# Eiropas Savienības C 117/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 117 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 11. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 117

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 11. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 13.–16. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 13.–16. septembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 14. septembris |
| 2022/C 117/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par LGBTIK tiesībām ES (2021/2679(RSP)) | 2 |
| 2022/C 117/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz nākotnes prasībām atbilstošu iekšzemes ūdensceļu transportu Eiropā (2021/2015(INI)) | 7 |
| 2022/C 117/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem (2020/2120(INI)) | 18 |
| 2022/C 117/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par jaunu pieeju Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai (2020/2276(INI)) | 30 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris |
| 2022/C 117/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (2021/2037(INI)) | 40 |
| 2022/C 117/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (2019/2186(INI)) | 53 |
| 2022/C 117/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par tematu Zvejnieki par nākotni: jaunas darbaspēka paaudzes piesaistīšana zvejniecības nozarei un darbvietu radīšana piekrastes kopienās (2019/2161(INI)) | 67 |
| 2022/C 117/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par plāniem un darbībām pārejas paātrināšanai uz inovāciju bez dzīvnieku izmantošanas pētniecībā, obligātajā testēšanā un izglītībā (2021/2784(RSP)) | 84 |
| 2022/C 117/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, lai dzimumbalstīta vardarbība tiktu iekļauta kā jauna noziegumu joma LESD 83. panta 1. punktā uzskaitītajā noziegumu jomu sarakstā (2021/2035(INL)) | 88 |
| 2022/C 117/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par valdības vēršanos pret protestiem un pilsoņiem Kubā (2021/2872(RSP)) | 104 |
| 2022/C 117/11 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lietu Apvienotajos Arābu Emirātos (2021/2873(RSP)) | 109 |
| 2022/C 117/12 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Kakumas bēgļu nometnē Kenijā (2021/2874(RSP)) | 114 |
| 2022/C 117/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (2020/2046(INI)) | 120 |
| 2022/C 117/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2021/2877(RSP)) | 133 |
| 2022/C 117/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Libānā (2021/2878(RSP)) | 143 |
| 2022/C 117/16 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (2021/2880(RSP)) | 151 |
| 2022/C 117/17 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par pārredzamības un integritātes stiprināšanu ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru (2020/2133(INI)) | 159 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris |
| 2022/C 117/18 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Krievijas politisko attiecību ievirzi (2021/2042(INI)) | 170 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

2022/C 117/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par LGBTIK tiesībām ES (2021/2679(RSP))

2

2022/C 117/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz nākotnes prasībām atbilstošu iekšzemes ūdensceļu transportu Eiropā (2021/2015(INI))

7

2022/C 117/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem (2020/2120(INI))

18

2022/C 117/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par jaunu pieeju Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai (2020/2276(INI))

30

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

2022/C 117/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (2021/2037(INI))

40

2022/C 117/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (2019/2186(INI))

53

2022/C 117/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par tematu Zvejnieki par nākotni: jaunas darbaspēka paaudzes piesaistīšana zvejniecības nozarei un darbvietu radīšana piekrastes kopienās (2019/2161(INI))

67

2022/C 117/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par plāniem un darbībām pārejas paātrināšanai uz inovāciju bez dzīvnieku izmantošanas pētniecībā, obligātajā testēšanā un izglītībā (2021/2784(RSP))

84

2022/C 117/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, lai dzimumbalstīta vardarbība tiktu iekļauta kā jauna noziegumu joma LESD 83. panta 1. punktā uzskaitītajā noziegumu jomu sarakstā (2021/2035(INL))

88

2022/C 117/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par valdības vēršanos pret protestiem un pilsoņiem Kubā (2021/2872(RSP))

104

2022/C 117/11

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lietu Apvienotajos Arābu Emirātos (2021/2873(RSP))

Ahmed Mansoor

109

2022/C 117/12

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Kakumas bēgļu nometnē Kenijā (2021/2874(RSP))

114

2022/C 117/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (2020/2046(INI))

120

2022/C 117/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2021/2877(RSP))

133

2022/C 117/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Libānā (2021/2878(RSP))

143

2022/C 117/16

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (2021/2880(RSP))

151

2022/C 117/17

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par pārredzamības un integritātes stiprināšanu ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru (2020/2133(INI))

159

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

2022/C 117/18

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Krievijas politisko attiecību ievirzi (2021/2042(INI))

170

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 14. septembris |
| 2022/C 117/19 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Guy Verhofstadt privilēģijas un imunitāti (2021/2030(IMM)) | 188 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

2022/C 117/19

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Guy Verhofstadt privilēģijas un imunitāti (2021/2030(IMM))

Guy Verhofstadt

188

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 14. septembris |
| 2022/C 117/20 | P9_TA(2021)0363Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības: termiņa pagarināšana konkrētām sugām ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu sparģeļu sugām un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupām (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu Asparagus officinalis L. sugu šķirnēm un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupu šķirnēm | 190 |
| 2022/C 117/21 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (Lēmums par aizjūras asociāciju, ietverot Grenlandi) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS)) | 191 |
| 2022/C 117/22 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) | 192 |
| 2022/C 117/23 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) | 255 |
| | Trešdiena, 2021. gada 15. septembris |
| 2022/C 117/24 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz 2021. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projektu: Brexit korekcijas rezerve (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD)) | 338 |
| 2022/C 117/25 | P9_TA(2021)0371To dzelzceļa uzņēmumu drošības sertifikātu un darbības licenču derīguma termiņa pagarināšana, kuri nodrošina pārvadājumus Lamanša tunelī ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2222 groza attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2020/2222, lai pagarinātu drošības sertifikātu un licenču derīguma termiņu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas, izmantojot Lamanša pastāvīgo savienojumu | 340 |
| 2022/C 117/26 | P9_TA(2021)0372Oficiālās kontroles, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, kuras veic no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam un Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz mājputnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi | 341 |
| 2022/C 117/27 | P9_TA(2021)0373
  Brexit korekcijas rezerve ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi | 342 |
| 2022/C 117/28 | P9_TA(2021)0374ES zilās kartes direktīva ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2009/50/EK | 344 |
| 2022/C 117/29 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD)) | 345 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris |
| 2022/C 117/30 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE)) | 348 |
| 2022/C 117/31 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) | 349 |
| 2022/C 117/32 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) | 350 |
| 2022/C 117/33 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE)) | 351 |
| 2022/C 117/34 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE)) | 352 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

2022/C 117/20

P9_TA(2021)0363Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības: termiņa pagarināšana konkrētām sugām ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu sparģeļu sugām un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupām (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu Asparagus officinalis L. sugu šķirnēm un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupu šķirnēm

Asparagus officinalis

šķirnēm

190

2022/C 117/21

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (Lēmums par aizjūras asociāciju, ietverot Grenlandi) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

191

2022/C 117/22

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

192

2022/C 117/23

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

255

Trešdiena, 2021. gada 15. septembris

2022/C 117/24

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz 2021. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projektu: Brexit korekcijas rezerve (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

Brexit

338

2022/C 117/25

P9_TA(2021)0371To dzelzceļa uzņēmumu drošības sertifikātu un darbības licenču derīguma termiņa pagarināšana, kuri nodrošina pārvadājumus Lamanša tunelī ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2222 groza attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2020/2222, lai pagarinātu drošības sertifikātu un licenču derīguma termiņu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas, izmantojot Lamanša pastāvīgo savienojumu

340

2022/C 117/26

P9_TA(2021)0372Oficiālās kontroles, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, kuras veic no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam un Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz mājputnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi

341

2022/C 117/27

P9_TA(2021)0373
  Brexit korekcijas rezerve ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi

Brexit

Brexit

Brexit

342

2022/C 117/28

P9_TA(2021)0374ES zilās kartes direktīva ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2009/50/EK

kvalificētas

344

2022/C 117/29

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

345

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

2022/C 117/30

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

348

2022/C 117/31

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

349

2022/C 117/32

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

350

2022/C 117/33

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

351

2022/C 117/34

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

352

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

11.3.2022

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 13.–16. septembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/2

---

P9_TA(2021)0366

LGBTI+ tiesības ES

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par LGBTIK tiesībām ES (2021/2679(RSP))

(2022/C 117/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. un 3. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 8., 10., 18. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. un 3. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 8., 10., 18. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 7., 9., 21. pantu, 24. panta 2. un 3. punktu un 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 7., 9., 21. pantu, 24. panta 2. un 3. punktu un 45. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 8. pantu par tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un 14. pantu un 12. protokolu par diskriminācijas aizliegumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 8. pantu par tiesībām uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un 14. pantu un 12. protokolu par diskriminācijas aizliegumu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1961. gada 18. oktobrī Turīnā parakstīto Eiropas Sociālo hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1961. gada 18. oktobrī Turīnā parakstīto Eiropas Sociālo hartu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2018. gada 10. oktobra Rezolūciju 2239(2018) par privāto un ģimenes dzīvi: līdztiesības panākšana neatkarīgi no seksuālās orientācijas (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2018. gada 10. oktobra Rezolūciju 2239(2018) par privāto un ģimenes dzīvi: līdztiesības panākšana neatkarīgi no seksuālās orientācijas (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2015. gada 22. aprīļa Rezolūciju 2048(2015) par transpersonu diskrimināciju Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2015. gada 22. aprīļa Rezolūciju 2048(2015) par transpersonu diskrimināciju Eiropā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (5),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp par no LGBTI brīvām zonām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp par no LGBTI brīvām zonām (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2018. gada 5. jūnija spriedumu lietā Relu Adrian Coman un citi pret Inspectoratul General pentru Imigrări un Ministerul Afacerilor Interne (9) un 2020. gada 23. aprīļa spriedumu lietā NH pret Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI — Rete Lenford (10), kā arī ģenerāladvokātes J. Kokott 2021. gada 15. aprīļa secinājumus lietā V.M.A. pret Stolichna Obsthina, Rayon “Pancharevo” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2018. gada 5. jūnija spriedumu lietā Relu Adrian Coman un citi pret Inspectoratul General pentru Imigrări un Ministerul Afacerilor Interne (9) un 2020. gada 23. aprīļa spriedumu lietā NH pret Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI — Rete Lenford (10), kā arī ģenerāladvokātes J. Kokott 2021. gada 15. aprīļa secinājumus lietā V.M.A. pret Stolichna Obsthina, Rayon “Pancharevo” (11),

