulkoiset virtalähteet). |
| --- | --- |

—

Sellaisten tiettyjen muiden tarkistusten loppuun saattaminen, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia energian ja materiaalien lisäsäästöihin ja jotka ovat jo pahasti myöhässä tai joita erityisolosuhteiden vuoksi on selvästi tai kiireellisesti tarpeen tarkistaa (esimerkiksi vesipumput, tuulettimet ja ulkoiset virtalähteet).

4.2.   Päätökseen saatettavat, aiempien työsuunnitelmien mukaisesti käynnistetyt uudet toimenpiteet

Aiemmissa työsuunnitelmissa on tunnistettu tuotteita, joihin liittyvien ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevien toimenpiteiden toteuttaminen vaikutti vaikutustenarvioinnin ja alustavien arvioiden perusteella erittäin lupaavalta. Jotkin näistä toimintalinjoista ovat edelleen käynnissä, ja niitä jatketaan nykyisen työsuunnitelman puitteissa odotettavissa olevien lisähyötyjen vuoksi.

Matkapuhelimien ja tablettien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten ja energiamerkintäjärjestelmän toteutettavuuden arviointityö on edennyt merkittävästi. Vaatimukset vaikuttaisivat sekä energiatehokkuuteen että materiaalitehokkuuteen (kestävyys, korjattavuus, parannettavuus ja kierrätys). Asetukset hyväksytään todennäköisesti vuoden 2022 loppuun mennessä.

Aurinkosähköön liittyvien moduulien, vaihtosuuntaajien ja järjestelmien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten, myös mahdollisten hiilijalanjälkeä koskevien vaatimusten, sekä energiamerkintöjen toteutettavuuden arvioinnissa ollaan myös pitkällä.

Kuvantamislaitteiden osalta komissio on arvioinut alan edustajien ehdottamaa vapaaehtoisen sopimuksen tarkistusta ja tullut siihen tulokseen, että tarkistuksen hyväksymisellä ei saavutettaisi kiertotalouden toimintasuunnitelmassa esitettyjä tavoitteita eikä tarkistusta voida pitää itsesääntelyvälineitä koskevien suuntaviivojen (27) mukaisena varsinkaan, kun otetaan huomioon kulutustavaroiden mahdollinen uudelleenkäyttö. Kuten kiertotalouden toimintasuunnitelmassa ilmoitettiin, komissio aloittaa tätä tuoteryhmää koskevien sääntelytoimenpiteiden valmistelun.

Kuten vuosien 2016–2019 työsuunnitelmassa todettiin, komissio jatkaa tieto- ja viestintäteknologiatuotteita koskevaa horisontaalista työtä ja käsittelee kyseisiä tuotteita aihekohtaisessa tutkimuksessa (28). Tutkimuksen ensimmäisestä osasta saatiin näyttöä tätä työsuunnitelmaa edeltäneeseen valmistelevaan tutkimukseen, joka koski useiden tieto- ja viestintäteknologia-alan tuoteryhmien (29) suorituskykyä ja säästöpotentiaalia. Toisessa osassa käsitellään tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden kokonaisenergiankulutusta (myös niiden yhteenliitettävyydestä ja tiedonsiirrosta johtuvaa), materiaalitehokkuutta ja käyttäytymiseen liittyviä näkökohtia, jotta voidaan määrittää tehokkaimmat tavat säännellä näitä tuotteita tarvittaessa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon teknologisen kehityksen vauhti kussakin tuoteryhmässä.

Komissio jatkaa samanaikaisesti energiaälykkäitä laitteita koskevaa työtä kysyntäpuolen joustomahdollisuuksien kehittämiseksi asunto- ja palvelusektoreilla. Koska aiemmissa tutkimuksissa yhteentoimivuuden todettiin olevan merkittävin ongelma, komissio aikoo edistää markkinoiden johdonmukaista kehitystä ja teollisuuden sitoutumista noudattamaan avoimia standardeja vapaaehtoisen lähestymistavan pohjalta (30). Tämä työ liittyy useisiin muihin toimintalinjoihin, joista joitakin käsitellään yksityiskohtaisemmin tulevassa energia-alan digitalisointia koskevassa toimintasuunnitelmassa (31).

4.3.   Renkaiden merkitsemiseen liittyvät erityistehtävät

Renkaiden merkitsemistä koskevan asetuksen nojalla komission on suoritettava useita erityistehtäviä. Komission on muun muassa

| — | annettava delegoitu säädös, jolla otetaan käyttöön pinnoitettuja renkaita koskevia uusia tietovaatimuksia kesäkuuhun 2022 mennessä edellyttäen, että käytettävissä on soveltuva testausmenetelmä. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatavilla, mutta sitä valmistellaan parhaillaan. Pinnoitus tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia säästää öljyä ja muita materiaaleja; |
| --- | --- |

—

annettava delegoitu säädös, jolla otetaan käyttöön pinnoitettuja renkaita koskevia uusia tietovaatimuksia kesäkuuhun 2022 mennessä edellyttäen, että käytettävissä on soveltuva testausmenetelmä. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatavilla, mutta sitä valmistellaan parhaillaan. Pinnoitus tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia säästää öljyä ja muita materiaaleja;

| — | annettava delegoitu säädös renkaiden kulumista ja kilometrimäärää koskevista merkinnöistä edellyttäen, että käytettävissä on soveltuva testausmenetelmä, edistäen näin laajempaa mikromuoveja koskevaa toimintaa, joka sisältyy kiertotalouden toimintasuunnitelmaan. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatavilla, mutta sitä valmistellaan parhaillaan; |
| --- | --- |

—

annettava delegoitu säädös renkaiden kulumista ja kilometrimäärää koskevista merkinnöistä edellyttäen, että käytettävissä on soveltuva testausmenetelmä, edistäen näin laajempaa mikromuoveja koskevaa toimintaa, joka sisältyy kiertotalouden toimintasuunnitelmaan. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatavilla, mutta sitä valmistellaan parhaillaan;

| — | koordinoitava työtä, joka liittyy renkaiden merkitsemistä koskevan asetuksen mukaisten testien yhdenmukaistamiseen laboratorioiden välillä. Yhdenmukaistaminen vaikuttaa merkittävästi myös kevyiden ajoneuvojen ja raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevaan EU:n lainsäädäntöön. Tuorein raportti julkaistiin joulukuussa 2021 (32). |
| --- | --- |

—

koordinoitava työtä, joka liittyy renkaiden merkitsemistä koskevan asetuksen mukaisten testien yhdenmukaistamiseen laboratorioiden välillä. Yhdenmukaistaminen vaikuttaa merkittävästi myös kevyiden ajoneuvojen ja raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevaan EU:n lainsäädäntöön. Tuorein raportti julkaistiin joulukuussa 2021 (32).

| — | Vaikka asetuksen uudelleentarkastelu on tarkoitus toteuttaa vuoteen 2025 mennessä, toimialan mukaan uudelleentarkastelua on aikaistettava, koska komission alun perin ehdottama mutta parlamentin ja neuvoston viimeisimmässä uudelleentarkastelussa hylkäämä uudelleenskaalaus on nyt selvästi tarpeen. |
| --- | --- |

—

Vaikka asetuksen uudelleentarkastelu on tarkoitus toteuttaa vuoteen 2025 mennessä, toimialan mukaan uudelleentarkastelua on aikaistettava, koska komission alun perin ehdottama mutta parlamentin ja neuvoston viimeisimmässä uudelleentarkastelussa hylkäämä uudelleenskaalaus on nyt selvästi tarpeen.

4.4.   Ohjeellinen luettelo uusista tutkittavista energiaan liittyvistä tuoteryhmistä

Tämän työsuunnitelman laatimisessa on otettu huomioon yksityiskohtainen valmisteleva tutkimus, jossa on tarkasteltu monia mahdollisia toiminta-aloja ja kuultu laajasti kansalaisia ja sidosryhmiä. Lisätietoa on saatavilla liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

Valmistelevassa tutkimuksessa esitettiin luettelo jatkotoimien kannalta lupaavimmista 31 tuotteesta (mukaan luettuina tuotteet, joita on tutkittu jo aiemmin mutta joita ei toistaiseksi säännellä). Alustavien arvioiden mukaan niillä saavutetaan käyttövaiheessa uusia potentiaalisia säästöjä yhteensä 1 000 PJ tai 278 TWh vuonna 2030, mikä on noin kaksi prosenttia EU:n primäärienergian käytöstä vuonna 2020 (33). Materiaalien sisältämään energiaan liittyvä arvioitu potentiaali on samaa suuruusluokkaa (ja kiinteästi sidoksissa oletuksiin, jotka koskevat kestävyyttä koskevien horisontaalisten toimenpiteiden laajuutta ja tiukkuutta, mutta liittyy myös muihin hyötyihin). Tärkeää on se, että vaikutus kasvaa ajan kuluessa, kun tuotevarastot korvataan vähitellen uusien vaatimusten mukaisilla yksiköillä. Edellä tarkoitettujen 31 tuotteen joukosta laadittiin suppeampi luettelo (ks. jäljempänä oleva taulukko) tuotteista, joista komissio aikoo käynnistää kartoitustutkimuksia. Etusijalle asetettiin tuotteet, joilla on suurin energia- ja/tai materiaalitehokkuuteen liittyvä potentiaali, jotka saivat samalla hyvät tulokset myös muiden kriteerien perusteella ja joiden mahdollisuuksia menestyä ei juurikaan epäilty sidosryhmiltä saadussa palautteessa, kuten jäljempänä esitetään.

| Tuoteryhmä | Energiansäästöpotentiaali vuodelle 2030 (käyttövaiheen tai materiaalitehokkuuden osalta) | Huomioitavia seikkoja (34) |
| --- | --- | --- |
| Matalan lämpötilan lämmönsäteilijät (muun muassa säteilylähteet ja konvektorit) | 170 petajoulea (PJ) (käyttövaihe) | Suurin energiansäästöpotentiaali, tärkeä perusparannusaallon ja rakennusten hiilestä irtautumisen kannalta |
| Ammattikäyttöön tarkoitetut pyykinpesukoneet | 33 PJ (käyttövaihe) | Tutkittu aiemmin (35) ja pidetään nykyään kehittyneempänä teknisen standardoinnin edistymisen perusteella |
| Ammattikäyttöön tarkoitetut astianpesukoneet | 20 PJ (käyttövaihe) | Tutkittu aiemmin (36) ja pidetään nykyään kehittyneempänä teknisen standardoinnin edistymisen perusteella |
| Yleiskäyttöiset ulkoiset virtalähteet | 12–27 PJ (sidottu energia) | Yhteys yleislaturialoitteeseen, toteutetaan voimassa olevan ulkoisia virtalähteitä koskevan asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä (37) |
| Sähköajoneuvojen laturit | 11 PJ (käyttövaihe) | Mahdolliset energiansäästöt kasvavat vuodesta 2030 alkaen lähes 76 PJ:n vuotuiseen säästöön vuonna 2050. Näin ollen on järkevää harkita vaatimusten asettamista ennen kuin asennetaan suuri määrä latureita, jotka ovat mahdollisesti tehottomia. |

Tuoteryhmä

Energiansäästöpotentiaali vuodelle 2030 (käyttövaiheen tai materiaalitehokkuuden osalta)

Huomioitavia seikkoja (34)

Matalan lämpötilan lämmönsäteilijät (muun muassa säteilylähteet ja konvektorit)

170 petajoulea (PJ) (käyttövaihe)

Suurin energiansäästöpotentiaali, tärkeä perusparannusaallon ja rakennusten hiilestä irtautumisen kannalta

Ammattikäyttöön tarkoitetut pyykinpesukoneet

33 PJ (käyttövaihe)

Tutkittu aiemmin (35) ja pidetään nykyään kehittyneempänä teknisen standardoinnin edistymisen perusteella

Ammattikäyttöön tarkoitetut astianpesukoneet

20 PJ (käyttövaihe)

Tutkittu aiemmin (36) ja pidetään nykyään kehittyneempänä teknisen standardoinnin edistymisen perusteella

Yleiskäyttöiset ulkoiset virtalähteet

12–27 PJ (sidottu energia)

Yhteys yleislaturialoitteeseen, toteutetaan voimassa olevan ulkoisia virtalähteitä koskevan asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä (37)

Sähköajoneuvojen laturit

11 PJ (käyttövaihe)

Mahdolliset energiansäästöt kasvavat vuodesta 2030 alkaen lähes 76 PJ:n vuotuiseen säästöön vuonna 2050. Näin ollen on järkevää harkita vaatimusten asettamista ennen kuin asennetaan suuri määrä latureita, jotka ovat mahdollisesti tehottomia.

5.   Horisontaaliset näkökohdat

5.1.   Kiertotalouden edistäminen

Vaikka energiaan liittyvien tuotteiden ekologisessa suunnittelussa on luonnollisesti keskitytty erityisesti energiatehokkuuteen, myös muita näkökohtia on ajan kuluessa otettu yhä enemmän huomioon suunnittelussa ja sisällytetty siihen varsinkin ensimmäisestä kiertotalouden toimintasuunnitelmasta (38) lähtien. Tiettyjen voimassa olevien kestävyysvaatimusten lisäksi useisiin vuonna 2019 hyväksyttyihin toimenpiteisiin (39) sisältyy uusia kiertotalouden osatekijöitä sekä niihin liittyviä vaatimuksia, jotka koskevat korjattavuutta ja kierrätettävyyttä sekä purkamisen ja uudelleenkäytön helppoutta käyttöiän päätyttyä (ks. esimerkkejä liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa).

Euroopan standardointikomitea ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CEN-CENELEC) ovat samanaikaisesti viimeistelleet komission standardointipyynnön M/543 (40) mukaisesti horisontaalisia standardeja, jotka koskevat energiaan liittyvien tuotteiden materiaalitehokkuusnäkökohtia. Niihin sisältyy muun muassa kestävyyttä, kierrätettävyyttä, korjaus-, uudelleenkäyttö- ja päivitysmahdollisuutta sekä kierrätysmateriaalin osuutta koskevia horisontaalisia standardeja (41). Niiden pohjalta voidaan kehittää energiaan liittyvien tuotteiden tuotekohtaisia materiaalitehokkuusstandardeja.

Komission yhteinen tutkimuskeskus on kehittänyt korjaus-, uudelleenkäyttö- ja päivitysmahdollisuutta koskevan standardin (EN 45554) pohjalta korjattavuuden pisteytysjärjestelmän. Komissio tutkii mahdollisuutta ottaa se käyttöön asiaankuuluvia tuotteita varten, mahdollisesti tiettyjen tuotteiden, kuten älypuhelinten ja tablettien, energiamerkinnässä esitettävänä tietona. Tämä työ on uraauurtavaa, ja sillä on todennäköisesti myönteinen vaikutus alan käytäntöihin kaikkialla maailmassa.

Lisäksi energiaan liittyvien tuotteiden ekologista suunnittelua koskevaa menetelmää (MEErP-menetelmä, ks. liite) tarkistetaan parhaillaan, jotta voidaan ottaa käyttöön järjestelmällisempi tapa ottaa huomioon kiertotalouden näkökohtia, kun tehdään tiettyjä tuoteryhmiä koskevia valmistelevia tutkimuksia tai arviointitutkimuksia.

Tulevassa työssä painotetaan edelleen yhä enemmän kiertotaloutta sisällyttämällä työhön asiaankuuluvia vaatimuksia, jotka perustuvat tähän mennessä saatuihin kokemuksiin ja erityisesti vuoden 2019 toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Tällaisia vaatimuksia tuettaisiin parantamalla menetelmää ja standardointimahdollisuuksia, ja niiden olisi edistettävä siirtymistä tuotteiden ekologista suunnittelua koskevaan uuteen lainsäädäntökehykseen.

Tulevaisuudessa komissio aikoo myös arvioida edelleen, onko mahdollista ja tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön uusia tuotekohtaisia vaatimuksia, jotka koskisivat seuraavia seikkoja:

| Vaatimustyypit | Energiansäästöpotentiaali vuodelle 2030 (käytön tai materiaalitehokkuuden osalta) |
| --- | --- |
| Kierrätysmateriaalin osuus | 160 PJ (materiaalisisältö) |
| Kestävyys, laiteohjelmisto ja ohjelmisto | Vähintään 175–1 052  PJ (materiaalisisältö) |
| Niukat, ympäristön kannalta merkitykselliset ja kriittiset raaka-aineet | Suuri resurssipotentiaali |

Vaatimustyypit

Energiansäästöpotentiaali vuodelle 2030 (käytön tai materiaalitehokkuuden osalta)

Kierrätysmateriaalin osuus

160 PJ (materiaalisisältö)

Kestävyys, laiteohjelmisto ja ohjelmisto

Vähintään 175–1 052  PJ (materiaalisisältö)

Niukat, ympäristön kannalta merkitykselliset ja kriittiset raaka-aineet

Suuri resurssipotentiaali

Vaatimuksia voidaan teoriassa soveltaa kaikkiin energiaan liittyviin tuotteisiin. Aihetta on käsiteltävä valmistelevissa tutkimuksissa, jotta voidaan määritellä mahdollisen sääntelyn kannalta merkityksellisimmät tuoteryhmät.

5.2.   Standardointityö

Ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten noudattaminen tai tuotteiden ominaisuuksiin perustuvat tuotteiden merkinnät edellyttävät selkeitä määritelmiä siitä, miten suorituskyky määritetään ja miten sitä voidaan testata kunkin tuotteen osalta. Yhdenmukaistetut tekniset standardit, joissa määritellään soveltuvat testausmenetelmät, voivat auttaa tässä tarkoituksessa valmistajia – jos ne soveltavat kyseisiä menetelmiä – hyödyntämään vaatimustenmukaisuusolettamaa sen osoittamiseksi, että lakisääteisiä vaatimuksia noudatetaan. Tekninen standardointityö on erittäin tärkeä osa täytäntöönpanoa mutta se jää usein huomiotta, ja viimeaikaiset kokemukset osoittavat, että tämä työ on aloitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa samaan aikaan, kun valmistellaan uusia tai tarkistettuja asetuksia. Standardointipyynnöt voidaan viimeistellä ja hyväksyä vasta, kun vastaavat ekologista suunnittelua tai merkintöjä koskevat asetukset on hyväksytty. Ihannetapauksessa niiden laatiminen aloitetaan jo ennen sitä, jotta ne voidaan saada valmiiksi hyvissä ajoin, kun asetukset on hyväksytty, ottaen huomioon, että yleensä standardin laatiminen itsessään kestää 27 kuukautta. Koko prosessi kestää yleensä huomattavasti kauemmin, ja siihen sisältyy myös standardointipyynnön ennakkohyväksyntä ja sitä seuraava standardien arviointi ja hyväksyminen, jotta niitä koskevat viittaukset voidaan julkaista virallisessa lehdessä. Jos hyväksymisajankohtana ei ole saatavilla yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja, jotka kattavat kaikki asiaankuuluvat näkökohdat, täytäntöönpanotoimenpiteisiin joudutaan mahdollisesti sisällyttämään väliaikaisesti sovellettavia menetelmiä.

Uusia standardointipyyntöjä on laadittava useimpia tai jopa kaikkia valmisteilla olevia uusia tai tarkistettuja asetuksia varten. Standardointipyyntöjä on tehty hiljattain valaistuksesta, elektronisista näytöistä ja kaupalliseen ja kotitalouskäyttöön tarkoitetuista kylmälaitteista tai niitä laaditaan parhaillaan. Standardiluonnoksia on laadittu useita muita tuoteryhmiä varten vanhempien toimeksiantojen perusteella.

5.3.   Energiamerkintöjen eurooppalainen tuoterekisteri (EPREL)

Energiamerkintöjen eurooppalainen tuoterekisteri (EPREL) on komission perustama ja ylläpitämä tietokanta. Tavarantoimittajilla (valmistajilla, maahantuojilla tai valtuutetuilla edustajilla) on 1. tammikuuta 2019 alkaen ollut oikeudellinen velvollisuus rekisteröidä EPRELiin kaikki tuotteet, joihin sovelletaan energiamerkintöjä koskevia sääntöjä, ennen tuotteiden saattamista Euroopan markkinoille.

Lain mukaan EPRELin tarkoituksena on

| — | tiedottaa yleisölle markkinoille saatetuista tuotteista ja niiden energiamerkeistä sekä tuoteselosteista |
| --- | --- |

—

tiedottaa yleisölle markkinoille saatetuista tuotteista ja niiden energiamerkeistä sekä tuoteselosteista

| — | tukea markkinavalvontaviranomaisia niiden suorittaessa energiamerkintöjä (ja renkaiden merkitsemistä) koskevan lainsäädännön mukaisia tehtäviään lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta mukaan lukien |
| --- | --- |

—

tukea markkinavalvontaviranomaisia niiden suorittaessa energiamerkintöjä (ja renkaiden merkitsemistä) koskevan lainsäädännön mukaisia tehtäviään lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta mukaan lukien

| — | tarjota komissiolle ajan tasalla olevaa tietoa tuotteiden energiatehokkuudesta energiamerkkien uudelleentarkastelua varten. |
| --- | --- |

—

tarjota komissiolle ajan tasalla olevaa tietoa tuotteiden energiatehokkuudesta energiamerkkien uudelleentarkastelua varten.

Julkisen käyttöliittymän (42) maaliskuussa 2022 julkaistun beetaversion seurauksena EPREListä saaduilla tiedoilla tuetaan yhä enemmän myös muiden Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa. EPREL-tiedot ovatkin tästä lähtien luonnollinen lähtökohta arvioitaessa minkä tahansa tuotteen osalta, mitkä energiamerkintäluokat kuuluvat kahteen parhaaseen energiamerkintäluokkaan tai vielä parempiin luokkiin. Tätä kriteeriä käytetään nykyään toteutettaessa useita EU:n politiikkoja, jotka koskevat muun muassa julkisia kannustimia (43), kestäviä yksityisen sektorin investointeja (44), ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (45) ja alennettuja arvonlisäverokantoja, jotka on tarkoitettu tietyille energiamerkinnällä varustetuille tuotteille, jotka täyttävät erityiset energiamerkintää ja soveltuvin osin alhaisia hiukkaspäästöjä koskevat kriteerit (46).

EPRELiin sisältyy myös ominaisuuksia, joiden avulla tavarantoimittajien ja vähittäiskauppiaiden on helpompi noudattaa sääntöjä. Tavarantoimittajat voivat halutessaan luoda merkinnät sisäänrakennetulla järjestelmällä, jonka avulla merkintöjen kuvat toteutetaan vaatimusten mukaisessa muodossa tuotteen suorituskykyä ja ominaisuuksia koskevien ilmoitettujen arvojen perusteella. Vähittäiskauppiaat voivat viitata EPRELiin muun muassa sovellusrajapintojen (API) kautta asettaessaan merkintöjä tai tuoteselosteita esille verkossa, mikä vähentää ajantasaisen, johdonmukaisen ja monikielisen tiedon esittämiseen liittyvää vaivaa.

Vaikka EPREL on toiminnassa, joitakin tärkeitä toimintoja on käsiteltävä vuonna 2022 edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten toteutetaan muun muassa seuraavia toimia:

| — | Luodaan erityinen verkkoportaali, joka toimii keskitettynä palvelupisteenä ja tarjoaa kohdennettua tietoa kansalaisille, kansallisille viranomaisille, tavarantoimittajille, jälleenmyyjille ja poliittisille päättäjille (toinen/kolmas vuosineljännes). |
| --- | --- |

—

Luodaan erityinen verkkoportaali, joka toimii keskitettynä palvelupisteenä ja tarjoaa kohdennettua tietoa kansalaisille, kansallisille viranomaisille, tavarantoimittajille, jälleenmyyjille ja poliittisille päättäjille (toinen/kolmas vuosineljännes).

| — | Parannetaan käyttöliittymää ja markkinavalvontaviranomaisten käytettävissä olevia välineitä viranomaisten toiminnan tehostamiseksi (kolmas vuosineljännes). |
| --- | --- |

—

Parannetaan käyttöliittymää ja markkinavalvontaviranomaisten käytettävissä olevia välineitä viranomaisten toiminnan tehostamiseksi (kolmas vuosineljännes).

| — | Muutetaan teknisten asiakirjojen rakennetta, jotta voidaan sujuvoittaa tavarantoimittajien rekisteröintitoimia ja helpottaa vaatimustenmukaisuudesta vastaavien viranomaisten suorittamaa teknisten asiakirjojen analysointia (ensimmäinen, toinen ja kolmas vuosineljännes). |
| --- | --- |

—

Muutetaan teknisten asiakirjojen rakennetta, jotta voidaan sujuvoittaa tavarantoimittajien rekisteröintitoimia ja helpottaa vaatimustenmukaisuudesta vastaavien viranomaisten suorittamaa teknisten asiakirjojen analysointia (ensimmäinen, toinen ja kolmas vuosineljännes).

| — | Aloitetaan tarkistettujen asetusten täytäntöönpano joidenkin tuoteryhmien osalta ja lisätään mahdollisesti uusia tuoteryhmiä (aurinkokennojärjestelmät, älypuhelimet ja tabletit) (neljäs vuosineljännes). |
| --- | --- |

—

Aloitetaan tarkistettujen asetusten täytäntöönpano joidenkin tuoteryhmien osalta ja lisätään mahdollisesti uusia tuoteryhmiä (aurinkokennojärjestelmät, älypuhelimet ja tabletit) (neljäs vuosineljännes).

Lisäksi on tarpeen pohtia, millä edellytyksillä EPRELin tai joidenkin sen ominaisuuksien käyttöoikeus voidaan myöntää tiettyjen kolmansien maiden, erityisesti tulliliittoon tai energiayhteisöön kuuluvien maiden, toimijoille ja mahdollisesti niiden viranomaisille ja mitä yksityiskohtaisia sääntöjä käyttöoikeuden myöntämiseen sovelletaan. Tällaisen kehityksen konkreettisia sääntöjä ja vaikutuksia on kuitenkin analysoitava, valmisteltava ja lopulta esiteltävä huolellisesti, eikä niitä voida toteuttaa aivan lyhyellä aikavälillä.

5.4.   Markkinavalvonta ja taloudellisten toimijoiden tukeminen

Tehokas markkinavalvonta on avainasemassa, kun varmistetaan sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano ja odotettavissa olevien hyötyjen toteutuminen ja taataan yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset sekä varmistetaan, että kuluttajat saavat luotettavia tuotetietoja ja että kansalaiset, sääntelyviranomaiset ja yritykset luottavat kehykseen.