| — | ņemot vērā EST spriedumus lietās Maruko, Römer, un Hay (12) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumu lietā Taddeucci & McCall (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EST spriedumus lietās Maruko, Römer, un Hay (12) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumu lietā Taddeucci & McCall (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu,

| A. | tā kā LGBTIK tiesības ir cilvēktiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā LGBTIK tiesības ir cilvēktiesības;

| B. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par LGBTIK diskrimināciju ES kopumā un konkrēti par viendzimuma pāru un varavīksnes ģimeņu diskrimināciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par LGBTIK diskrimināciju ES kopumā un konkrēti par viendzimuma pāru un varavīksnes ģimeņu diskrimināciju;

| C. | tā kā šajos lūgumrakstos aicināts, no vienas puses, garantēt varavīksnes ģimenēm tādas pašas ģimenes tiesības kā dažādu dzimumu ģimenēm un viņu bērniem visās dalībvalstīs, īpaši tiesības uz brīvu pārvietošanos ES un viņu attiecību un vecāku statusa savstarpēju atzīšanu, un, no otras puses, īstenot pasākumus pret Poliju, kas pārkāpj nediskriminēšanas, līdztiesības un vārda brīvības principus, tostarp attiecībā uz “reģionālajām ģimenes tiesību hartām “un rezolūcijām, kurās pašvaldības un reģioni pasludināti par brīviem no “LGBTI ideoloģijas” (tā sauktās “no LGBTI brīvās zonas”); |
| --- | --- |

C.

tā kā šajos lūgumrakstos aicināts, no vienas puses, garantēt varavīksnes ģimenēm tādas pašas ģimenes tiesības kā dažādu dzimumu ģimenēm un viņu bērniem visās dalībvalstīs, īpaši tiesības uz brīvu pārvietošanos ES un viņu attiecību un vecāku statusa savstarpēju atzīšanu, un, no otras puses, īstenot pasākumus pret Poliju, kas pārkāpj nediskriminēšanas, līdztiesības un vārda brīvības principus, tostarp attiecībā uz “reģionālajām ģimenes tiesību hartām “un rezolūcijām, kurās pašvaldības un reģioni pasludināti par brīviem no “LGBTI ideoloģijas” (tā sauktās “no LGBTI brīvās zonas”);

| D. | tā kā Lūgumrakstu komiteja 2021. gada 22. martā rīkoja darbsemināru par LGBTI+ tiesībām ES, kurā tika prezentēts pētījums par šķēršļiem varavīksnes ģimeņu pārvietošanās brīvībai Eiropas Savienībā, ko komitejas vārdā pasūtījis Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments; |
| --- | --- |

D.

tā kā Lūgumrakstu komiteja 2021. gada 22. martā rīkoja darbsemināru par LGBTI+ tiesībām ES, kurā tika prezentēts pētījums par šķēršļiem varavīksnes ģimeņu pārvietošanās brīvībai Eiropas Savienībā, ko komitejas vārdā pasūtījis Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments;

| E. | tā kā minētajā pētījumā secināts, ka 2021. gadā varavīksnes ģimenes joprojām saskaras ar lieliem šķēršļiem pārvietošanās brīvībai ES, kuri negatīvi skar viņu bērnu intereses, un ka, īstenojot ES kompetenci attiecībā uz ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos, ES iestādes varētu rīkoties, lai šos šķēršļus likvidētu; tā kā vecāki, kuri ir transpersonas un kuru personu apliecinošie dokumenti netiek atzīti pēc robežas šķērsošanas, var zaudēt visas juridiskās saites ar saviem bērniem, savukārt tas smagi skartu bērnu intereses; |
| --- | --- |

E.

tā kā minētajā pētījumā secināts, ka 2021. gadā varavīksnes ģimenes joprojām saskaras ar lieliem šķēršļiem pārvietošanās brīvībai ES, kuri negatīvi skar viņu bērnu intereses, un ka, īstenojot ES kompetenci attiecībā uz ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos, ES iestādes varētu rīkoties, lai šos šķēršļus likvidētu; tā kā vecāki, kuri ir transpersonas un kuru personu apliecinošie dokumenti netiek atzīti pēc robežas šķērsošanas, var zaudēt visas juridiskās saites ar saviem bērniem, savukārt tas smagi skartu bērnu intereses;

| F. | tā kā LESD 21. pantā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 21. pantā noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā;

| G. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija;

| H. | tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā un būtu pilnībā jāievēro; tā kā līdztiesība un minoritāšu aizsardzība ir ES vērtības, kas nostiprinātas LES 2. pantā un ko ES attīsta ar līdztiesības savienības iniciatīvām un darbībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā un būtu pilnībā jāievēro; tā kā līdztiesība un minoritāšu aizsardzība ir ES vērtības, kas nostiprinātas LES 2. pantā un ko ES attīsta ar līdztiesības savienības iniciatīvām un darbībām;

| I. | tā kā 2020. gada septembrī Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena runā par stāvokli Savienībā uzsvēra: “Ja esat vecāks vienā valstī, jūs esat vecāks katrā valstī,” norādot uz nepieciešamību savstarpēji atzīt ģimenes saites Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2020. gada septembrī Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena runā par stāvokli Savienībā uzsvēra: “Ja esat vecāks vienā valstī, jūs esat vecāks katrā valstī,” norādot uz nepieciešamību savstarpēji atzīt ģimenes saites Eiropas Savienībā;

| J. | tā kā visas dalībvalstis ir uzņēmušās pienākumus un saistības, kuras ir noteiktas starptautiskajās tiesībās un ES līgumos un saskaņā ar kurām pamattiesības ir jāievēro, jāgarantē, jāaizsargā un jāizpilda; |
| --- | --- |

J.

tā kā visas dalībvalstis ir uzņēmušās pienākumus un saistības, kuras ir noteiktas starptautiskajās tiesībās un ES līgumos un saskaņā ar kurām pamattiesības ir jāievēro, jāgarantē, jāaizsargā un jāizpilda;

| K. | tā kā, lai gan ES ir panākts progress tādos aspektos kā laulība un civilpartnerība, LGBTIK adopcijas tiesības un tiesību aktos noteiktā aizsardzība pret diskrimināciju, naida runu un naida noziegumiem, ir bijis vērojams arī regress, piemēram, naidīga ievēlētu politiķu retorika, homofobiskas un transfobiskas vardarbības pieaugums un tā dēvēto “no LGBTI brīvo zonu” izsludināšana; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai gan ES ir panākts progress tādos aspektos kā laulība un civilpartnerība, LGBTIK adopcijas tiesības un tiesību aktos noteiktā aizsardzība pret diskrimināciju, naida runu un naida noziegumiem, ir bijis vērojams arī regress, piemēram, naidīga ievēlētu politiķu retorika, homofobiskas un transfobiskas vardarbības pieaugums un tā dēvēto “no LGBTI brīvo zonu” izsludināšana;

| L. | tā kā LGBTIK Eiropā joprojām cieš no diskriminācijas un vardarbības; tā kā 2021. gada “Rainbow Europe Map” — ILGA-Europe ikgadējais salīdzinošās novērtēšanas rīks — liecina par plaši izplatītu un gandrīz pilnīgu stagnāciju LGBTIK cilvēktiesību jomā, īpaši attiecībā uz ģimenes tiesību aktu atzīšanu visā Eiropā, un ka šogad nav bijusi neviena pati juridiska vai rīcībpolitiska izmaiņa, kas pozitīvi ietekmētu LGBTIK; |
| --- | --- |

L.

tā kā LGBTIK Eiropā joprojām cieš no diskriminācijas un vardarbības; tā kā 2021. gada “Rainbow Europe Map” — ILGA-Europe ikgadējais salīdzinošās novērtēšanas rīks — liecina par plaši izplatītu un gandrīz pilnīgu stagnāciju LGBTIK cilvēktiesību jomā, īpaši attiecībā uz ģimenes tiesību aktu atzīšanu visā Eiropā, un ka šogad nav bijusi neviena pati juridiska vai rīcībpolitiska izmaiņa, kas pozitīvi ietekmētu LGBTIK;

| M. | tā kā 2019. gadā veiktā apsekojumā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) konstatēja, ka ES pieaug diskriminācija seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmju un dzimumpazīmju dēļ; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2019. gadā veiktā apsekojumā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) konstatēja, ka ES pieaug diskriminācija seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmju un dzimumpazīmju dēļ;

| N. | tā kā LGBTIK dažās dalībvalstīs joprojām saskaras ar diskrimināciju attiecībā uz sociālo aizsardzību, sociālo nodrošinājumu, veselības aprūpi, izglītību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas ir pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļiem, un to piegādi; tā kā horizontālā direktīva par nediskriminēšanu, kas šo aizsardzības iztrūkumu ārpus nodarbinātības jomas daļēji varētu kompensēt, Padomē ir bloķēta vairāk nekā 10 gadus; |
| --- | --- |

N.