Markkinavalvonta kuuluu kansalliseen toimivaltaan, ja täytäntöönpanoa ja vaatimustenmukaisuutta koskevia tietoja on niukasti, koska ilmoitusvelvollisuutta ei tällä hetkellä ole. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaatimustenvastaisuus on merkittävä ongelma, kuten ekologista suunnittelua koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2020 tarkastuksessa vahvistettiin. EU:n rahoittamissa markkinavalvontahankkeissa havaitaan yleisesti, että vaatimustenmukaisuuteen liittyviä (sekä muodollisia että aineellisia) ongelmia (47) esiintyy suurella osalla tuotteita ja niiden osuus yltää kaksinumeroisiin lukuihin. Niihin sisältyy kuitenkin suhteellisen vähäisiä muodollisia vaatimustenvastaisuuksia (esimerkiksi väärä arvo tuotetietolomakkeessa), jotka voidaan korjata vapaaehtoisilla toimilla, eikä pelkästään vakavia ongelmia, joissa on kyse esimerkiksi ekologista suunnittelua koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamatta jättämisestä. Kaiken kaikkiaan ekologisen suunnittelun ja energiamerkintöjen avulla saavutetuista energiansäästöistä menetetään vaatimustenvastaisuuksien vuoksi arvion mukaan vähintään 10 prosenttia, mikä vuonna 2020 vastasi 15,3 Mtoe:n vuotuista primäärienergiamäärää (eli 178 TWh). Kuluttajien energialaskuissa se merkitsee 6,4 miljardin euron vuotuisia menoja (vuoden 2020 energianhintatason perusteella). Tämä vastaa 31 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin lisäpäästöjä vuodessa, ja se merkitsee merkittäviä tulojen ja työpaikkojen menetyksiä teollisuudelle. Nämä luvut osoittavat, että kaikki lisäykset niihin vaatimattomiin resursseihin, joita jäsenvaltiot käyttävät ekologisen suunnittelun ja energiamerkintöjen kansalliseen markkinavalvontaan, olisivat erittäin kustannustehokkaita, kun otetaan huomioon saavutettu tuotto.

Komissio aikoo lisätä jäsenvaltioille antamaansa tukea tulevan kauden aikana entistä tehokkaamman ja yhdenmukaisemman markkinavalvonnan edistämiseksi ekologisen suunnittelun ja energiamerkintöjen alalla. Tuki sisältää muun muassa seuraavia toimia:

| — | Kehitetään jatkuvasti tietoteknisiä välineitä, kuten markkinavalvontaa koskevaa tieto- ja viestintäjärjestelmää (48) ja EPRELiä, ja tuetaan muita välineitä, esimerkiksi niitä, joilla autetaan vastaamaan sähköistä kaupankäyntiä ja uusia toimitusketjuja koskevan markkinavalvonnan haasteisiin. |
| --- | --- |

—

Kehitetään jatkuvasti tietoteknisiä välineitä, kuten markkinavalvontaa koskevaa tieto- ja viestintäjärjestelmää (48) ja EPRELiä, ja tuetaan muita välineitä, esimerkiksi niitä, joilla autetaan vastaamaan sähköistä kaupankäyntiä ja uusia toimitusketjuja koskevan markkinavalvonnan haasteisiin.

| — | Tarjotaan teknistä ja logistista tukea hallinnollisen yhteistyön ryhmille (ADCO). |
| --- | --- |

—

Tarjotaan teknistä ja logistista tukea hallinnollisen yhteistyön ryhmille (ADCO).

| — | Rahoitetaan yhteisiä tai yhtenäisiä toimia ja kampanjoita. |
| --- | --- |

—

Rahoitetaan yhteisiä tai yhtenäisiä toimia ja kampanjoita.

| — | Tehdään jäsenvaltioiden kanssa poliittisella tasolla yhteistyötä, jossa käsitellään keinoja parantaa markkinavalvontaa, muun muassa jäsenvaltioiden saataville asettamien resurssien määrää. |
| --- | --- |

—

Tehdään jäsenvaltioiden kanssa poliittisella tasolla yhteistyötä, jossa käsitellään keinoja parantaa markkinavalvontaa, muun muassa jäsenvaltioiden saataville asettamien resurssien määrää.

| — | Ehdotetaan uusia säännöksiä, joilla parannetaan markkinavalvontaa ehdotetun ekologista suunnittelua koskevan asetuksen puitteissa (ks. kestäviä tuotteita koskeva aloite). |
| --- | --- |

—

Ehdotetaan uusia säännöksiä, joilla parannetaan markkinavalvontaa ehdotetun ekologista suunnittelua koskevan asetuksen puitteissa (ks. kestäviä tuotteita koskeva aloite).

| — | Lisäksi toteutetaan muita asiaankuuluvia toimia, jotka sisältyvät tuotteiden vaatimustenmukaisuutta käsittelevän unionin verkoston työohjelmaan vuosiksi 2021–2022, tulliviranomaisten osallistuminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

—

Lisäksi toteutetaan muita asiaankuuluvia toimia, jotka sisältyvät tuotteiden vaatimustenmukaisuutta käsittelevän unionin verkoston työohjelmaan vuosiksi 2021–2022, tulliviranomaisten osallistuminen mukaan luettuna.

Komissio myös tukee edelleen eri tavoin talouden toimijoiden pyrkimyksiä noudattaa vaatimuksia, esimerkiksi hoitamalla asiointipostilaatikoita, joihin voi lähettää kysymyksiä, julkaisemalla erityisiä ohjeasiakirjoja ja usein kysyttyjä kysymyksiä sekä tarjoamalla tietoa komission verkkosivustolla. Se harkitsee myös EU:n rahoituksen myöntämistä sellaisen toimialavetoisen vaatimustenmukaisuuden tukijärjestelyn perustamiseksi, jolla edistetään ennakoivia tiedotustoimia ja tarjotaan oikea-aikaista ja kohdennettua tukea, jonka avulla tavarantoimittajat ja vähittäiskauppiaat voivat ymmärtää helpommin velvoitteitaan ja täyttää ne.

5.5.   Kansainväliset näkökohdat ja yhteistyö

Ekologista suunnittelua ja erityisesti energiamerkintöjä koskevilla EU:n poliittisilla toimenpiteillä sekä niihin liittyvillä, säänneltyjä tuotteita koskevilla teknisillä standardeilla ja testausmenettelyillä on ollut laaja myönteinen vaikutus kolmansissa maissa kaukana EU:n rajojen ulkopuolella (49).

Toisaalta monet EU:n merkittävistä kauppakumppaneista soveltavat järjestelmällisesti EU:n ekologista suunnittelua ja/tai merkintöjä koskevia sääntöjä erilaisissa suhteissaan EU:n kanssa. Näin tapahtuu erityisesti ETA:n, Turkin kanssa tehdyn tulliliiton ja energiayhteisön puitteissa. Toisaalta muiden tärkeimpien vientimaiden valmistajien on joka tapauksessa täytettävä EU:n vaatimukset voidakseen saattaa tavaroita EU:n markkinoille, mikä puolestaan voi motivoida ja helpottaa sellaisten kotimaisten vaatimusten asettamista, jotka ovat täysin tai osittain EU:n vaatimusten mukaisia. Samalla on tärkeää, että EU noudattaa jatkossakin WTO:n tasolla sovellettavia sääntöjä.

Kansainvälinen tuotetehokkuutta koskeva yhteistyö vaikuttaa myös siihen, miten nopeasti ja mihin suuntaan ohjelmat kehittyvät eri puolilla maailmaa. Joillakin kolmansien maiden lainkäyttöalueilla katsotaan, että on hyödyllistä soveltaa samankaltaisia tai täysin samanlaisia vaatimuksia, jotta voidaan hyödyntää EU:n sääntöjen kehittämiseksi jo tehtyä huomattavaa työtä. EU ei ole läheskään johtava toimija kaikissa asioissa tai kaikkien tuotteiden alalla, joten se voi myös samalla hyötyä ja oppia muualla toteutetuista toimista. Sääntelyn lähentäminen voi myös vähentää kustannuksia, joita vaatimusten noudattamisesta ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnista aiheutuu EU:n yrityksille, jotka toimivat sekä tärkeillä vientimarkkinoilla että EU:n markkinoilla. Edistääkseen tällaista molempia osapuolia hyödyttävää vaihtoa komissio tukee edelleen vakiintuneita kansainvälisiä ja monenvälisiä tuotepolitiikan foorumeita, kuten IEA:n loppukäyttöön tarkoitettuja energiatehokkaita laitteita koskevaa teknologiayhteistyöohjelmaa (50) (Energy Efficient End-use Equipment (4E) Technology Collaboration Programme) ja erittäin tehokkaiden koneiden ja laitteiden käyttöönottoa koskevaa SEAD-aloitetta (51) (Super-efficient Equipment and Appliances Deployment) sekä osallistuu niihin. Kahdenvälistä yhteistyötä jatketaan myös ekologisen suunnittelun ja energiamerkintöjen parhaiden käytäntöjen käyttöönoton vauhdittamiseksi kumppanimaissa ja sääntelyn lähentämisen tehostamiseksi edelleen maailmanlaajuisesti.

6.   Päätelmät

EU:n ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva ohjelma on yksi maailman suurimmista ja pitkäaikaisimmista laitteita koskevista ohjelmista, ja siinä hyödynnetään sisämarkkinoiden voimaa EU:ssa ja ulkomailla kuluttajien, yritysten ja ympäristön hyväksi.

Ekologisella suunnittelulla ja energiamerkinnöillä on keskeinen ja kasvava merkitys EU:n vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin tavoitteiden saavuttamisessa, ja niillä tuetaan kuluttajia, jotka joutuvat selviytymään energian korkeista hinnoista ja joiden energialaskut olisivat muutoin paljon suurempia: arvioiden mukaan EU:n energiankäyttäjät säästävät voimassa olevien toimintapolitiikkojen ansiosta yli 250 miljardia euroa vuodessa nykyisellä hintatasolla.

Tämän ohjelman jatkamiseen ja vahvistamiseen tehtävillä investoinneilla pyritään sovittamaan tavoitteet ja resurssit paremmin yhteen, ja ne ovat myös investointeja EU:n häiriönsietokyvyn vahvistamiseen, jotta se voisi paremmin selviytyä tulevista energian hintakriiseistä ja toimitusvarmuuteen kohdistuvista haasteista, jotka liittyvät EU:n riippuvuuteen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Samalla tavoin yhä voimakkaampi keskittyminen materiaalitehokkuuteen, esimerkiksi kierrätettävyyteen, lisää osaltaan toimitusketjun häiriönsietokykyä EU:ssa.

Kansainvälistä yhteistyötä on tehostettava sekä monenvälisellä että kahdenvälisellä tasolla, jotta tuotteiden energiatehokkuutta koskevien ohjelmien käyttöönotto nopeutuisi kaikkialla maailmassa. Yhteistyö voi myös osaltaan edistää sääntelyn lähentämistä EU:n ja kumppanimaiden eduksi.

Energiamerkintöjen eurooppalainen tuoterekisteri EPREL parantaa markkinoiden avoimuutta ennennäkemättömällä tavalla ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia vahvistaa EU:n kuluttajien asemaa ja tehdä yhteistyötä heidän kanssaan. Se on myös yhä käytännöllisempi väline, jonka avulla hiljattain käyttöön otettuja tuotteiden suorituskykyä koskevia ehtoja voidaan hyödyntää muissa EU:n politiikoissa (vihreä luokitusjärjestelmä, energiatehokkuusdirektiivin mukaiset ympäristöä säästävät julkiset hankinnat, julkiset kannustimet ja alv-direktiivi).

Tällä politiikanalalla on edelleen huomattavia mahdollisuuksia tuottaa erittäin kustannustehokkaita lisähyötyjä EU:n kuluttajille, vähentää ilman pilaantumista, säästää energiaa ja vähentää hiilidioksidipäästöjä. Muussa tapauksessa edellä mainittuja toimia saatettaisiin joutua toteuttamaan muilla EU:n tai kansallisen tason politiikoilla. Nykyisten sääntöjen oikea-aikainen tarkistaminen, asianmukaisen soveltamisen ja täytäntöönpanon tukeminen, EPRELin kehittäminen ja uusien energiaan liittyvien tuotteiden sääntelyn tutkiminen edellyttävät kuitenkin huomattavia ponnisteluja.

Komissio on näin ollen ilmoittanut kestävää tuotepolitiikkaa koskevan paketin yhteydessä selvästi, että ekologista suunnittelua koskevan politiikan täytäntöönpanoon osoitettuja resursseja on lisättävä huomattavasti osana kunnianhimoisempaa kestävää tuotepolitiikkaa, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään samoin kansallisten markkinavalvontatoimien resursseja.

---

(1)  Komission suositus (EU) 2021/1749, annettu 28 päivänä syyskuuta 2021, energiatehokkuudesta etusijalle: periaatteesta käytäntöön – Suuntaviivat ja esimerkkejä periaatteen noudattamiseksi päätöksenteossa energia-alalla ja sen ulkopuolella (EUVL L 350, 4.10.2021, s. 9).

(2)  Ks. myös COM(2021) 801 – Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen.

(3)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/strategy/circular-economy-action-plan_en

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1369, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, energiamerkintää koskevien puitteiden vahvistamisesta ja direktiivin 2010/30/EU kumoamisesta (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 1).

(7)  KOM(2008) 0660 lopullinen

(8)  SWD(2012) 434 final.

(9)  COM(2016) 773 final.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/740, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden ominaisuuksien osalta, asetuksen (EU) 2017/1369 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1222/2009 kumoamisesta (EUVL L 177, 5.6.2020, s. 1).

(11)  Arvion mukaan vuonna 2020 EU27:ssä myytiin kolme miljardia toimenpiteiden piiriin kuuluvaa tuotetta. Tämä määrä sisälsi 1,5 miljardia valonlähdettä, 880 miljoonaa elektroniikkatuotetta, 350 miljoonaa rengasta ja 240 miljoonaa muuta tuotetta.

(12)  Ekologisen suunnittelun vaikutuksia koskeva vuoden 2020 kertomus (Ecodesign Impact Accounting report 2020): https://data.europa.eu/doi/10.2833/72143

Kertomuksessa käytetään Eurostatin tietoja, muun muassa energiataseita (nrg_bal_c) ja tietoja eritellyistä energian loppukulutuksen määristä kotitalouksissa (nrg_d_hhq).

(13)  Achievements of Energy Efficiency Appliance and Equipment Standards and Labelling Programs: 2021 update: https://www.iea-4e.org/projects/eesl-achievements-reports/

(14)  Eurobarometri nro 492, toukokuu 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2238

(15)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC127006

(16)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign_en

(17)  Komission asetus (EY) N:o 1275/2008, annettu 17 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 339, 18.12.2008, s. 45).

(18)  SWD(2022) 101.

(19)  Ks. myös asetuksen (EU) 2017/1369 16 artiklan 4 kohta.

(20)  Erityiskertomus N:o 01/2020: Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva EU:n toiminta: vaikutus merkittävää, mutta huomattavat viivästykset ja sääntöjen noudattamatta jättäminen heikentävät sitä (EUVL C 18, 20.1.2020, s. 2).

(21)  Yleisen tuomioistuimen tuomio, 8. marraskuuta 2018, asia T-544/13 RENV.

(22)  Yleisen tuomioistuimen tuomio, 8. joulukuuta 2021, asia T-127/19.

(23)  COM(2022) 31 final, 2. helmikuuta 2022.

(24)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:0638aa1d-0f02-11eb-bc07-01aa75ed71a1.0023.02/DOC_1&format=PDF

(25)  COM(2021) 400 final, 12. toukokuuta 2021.

(26)  Kuivausrummut, ilmanvaihtoyksiköt ja kotitalouskäyttöön tarkoitetut keittolaitteet.

(27)  Komission suositus (EU) 2016/2125, annettu 30 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla toimialan toteuttamia itsesääntelytoimia koskevista suuntaviivoista (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 109)

(28)  https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/product-groups/522/home

(29)  Esimerkiksi yritysten verkkolaitteet, koti- ja toimistokäyttöön tarkoitetut pienet verkkolaitteet sekä kotikäyttöön tarkoitetut yhteenliitetyt audio- ja videolaitteet.

(30)  https://ses.jrc.ec.europa.eu/development-of-policy-proposals-for-energy-smart-appliances

(31)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13141-Energia-alan-digitalisointi-EUn-toimintasuunnitelma_fi

(32)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/energy_climate_change_environment/standards_tools_and_labels/documents/egla_report_2021_final.pdf

(33)  On huomattava, ettei näitä säästöjä pidä kumuloida työsuunnitelmassa 2016–2019 samalle vuodelle esitettyjen lukujen kanssa.

(34)  Ks. lisätiedot komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

(35)  Mainittiin ensimmäisen kerran vuoden 2012 työsuunnitelmassa.

(36)  Ks. edellinen alaviite.

(37)  Vaikka ulkoisia virtalähteitä jo säännellään, ”yleiskäyttöiset” virtalähteet esitetään uutena tuoteryhmänä tarpeellisten kriteerien/ominaisuuksien määrittämisessä tarvittavan analyysin merkityksen ja erityispiirteiden vuoksi. Ks. käynnissä olevaa uudelleentarkastelua koskevia lisätietoja osoitteessa https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13351-Ulkoiset-teholahteet-ekosuunnittelu-ja-tietovaatimukset-uudelleentarkastelu-_fi

(38)  COM(2015) 614.

(39)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_19_5895

(40)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/mandates/index.cfm?fuseaction=search.detail&id=564

(41)  https://standards.cencenelec.eu/dyn/www/f?p=205:32:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:2240017.25&cs=10B7B067CC7107748A52C1C034BB4CFD3

(42)  https://eprel.ec.europa.eu

(43)  Ks. asetuksen (EU) 2017/1369 7 artiklan 2 kohta.

(44)  Ks. kestävää toimintaa koskeva EU:n luokitusjärjestelmä ja InvestEU:n pk-yritysikkunaan kuuluva EIR:n kestävyystakuuta koskeva pilottialoite.

(45)  Ks. energiatehokkuusdirektiivin tarkistusehdotuksen liite IV.

(46)  Ks. direktiivin 2006/112/EY liitteeseen III lisätty uusi 22 kohta https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14754-2021-INIT/fi/pdf

(47)  Tämä koski esimerkiksi EEPLIANT2-hankkeessa vuosina 2018–2019 tarkastettuja jääkaappeja. EEPLIANT3-hankkeen marraskuussa 2021 saadut alustavat tulokset vahvistavat pitkälti tämän, sillä 75 prosentissa tarkastetuista tuotteista oli teknisiin asiakirjoihin tai verkossa tehtävien merkintöjen vaatimuksiin liittyviä ongelmia, mutta on kuitenkin huomattava, että luvut eivät välttämättä ole täysin edustavia, koska tuotteiden näytteenotossa käytetään yleensä riskiperusteista lähestymistapaa.

(48)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/goods/building-blocks/information-and-communication-system-market-surveillance_en

(49)  Study on Impacts of the EU’s Ecodesign and Energy/Tyre Labelling Legislation on Third Jurisdictions, Waide et al, https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/201404_ieel_third_jurisdictions.pdf

(50)  https://www.iea-4e.org/

(51)  https://www.superefficient.org/

---

LIITE

Energiaan liittyvien tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva menetelmä

Energiaan liittyvien tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva menetelmä (MEErP) laadittiin toimintaohjeiksi Euroopan komissiolle ja toimeksisaajille, jotka antavat komissiolle teknistä apua, kun toteutetaan tietyn tuotteen ekologista suunnittelua koskevaa valmistelevaa tutkimusta. Menetelmää koskevat raportit ja laskentamalli ovat kokonaisuudessaan saatavilla verkossa (1). Energiaan liittyvien tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva menetelmä on kehittynyt ajan kuluessa sidosryhmien myötävaikutuksella. Se ei kata valmistelevan tutkimuksen jälkeisiä hallinnollisia ja oikeudellisia vaiheita. Menetelmä on kuitenkin suunniteltu siten, että sen tulokset voidaan sisällyttää Euroopan komission vaikutustenarviointiin.

Menetelmä sisältää seitsemän tehtävää. Ensimmäiset neljä tehtävää koskevat tietojen keräämistä ja alustavan analyysin suorittamista. Niissä käsitellään seuraavia seikkoja:

| — | Tehtävä 1 – Soveltamisala (tuotteiden määritelmät, standardit ja lainsäädäntö) |
| --- | --- |

—

Tehtävä 1 – Soveltamisala (tuotteiden määritelmät, standardit ja lainsäädäntö)

| — | Tehtävä 2 – Markkinat (taloudellinen analyysi ja markkina-analyysi mukaan lukien määrät ja hinnat) |
| --- | --- |

—

Tehtävä 2 – Markkinat (taloudellinen analyysi ja markkina-analyysi mukaan lukien määrät ja hinnat)

| — | Tehtävä 3 – Käyttäjät (tuotteiden kysyntä, kuluttajien käyttäytyminen ja paikallinen infrastruktuuri) |
| --- | --- |

—

Tehtävä 3 – Käyttäjät (tuotteiden kysyntä, kuluttajien käyttäytyminen ja paikallinen infrastruktuuri)

| — | Tehtävä 4 – Tekniikat (tuotteiden tarjonta mukaan lukien paras käytettävissä oleva tekniikka ja paras ei vielä käytettävissä oleva tekniikka). |
| --- | --- |

—

Tehtävä 4 – Tekniikat (tuotteiden tarjonta mukaan lukien paras käytettävissä oleva tekniikka ja paras ei vielä käytettävissä oleva tekniikka).

Tehtävistä 1–4 saadaan tietoja tehtävien 5–7 suorittamista varten, mutta lisäksi niiden tarkoituksena on kehittää valmiuksia. Tehtävien 1–4 raportit tarjoavat poliittisille päättäjille ja sidosryhmille taustatietoa, jotta nämä voisivat ymmärtää toistensa ongelmia ja osallistua vuoropuheluun.

| — | Tehtävä 5 – Ympäristö- ja talouskysymykset (perustapausta (2) koskeva elinkaariarviointi ja elinkaarikustannukset) |
| --- | --- |

—

Tehtävä 5 – Ympäristö- ja talouskysymykset (perustapausta (2) koskeva elinkaariarviointi ja elinkaarikustannukset)

| — | Tehtävä 6 – Suunnitteluvaihtoehdot (parantamismahdollisuudet) |
| --- | --- |

—

Tehtävä 6 – Suunnitteluvaihtoehdot (parantamismahdollisuudet)

| — | Tehtävä 7 – Skenaariot (politiikan, skenaarioiden ja vaikutusten analyysi sekä herkkyysanalyysi). |
| --- | --- |

—

Tehtävä 7 – Skenaariot (politiikan, skenaarioiden ja vaikutusten analyysi sekä herkkyysanalyysi).

Tehtävissä 5–7 on tarkoitus analysoida, olisiko kyseistä energiaan liittyvää tuotetta varten asetettava ekologisen suunnittelun vaatimuksia, ja jos olisi, mitä ne olisivat. Tehtävässä 5 määritetään ”perustapaus” tehtävien 1–4 tuloksista tehdyn yhteenvedon perusteella. Perustapaus on todelliseen tilanteeseen perustuva tietoinen abstraktio, ja sitä käytetään vertailukohtana parannusmahdollisuuksien arvioinnissa sekä politiikkaa, skenaarioita ja vaikutuksia koskevassa analyysissä ja herkkyysanalyysissä.

Tehtävässä 6 määritetään suunnitteluvaihtoehdot, niiden elinkaarikustannuksista kuluttajille aiheutuvat seuraukset sekä niiden ympäristökustannukset ja -hyödyt sekä ratkaisu ja siihen liittyvät alhaisimmat elinkaarikustannukset ja paras käytettävissä oleva tekniikka. Paras käytettävissä oleva tekniikka osoittaa keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka voisi soveltua pikemminkin edistämistoimenpiteisiin kuin pakollisiin vähimmäisvaatimuksiin. Paras ei vielä käytettävissä oleva tekniikka osoittaa pitkän aikavälin mahdollisuudet ja auttaa täsmentämään mahdollisten toimenpiteiden tarkan soveltamisalan ja määritelmän.

Tehtävässä 7 edellisten tehtävien tulokset kootaan yhteen, jotta voidaan tutkia sopivia toimintapoliittisia keinoja parannusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Siinä luodaan skenaarioita, joihin sisältyy vuoteen 2050 ulottuvia ennusteita ja joissa mitataan saavutettavissa olevia parannuksia nykykehitykseen verrattuna. Tuloksia verrataan EU:n tavoitteisiin ja kustannuksiin, joita yhteiskunnalle koituisi, jos hyödyt saavutettaisiin muulla tavoin. Kuluttajiin kohdistuvia vaikutuksia (ostovoima ja yhteiskunnalle aiheutuvat kulut) ja toimialaan kohdistuvia vaikutuksia (työllisyys, kannattavuus, kilpailukyky ja investointien määrä) arvioidaan siten, että samalla kuvataan tuotantoalan tyypillinen suunnittelusykli ja otetaan se huomioon. Tulosten uskottavuutta tutkitaan lopuksi tärkeimpien parametrien herkkyysanalyysin avulla.

Arviointien pätevyyden ja arvioihin perustuvan lainsäädäntöehdotuksen lisäarvon kannalta on tärkeää, että menetelmä pidetään ajan tasalla. Nykyinen menetelmä on kehittynyt vähitellen ajan kuluessa tehtyjen säännöllisten tarkistusten avulla. Sidosryhmät ovat osallistuneet tarkistuksiin, joiden pohjalta menetelmää on mukautettu säännöllisesti.

Menetelmän nykyinen versio on ollut käytössä vuodesta 2013 (3) ja EcoReport-välineen nykyinen versio 3.06 vuodesta 2014 (4). Menetelmää tarkistetaan parhaillaan, ja tarkoituksena on tarvittaessa päivittää analyysissä käytettyjä tietoja ja varmistaa, että analyysi on edelleen tarkoituksenmukainen viimeaikainen poliittinen kehitys huomioon ottaen. Tarkistusprosessia johtaa yhteinen tutkimuskeskus, ja käynnissä olevaa prosessia ja sidosryhmien osallistumista koskevat yksityiskohtaiset tiedot on tarkoitus julkaista (5).

---

(1)  Methodology for Ecodesign of Energy-related Products - MEErP 2011 - Methodology Report - Part 1: Methods, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/26525, Methodology for Ecodesign of Energy-related Products - MEErP 2011 - Methodology Report - Part 2: Environmental policies and data, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/26526, EcoReport Calculations’ template: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/5308/attachments/1/translations?locale=fi

(2)  Yksi tai useampi keskimääräinen EU:n tuote tai edustava tuoteluokka on valittava perustapaukseksi koko EU27:ää varten.

(3)  SWD(2012) 434 final: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/9952/attachments/1/translations/en/renditions/pdf

(4)  Menetelmää varten tehty materiaalitehokkuustutkimus (julkaistu joulukuussa 2013) on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/growth/industry/sustainability/sustainable-product-policy-ecodesign_en ja EcoReport-väline osoitteessa https://ec.europa.eu/docsroom/documents/5308/attachments/1/translations?locale=fi

(5)  https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/product-groups/521/home

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/13

---

Euron kurssi (1)

3. toukokuuta 2022

(2022/C 182/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0556 |
| JPY | Japanin jeniä | 137,06 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4403 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84130 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,3978 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0272 |
| ISK | Islannin kruunua | 137,60 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,9090 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,662 |
| HUF | Unkarin forinttia | 382,15 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6925 |
| RON | Romanian leuta | 4,9475 |
| TRY | Turkin liiraa | 15,6941 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4825 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3570 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,2838 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6366 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4605 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 335,64 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,8303 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9759 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5555 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 288,47 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5956 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,455 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,387 |
| BRL | Brasilian realia | 5,3143 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,5025 |
| INR | Intian rupiaa | 80,8420 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0556

JPY

Japanin jeniä

137,06

DKK

Tanskan kruunua

7,4403

GBP

Englannin puntaa

0,84130

SEK

Ruotsin kruunua

10,3978

CHF

Sveitsin frangia

1,0272

ISK

Islannin kruunua

137,60

NOK

Norjan kruunua

9,9090

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,662

HUF

Unkarin forinttia

382,15

PLN

Puolan zlotya

4,6925

RON

Romanian leuta

4,9475

TRY

Turkin liiraa

15,6941

AUD

Australian dollaria

1,4825

CAD

Kanadan dollaria

1,3570

HKD

Hongkongin dollaria

8,2838

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6366

SGD

Singaporen dollaria

1,4605

KRW

Etelä-Korean wonia

1 335,64

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,8303

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9759

HRK

Kroatian kunaa

7,5555

IDR

Indonesian rupiaa

15 288,47

MYR

Malesian ringgitiä

4,5956

PHP

Filippiinien pesoa

55,455

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,387

BRL

Brasilian realia

5,3143

MXN

Meksikon pesoa

21,5025

INR

Intian rupiaa

80,8420

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/14

---

Lausunto nro 1/2022

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

komission ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta

(2022/C 182/03)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut lausuntonsa nro 1/2022 (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla) komission ehdotuksesta asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta.