tā kā LGBTIK dažās dalībvalstīs joprojām saskaras ar diskrimināciju attiecībā uz sociālo aizsardzību, sociālo nodrošinājumu, veselības aprūpi, izglītību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas ir pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļiem, un to piegādi; tā kā horizontālā direktīva par nediskriminēšanu, kas šo aizsardzības iztrūkumu ārpus nodarbinātības jomas daļēji varētu kompensēt, Padomē ir bloķēta vairāk nekā 10 gadus;

| O. | tā kā ne visas ES dalībvalstis nodrošina LGBTIK tiesisko aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā ne visas ES dalībvalstis nodrošina LGBTIK tiesisko aizsardzību pret diskrimināciju;

| P. | tā kā nav nedz ES noteikumu par vecāka stāvokļa spriedumu atzīšanu starp dalībvalstīm, nedz ES noteikumu, kuru mērķis būtu atrisināt konfliktus šajā aspektā; tā kā dažas dalībvalstis citās dalībvalstīs noslēgtas viendzimuma laulības neatzīst valsts tiesību aktu izpratnē, izņemot uzturēšanās atļaujas vajadzībām; tā kā šķiet, ka dažas dalībvalstis, kas atļauj viendzimuma laulības, nevēlas atzīt viendzimuma reģistrētus partnerus no citām dalībvalstīm; tā kā dažās dalībvalstīs viendzimuma pāri ar bērniem var netikt juridiski atzīti par savu bērnu kopvecākiem (14); tā kā transpersonām vecākiem, šķērsojot robežu, bieži netiek atzīts juridiskais dzimums, līdz ar to robežkontroles iestādes neatzīst viņus par viņu bērnu vecākiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā nav nedz ES noteikumu par vecāka stāvokļa spriedumu atzīšanu starp dalībvalstīm, nedz ES noteikumu, kuru mērķis būtu atrisināt konfliktus šajā aspektā; tā kā dažas dalībvalstis citās dalībvalstīs noslēgtas viendzimuma laulības neatzīst valsts tiesību aktu izpratnē, izņemot uzturēšanās atļaujas vajadzībām; tā kā šķiet, ka dažas dalībvalstis, kas atļauj viendzimuma laulības, nevēlas atzīt viendzimuma reģistrētus partnerus no citām dalībvalstīm; tā kā dažās dalībvalstīs viendzimuma pāri ar bērniem var netikt juridiski atzīti par savu bērnu kopvecākiem (14); tā kā transpersonām vecākiem, šķērsojot robežu, bieži netiek atzīts juridiskais dzimums, līdz ar to robežkontroles iestādes neatzīst viņus par viņu bērnu vecākiem,

| 1. | atzinīgi vērtē pirmo LGBTIK līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, kuru Eiropas Komisija pieņēma 2020. gada 12. novembrī (COM(2020)0698) un kurā divas svarīgas darbības ir likumdošanas iniciatīva ar mērķi aizsargāt varavīksnes ģimeņu tiesības un 2009. gada brīvas pārvietošanās vadlīniju atjaunināšana līdz 2022. gadam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par diskrimināciju, ar ko ES saskaras varavīksnes ģimenes un viņu bērni, un par to, ka tām tiek liegtas to tiesības seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes vai vecāku vai partneru dzimumpazīmju dēļ; aicina Komisiju un dalībvalstis izbeigt šo diskrimināciju un likvidēt šķēršļus, ar kuriem tās saskaras, mēģinot izmantot pamattiesības uz pārvietošanās brīvību ES; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir jāstrādā pie tā, lai LGBTIK varētu pilnībā izmantot pamattiesības visās ES dalībvalstīs, un atgādina, ka tāpēc ES iestādēm un dalībvalstīm ir pienākums šīs tiesības ievērot un aizsargāt saskaņā ar Līgumiem un Hartu, kā arī starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka ES ir jāpieņem vienota pieeja viendzimuma laulību un partnerību atzīšanai; konkrētāk, aicina dalībvalstis ieviest attiecīgus tiesību aktus, kas nodrošinātu, ka bez diskriminācijas tiek pilnībā ievērotas visu ģimeņu tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi un brīvu pārvietošanos, ieskaitot pasākumus, kuri atvieglotu juridiskā dzimuma atzīšanu vecākiem, kas ir transpersonas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka ES tiesību akti prevalē pār visu veidu valsts tiesību aktiem, ieskaitot pretrunīgus konstitucionālos noteikumus, un ka tāpēc dalībvalstis nevar atsaukties uz konstitucionālu viendzimuma laulību aizliegumu vai “morāles” vai sabiedriskās kārtības konstitucionālo aizsardzību nolūkā ierobežot pamattiesības uz cilvēku brīvu pārvietošanos ES, pārkāpjot to varavīksnes ģimeņu tiesības, kuras pārvietojas to teritorijā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | maksimāli stingri nosoda to, ka 2008. gada 2. jūlija priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (15) vēl nav pieņemts; aicina Padomi to apstiprināt; uzsver, ka šāda bloķēšana sūta nepareizu ES iestāžu signālu, proti, ka tās ignorē un pieļauj smagu diskrimināciju ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visas ES dalībvalstis respektē varavīksnes ģimeņu locekļu, kuri pārceļas uz to teritoriju no citas dalībvalsts, ģimenes saikņu juridisko nepārtrauktību, vismaz visos apstākļos, kad to prasa Eiropas Cilvēktiesību konvencija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju ierosināt regulējumu, kas visām dalībvalstīm prasītu valsts tiesību aktu izpratnē atzīt citā dalībvalstī izdotā dzimšanas apliecībā minētos pieaugušos par bērna likumīgajiem vecākiem neatkarīgi no pieaugušo juridiskā dzimuma vai civilstāvokļa un prasītu visām dalībvalstīm ar valsts tiesību aktiem atzīt laulības vai reģistrētas partnerattiecības, kas noslēgtas citā dalībvalstī, visos gadījumos, kad laulātajiem vai reģistrētajiem partneriem saskaņā ar ECT judikatūru ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi; uzsver, ka ir svarīgi atzīt dzimšanas apliecības visās dalībvalstīs neatkarīgi no vecāku dzimuma, jo tas nodrošinātu, ka bērni, pārceļoties uz citu dalībvalsti, nekļūst par bezvalstniekiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atbalsta Komisijas apņemšanos ierosināt likumdošanas iniciatīvu ar mērķi paplašināt noziegumu ES sarakstu, iekļaujot tajā naida noziegumus un naida runu, arī gadījumos, kad tie vērsti pret LGBTIK, kā arī priekšlikumu par vecāku stāvokļa savstarpēju atzīšanu un iespējamiem pasākumiem, ar ko atbalstīt viendzimuma partnerības savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm; aicina nākamās Padomes prezidentvalstis savā darba kārtībā šos jautājumus skatīt prioritāri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, kas nodrošinātu pārvietošanās brīvību visām ģimenēm, arī varavīksnes ģimenēm, saskaņā ar spriedumu lietā Coman & Hamilton (16), kurā teikts, ka Brīvas pārvietošanās direktīvā lietotais jēdziens “laulātais” attiecas arī uz viendzimuma partneriem; prasa, lai Komisija pārbauda, vai dalībvalstis ievēro spriedumu lietā Coman & Hamilton, un pret tām valstīm, kuras to neievēro, veic izpildes panākšanas pasākumus saskaņā ar LESD 258. pantu; aicina Komisiju veikt izpildes panākšanas pasākumus pret Rumāniju sakarā ar to, ka tā pastāvīgi neievēro šo spriedumu, un ar tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu, kā dēļ prasītājam nācās vērsties ECT, lai saņemtu tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa, lai Komisija savās gaidāmajās brīvas pārvietošanās vadlīnijās iekļauj precizējumu, kas nodrošinātu, ka Direktīva 2000/78/EK tiek interpretēta, ņemot vērā EST spriedumus lietās Maruko, Römer un Hay un ECT spriedumu lietā Taddeucci & McCall, kur dalībvalstīm ir noteikts pienākums aizliegt diskrimināciju pret viendzimuma pāriem nodarbinātībā, profesionālajā apmācībā vai jebkurā citā jomā, kas ietilpst direktīvas materiālajā piemērošanas jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt Direktīvas 2004/38/EK 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu, it īpaši svītrot nosacījumu “ja uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktos reģistrētas partnerattiecības ir noteiktas kā līdzvērtīgas laulībai”, lai nodrošinātu atbilstību Hartas 21. pantam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju nolūkā nodrošināt brīvas pārvietošanās tiesību aktu pareizu piemērošanu savās gaidāmajās brīvas pārvietošanās vadlīnijās mudināt dalībvalstis konsekventi īstenot Direktīvu 2004/38/EK, nediskriminējot personas, uz kurām attiecas direktīva, piemēram, dažādu dzimumu un viendzimuma pārus, precizēt, ka terminiem “partneris”, “vecāks”, “bērns”, “lejupējs radinieks” un “augšupējs radinieks” būtu jāattiecas arī uz varavīksnes ģimenēm, nodrošināt, ka tām, izmantojot ES brīvas pārvietošanās tiesības, ir tādas pašas ģimenes atkalapvienošanās tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem, kādas ir pretēju dzimumu pāru veidotām ģimenēm, kā arī nodrošināt, ka pāra personisko apstākļu novērtēšana, ko dalībvalstis veic, lai “atvieglotu” Savienības pilsoņa nereģistrēta partnera uzņemšanu savā teritorijā, notiek bez diskriminācijas seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa, lai Komisija vēršas pret diskrimināciju, ar ko saskaras LGBTIK Polijā un Ungārijā, un tādējādi pamudina dalībvalstis pareizi piemērot un ievērot ES tiesību aktus šajā jomā; aicina Padomi atsākt diskusijas par tiesvedību pret Poliju un Ungāriju saskaņā ar LES 7. pantu, tostarp par LGBTIK tiesībām; atgādina par savu 2020. gada 17. septembra nostāju un aicina Komisiju pilnībā izmantot tai pieejamos instrumentus, lai novērstu nepārprotamo risku, ka Polija un Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, kas ir Savienības pamatā, jo īpaši paātrinātas pārkāpuma procedūras un pieteikumus par pagaidu pasākumiem Tiesā, kā arī budžeta instrumentus; aicina Komisiju arī turpmāk regulāri informēt un cieši iesaistīt Parlamentu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Rezolūcija 2239(2018)PACE.