Lausunto on luettavissa tai sen voi ladata tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolta osoitteesta

https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=61068

---

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/15

---

Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, jonka aiheena on kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen, yhteistyön tiivistämiseen ja sähköisten todisteiden luovuttamiseen liittyvä lisäpöytäkirja

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

(2022/C 182/04)

Komissio hyväksyi 25. marraskuuta 2021 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 5 ja 6 kohdan nojalla kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi. Niistä toisessa on kyse jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja ja toisessa jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan tämä lisäpöytäkirja Euroopan unionin edun mukaisesti. Ehdotusten liitteessä esitetään neuvoston määräykset varaumista, selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä allekirjoittaessaan ja ratifioidessaan pöytäkirjan.

Rikostutkinta ja syytteeseenpano ovat oikeutettuja tavoitteita, joiden yhteydessä tietojenvaihdon sisältävästä kansainvälisestä yhteistyöstä on tullut yhä tärkeämpää. Kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu on jo pitkään vaatinut, Euroopan unioni tarvitsee kestäviä järjestelyjä henkilötietojen jakamista varten kolmansien maiden kanssa lainvalvontatarkoituksiin, ja näiden järjestelyjen on oltava kaikilta osin unionin perussopimusten ja perusoikeuskirjan mukaisia. Myös kansallisia tapauksia tutkittaessa lainvalvontaviranomaiset kohtaavat yhä useammin rajat ylittäviä tilanteita, koska tiedot on tallennettu sähköisesti kolmanteen maahan. Sähköistä todistusaineistoa koskevien pyyntöjen määrän kasvu sekä digitaalisten tietojen katoavaisuus vaikeuttavat nykyisten yhteistyömallien, kuten keskinäistä oikeusapua koskevien sopimusten, käyttöä. Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että viranomaiset taistelevat aikaa vastaan tutkinnoissa tarvittavien tietojen saamiseksi, ja hän tukee uusien yhteistyömallien löytämiseen tähtääviä pyrkimyksiä myös kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta.

Pöytäkirjan tavoitteena on parantaa jo olemassa olevia yhteistyökanavia, ja se sisältää määräyksiä, joiden tarkoituksena on tiivistää suoraa yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä rajatylittävässä toimintaympäristössä. Erityisenä tavoitteena on tiivistää yhteistyötä tietoverkkorikollisuuden torjunnan alalla ja rikoksiin liittyvien sähköisten todisteiden keräämisessä tiettyjä rikostutkintoja tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten.

Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, ettei EU:n lainsäädännön terminologiaa ja määritelmiä voida kokonaisuudessaan kopioida monenväliseen kansainväliseen sopimukseen, hän kuitenkin korostaa, että asianmukaiset yksilöitä koskevat suojatoimenpiteet on taattava, jotta sopimus olisi EU:n lainsäädännön mukainen.

Tietosuojaa koskevat periaatteet sekä oikeudenmukaisuus ja tietojen tarkkuus ja merkityksellisyys, riippumaton valvonta ja yksilön oikeudet ovat julkisille tahoille ja yksityisille yrityksille yhtä tärkeitä. Nämä perusperiaatteet ovat sitäkin tärkeämpiä, kun otetaan huomioon rikostutkinnoissa tarvittavien tietojen arkaluonteisuus.

Tässä lausunnossa pyritään esittämään objektiivinen analyysi ja antamaan EU:n toimielimille rakentavia neuvoja, kun neuvosto tarkastelee pöytäkirjan allekirjoittamista ja ratifioimista koskevia komission ehdotuksia ja ennen kuin Euroopan parlamenttia pyydetään antamaan suostumuksensa pöytäkirjan hyväksymiselle.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä sitä, ettei pöytäkirjan lopulliseen tekstiin ole sisällytetty määräystä siitä, että lainvalvontaviranomaisille olisi annettava suora pääsy tietoihin. Lisäksi tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että pöytäkirjassa on oma kohta henkilötietojen suojaamisesta. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös sitä, että pöytäkirjaan on sisällytetty monia suojatoimenpiteitä.

Tietosuojavaltuutetun käsityksen mukaan on vahvistettu, että EU:n ja Yhdysvaltojen välistä puitesopimusta sovellettaisiin tietojen siirtoihin EU:sta Yhdysvaltoihin pöytäkirjan niiden määräysten mukaisesti, jotka koskevat viranomaisten välistä yhteistyötä. Tietosuojavaltuutettu pitää tällaista tulosta valitettavana.

Jos neuvoston päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja unionin edun mukaisesti, hyväksytään, tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä unionin edun mukaisesti pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 5 artiklan a ja e kohdan nojalla. Näillä ehdotuksilla varmistetaan, että unionissa sijaitsevia palveluntarjoajia voidaan pyytää siirtämään henkilötietoja vain, kun pöytäkirjan sopimuspuolena oleva kolmas maa on antanut siitä määräyksen tai kun tällainen määräys annetaan syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai riippumattomassa valvonnassa ja tietoja pyytäneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa.

Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan 8 artiklan 4 kohdan (jossa on kyse toimivaltaisten viranomaisten välisestä yhteistyöstä tilaajatietojen ja liikennetietojen esittämismääräysten täytäntöönpanemisessa) mukainen selitys, jonka mukaan tämän määräyksen mukaisten pyyntöjen täytäntöönpaneminen edellyttää täydentäviä tietoja.

Lisäksi tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat suositukset, jotka on syytä ottaa huomioon tulevissa neuvoston päätöksissä, jos jäsenvaltiot allekirjoittavat ja ratifioivat pöytäkirjan unionin edun mukaisesti:

| — | EU:n lainsäädännön nojalla tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tiettyjä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo vakavasti rekisteröidyn perusoikeuksia ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä. |
| --- | --- |

—

EU:n lainsäädännön nojalla tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tiettyjä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo vakavasti rekisteröidyn perusoikeuksia ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä.

| — | Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen.

| — | Ehdotettua tiedoksiantoa, joka liittyy EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimukseen ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä. |
| --- | --- |

—

Ehdotettua tiedoksiantoa, joka liittyy EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimukseen ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä.

| — | Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava. |
| --- | --- |

—

Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava.

1.   JOHDANTO JA TAUSTA

| 1. | Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea hyväksyi kesäkuussa 2017 toimeksiannon, joka koski tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan laatimista syyskuun 2017 ja joulukuun 2019 välisenä aikana (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komissio antoi 5. helmikuuta 2019 suosituksen (2) neuvoston päätökseksi luvan antamisesta komissiolle osallistua Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin, joissa oli kyse lisäpöytäkirjan (jäljempänä ”pöytäkirja”) (3) laatimisesta Euroopan neuvoston yleissopimukseen tietoverkkorikollisuutta ja sähköisten todisteiden luovuttamista koskevan kansainvälisen yhteistyön tehostamisesta (jäljempänä ”tietoverkkorikollisuutta koskeva yleissopimus”) (CETS N:o 185) (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopan tietosuojavaltuutettu (jäljempänä ”tietosuojavaltuutettu”) antoi suositusta koskevan lausunnon 2. huhtikuuta 2019 (5). Kesäkuun 6. päivänä 2019 tekemällään päätöksellä Euroopan unionin neuvosto antoi komissiolle luvan osallistua pöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin Euroopan unionin puolesta (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea jatkoi toimeksiantoaan kahdesti, ensin joulukuuhun 2020 saakka ja sitten toukokuulle 2021. Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea (T-CY) laati pöytäkirjaa syyskuun 2017 ja toukokuun 2021 välisenä aikana. Tänä aikana pidettiin yli 90 T-CY:n pöytäkirjan laatimista koskevan täysistunnon, laatimistyöryhmän ja alatyöryhmien kokousta ja järjestettiin kuusi kuulemista sidosryhmille. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopan tietosuojaneuvosto osallistui pöytäkirjaluonnosta koskeviin julkisiin kuulemisiin 13. marraskuuta 2019, 2. helmikuuta 2021 ja 4. toukokuuta 2021 (7). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euroopan parlamentti muistutti EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle vuonna 2021 antamassaan päätöslauselmassa (8), että pöytäkirjaa koskeva työ on saatettava päätökseen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi pöytäkirjan 17. marraskuuta 2021. Se on määrä avata allekirjoitettavaksi toukokuussa 2022. Sen vuoksi vain pöytäkirjan sopimuspuoli saa ehdottaa siihen muutoksia, ja ministerikomitean tulee hyväksyä ne. Pöytäkirjan muutosten voimaantulo edellyttää kaikkien sopimuspuolten hyväksyntää (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopan unioni ei voi liittyä pöytäkirjan sopimuspuoleksi, koska sekä siihen että tietoverkkorikollisuutta koskevaan yleissopimukseen voivat liittyä vain valtiot (10). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komissio antoi 25. marraskuuta 2021 kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) (11) 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 5 ja 6 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Näiden ehdotusten (12) mukaan pöytäkirjan soveltamisala kuuluu pitkälti SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten sääntöjen piiriin. Komission tavoitteena on, että näiden ehdotusten perusteella neuvosto tekee kaksi päätöstä, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja Euroopan unionin edun mukaisesti. Kummassakin ehdotuksessa on liite (jäljempänä ”liite”), jossa annetaan ohjeet jäsenvaltioille varaumista, selityksistä, ilmoituksista tai tiedoksiannoista, jotka on tehtävä, tai muista seikoista, jotka on otettava huomioon, kun pöytäkirja allekirjoitetaan ja ratifioidaan Euroopan unionin edun mukaisesti. Ratifiointia koskeva ehdotus sisältää myös pöytäkirjan tekstin liitteenä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jotta sopimus voidaan tehdä, neuvoston on tehtävä päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan se unionin edun mukaisesti, ja päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan sopimus unionin edun mukaisesti sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin suostumus on saatu. Pöytäkirja tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sitä kuuta, joka seuraa, kun kolmen kuukauden pituinen ajanjakso, joka on alkanut siitä, kun tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen viisi sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomaksi pöytäkirjan 16 artiklan 1 ja 2 kohdan määräysten mukaisesti (13), on umpeutunut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopan komissio on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua kummastakin ehdotuksesta niiden antamisen jälkeen asetuksen (EU) 2018/1725 (14) 42 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla. Tähän lausuntoon viitataan pöytäkirjan ratifiointia koskevan ehdotuksen johdanto-osan 12 kappaleessa ja allekirjoittamista koskevan ehdotuksen johdanto-osan 13 kappaleessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu haluaa korostaa sitä, että käsillä oleva lausunto ei estä häntä tekemästä muita huomioita, jotka voivat olla tarpeen myöhemmässä vaiheessa saatavilla olevien lisätietojen perusteella. |
| --- | --- |

12.

7.   PÄÄTELMÄT

| 129. | Tietoverkkorikollisuus lisääntyy koko ajan, ja rikostutkinnoissa sähköisten todisteiden merkitys kasvaa. Tällaisten todisteiden hankkiminen on erityisen monimutkaista silloin, kun ne eivät sijaitse jäsenvaltioiden lainkäyttövallan piirissä. Tämän perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että lainvalvontaviranomaisten täytyy voida hankkia sähköisiä todisteita nopeasti ja tehokkaasti. Näin varmistetaan, että ne voivat torjua rikollisuutta tuloksellisesti. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Niinpä Euroopan tietosuojavaltuutettu kannattaa sitä, että näihin asiaan liittyviin ongelmiin löydettäisiin kansainvälinen ratkaisu ja asianmukaiset suojatoimenpiteet. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Pöytäkirjan tavoitteena on sekä parantaa jo olemassa olevia yhteistyökanavia että tiivistää suoraa yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä rajatylittävässä toimintaympäristössä. Se ei sisällä määräyksiä siitä, että lainvalvontaviranomaisille annettaisiin suora pääsy tietoihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää tätä hyvänä asiana. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, ettei EU:n lainsäädännön terminologiaa ja määritelmiä voida kokonaisuudessaan kopioida monenväliseen kansainväliseen sopimukseen, hän kuitenkin korostaa, että asianmukaiset yksilöitä koskevat suojatoimenpiteet on taattava, jotta sopimus olisi EU:n lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että pöytäkirjassa on oma artikla henkilötietojen suojaamisesta. Hän pitää myönteisenä myös sitä, että pöytäkirjaan on sisällytetty monia suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Tietosuojavaltuutetun käsityksen mukaan on vahvistettu, että EU:n ja Yhdysvaltojen välistä puitesopimusta sovellettaisiin tietojen siirtoihin EU:sta Yhdysvaltoihin pöytäkirjan niiden määräysten mukaisesti, jotka koskevat viranomaisten välistä yhteistyötä. Tietosuojavaltuutettu pitää tällaista tulosta valitettavana. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Jos neuvoston päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja unionin edun mukaisesti, hyväksytään, tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä unionin edun mukaisesti pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 5 artiklan a ja e kohdan nojalla. Näillä ehdotuksilla varmistetaan, että unionissa sijaitsevia palveluntarjoajia voidaan pyytää siirtämään henkilötietoja vain, kun pöytäkirjan osapuolena oleva kolmas maa on antanut siitä määräyksen tai kun tällainen määräys annetaan syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai riippumattomassa valvonnassa ja tietoja pyytäneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan 8 artiklan 4 kohdan (jossa on kyse toimivaltaisten viranomaisten välisestä yhteistyöstä tilaajatietojen ja liikennetietojen esittämismääräysten täytäntöönpanemisessa) mukainen selitys, jonka mukaan tämän määräyksen mukaisten pyyntöjen täytäntöön paneminen edellyttää täydentäviä tietoja. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat suositukset, jotka on syytä ottaa huomioon tulevissa neuvoston päätöksissä, jos jäsenvaltiot allekirjoittavat ja ratifioivat pöytäkirjan unionin edun mukaisesti:






  — | EU:n lainsäädännön nojalla tiettyjä tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo rekisteröidyn perusoikeuksia vakavasti ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

137.

—

EU:n lainsäädännön nojalla tiettyjä tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo rekisteröidyn perusoikeuksia vakavasti ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä.

| — | Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen.

| — | Ehdotettua tiedoksiantoa, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimusta ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä. |
| --- | --- |

—

Ehdotettua tiedoksiantoa, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimusta ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä.

| — | Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava. |
| --- | --- |

—

Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava.

| 138. | Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa lopuksi, että jäsenvaltion syyttäjän ja näin ollen myös Euroopan syyttäjänviraston olisi voitava antaa määräys tai siirtää tietoja toisen sopimuspuolen määräyksestä 8 artiklan nojalla vain, kun on varmistettu, että oikeusviranomainen tai Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettu riippumaton taho tarkastaa tällaisen määräyksen. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin käytettävissä prosessin myöhemmissä vaiheissa neuvojen antamista varten. Tämä lausunto ei estä Euroopan tietosuojavaltuutettua tekemästä muita lisäkommentteja myöhemmässä vaiheessa saatavilla olevien lisätietojen perusteella. |
| --- | --- |

139.

Bryssel, 20. tammikuuta 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690

1

(2)  Suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (CETS N:o 185) toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin osallistumiseen, COM(2019) 71 final.

2

(3)  https://rm.coe.int/1680a49dab (ministerikomitean hyväksymä alustava versio).

3

(4)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561

4

(5)  Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto 3/2019, annettu 2. huhtikuuta 2019, joka koskee osallistumista tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin.

5

(6)  Neuvoston päätös, annettu 6. kesäkuuta 2019, luvan antamisesta Euroopan komissiolle osallistua Euroopan unionin puolesta tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (CETS N:o 185) toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin.

6

(7)  ”EDPB contribution to the consultation on a draft second additional protocol to the Council of Europe Convention on Cybercrime (Budapest Convention) of 13 November 2019”; ”Lausunto 2/2021 Euroopan neuvostossa tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (Budapestin yleissopimus) toisen lisäpöytäkirjan uusista määräysluonnoksista”; ”EDPB Contribution to the 6th round of consultations on the draft Second Additional Protocol to the Council of Europe Budapest Convention on Cybercrime of 4 May 2021”.

7

(8)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle.

8

(9)  Pöytäkirjan 21 artikla.

9

(10)  Ehdotukset neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista, johdanto-osan 10 kappale.

10

(11)  Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista (COM(2021)718 final).

11

Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista (COM(2021)719 final).

Allekirjoittamista koskevan ehdotuksen johdanto-osan 14 ja 15 kappaleen mukaan sekä ratifiointia koskevan ehdotuksen johdanto-osan 13 ja 14 kappaleen mukaan Irlanti voi osallistua päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen, mutta Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen. Päätös ei näin ollen sido Tanskaa eikä sen myöskään tarvitse soveltaa sitä.

(12)  Ehdotusten johdanto-osan 3 kappale.

12

(13)  16 artiklan 1 kohta. ”[– –][Yleissopimuksen sopimuspuolet] voivat ilmaista suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomaksi joko

13

| a. | allekirjoittamalla sen ilman ratifioimis- tai hyväksymisvaraumaa tai |
| --- | --- |

a.

allekirjoittamalla sen ilman ratifioimis- tai hyväksymisvaraumaa tai

| b. | allekirjoittamalla sen ratifioimis- tai hyväksymisvaraumin, mitä seuraa ratifiointi tai hyväksyminen.” |
| --- | --- |

b.

allekirjoittamalla sen ratifioimis- tai hyväksymisvaraumin, mitä seuraa ratifiointi tai hyväksyminen.”

2. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat annetaan talteen Euroopan neuvoston pääsihteerille.

(14)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

14

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/20

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2022/C 182/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Alubia de Anguiano”

EU-nro: PDO-ES-02642 – 14.10.2020

SAN (X) SMM ( )

1.   Nimi

”Alubia de Anguiano”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojatun alkuperänimityksen ”Alubia de Anguiano” kattamalla tuotteella tarkoitetaan Fabaceae-heimon Phaseolus vulgaris L -lajiin kuuluvan, tuettuna köynnöksenä kasvavan El Encinar -salkopavun kuivia silvittyjä siemeniä, jotka on tuotettu ja pakattu Anguianon kunnassa.

El Encinar -lajike on kehittynyt vuosisatojen saatossa lukuisista paikallisista ekotyypeistä, joita viljelijät ovat valinneet pyrkiessään parantamaan lajikkeen tuottavuutta ja laatua. Lajikkeen kasvu on epäsäännöllistä, ja kasvin varren nivelvälit ovat pitkät, joten kasvi on tuettava tukikepein hyvän kasvun varmistamiseksi. Lajikkeen kasvukausi on 120–180 päivää.

Alubia de Anguiano -palkokasvin siemenellä on seuraavat ominaisuudet: keskikokoinen, soikean muotoinen, purppuran- tai viininvärinen, ei kovin heleä eikä värikylläinen, ohutkuorinen, alhainen oksaalihappopitoisuus (noin 625 mg/kg) ja suuri veden imeytymisprosentti (vähintään 95 %) liotettaessa ennen kypsennystä. Tämä pehmentää papuja ja lyhentää niiden kypsennysaikaa. Alubia de Anguiano -salkopapu onkin laadukas ruoanvalmistustuote.

| Koko | Keskimääräinen |
| --- | --- |
| Leveys | 5,80 mm ±0,5 mm |
| Pituus | 10,95  mm ±1  mm |
| Paksuus | 5,10  mm ±0,5  mm |
| 100 siemenen paino (g) | 38,36 ±1,19 |
| Tiheys g/cm3 | 1,37 ±0,03 |
| Kovuus (puristustesti) (N/mm2) | 0,58 ±0,10 |
| Nesteenimevyys, % | ≥ 98 ±3,29 |
| Kovuus liotuksen jälkeen (puristustesti) (N/mm2) | 0,07 ±0,02 |
| Kovuus (puhkaisutesti) (N/mm2) | 6,41 ±1,25 |
| Kovuus liotuksen jälkeen (puristustesti) (N/mm2) | 0,3 ±0,03 |
| Muoto | Ovaali |
| Kirkkaus | Kiiltävä |
| Väri | Purppura/viinin-värinen |
| Laikukkuus | Ei ole |
| Kuvio | Ei ole |

Koko

Keskimääräinen

Leveys

5,80 mm ±0,5 mm

Pituus

10,95  mm ±1  mm

Paksuus

5,10  mm ±0,5  mm

100 siemenen paino (g)

38,36 ±1,19

Tiheys g/cm3

1,37 ±0,03

Kovuus (puristustesti) (N/mm2)

0,58 ±0,10

Nesteenimevyys, %

≥ 98 ±3,29

Kovuus liotuksen jälkeen (puristustesti) (N/mm2)

0,07 ±0,02

Kovuus (puhkaisutesti) (N/mm2)

6,41 ±1,25

Kovuus liotuksen jälkeen (puristustesti) (N/mm2)

0,3 ±0,03

Muoto

Ovaali

Kirkkaus

Kiiltävä

Väri

Purppura/viinin-värinen

Laikukkuus

Ei ole

Kuvio

Ei ole

Pakattujen papujen on oltava ehjiä, terveitä ja virheettömiä. Vähäinen pinnan laikukkuus on sallittua, kunhan se ei heikennä yleistä ulkonäköä tai laatua eikä haittaa pakkauksen esillepanoa. Siemenen kosteuspitoisuus saa olla enintään 17 prosenttia. Siementen on oltava kooltaan suurempia kuin 5 mm:n kokoiset siivilänreiät.

Alubia de Anguianon kulinaarinen laatu liittyy tapaan, jolla papu reagoi kypsennykseen, ja vaikuttaa suoraan kypsän pavun ominaismakuun. Voimaisen pehmeän rakenteensa ansiosta papuihin ei muodostu kyhmyjä, vaan ne pysyvät tasapintaisina ja sileinä. Kuori ei tunnu purtaessa, ja suutuntuma on miellyttävä.

Näiden ominaisuuksien vuoksi tuote on erittäin kysytty ja sopii monipuolisuutensa vuoksi myös luovan keittiön ainesosaksi. Alubia de Anguiano -pavut ovat helppoja ja nopeita kypsentää eivätkä hajoa edes ylikypsinä.

3.3.   Rehu ja raaka-aineet

–

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella

Kaikki suojatun alkuperänimityksen ”Alubia de Anguiano” tuotantoon, silpimiseen, kuivaamiseen, säilyttämiseen ja myyntikunnostukseen liittyvät prosessit on toteutettava rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Vaikka pakkaaminen ja merkitseminen tapahtuvat tuotantovaiheiden jälkeen, ne toteutetaan tuotantopaikalla ja niistä vastaavat nimityksen tuottajiksi rekisteröidyt toimijat, koska niiden katsotaan olevan tuotteen laadun varmistamisen ja jäljitettävyyden ja seurannan takaamisen kannalta ratkaisevan tärkeitä vaiheita. Tämä johtuu siitä, että papujen joukkoon on helppo sekoittaa muista lähteistä peräisin olevia papuja, kääpiölajikkeita, muita lajikkeita tai papuja, joita ei ole säilytetty oikein. Tällä määräyksellä suojataan myös tuotteen mainetta.

Pakkaaminen voidaan tehdä käsin tai automaattisen tai puoliautomaattisen punnituslaitteen avulla. Pakkausten nettopaino on 0,5, 1, 2 tai 3 kg. Kun papuja myydään ravintola-alan yrityksille, ne voidaan pakata säkkeihin, joiden paino on 5, 10 tai 20 kg.

Uudelleenpakkaaminen on sallittua, ja yksittäiset tuottajat voivat tehdä tukkueriä, joihin merkinnät kiinnitetään jälkikäteen. Tämä edellyttää, että viitataan suojattuun alkuperänimitykseen ja että käytössä on riittävä seurantajärjestelmä, jotta tuotteen jäljitettävyys voidaan taata loppukuluttajalle. Tämän mahdollisuuden käytöstä on ilmoitettava alkuperänimitysalueen hallintoelimelle tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kunkin pakkauksen etiketissä on oltava seuraavat merkinnät: suojatun alkuperänimityksen ”Alubia de Anguiano” nimi ja logo sekä (eri näkökentässä) vuosi, jona pavut on korjattu.

Kaikille tuote-eritelmässä vahvistetut vaatimukset täyttäville tuottajille ja jalostajille annetaan käyttöön tuotteen logo.

Image 1

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Rajattu maantieteellinen alue rajautuu Anguianon kuntaan (kokonaispinta-ala 90,89 km2), joka sijaitsee Rioja Altan alueeseen kuuluvassa Sierran hallintopiirissä.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen ominaisuuksien ja laadun ja maantieteellisen ympäristön välinen syy-yhteys perustuu rajatun maantieteellisen alueen erityisiin ilmasto- ja maaperäolosuhteisiin sekä paikallisten tuottajien ja jalostajien asiantuntemukseen.

Tuotteen laatu tai ominaisuudet

Alubia de Anguiano -papuja saadaan yksinomaan El Encinar -lajikkeesta, ja ne eroavat muista papulajikkeista 3.2 kohdassa määriteltyjen erityisten fyysisten ominaisuuksiensa vuoksi. Ne eroavat merkittäviltä osin myös lähialueilla viljellyistä pavuista. Maantieteellisellä alueella kasvatetut pavut erottaa muista pavuista niiden huomattava paino, tiheys ja reologinen kapasiteetti (pavut eivät ole herkkiä ulkoisille muutoksille eivätkä halkeile helposti) sekä se, että liotettaessa ennen kypsennystä ne pystyvät imemään runsaasti vettä.

Suuren vedenimeytymiskyvyn ansiosta pavun kovuus laskee punktiotestillä mitattuna arvosta 6,4 N/mm2 arvoon 0,30 N/mm2, mikä puolestaan nopeuttaa tärkkelyksen gelatinoitumis- ja proteiinin denaturaatioprosesseja ja lyhentää kypsennysaikaa. Alubia de Anguiano -pavut eivät hajoa edes ylikypsinä. Tämä ominaisuus vaikuttaa suoraan pavun makuun ja yhdessä muiden ominaisuuksien kanssa selittää tuotteen korkean kulinaarisen laadun.

Luontoon liittyvät tekijät

Pinnanmuodostus

Anguianon kunta sijaitsee Najerillajoen keski-/yläjuoksulla. Nimityksen tuotantoalueella korkeus vaihtelee Najerillajoen alimpien alueiden 600 metristä ylänköalueiden 750 metriin, jossa kasvin viljely on hyvin haasteellista. Alue muodostuu useista vuorenhuipuista ja vuoristoalueista, minkä vuoksi korkeuserot ovat usein suuria. Tämä hidastaa maaperän eroosiota.

Jyrkkien rinteiden ja kalkkipitoisten kallioiden alla on heikosti kehittynyttä vyörysoramaata. Näitä alueita kutsutaan ”köyhän maan” alueiksi, ja täällä Alubia de Anguiano -papuja viljellään eri menetelmillä kuin lähialueilla, joiden maaperäominaisuudet ovat erilaiset.