(2)  Rezolūcija 2048(2015)PACE.

(3)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(4)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0089.

(6)  OV C 255, 29.6.2021., 7. lpp.

(7)  OV C 449, 23.12.2020., 146. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0225.

(9)  Lieta C 673/16, Coman, EU:C:218:385.

(10)  Lieta C-507/18, NH, EU:C:2020:289.

(11)  Lieta C-490/20, V.M.A, EU:C:2021:296.

(12)  Lieta C-267/06, Maruko, EU:C:2008:179; lieta C-147/08, Römer, EU:C:2011:286; lieta C-267/12, Hay, EU:C:2013:823.

(13)  ECT, Taddeucci un McCall pret Itāliju, Nr. 51361/09.

(14)  “Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU” (“Šķēršļi, kas ierobežo varavīksnes ģimeņu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā”), pēc Lūgumrakstu komitejas pieprasījuma Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu departamenta pasūtīts pētījums, 2021. “Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU” (europa.eu).

(15)  COM(2008)0426.

(16)  2018. gada 5. jūnija spriedums, Coman, C-673/16, EU:C:2018:385.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/7

---

P9_TA(2021)0367

Virzība uz nākotnes prasībām atbilstošu iekšzemes ūdensceļu transportu Eiropā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz nākotnes prasībām atbilstošu iekšzemes ūdensceļu transportu Eiropā (2021/2015(INI))

(2022/C 117/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 25. februāra darba dokumentu “Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS)” (Direktīvas 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) novērtējums) (SWD(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 25. februāra darba dokumentu “Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS)” (Direktīvas 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) novērtējums) (SWD(2021)0050),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 24. februāra darba dokumentu “Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package” (Izvērtējums par 2013. gada tiesību aktu kopumu par mobilitāti pilsētās) (SWD(2021)0047), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 24. februāra darba dokumentu “Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package” (Izvērtējums par 2013. gada tiesību aktu kopumu par mobilitāti pilsētās) (SWD(2021)0047),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un tam pievienoto dienestu darba dokumentu (SWD(2020)0331), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un tam pievienoto dienestu darba dokumentu (SWD(2020)0331),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu “Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” (Vidusposma progresa ziņojums par to, kā tiek īstenota rīcības programma NAIADES II iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai (attiecībā uz 2014.–2017. gadu)) (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu “Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” (Vidusposma progresa ziņojums par to, kā tiek īstenota rīcības programma NAIADES II iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai (attiecībā uz 2014.–2017. gadu)) (SWD(2018)0428),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Direktīvu (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Direktīvu (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (3) un tās turpmāko pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (3) un tās turpmāko pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (4) (TEN-T regula) un tās turpmāko pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (4) (TEN-T regula) un tās turpmāko pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvu 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (5) un tās turpmāko pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvu 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (5) un tās turpmāko pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 21. oktobra secinājumus par politikas apsvērumiem attiecībā uz ārkārtas rīcības plānu Eiropas kravu pārvadājumu nozarei pandēmijas vai citas smagas krīzes gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 21. oktobra secinājumus par politikas apsvērumiem attiecībā uz ārkārtas rīcības plānu Eiropas kravu pārvadājumu nozarei pandēmijas vai citas smagas krīzes gadījumā,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumus “ES ūdens transporta nozare — turpmākā perspektīva: virzībā uz tādu ES ūdens transporta nozari, kura ir oglekļneitrāla, kurā nav negadījumu, kura ir automatizēta un konkurētspējīga”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumus “ES ūdens transporta nozare — turpmākā perspektīva: virzībā uz tādu ES ūdens transporta nozari, kura ir oglekļneitrāla, kurā nav negadījumu, kura ir automatizēta un konkurētspējīga”,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus “Iekšzemes ūdensceļu transports — apzināties un veicināt tā potenciālu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus “Iekšzemes ūdensceļu transports — apzināties un veicināt tā potenciālu”,

| — | ņemot vērā 2021. gada 27. aprīļa rezolūciju par tehniskajiem un darbības pasākumiem efektīvākam un tīrākam jūras transportam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 27. aprīļa rezolūciju par tehniskajiem un darbības pasākumiem efektīvākam un tīrākam jūras transportam (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (8),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par potenciāla atraisīšanu pasažieru pārvadājumiem pa ūdensceļiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par potenciāla atraisīšanu pasažieru pārvadājumiem pa ūdensceļiem (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0231/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0231/2021),

| A. | tā kā ES ūdens transporta nozare, tostarp iekšzemes ūdensceļu transports, ir stratēģiski nozīmīga, lai nodrošinātu piegādes integritāti un ostu konkurētspēju; tā kā 75 % no iekšzemes ūdensceļu kuģošanas notiek pāri robežām, tādēļ vienotajam tirgum ir svarīga koordinācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ūdens transporta nozare, tostarp iekšzemes ūdensceļu transports, ir stratēģiski nozīmīga, lai nodrošinātu piegādes integritāti un ostu konkurētspēju; tā kā 75 % no iekšzemes ūdensceļu kuģošanas notiek pāri robežām, tādēļ vienotajam tirgum ir svarīga koordinācija;

| B. | tā kā Eiropas valstīs ir dažādi lieli un mazāki kuģojami ūdensceļi un dažādas iekšzemes kuģu flotes, kas padara iekšzemes ūdensceļu transportu ļoti ērtu un noderīgu dažādu veidu un lielu kravu pārvadājumu veikšanai uz dažādiem galamērķiem pa ūdensceļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas valstīs ir dažādi lieli un mazāki kuģojami ūdensceļi un dažādas iekšzemes kuģu flotes, kas padara iekšzemes ūdensceļu transportu ļoti ērtu un noderīgu dažādu veidu un lielu kravu pārvadājumu veikšanai uz dažādiem galamērķiem pa ūdensceļiem;

| C. | tā kā iekšzemes ūdensceļu transports ir būtisks pīlārs pārejā uz multimodālu ilgtspējīgu transportu, bet vienlaikus saskaras ar ievērojamām problēmām; tā kā pārvadājumi pa iekšzemes ūdensceļiem pašlaik ir ļoti maza daļa no kravu pārvadājumiem Eiropas Savienībā (6,1 %), savukārt kravu pārvadājumi pa autoceļiem ir 76,3 % un pa dzelzceļu — 17,6 %; tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta modālā daļa pašreiz ir pārāk maza un tā ir būtiski jāpalielina, lai samazinātu autoceļu noslogotību, uzlabotu drošību, samazinātu emisijas un nodrošinātu kopumā ilgtspējīgāku transporta sistēmu; tā kā ir steidzami vajadzīga turpmāka rīcība, lai sasniegtu mērķi, kas paredz ievērojamu daļu no iekšzemes kravām, kuras pašlaik pārvadā pa autoceļiem (to īpatsvars ir 76,3 %), pārvirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem; tā kā šajā sakarā ir ļoti svarīgi sasaistīt jaunus ilgtspējīgus aprites un enerģētikas tirgus ar iekšzemes ūdensceļu transportu; |
| --- | --- |

C.

tā kā iekšzemes ūdensceļu transports ir būtisks pīlārs pārejā uz multimodālu ilgtspējīgu transportu, bet vienlaikus saskaras ar ievērojamām problēmām; tā kā pārvadājumi pa iekšzemes ūdensceļiem pašlaik ir ļoti maza daļa no kravu pārvadājumiem Eiropas Savienībā (6,1 %), savukārt kravu pārvadājumi pa autoceļiem ir 76,3 % un pa dzelzceļu — 17,6 %; tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta modālā daļa pašreiz ir pārāk maza un tā ir būtiski jāpalielina, lai samazinātu autoceļu noslogotību, uzlabotu drošību, samazinātu emisijas un nodrošinātu kopumā ilgtspējīgāku transporta sistēmu; tā kā ir steidzami vajadzīga turpmāka rīcība, lai sasniegtu mērķi, kas paredz ievērojamu daļu no iekšzemes kravām, kuras pašlaik pārvadā pa autoceļiem (to īpatsvars ir 76,3 %), pārvirzīt uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem; tā kā šajā sakarā ir ļoti svarīgi sasaistīt jaunus ilgtspējīgus aprites un enerģētikas tirgus ar iekšzemes ūdensceļu transportu;

| D. | tā kā iekšzemes ūdensceļu nozares turpmāka attīstība ir vieda, ilgtspējīga un konkurētspējīga Eiropas transporta tīkla izveides stūrakmens; tā kā Eiropas ūdensceļu pašreizējā kuģojamība ir sadrumstalota un modālo pārvirzi kavē nepietiekama caurlaides spēja, trūkstoši savienojumi un brīvi plūstošu iekšzemes ūdensceļu uzticamības trūkums; tā kā iekšzemes ūdensceļiem kā vienam no videi visnekaitīgākajiem transporta veidiem ar lielā mērā neizmantotu papildu potenciālu attiecībā uz ievērojamu preču daudzumu pārvadāšanu Eiropas Savienībā var būt būtiska nozīme saistībā ar ES klimata mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā iekšzemes ūdensceļu nozares turpmāka attīstība ir vieda, ilgtspējīga un konkurētspējīga Eiropas transporta tīkla izveides stūrakmens; tā kā Eiropas ūdensceļu pašreizējā kuģojamība ir sadrumstalota un modālo pārvirzi kavē nepietiekama caurlaides spēja, trūkstoši savienojumi un brīvi plūstošu iekšzemes ūdensceļu uzticamības trūkums; tā kā iekšzemes ūdensceļiem kā vienam no videi visnekaitīgākajiem transporta veidiem ar lielā mērā neizmantotu papildu potenciālu attiecībā uz ievērojamu preču daudzumu pārvadāšanu Eiropas Savienībā var būt būtiska nozīme saistībā ar ES klimata mērķu sasniegšanu;