Maaperäolosuhteet

Alueelle tyypilliset (köyhät ja heikosti kehittyneet) vuoristomaat ovat peräisin neogeenikaudelta ja koostuvat pääasiassa soramaisista konglomeraateista, liuskekivestä ja hiekkakivestä. Kovassa vyörysoramaassa kasvavat viljelykasvit tuottavat tavanomaista pienemmän sadon ja pienempiä mutta laadukkaampia papuja.

Maaperä läpäisee hyvin vettä. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta Alubia de Anguiano -pavut kehittyvät halutulla tavalla, sillä kosteus on yksi rajoittavista tekijöistä. Toisaalta liiallinen kosteus on haitallisia, sillä se voi edistää erilaisten kasvitautien leviämistä.

Happaman ja kalkittoman maaperän vuoksi Alubia de Anguiano -papuihin kehittyy ohut kuori ja päällysketon alla olevien solujen oksaalihappopitoisuus jää vähäiseksi (noin 625 mg/kg). Nämä ominaisuudet parantavat veden imeytymiskykyä liotuksen aikana ja lyhentävät kypsymisaikaa.

Ilmasto

Vuotuinen keskilämpötila suojatun alkuperänimityksen tuotantoalueella on 9,7 oC. Ylin keskilämpötila on 13,8 oC, ja kuumimmat kuukaudet ovat heinä-, elo- ja kesäkuu (tässä järjestyksessä). Alin keskilämpötila on 6 oC, ja kylmimmät kuukaudet ovat helmi- ja tammikuu. Lämpötila on (vuodessa) 37 päivän ajan yli 25 oC ja 58 päivän ajan alle 0 oC. Lisäksi kylmien öiden ja lämpimien päivien välillä on huomattavia lämpötilaeroja. Myös tämän vuoksi sadot jäävät pieniksi mutta papujen laatu on puolestaan tavanomaista korkeampi.

Vuoristoalueen erityiset ilmasto-olosuhteet ovat ihanteelliset Alubia de Anguiano -papujen kasvatukselle. Pavut kylvetään keväällä ja korjataan loppukesän ja alkusyksyn aikana. Alin lämpötila, jossa kasvi kasvaa, on noin 8 oC. Alin itämislämpötila on noin 12 oC. Kasvit ovat hyvin herkkiä hallalle ja voivat kuolla, jos lämpötila laskee alle 3 oC:seen.

Jotta Alubia de Anguiano -pavut kehittyisivät optimaalisella tavalla, ne tarvitsevat myös kosteutta. Alueella saadaan yhteensä 80 päivän ajan huomattavia sademääriä eli enemmän kuin litra neliömetriä kohti. Kertyvä sademäärä on 39,06 l/m2. Sateisimmat kuukaudet ovat maalis-, kesä- ja lokakuu, ja vähiten sateita saadaan joulu-, tammi- ja toukokuussa. Kokonaishaihdunnan viitearvo on 913,9 mm. Suhteellinen ilmankosteus on 68,33 prosenttia, ja säteilyn keskimääräinen kokonaismäärä on 185,44 W/m2. Maaperän keskilämpötila on 15,03 oC.

Sademäärän lisäksi kasvit hyötyvät myös korkeasta suhteellisesta kosteudesta keväisin ja myös kesäaikaan. Kosteutta kehittyy laaksoalueilla päivä- ja yölämpötilojen vaihtelun ja jokien läheisyyden vuoksi.

Ihmisen toimintaan liittyvät tekijät

Maantieteellisellä alueella on omat sosiaaliset ja kulttuuriset käytäntönsä. Vuosien saatossa kehittyneisiin ja seuraaville sukupolville siirrettyihin käytöntöihin kuuluvat esimerkiksi viljelyn alkuajoista lähtien harjoitettu lajikevalinta; optimoidut viljelykäytännöt, joilla kasviin saadaan kehitettyä parhaat ominaisuudet; salkopapulajikkeen kasvatuksessa tarvittava sidontatekniikka; tieto siitä, milloin pavut on korjattava, sekä pavun kuivatuksessa käytetty luonnollinen menetelmä. Myös tämä on tärkeää, jotta voidaan tuottaa korkealaatuisia papuja ja jotta papujen luontaiset ominaisuudet saadaan säilymään mahdollisimman pitkään.

Jotta siemenet voidaan luokitella Alubia de Anguiano -pavun siemeniksi, niiden on oltava peräisin yksinomaan paikallisesta, tuettuna köynnöksenä kasvavasta El Encinar -salkopapulajikkeesta. Lisäksi niiden on oltava virheettömiä. Myös siementen valinnassa paikallisten tuottajien asiantuntemus on hyvin tärkeässä osassa. Tuottajat ovat harjoittaneet siemenvalintaa jo vuosia pyrkiessään parantamaan kasvien laatua ja kykyä mukautua rajatun maantieteellisen alueen olosuhteisiin. Tuottajat ovat tällä tavoin halunneet varmistaa, että siemenet eroavat muilla alueilla (myös lähialueilla) viljellyistä saman lajikkeen siemenistä.

Tämä tuottajien tietämys, jonka he ovat hankkineet hoitaessaan ja valitessaan parhaita kasveja koko elinikänsä ajan, on myös olennaisen tärkeä tekijä sadonkorjuuvaiheessa, sillä tuottajat määrittävät parhaan hetken papujen korjuulle pavun kypsyysasteen ja värin perusteella.

Myös tuottajien tekninen osaaminen on tärkeää, jotta maasta nostettujen ja luonnollisella tavalla kuivumaan levitettyjen kasvien käsittelyssä käytetään oikeita tekniikoita. Jos nämä vaiheet tehdään pellolla, puinti on tehtävä erityisen huolellisesti sekä myös oikeaan aikaan papujen kosteuspitoisuuden mukaan. Kosteuspitoisuuden tarkkailu papuja valittaessa on tärkeää koko prosessin ajan, jotta myyntiin voidaan saattaa vain laadukkaita papuja. Laadulla viitataan sekä papujen terveyteen (halkeilleet tai muutoin vaurioituneet pavut poistetaan) että vaatimukseen, jonka mukaan saman erän pavut on kuivattava tasaisesti ja niillä on oltava sama kosteuspitoisuus.

Koska Alubia de Anguiano -pavun varret kasvavat köynnöksinä ja voivat levitä kaikkiin suuntiin, kasvit tuetaan tukikepeillä sen varmistamiseksi, että ne kasvavat halutulla tavalla. Tukikepit on pystytettävä ja tuettava oikein. Myös tässä vaiheessa tarvitaan vankkaa osaamista, sillä tuuli voi aiheuttaa merkittäviä sadonmenetyksiä, jos se pääsee kaatamaan, rikkomaan tai sotkemaan kasveja. Tilannetta olisi korjattava uusin tukikepein, mikä lisäisi työvoimakustannuksia.

Viime vuosina ruusupavun ja salkopavun (joilla nimillä Alubia de Anguiano -papu myös tunnetaan) viljelyalueita on pienennetty merkittävästi, ja näin ollen niiden satomäärät ovat vähentyneet. Kehitys johtuu paitsi kannattavampien viljelykasvien aiheuttamasta kilpailusta myös siitä, että köynnöslajikkeet on korvattu kääpiölajikkeilla, joiden tuotantokustannukset ovat alhaisemmat ja joiden kaikki viljelykäytännöt on mahdollista koneistaa.

Lisäksi on olemassa todellinen riski siitä, että salkopavun siementyyppi homogenisoituu liikaa, jolloin on otettava käyttöön muita siemeniä – joilla ei ole perinteisten lajikkeiden aistinvaraisia ominaisuuksia. Toinen kasvava ongelma on vilpillinen kilpailu, jossa heikompilaatuisia kääpiöpapulajikkeita myydään köynnöslajikkeina niiden ulkoisen samankaltaisuuden turvin. On oleellisen tärkeää tehdä yhteistyötä, jotta suojatulla maantieteellisellä alueella perinteisesti kehitetyn ja kasvatetun El Encinar -lajikkeen kantoja saadaan täydennettyä. Tällä tavoin voidaan edistää geenivarojen säilymistä ja turvata Alubia de Anguiano -pavun monimuotoisuus.

On myös tunnettu tosiasia, että maaseutuympäristöt hyötyvät kotoperäisten lajikkeiden suojelusta, erityisesti syrjäisillä ja epäsuotuisilla alueilla, joihin myös Alubia de Anguiano -pavun viljelyalue kuuluu. On olemassa kiistattomia geneettisiä, sosiaalisia, kulttuurisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia syitä, joiden vuoksi alkuperäisten kasvilajikkeiden täydentäminen, säilyttäminen ja kehittäminen ovat tarpeen. Tämä koskee erityisesti Anguianon kaltaisilla vuoristoalueilla sijaitsevia alueita. Anguianon kunnan viljelijät ovat tietoisia siitä, että Alubia de Anguiano -pavun erityisyyden korostaminen on heidän ainoa valttinsa, jos he aikovat kilpailla erikoistuneempien tuotantoalueiden kanssa.

Eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmiä koskevassa kohdassa osoitteessa

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 4.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 182/25

---

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

(2022/C 182/06)

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän vähäisen muutoksen komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

Tämä vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus julkaistaan komission eAmbrosia-tietokannassa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”LILIPUTAS”

EU-nro: PGI-LT-00868-AM02 – 28.10.2021

SSN ( ) SMM (X)

1.   Nimi (Nimet)

”Liliputas”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Liettua

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.3 Juustot

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Liliputas on käsin tehty, rasvainen (50 % kuiva-aineesta), puolikova, reunoiltaan pyöristetty, lieriön muotoinen juusto. Sen korkeus on 5,0–15,0 cm, halkaisija 7,0–8,5 cm ja paino 0,25–0,7 kg. Sitä valmistetaan Belvederisin kylässä pastöroidusta vakioidusta lehmänmaidosta, joka juoksetetaan, minkä jälkeen juoksettuma käsitellään, juustomassa kääritään puuvillapyyhkeeseen ja puristetaan perinteisiin lieriön muotoisiin muotteihin. Juustoa kypsytetään 20–30 päivän ajan sisä- ja pintamikrobiston avulla. Kyseessä on Penicillium pallidum Smith -mikrosieni, joka kasvaa luonnollisesti juustokellareissa 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

Juustoa kutsutaan nimellä ”Liliputas” sen koon vuoksi, ja sen aistinvaraiset ominaisuudet johtuvat kypsytyksestä pienissä erissä ympäristössä, jossa esiintyy Penicillium pallidum Smith -mikrosienen muodostamaa mikrobikasvustoa.

Taulukko 1.

Liliputas-juuston aistinvaraiset indikaattorit

| Indikaattori | Kuvaus |
| --- | --- |
| Ulkonäkö | Sileä kuori ilman paksua sisäkerrosta, peitetty parafiinistä, polymeeristä tai muusta seoksesta valmistetulla aineella. Siinä voi olla pyyhkeen tai muotin jättämiä jälkiä. |
| Maku ja aromi | Maitohappoinen, raikas maku ja fermentoidulle juustolle ominainen aromi. Mahdollisesti hieman pistävä ja suolainen. |
| Rakenne | Tasainen, melko kiinteä, joustava, helposti pureskeltava. |
| Poikkileikkaus | Leikkauspinnassa voi toisinaan näkyä pieniä, epätasaisesti jakaantuneita soikeita, kulmikkaita tai kevyesti litistyneitä koloja. |
| Väri | Yhtenäisen kermanvaalea tai keltainen. |

Indikaattori

Kuvaus

Ulkonäkö

Sileä kuori ilman paksua sisäkerrosta, peitetty parafiinistä, polymeeristä tai muusta seoksesta valmistetulla aineella. Siinä voi olla pyyhkeen tai muotin jättämiä jälkiä.

Maku ja aromi

Maitohappoinen, raikas maku ja fermentoidulle juustolle ominainen aromi. Mahdollisesti hieman pistävä ja suolainen.

Rakenne

Tasainen, melko kiinteä, joustava, helposti pureskeltava.

Poikkileikkaus

Leikkauspinnassa voi toisinaan näkyä pieniä, epätasaisesti jakaantuneita soikeita, kulmikkaita tai kevyesti litistyneitä koloja.

Väri

Yhtenäisen kermanvaalea tai keltainen.

Taulukko 2.

Liliputas-juuston fysikaalis-kemialliset ominaisuudet

| Indikaattori | Pitoisuus (%) |
| --- | --- |
| Kuiva-aineen rasvapitoisuus | 50,0 ±5 |
| Kuiva-aineen vähimmäispitoisuus | 56,0 |
| Suolapitoisuus | 1,3–3,0 |

Indikaattori

Pitoisuus (%)

Kuiva-aineen rasvapitoisuus

50,0 ±5

Kuiva-aineen vähimmäispitoisuus

56,0

Suolapitoisuus

1,3–3,0

Taulukko 3.