| E. | tā kā kopējais īpatsvars pārrobežu kravu pārvadājumiem pa mūsu iekšzemes ūdensceļiem ir 54 % Reinas–Alpu koridorā, 35 % Ziemeļjūras–Vidusjūras koridorā un 38 % Ziemeļjūras–Baltijas jūras koridorā; tā kā ir svarīgi turpināt TEN-T iekšzemes ūdensceļu pamattīkla izveidi, kā arī savienojumus ar visaptverošo tīklu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopējais īpatsvars pārrobežu kravu pārvadājumiem pa mūsu iekšzemes ūdensceļiem ir 54 % Reinas–Alpu koridorā, 35 % Ziemeļjūras–Vidusjūras koridorā un 38 % Ziemeļjūras–Baltijas jūras koridorā; tā kā ir svarīgi turpināt TEN-T iekšzemes ūdensceļu pamattīkla izveidi, kā arī savienojumus ar visaptverošo tīklu;

| F. | tā kā Eiropas ūdensceļu satiksme paļaujas uz netraucētiem un efektīviem pārrobežu savienojumiem, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T pamattīklus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas ūdensceļu satiksme paļaujas uz netraucētiem un efektīviem pārrobežu savienojumiem, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T pamattīklus;

| G. | tā kā Komisijas baltajā grāmatā par transportu, kas publicēta jau 2011. gadā, tika uzsvērts, ka Eiropā ir jāpalielina iekšzemes ūdensceļu modālais īpatsvars, un tā kā kopš tā laika nav panākts pietiekams progress; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas baltajā grāmatā par transportu, kas publicēta jau 2011. gadā, tika uzsvērts, ka Eiropā ir jāpalielina iekšzemes ūdensceļu modālais īpatsvars, un tā kā kopš tā laika nav panākts pietiekams progress;

| H. | tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē valda liela vienprātība par to, ka zaļināšana ir būtiska, lai nodrošinātu nozares ilgtermiņa konkurētspēju un ļautu tai uzņemties nozīmīgu, uzticamu un ticamu lomu multimodālajā pārvirzē; tā kā nozarē tiek plaši apspriests, kā finansēt šo zaļo pārkārtošanos; tā kā ir pienācis laiks konkrētākiem pasākumiem, instrumentiem un līdzekļiem, lai sekmētu šī mērķa īstenošanu praksē; |
| --- | --- |

H.

tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē valda liela vienprātība par to, ka zaļināšana ir būtiska, lai nodrošinātu nozares ilgtermiņa konkurētspēju un ļautu tai uzņemties nozīmīgu, uzticamu un ticamu lomu multimodālajā pārvirzē; tā kā nozarē tiek plaši apspriests, kā finansēt šo zaļo pārkārtošanos; tā kā ir pienācis laiks konkrētākiem pasākumiem, instrumentiem un līdzekļiem, lai sekmētu šī mērķa īstenošanu praksē;

| I. | tā kā nepietiekamas investīcijas infrastruktūrā ir novedušas pie iekavētiem darbiem; tā kā kvalitatīva infrastruktūra ir sekmīgas iekšzemes ūdensceļu nozares pamats un mugurkauls; tā kā spējas palielināšanai ir savi ierobežojumi un uzmanība būtu vienlīdz jākoncentrē uz snieguma uzlabošanu un nozares uzticamības nodrošināšanu jebkurā laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā nepietiekamas investīcijas infrastruktūrā ir novedušas pie iekavētiem darbiem; tā kā kvalitatīva infrastruktūra ir sekmīgas iekšzemes ūdensceļu nozares pamats un mugurkauls; tā kā spējas palielināšanai ir savi ierobežojumi un uzmanība būtu vienlīdz jākoncentrē uz snieguma uzlabošanu un nozares uzticamības nodrošināšanu jebkurā laikā;

| J. | tā kā ievērojama daļa no ES iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumiem ir saistīta ar jūras ostām; tā kā gan jūras, gan iekšzemes ostām ir svarīga nozīme kā multimodāliem mezgliem, nodrošinot savienojumus ar citiem transporta veidiem, kas var pārņemt arī kravu pārvadājumus; tā kā tādēļ ir svarīgi un saskaņā ar TEN-T pamatnostādnēm tiek prasīts, lai jūras un iekšzemes ostas būtu labi savienotas savā starpā un tām būtu labi savienojumi ar iekšzemi; norāda, ka iekšzemes ostām būtu jākļūst par enerģijas centriem ilgtspējīgām alternatīvām degvielām; |
| --- | --- |

J.

tā kā ievērojama daļa no ES iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumiem ir saistīta ar jūras ostām; tā kā gan jūras, gan iekšzemes ostām ir svarīga nozīme kā multimodāliem mezgliem, nodrošinot savienojumus ar citiem transporta veidiem, kas var pārņemt arī kravu pārvadājumus; tā kā tādēļ ir svarīgi un saskaņā ar TEN-T pamatnostādnēm tiek prasīts, lai jūras un iekšzemes ostas būtu labi savienotas savā starpā un tām būtu labi savienojumi ar iekšzemi; norāda, ka iekšzemes ostām būtu jākļūst par enerģijas centriem ilgtspējīgām alternatīvām degvielām;

| K. | tā kā sausums un klimata pārmaiņas ir divas lielākās problēmas, ar ko Eiropas iekšzemes ūdensceļu transports saskaras; tā kā vairākos Eiropas reģionos iekšzemes ūdensceļu transportu smagi ietekmēja ilgstošs sausuma periods 2018. gadā ar ārkārtīgi zemu ūdens līmeni; tā kā sekas bija postošas Reinā un tās pietekās, kā arī Donavas un Elbas augštecē un vidustecē; tā kā Vācijā tas noveda pie rūpnieciskās ražošanas samazinājuma 5 miljardu EUR vērtībā; tā kā turklāt Ziemeļeiropā ziemas mēnešos, kad ir viszemākās temperatūras, iekšzemes ūdeņu teritorijas parasti aizsalst, kas traucē satiksmi; |
| --- | --- |

K.

tā kā sausums un klimata pārmaiņas ir divas lielākās problēmas, ar ko Eiropas iekšzemes ūdensceļu transports saskaras; tā kā vairākos Eiropas reģionos iekšzemes ūdensceļu transportu smagi ietekmēja ilgstošs sausuma periods 2018. gadā ar ārkārtīgi zemu ūdens līmeni; tā kā sekas bija postošas Reinā un tās pietekās, kā arī Donavas un Elbas augštecē un vidustecē; tā kā Vācijā tas noveda pie rūpnieciskās ražošanas samazinājuma 5 miljardu EUR vērtībā; tā kā turklāt Ziemeļeiropā ziemas mēnešos, kad ir viszemākās temperatūras, iekšzemes ūdeņu teritorijas parasti aizsalst, kas traucē satiksmi;

| L. | tā kā modālā pārvirze no autoceļiem uz iekšzemes ūdensceļiem attiecas ne tikai uz kravu pārvadājumiem, bet arī uz pasažieru transportu, sevišķi pilsētās; tā kā 50 % ES iedzīvotāju dzīvo jūras un upju tuvumā, iekšzemes ūdensceļu transports piedāvā videi nekaitīgu alternatīvu gan enerģijas patēriņa, gan trokšņa emisiju ziņā; tā kā tas palīdz arī atslogot pārslogotos autoceļu tīklus un nodrošina alternatīvu autoceļu infrastruktūras paplašināšanai blīvi apdzīvotās teritorijās; |
| --- | --- |

L.

tā kā modālā pārvirze no autoceļiem uz iekšzemes ūdensceļiem attiecas ne tikai uz kravu pārvadājumiem, bet arī uz pasažieru transportu, sevišķi pilsētās; tā kā 50 % ES iedzīvotāju dzīvo jūras un upju tuvumā, iekšzemes ūdensceļu transports piedāvā videi nekaitīgu alternatīvu gan enerģijas patēriņa, gan trokšņa emisiju ziņā; tā kā tas palīdz arī atslogot pārslogotos autoceļu tīklus un nodrošina alternatīvu autoceļu infrastruktūras paplašināšanai blīvi apdzīvotās teritorijās;

| M. | tā kā upju kruīziem, prāmjiem, vienas dienas braucienu kuģiem, ūdens taksometriem un ūdens maršruta transportam ir būtiska nozīme Eiropas tūrisma nozarē un tiem būtu jākļūst par tīrāku iespēju tūrismam un sabiedriskajam transportam reģionos un pilsētās ar pieejamām un kuģojamām upēm, kanāliem un ezeriem, kas turklāt padarītu mobilitāti pilsētās ilgtspējīgāku un efektīvāku; tā kā tas būtu jāņem vērā ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā; |
| --- | --- |

M.

tā kā upju kruīziem, prāmjiem, vienas dienas braucienu kuģiem, ūdens taksometriem un ūdens maršruta transportam ir būtiska nozīme Eiropas tūrisma nozarē un tiem būtu jākļūst par tīrāku iespēju tūrismam un sabiedriskajam transportam reģionos un pilsētās ar pieejamām un kuģojamām upēm, kanāliem un ezeriem, kas turklāt padarītu mobilitāti pilsētās ilgtspējīgāku un efektīvāku; tā kā tas būtu jāņem vērā ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā;

| N. | tā kā kravu pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem kopā ar dzelzceļu būs izšķiroša nozīme zaļā kursa mērķu sasniegšanā attiecībā uz kravu pārvadājumu modālo pārvirzi; tā kā šie abi transporta veidi būtu jāintegrē piegādes ķēdēs un jāpadara pieejamāki; |
| --- | --- |

N.

tā kā kravu pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem kopā ar dzelzceļu būs izšķiroša nozīme zaļā kursa mērķu sasniegšanā attiecībā uz kravu pārvadājumu modālo pārvirzi; tā kā šie abi transporta veidi būtu jāintegrē piegādes ķēdēs un jāpadara pieejamāki;

| O. | tā kā iekšzemes ūdensceļu transportam varētu būt liela nozīme jūras transporta nozarē saistībā ar digitalizācijas palielināšanu un bezemisiju piedziņas risinājumu (piemēram, elektrifikācija un ūdeņradis) paplašināšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā iekšzemes ūdensceļu transportam varētu būt liela nozīme jūras transporta nozarē saistībā ar digitalizācijas palielināšanu un bezemisiju piedziņas risinājumu (piemēram, elektrifikācija un ūdeņradis) paplašināšanu;

| P. | tā kā procedūras ūdeņraža kuģa sertifikāta saņemšanai joprojām ir ļoti garas; tā kā turklāt vairākiem ūdeņraža kuģiem ar pilnīgi vienādiem tehniskajiem raksturlielumiem ir jāiesniedz atsevišķi pieteikumi par katru kuģi; tā kā šāda veida administratīvais slogs kavē privātās investīcijas un tādējādi kavē tehnoloģisko progresu un izmaksu efektivitātes uzlabojumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā procedūras ūdeņraža kuģa sertifikāta saņemšanai joprojām ir ļoti garas; tā kā turklāt vairākiem ūdeņraža kuģiem ar pilnīgi vienādiem tehniskajiem raksturlielumiem ir jāiesniedz atsevišķi pieteikumi par katru kuģi; tā kā šāda veida administratīvais slogs kavē privātās investīcijas un tādējādi kavē tehnoloģisko progresu un izmaksu efektivitātes uzlabojumus;

| Q. | tā kā enerģētikas pārkārtošana ir izaicinājums arī iekšzemes kuģošanas nozarei, neraugoties uz to, ka iekšzemes ūdensceļi ir viens no videi nekaitīgākajiem transporta veidiem; tā kā ir svarīgi ņemt vērā darbuzņēmēju nozīmi visā piegādes ķēdē, lai uzlabotu ekonomisko pamatojumu ilgtspējīgām investīcijām iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā enerģētikas pārkārtošana ir izaicinājums arī iekšzemes kuģošanas nozarei, neraugoties uz to, ka iekšzemes ūdensceļi ir viens no videi nekaitīgākajiem transporta veidiem; tā kā ir svarīgi ņemt vērā darbuzņēmēju nozīmi visā piegādes ķēdē, lai uzlabotu ekonomisko pamatojumu ilgtspējīgām investīcijām iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē;

| R. | tā kā iekšējo ūdensceļu flote ir jāmodernizē un jāpielāgo, lai atspoguļotu tehnikas progresu nolūkā vēl vairāk uzlabot kuģu vidisko sniegumu; tā kā bezemisiju tehnoloģijas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē vēl nav dzīvotspējīgas plašā mērogā, jo nav pietiekama tehniskā brieduma, infrastruktūras un konkurētspējīgu cenu; |
| --- | --- |

R.

tā kā iekšējo ūdensceļu flote ir jāmodernizē un jāpielāgo, lai atspoguļotu tehnikas progresu nolūkā vēl vairāk uzlabot kuģu vidisko sniegumu; tā kā bezemisiju tehnoloģijas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē vēl nav dzīvotspējīgas plašā mērogā, jo nav pietiekama tehniskā brieduma, infrastruktūras un konkurētspējīgu cenu;

| S. | tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta nozare nodrošināja būtisku preču nepārtrauktu izplatīšanu Covid-19 pandēmijas laikā, turklāt dažas tā daļas pat saskārās ar milzīgu satiksmes pieaugumu, tādējādi apliecinot tās elastīgumu un noturību, |
| --- | --- |

S.

tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta nozare nodrošināja būtisku preču nepārtrauktu izplatīšanu Covid-19 pandēmijas laikā, turklāt dažas tā daļas pat saskārās ar milzīgu satiksmes pieaugumu, tādējādi apliecinot tās elastīgumu un noturību,

Kravu modālā pārvirze no autoceļiem uz iekšzemes ūdensceļiem

| 1. | aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu par zaļu, efektīvu un digitālu līderību un balstīties uz pašreizējām programmām, piemēram, NAIADES, kam būtu jāatbalsta un jāmotivē visas ieinteresētās personas ūdensceļu transporta nozarē, kā arī citos transporta veidos, jo īpaši dzelzceļa nozarē, sadarboties, lai panāktu ilgtspējīgu un sociālu nākotni, vienlaikus atbalstot uzņēmējdarbību, darba ņēmēju aizsardzību un nozares konkurētspēju kopumā; uzsver, ka iekšzemes ūdensceļi ir lielisks transporta veids patēriņa precēm, kas nāk no jauniem aprites ekonomikas tirgiem, un šo iespēju izmantošanas pamatā ir transporta, vides un rūpniecības politikas virzienu koordinācija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis labāk ņemt vērā to, ka iekšējo ūdensceļu nozarē darbojošās personas bieži vien ir ģimenes ar bērniem uz kuģa, un investēt piemērotos un atbilstīgos objektos gar ūdensceļiem, lai ceļā nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par pārvaldību un tiesisko regulējumu saskaņā ar nākamo NAIADES rīcības programmu, paredzot ES līmeņa saskaņošanu un standartizāciju kvalitatīvai kuģojamībai, kuģiem un apkalpes kvalifikācijai; norāda, ka šim regulējumam būtu jāpalīdz koordinēt investīcijas, rīcības programmas un dažādās struktūras, kas ir iesaistītas iekšzemes ūdensceļu transporta attīstīšanā, tostarp dalībvalstu pārvaldes iestādes, ES aģentūras, TEN-T koordinatorus, upju komisijas un standartizācijas komitejas; uzsver iespēju, izmantojot NAIADES III rīcības programmu, izstrādāt plānu kravu pārvadājumu iespējamai modālai pārvirzei uz iekšzemes ūdensceļiem; uzsver, ka šī modālā pārvirze un rūpniecības un transporta politikas pasākumu labāka koordinācija palīdzētu sasniegt zaļā kursa mērķus, liekot gandrīz visām rūpniecības nozarēm veikt ilgtspējīgu transformāciju atbilstīgi aprites ekonomikas principiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā pausto Komisijas nodomu vairāk preču, tostarp reģionālo, pilsētas un starppilsētu kravas transportu, pārvirzīt no autoceļiem uz iekšzemes ūdensceļiem un tuvsatiksmes kuģošanas maršrutiem; tomēr uzsver ievērojamo neizmantoto potenciālu un iekšzemes ūdensceļu transporta paplašināšanas iespējas; tādēļ aicina Komisiju regulāri izvērtēt un palielināt savus mērķus attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu transporta modālo pārvirzi un izmantot nozares sniegtās priekšrocības; turklāt aicina Komisiju atbalstīt labākās prakses pārņemšanu attiecībā uz to, kā iekšzemes ūdensceļu transporta pakalpojumus integrēt multimodālās loģistikas ķēdēs; uzsver, ka ir vajadzīgas investīcijas elastīgākā un inovatīvākā kuģu konstrukcijā un esošās iekšzemes ūdensceļu transporta flotes zaļināšanā, cita starpā izstrādājot upēm pielāgotus kuģus un citus pārdomātus, ilgtspējīgus risinājumus, lai nodrošinātu konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku alternatīvu autotransportam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka lielāks un regulārs ieguldījums iekšzemes ūdensceļu fiziskās un digitālās infrastruktūras, piemēram, slūžu, tiltu, paplašināšanā, atjaunināšanā un modernizēšanā un sadarbspējīga digitālo tehnoloģiju pārrobežu izvēršana ir būtisks faktors, lai varētu palielināt nozares konkurētspēju, novērst tās panīkumu, uzlabot tās ilgtermiņa veiktspēju, uzticamību un paredzamību pāri robežām, nodrošināt kvalitatīvu kuģojamību un atvieglot modālo pārvirzi, vienlaikus ievērojot bioloģiskās daudzveidības apsvērumus un piemērojamos vides tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (11) un Dabas direktīvas (12); aicina Komisiju sekmēt labākās prakses apmaiņu dalībvalstu starpā, sevišķi saistībā ar dzīvnieku un augu vajadzību līdzsvarošanu infrastruktūras projektos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina dalībvalstis pilnībā ievērot to pienākumu līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T iekšzemes ūdensceļu pamattīklu un aicina Komisiju un TEN-T koordinatorus pastiprināt pārraudzību šajā sakarā; aicina dalībvalstis likvidēt trūkstošos savienojumus, novērst nepietiekamu caurlaides spēju un sekmēt kvalitatīvu fizisko un digitālo infrastruktūru; jo īpaši uzsver nepieciešamību palielināt investīcijas atbilstošā multimodālā infrastruktūrā ostās un iekšzemes ostu iekšzemes savienojumos, piemēram, dzelzceļa savienojumos un termināļos, un palielināt to uzglabāšanas jaudu, lai veicinātu konkurētspējīgu multimodālu transportu Eiropā un uzlabotu to piegādes ķēdes sniegumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka, lai sekmētu iekšzemes ūdensceļu transportu, ir jāievieš divu līmeņu tīkla pieeja, esošo iekšzemes ūdensceļu pamattīklu papildinot ar visaptverošu iekšzemes ūdensceļu tīklu; norāda, ka būtu jāapsver iespēja visaptverošajā tīklā ietvert kuģojamus ūdensceļus, kas ir savienoti ar jūras ostām un kam nav IV klases statusa, bet kas var samazināt negatīvas vides eksternalitātes, tostarp autoceļu noslogojumu; uzsver, ka tādēļ ir jāpaplašina TEN-T tīkls, lai pamattīklā un visaptverošajā tīklā ietvertu jaunus iekšzemes ūdensceļu posmus nolūkā izveidot jaunus multimodālus transporta centrus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka ir svarīgi atzīt mazāku ūdensceļu neizmantoto potenciālu, lai uzlabotu tiešo konkurenci ar autoceļu transportu, nodrošinot detalizētu, visaptverošu un sīki izstrādātu tīklu, kas visu laiku tiek atjaunināts un ir kuģojams; aicina Komisiju digitālajā pārejā ņemt vērā ne tikai lielus ūdensceļus, bet iekļaut arī mazākus ūdensceļus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver ievērojamo potenciālu, kas piemīt savienojošu ūdensceļu un kanālu atjaunošanai, sevišķi reģionos, kuri vairākus gadu desmitus ir cietuši no nepietiekamām investīcijām iekšzemes ūdensceļu infrastruktūrā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai jaunu kuģošanas projektu un uzturēšanas pasākumu multidisciplinārajā plānošanas procesā tiktu iesaistītas visas attiecīgās ieinteresētās personas nolūkā izstrādāt kopīgi pieņemamus risinājumus, kas atbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka ūdensceļu transportam ir vajadzīgs efektīvāks, uzticamāks, drošāks un klimatnoturīgāks infrastruktūras tīkls, lai veiksmīgāk risinātu plūdu un zema ūdens līmeņa problēmu, kas klimata pārmaiņu ietekmes dēļ tikai pasliktināsies; pauž nožēlu par to, ka nav pienācīgi ņemtas vērā iekšzemes ūdensceļu nozares problēmas, ko rada plūdi un zemais ūdens līmenis, un uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi nodrošināt kuģojamību; tādēļ uzsver, ka ir jārīkojas saskaņoti, piemēram, jāpielāgo flotes, tostarp kuģu tips, kuģu skaits flotē, rezerves jauda, jāoptimizē kuģu konstrukcija, ņemot vērā iekšzemes ūdensceļu kuģu daudzveidīgumu, jāuzlabo infrastruktūras pārvaldība un attīstība, jāsniedz precīzāka informācija par ūdens līmeņiem un prognozēm, jāsadarbojas ar dzelzceļu zema ūdens līmeņa periodos, kuģiem, kas var kuģot zema ūdens līmeņa periodos, jāsagatavo līgumi par fraktēšanu uz noteiktu laiku, jāievieš digitālie rīki un jāpalielina uzglabāšanas jauda ostās; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt rīcības plānus nolūkā novērst zemu ūdens līmeni un uzsver, ka šie plāni ir attiecīgi jākoordinē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka iekšzemes ūdensceļu transporta pakalpojumos ir svarīgi izmantot satelītu datus un pakalpojumus, lai panāktu drošāku, ilgtspējīgāku, efektīvāku un konkurētspējīgāku nozari; konkrētāk uzskata, ka ITS direktīvas (13) un citu viedas mobilitātes likumdošanas iniciatīvu pārskatīšanā būtu jāiekļauj jaunie programmu Galileo un Copernicus pakalpojumi, kā arī Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS); |
| --- | --- |