Keskimääräinen ravintoarvo sadassa grammassa Liliputas-juustoa

| Rasva (g) | Proteiini (g) | Hiilihydraatit (g) | Energia |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | – | 364 | 1 510 |

Rasva (g)

Proteiini (g)

Hiilihydraatit (g)

Energia

Kcal

KJ

30,0

23,5

–

364

1 510

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

| — | lehmänmaito, |
| --- | --- |

—

lehmänmaito,

| — | maitohappo- ja aromaattiset bakteerikasvustot, |
| --- | --- |

—

maitohappo- ja aromaattiset bakteerikasvustot,

| — | maitoa koaguloivat entsyymit, |
| --- | --- |

—

maitoa koaguloivat entsyymit,

| — | ruokasuola. |
| --- | --- |

—

ruokasuola.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

| — | Maidon käsittely ja juoksettaminen. Juuston tuotantoon tarkoitettu maito pastöroidaan ja vakioidaan siten, että kypsän juuston kuiva-aineen rasvapitoisuus täyttää 3.2 kohdan vaatimukset. Maito juoksetetaan lisäämällä entsyymiä, bakteerikasvustoa ja kalsiumkloridia. |
| --- | --- |

—

Maidon käsittely ja juoksettaminen. Juuston tuotantoon tarkoitettu maito pastöroidaan ja vakioidaan siten, että kypsän juuston kuiva-aineen rasvapitoisuus täyttää 3.2 kohdan vaatimukset. Maito juoksetetaan lisäämällä entsyymiä, bakteerikasvustoa ja kalsiumkloridia.

| — | Juustouman ja juustorakeiden käsitteleminen. Juustoumaa käsitellään koneellisesti, kunnes rakeet ovat halutun kokoisia, minkä jälkeen se sekoitetaan. Juustorakeiden muodostumisen aikana kolmasosa herasta poistetaan ja rakeet kuumennetaan. Sen jälkeen niitä sekoitetaan, kunnes niiden koko on 4–5 mm, eivätkä ne enää tartu vaan ovat kuivia ja kiinteitä. Juuston kosteuspitoisuus saa olla enintään 44 %. |
| --- | --- |

—

Juustouman ja juustorakeiden käsitteleminen. Juustoumaa käsitellään koneellisesti, kunnes rakeet ovat halutun kokoisia, minkä jälkeen se sekoitetaan. Juustorakeiden muodostumisen aikana kolmasosa herasta poistetaan ja rakeet kuumennetaan. Sen jälkeen niitä sekoitetaan, kunnes niiden koko on 4–5 mm, eivätkä ne enää tartu vaan ovat kuivia ja kiinteitä. Juuston kosteuspitoisuus saa olla enintään 44 %.

| — | Juuston muotoileminen ja puristaminen. Juusto muotoillaan juustoumasta. Prosessi kestää 20–25 minuuttia, minkä jälkeen juustomassa leikataan paloiksi, jotka laitetaan käsin lieriön muotoisiin muotteihin; puristaminen tapahtuu painovoimaisesti. Puristamisen aikana juustoja käännellään kahdesti tai kolmesti. Painovoimaisesti tapahtuva puristaminen kestää 20–25 minuuttia.
  Painovoimaisen puristamisen jälkeen juustot poistetaan muoteista, kääritään kosteaan pyyhkeeseen reunojen muotoilemiseksi ja laitetaan takaisin muotteihin, joiden päälle asetetaan kansi. Muotit juustoineen laitetaan puristimeen ja niitä puristetaan 1,5–2 tuntia. Puristamisen jälkeen juustot poistetaan muoteista, pyyhkeet otetaan pois ja muotin ja kannen väliin puristamisen aikana mahdollisesti syntyneet särmät siistitään. |
| --- | --- |

—

Juuston muotoileminen ja puristaminen. Juusto muotoillaan juustoumasta. Prosessi kestää 20–25 minuuttia, minkä jälkeen juustomassa leikataan paloiksi, jotka laitetaan käsin lieriön muotoisiin muotteihin; puristaminen tapahtuu painovoimaisesti. Puristamisen aikana juustoja käännellään kahdesti tai kolmesti. Painovoimaisesti tapahtuva puristaminen kestää 20–25 minuuttia.

Painovoimaisen puristamisen jälkeen juustot poistetaan muoteista, kääritään kosteaan pyyhkeeseen reunojen muotoilemiseksi ja laitetaan takaisin muotteihin, joiden päälle asetetaan kansi. Muotit juustoineen laitetaan puristimeen ja niitä puristetaan 1,5–2 tuntia. Puristamisen jälkeen juustot poistetaan muoteista, pyyhkeet otetaan pois ja muotin ja kannen väliin puristamisen aikana mahdollisesti syntyneet särmät siistitään.

| — | Juuston suolaus. Juustot punnitaan ja laitetaan suolaveteen 36–48 tunniksi (aika riippuu teknisen prosessin etenemisestä ja prosessin tarjoamista mahdollisuuksista). Kun juustot on nostettu pois suolavedestä, ne asetetaan hyllyille ja niiden annetaan kuivua. Tämän jälkeen juustot sijoitetaan kypsytystelineisiin juustokellariin, jonka lämpötila on 10–14 °C ja kosteuspitoisuus 85–94 % ja jossa Penicillium pallidum Smith -mikrosientä kasvaa luonnollisesti. |
| --- | --- |

—

Juuston suolaus. Juustot punnitaan ja laitetaan suolaveteen 36–48 tunniksi (aika riippuu teknisen prosessin etenemisestä ja prosessin tarjoamista mahdollisuuksista). Kun juustot on nostettu pois suolavedestä, ne asetetaan hyllyille ja niiden annetaan kuivua. Tämän jälkeen juustot sijoitetaan kypsytystelineisiin juustokellariin, jonka lämpötila on 10–14 °C ja kosteuspitoisuus 85–94 % ja jossa Penicillium pallidum Smith -mikrosientä kasvaa luonnollisesti.

| — | Juuston kypsytys. Telineissä olevia juustoja käännellään vähintään viiden päivän välein perinteisellä tavalla, jotta ne pysyvät pystyasennossa ja säilyttävät muotonsa. Kypsytyksen aikana juustojen pintaan kehittyy mikrobikasvustoa, joka pestään pois 20–30 päivän kuluttua riippuen juuston silmämääräisen tarkastuksen ja aistinvaraisten ominaisuuksien (maku, aromi, koostumus) arvioinnin tuloksesta. Kun mikrobikasvusto on pesty pois juustojen pinnalta, juustot kuivataan ja päällystetään vahakuorella. |
| --- | --- |

—

Juuston kypsytys. Telineissä olevia juustoja käännellään vähintään viiden päivän välein perinteisellä tavalla, jotta ne pysyvät pystyasennossa ja säilyttävät muotonsa. Kypsytyksen aikana juustojen pintaan kehittyy mikrobikasvustoa, joka pestään pois 20–30 päivän kuluttua riippuen juuston silmämääräisen tarkastuksen ja aistinvaraisten ominaisuuksien (maku, aromi, koostumus) arvioinnin tuloksesta. Kun mikrobikasvusto on pesty pois juustojen pinnalta, juustot kuivataan ja päällystetään vahakuorella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Jotta voidaan säilyttää tämän pienikokoisen juuston (paino 0,25–0,7 kg) ainutlaatuiset ominaisuudet ja suojata sitä kuivumiselta (juusto kuivuu, jos parafiinikuori vahingoittuu), sitä myydään ainoastaan kokonaisena.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Etiketissä on oltava selvästi näkyvissä tuotteen nimi ”Liliputas”, valmistajan nimi ja EU:n tunnus.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Liliputas-juusto valmistetaan pienessä liettualaisessa Belvederisin kylässä, joka sijaitsee Jurbarkasin maalaiskunnassa Panemunėn luonnonpuiston alueella Nemunas-joen oikealla rannalla yksi kilometri Seredžiusista länteen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1.   Maantieteellisen alueen erityisyys

Belvederis on Liettuan meijerialan perinteinen osaamiskeskus. Vuonna 1921 erääseen kartanoon perustettiin maatalouskoulu, jonka oppiaineisiin kuului muun muassa meijeritalous. Muutaman vuoden kuluttua se muutettiin meijerikouluksi ja vuonna 1944 meijerialan tekniseksi oppilaitokseksi, jossa vaalittiin vuosien ajan Liettuan meijerialan opetusperinteitä. Oppilaitoksessa koulutettiin sen 34-vuotisen olemassaolon aikana yli 800 meijerialan asiantuntijaa, joista useimmat hankkivat kokemuksensa vuonna 1928 perustetussa Liettuan vanhimmassa juustolassa, jossa myös Liliputas-juusto valmistetaan. Juuston valmistukseen käytettävä maito kuumennettiin astiassa puulämmöllä. Separaattori oli käsikäyttöinen, ja juustomuotit valmistettiin puusta. Juustot pestiin käsin harjalla, talvisin kellarissa ja kesäisin ulkona. Juustolan vieressä oli jäävarasto, jossa säilytettiin Nemunas-joesta tuotuja jäälohkareita. Jäätä käytettiin juustokellareiden jäähdyttämiseen. Aluksi Belvederisin juustolassa valmistettiin suurempia (2,5–3,0 kg) pyöreitä puolikovia juustoja, mutta kun meijeriä laajennettiin, siellä alettiin vuodesta 1958 lähtien tuottaa myös pieniä (0,4–0,7 kg) juustoja, joista ryhdyttiin heti käyttämään nimeä ”Liliputas”. Juustomestari Jonas Jarušaitis oli ensimmäinen, joka hallitsi tämän juuston valmistuksen. Ensimmäisenä vuonna kypsytettiin ainoastaan 8 tonnia, mutta neljässä vuosikymmenessä tuotanto kasvoi 130 tonniin. Belvederisin juustolassa on säilytetty jälkipolville vanhoja puumuotteja, nostalgisia pahvisia pakkausrasioita ja vanha postikortti 1900-luvun puolivälistä, jossa kuvataan juustojen pesemistä vadissa ja kutsutaan mukaan ruhtinaallisiin juhlapitoihin, joiden aikana on tilaisuus maistella Belvederisin käsiteollisesti valmistettuja juustoja ja muita herkkuja.

Liliputas valmistetaan edelleen alkuperäisen, vuonna 1958 kehitetyn ainutlaatuisen menetelmän mukaan. Juustolan työntekijöiden sukupolvelta toiselle siirtynyt taito ja osaaminen on mahdollistanut tuotteen erityisen koon, aistinvaraisten ominaisuuksien ja laadun säilymisen.

5.2   Tuotteen erityisyys

Liliputas-juuston erityispiirteitä ovat sen pieni koko (vain 0,25–0,7 kg) sekä vahingoittumiselta suojaava vahakuori. Juuston raikas maitohappoinen maku ja aromi johtuvat siitä, että kypsytys tapahtuu pienissä erissä viileässä ja kosteassa kellarissa, jossa esiintyy Penicillium pallidum Smith -mikrosienen itiöitä. Kypsytyskellarin seinissä, hyllyillä tai katossa ei ole näkyvissä mikrobikasvustoa, mutta muutaman päivän kuluttua siitä, kun Liliputas-juustot on suolattu ja järjestetty hyllyille, ne alkavat muistuttaa silkkiäistoukan kotelokoppaa. Jotta mikrobikasvusto ei leviäisi juuston sisälle kypsymisen aikana, juustoa suojaa puristamisen aikana muodostunut kuori, jonka aikaansaamiseksi juustot poistetaan muoteista painovoimaisen puristamisen jälkeen ja kääritään puuvillapyyhkeisiin ennen kuin ne laitetaan takaisin lieriönmuotoisiin muotteihin ja sijoitetaan puristimiin.

Juustot tuotetaan perinteiseen tapaan lähes kokonaan käsiteollisesti, ts. juustomassa leikataan ja laitetaan muotteihin, juustot kääritään pyyhkeisiin, käännetään, pestään, kuivataan ja vahataan käsin. Tämän prosessin aikana kukin juusto käsitellään yli 50 kertaa.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Suojatun maantieteellisen merkinnän rekisteröintihakemus perustuu perinteeseen, erityiseen tuotantomenetelmään ja tuotteen maineeseen.

Yleisön tietoisuudessa Belvederis, Liettuan meijerialan perinteinen osaamiskeskus, yhdistetään välittömästi vertaansa vailla olevaan Liliputas-juustoon, jota on valmistettu samalla tavalla vuodesta 1958 lähtien. Belvederisin juustola on nykyisin tämän ainutlaatuisen käsin valmistetun juuston ainoa tuottaja.

Liliputas-juuston erityinen maku ja aromi johtuvat pienissä erissä tapahtuvasta kypsytyksestä sisäisen mikrobikasvuston ja 4 kohdassa yksilöidyn maantieteellisen alueen kellareissa esiintyvän Penicillium pallidum Smith -mikrosienen avulla, kun kellareiden lämpötila pidetään jatkuvasti 10–14 °C:ssa ja kosteus 85–94 prosentissa.

Liliputas-juustoa on esitelty monissa näyttelyissä sekä Liettuassa että ulkomailla, ja se on saavuttanut suuren menestyksen esimerkiksi Leipzigissa, Poznánissa, Zagrebissa, Lontoossa, Pariisissa, Kööpenhaminassa ja Wienissä. Liliputas voitti kultamitalin silloisessa Saksan demokraattisessa tasavallassa järjestetyssä Agra-76-näyttelyssä. Vuonna 1984 se palkittiin kunniakirjalla entisessä Neuvostoliitossa järjestetyssä Uglichin juustonnäyttelyssä ja laatukilpailussa, ja vuonna 2002 se voitti kultamitalin Liettuan teollisuusliiton järjestämässä vuoden liettualainen tuote -kilpailussa. Kansainvälisessä elintarvike- ja juomanäyttelyssä ”World Food Moscow 2005” se voitti pronssimitalin, ja niin ikään Moskovassa järjestetyssä kansainvälisessä maatalous- ja elintarvikenäyttelyssä ”Zolotaja osen 2008” Liliputas oli näkyvästi esillä Liettuan maatalousministeriön kokoamalla liettualaisten tuotteiden osastolla. Kansainvälisessä maatalous-, elintarvike- ja pakkausteollisuusalan yrityksille tarkoitetussa AgroBalt 2010 -näyttelyssä Liliputas palkittiin luonnollisuutensa ja ekologisuutensa ansiosta. Liliputas-juustosta ja sen tuotannolle omistautuneista toimijoista on kerrottu usein Liettuan lehdistössä (1999–2003).

Vaikka Liliputas on kaksi kertaa kalliimpaa kuin teollisesti valmistettu juusto, laatua ja luonnollisia käsin tehtyjä tuotteita arvostavat kuluttajat ovat pysyneet sille uskollisina. Tuotantomäärät ovat säilyneet vakaina vuosien kuluessa.

Eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmä

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

---