12.

Iekšzemes ūdensceļu transporta zaļināšana

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi izmaksu ziņā efektīvā un pieejamā veidā risināt enerģētikas pārkārtošanu, vienlaikus atzīstot dažādu veidu kuģu klāstu, ātri palielinot tīras alternatīvas degvielas, alternatīvo degvielu infrastruktūras un piedziņas metožu heterogēnas kombinācijas pieejamību un ieviešanu kuģošanā, kur tiek izmantota tīkla pieeja un kas atbilst tehnoloģiskās neitralitātes principam; turklāt atzinīgi vērtē visu pieejamo iespēju izmantošanu, lai samazinātu iekšzemes kuģošanas emisijas, arī sasaistot degvielas un pārejas sistēmas; vēlreiz uzsver, ka enerģētikas pārkārtošana iekšzemes navigācijā ir būtiska, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitrālu programmu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka trūkst tirgum gatavu klimatneitrālu risinājumu un ka tāpēc iestādēm vajadzētu būt tiesīgām saņemt finansējumu spēju veidošanai, lai palīdzētu nozarei piekļūt finansējumam un atbalstītu to virzībā uz klimatneitralitāti; uzsver, ka ir svarīgi turpināt stimulēt pētniecības un izstrādes projektus attiecībā uz degvielu un tehnoloģijām, kas ievērojami samazina ietekmi uz klimatu un vidi, lai strauji attīstītu flotes un veidotu piegādes ķēdes un apjomradītus ietaupījumus; atzīst iekšzemes ūdensceļu nozares potenciālu kļūt par izmēģinājuma vidi un pozitīvas plašākas ietekmes katalizatoru jūras kuģniecības nozarē; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt reālistisku ceļvedi nolūkā vēl vairāk samazināt piesārņotājus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai panāktu iekšzemes ūdensceļu nozares dekarbonizāciju, vienlaikus aizsargājot konkurētspēju, uzticamību un drošību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver īpašo lomu, kādai iekšzemes ūdensceļiem vajadzētu būt ES Ūdeņraža stratēģijā gan saistībā ar tīras degvielas nodrošināšanu iekšzemes ūdensceļu transportam, gan ar iekšzemes ūdensceļu un to ostu izšķirīgo nozīmi ūdeņraža tīrā un efektīvā sadalē ES transporta tīklos un rūpniecības klasteros; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka alternatīvām, kas ievērojami samazina ietekmi uz klimatu un vidi, vajadzētu kļūt plaši pieejamām, lētākām un finansiāli pievilcīgām salīdzinājumā ar tradicionālajiem dzinējiem; uzsver, ka ir jāpaātrina šo alternatīvu izmantošana, piemēram, nodrošinot reālistisku finansējuma apvienošanas procentuālo daļu, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kas aptver degvielu aprites cikla analīzi un atbilst ES ilgtspējības kritērijiem, kā arī nodrošinot regulatīvo stabilitāti un finansiālu atbalstu, tostarp piešķirot dalībvalstīm nodokļu atvieglojumus; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai samazināt vai noteikt nulles nodokļa likmi par krasta elektroenerģijas un citu ilgtspējīgu risinājumu izmantošanu; turklāt aicina Komisiju atbalstīt un būtiski stimulēt attiecīgo finanšu instrumentu izmantošanu ilgtspējīgu alternatīvo degvielu un tehnoloģiju ieviešanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju izstrādāt ES emisiju marķēšanas sistēmu iekšzemes ūdensceļu transportam, kas sniegtu viegli pieejamu informāciju par kuģu energoefektivitāti, veicinātu energoefektivitāti un radītu stabilu vidi lēmumiem par investīcijām, tādējādi radot dzīvotspējīgu ekonomisko pamatojumu un pelņu no kapitāla ieguldījuma kravu nosūtītājiem; uzsver, ka ar šo shēmu būtu jācenšas efektīvi samazināt emisijas un palīdzēt nozarei, nodrošinot labāku piekļuvi finansējumam, aizdevumiem un garantijām atkarībā no nozares emisiju rādītājiem, uzlabot emisiju monitoringu un nodrošināt ieguvumus, motivējot ostu iestādes diferencēt ostu infrastruktūras maksas, un rezultātā palielināt visas nozares pievilcību; aicina Komisiju sniegt praktiskus norādījumus un rīkkopu par ilgtspējīgu degvielu un tehnoloģiskām iespējām iekšzemes ūdensceļu un tuvsatiksmes kuģošanai, lai atbalstītu kuģu īpašniekus lēmumu pieņemšanā; uzsver, ka uzmanība būtu jākoncentrē uz iekšzemes ūdensceļu un tuvsatiksmes kuģiem, ņemot vērā to līdzīgos tehniskos raksturlielumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka kuģu modulārā būvniecība nodrošina elastību, paredzamību un izmaksu ietaupījumus; šajā sakarā uzsver, ka standartizēti kuģu komponenti, konstrukcija un izstrāde rada labu pamatu, ko var izmantot dažādos veidos (šķērsmodalitāte), un turklāt veicina ilgtspējīgāku piedziņas sistēmu modernizāciju, tiklīdz tās nonāk tirgū; uzsver, ka papildus vidiskiem ieguvumiem modulārā būvniecība var radīt izmaksu ietaupījumus un palīdzēt samazināt riskus, pateicoties paredzamajam ražošanas un būvniecības procesam, un tāpēc tā būtu jāstimulē un jāveicina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka, ņemot vērā mūsu klimata mērķus, kuģošanas nozare spēj piedāvāt ilgtspējīgāku un nākotnes prasībām atbilstošāku transportu; uzsver, ka Komisijai un valstu iestādēm šajā izstrādes posmā ir jābūt savienojošai un koordinējošai lomai un ka tām būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas, tostarp iekšzemes ūdensceļu lietotāji un kuģubūves nozare; mudina dalībvalstis izvērst izmēģinājuma projektus ar inovatīviem risinājumiem, piemēram, apmaināmu akumulatoru konteineriem; šajā kontekstā uzsver, ka steidzami ir jāatbalsta inovācija, ES finansēšanas plāns, jāatvieglo sertifikācija un atļauju izsniegšana kuģošanai, izmantojot alternatīvas degvielas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | šajā sakarā uzsver enerģētikas pārkārtošanas nozīmi ostās un to specializētās kuģubūvētavās, jo tur notiek kuģu būve, pārveidošana un modernizēšana; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt atbilstošu finansējumu un investīcijas nolūkā nodrošināt ostās pietiekamu kapacitāti un atbilstīgu infrastruktūru, lai veicinātu flotu atjaunošanu un enerģētikas pārkārtošanu kuģošanas nozarē; turklāt uzsver, ka, lai izstrādātu alternatīvus enerģijas avotus kuģiem, ir vajadzīga piemērota krasta elektroapgādes un uzpildes infrastruktūra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka flotes zaļināšanā būtu jākoncentrējas ne tikai uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, bet arī jācenšas samazināt upju piesārņojumu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi ostās nodrošināt atkritumu izmešanas iekārtas, kā arī veicināt inovatīvas pretapaugšanas krāsas un progresīvas korpusa apkopes tehnoloģijas, piemēram, zemūdens dronu, izmantošanu; aicina Komisiju ierosināt pārvaldības regulējumu upju baseinu piesārņojuma monitoringam, sekmējot ES un valstu pasākumu, investīciju un rīcības programmu koordinēšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīgu un transversālu ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp pārvaldot hidrauliskās sistēmas, veicinot hidroenerģijas attīstību, garantējot dažādus ūdens lietojumus un saglabājot biodaudzveidību; tādēļ uzsver, ka ūdens resursu apsaimniekošanā būtu jāiesaista transporta, enerģētikas, lauksaimniecības, rūpniecības un vides jomas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

22.

Digitalizācija un autonomā kuģošana

| 23. | norāda, ka tālejoša digitalizācija un datu vākšana var veicināt tīrāku vidi un labāku drošību uz kuģa un tādējādi nodrošināt efektīvāku maršrutēšanu, mazāku ostu noslogotību un labāku saziņu un informācijas apmaiņu starp kuģiem, ostām un infrastruktūru; norāda, ka, vācot un analizējot datus par iekšzemes ūdensceļu transporta nozari, digitalizācija varētu sniegt būtiskus ieguvumus drošības un energoefektivitātes ziņā, tādējādi veicinot turpmāku emisiju samazināšanu; aicina sagatavot stratēģiju, kura paredzētu iekšzemes ūdensceļu nozarē izstrādāt un ieviest digitālas un automatizētas tehnoloģijas un kurā būtu jāapraksta gan sadarbspējīgi standarti dažādiem transporta veidiem un arī pārrobežu aspektā, gan arī vajadzīgās pētnieciskās darbības un finansējums, tostarp izmantojot īpašus uzaicinājumus programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros; šajā sakarā uzsver nepieciešamību Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) atjaunināt tehniskos standartus un turpināt upju informācijas pakalpojumu (RIS) saskaņošanu, kas vienkāršotu procedūras iekšzemes kuģošanas reglamentēšanā, samazinātu problēmas, kuras rada tehnisko standartu atšķirīga interpretācija un salīdzināmu datu trūkums, un ļautu ātri izstrādāt un ieviest inovatīvus risinājumus; uzsver nepieciešamību gatavoties kopējam regulējumam attiecībā uz savstarpēji izmantojamu datu apmaiņu ar starp dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nodrošināt elektronisko apkalpes un kuģu dokumentu saskaņotu digitālo izmantošanu un pieņemšanu visā ES, jo tas stiprinās sociālo un nodarbinātības nosacījumu uzraudzību, uzlabos iekšzemes ūdensceļu transporta efektivitāti un pievilcību, kā arī tā netraucētu mijiedarbību ar citiem transporta veidiem un integrēšanu tajos, kā arī palielinās datu apmaiņas sistēmu sadarbspēju visā loģistikas ķēdē; uzsver, ka uz klāja strādājošo nepietiekama atpūta var radīt ievērojamus drošības riskus; tādēļ uzsver, ka ļoti svarīga ir uzticama, reāllaika un digitāla kontroles spēja nolasīt, uzglabāt un ģenerēt datus par strādājošo darba un atpūtas laikiem uz klāja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir steidzami jāīsteno Kravu pārvadājumu elektroniskās informācijas (eFTI) regula (14), lai pārvadātāji varētu ātri, viegli un digitāli kopīgot informāciju ar izpildiestādēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka datu integrēšana un saskaņošana ir nozīmīgs aktīvu pārvaldības rīks, ar kuru var stiprināt iekšzemes ūdensceļu transporta uzticamību un palielināt tā izmantošanu loģistikas ķēdēs; norāda, ka datiem ir jābūt savstarpēji saistītiem ar viedu infrastruktūru, lai būtu iespējama efektīva plānošana un saziņa ar citiem transporta veidiem nolūkā veicināt multimodalitāti un sinhromodālas sistēmas; norāda uz integrētu datu platformu potenciālu palielināt pārredzamības ieguvumus, piemēram, izsekošanu un kontroli, kā arī efektivitātes ieguvumus, piemēram, maršrutu plānošanā un aktīvu pārvaldībā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi vākt datus par Eiropas loģistikas sistēmu, nodrošinot koordināciju ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saistībā ar priekšlikumu pārskatītai Kombinēto pārvadājumu direktīvai (15) un citiem pasākumiem, kas nodrošina efektīvāku loģistikas plānošanu un fiziskās infrastruktūras izmantošanu; aicina Komisiju sagatavot intermodālu pārskatu par Eiropā ienākošo preču un konteineru plūsmu, kā arī preču maršrutiem līdz galamērķiem, jo tas varētu palīdzēt efektīvas modālās pārvirzes politikas izstrādē; uzskata, ka modālās pārvirzes veicināšana būtu jāuzskata par prioritāti, jo jūras konteineri pašlaik ne vienmēr tiek efektīvi pārvadāti no jūras ostām uz iekšzemi, kā rezultātā paaugstinās izmaksas un pieaug pārvadājumu laiks; aicina Komisiju novērtēt algoritmu un mākslīgā intelekta pievienoto vērtību attiecībā uz konteineru iekšzemes transportu, lai šajā nolūkā panāktu optimālu plānošanu un konteineru apstrādi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi savienot spēkā esošos digitalizētā transporta politikas regulējumus un nodrošināt, ka multimodālo pārvadājumu dati ir pieejami, izmantojot vienotu piekļuves punktu, lai panāktu efektivitātes pieaugumu attiecībā uz kravu pārvadājumiem pa ūdensceļiem un nodrošinātu datu savstarpēju izmantojamību ar citiem transporta veidiem; šajā sakarā aicina Komisiju nākt klajā ar ES rīcības plānu multimodālā transporta digitālai infrastruktūrai, kas dara iespējamu datu apmaiņu un savstarpēju izmantojamību, lai vēlākais līdz 2035. gadam panāktu sinhromodālu, savienotu un automatizētu transporta sistēmu; uzskata, ka ir vajadzīga īpaša pārvaldības struktūra, lai varētu nepārtraukti un regulāri veikt uzraudzību, novērtēšanu un uzlabojumus nolūkā izmantot visjaunākās tehnoloģijas un inovācijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka multimodālu digitālo ostu platformu izstrādei ir vajadzīgi stimuli; šajā sakarā aicina izveidot Eiropas pievienotās vērtības projektu, kas vērsts uz TEN-T iekšzemes ūdensceļu koridoru kuģojamību un multimodālo savienotību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver iekšzemes ūdensceļu transporta lielo potenciālu autonomai satiksmei pa ūdensceļiem un norāda, ka lielāka automatizācija tuvina realitātei ideju par sinhronmodālu transportu Eiropā; aicina Komisiju, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu un plašu apspriešanos ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, apsvērt nepieciešamību pārskatīt visus attiecīgos tiesību aktus, lai sekmētu autonomas kuģošanas ieviešanu, sevišķi attiecībā uz apkalpes pienākumiem ārkārtas situācijā vai sistēmas atteices gadījumā, atbildības jautājumu precizēšanu kaitējuma gadījumā un kopumā attiecībā uz autonomu kuģu drošības aspektiem nolūkā ES līmenī panākt noteiktu saskaņošanas pakāpi un palielināt tehnoloģijas ieviešanu; tādēļ uzstāj, ka ir jāizstrādā Eiropas ceļvedis viedām un autonomām iekšzemes ūdensceļu transporta sistēmām, paredzot atbalstīt uz nākotni vērstus tiesību aktus, pētniecību, izmēģinājuma projektus, praktiskas laboratorijas, autonomu kuģu, viedu ostu un digitālas sadarbspējas izstrādi un sekmīgu īstenošanu, balstoties uz intelektiskām transporta sistēmām, kā arī nodrošināt attālinātas kuģu kontroles un attālinātas slūžu vadības ieviešanu; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīga vieda infrastruktūra, kā arī nepieciešamā apmācība, apkalpes kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija, ko varētu atbalstīt no programmas InvestEU sociālo investīciju un prasmju loga; šajā saistībā norāda uz vērtīgo ieguldījumu, ko sniedz CESNI standarti attiecībā uz apkalpi, kuģiem un informācijas tehnoloģiju; aicina Komisiju piešķirt prioritāti iekšzemes ūdensceļu transporta digitalizācijai, saskaņošanai un efektivitātei (bezpapīra datu apmaiņa), tādējādi liekot pamatus autonomai nozarei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka drošai autonomajai kuģošanai, kas nerada kaitējumu, ir vajadzīga standartizēta informācijas apmaiņa, kas ir plašāka par kuģa antenas atrašanās vietas informāciju un ietver arī kuģa pozīciju, korpusa kontūru un ūdensceļu modifikācijas, lai varētu pārvaldīt autonomas operācijas, izvairīties no vienā kuģuceļā esošu kuģu sadursmēm un sniegtu kapteiņiem jaunāko informāciju par kuģaceļu; norāda uz kosmosa risinājumu potenciālu, jo tie veicina iekšzemes ūdensceļu transportu un šajā sakarā sniedz vērtīgu ieguldījumu ES kosmosa aktīvos, proti, Galileo, EGNOS un Copernicus; |
| --- | --- |

31.

Nākotnes prasībām atbilstošas ostas: enerģijas un aprites centri

| 32. | uzsver iekšzemes ostu kā stratēģisku, multimodālu mezglu nozīmi loģistikas sistēmā; tādēļ uzsver, ka iekšzemes ostām, kā arī jūras ostām vajadzētu būt efektīviem iekšzemes savienojumiem, sevišķi ar dzelzceļa infrastruktūru, un tajās vajadzētu būt pārkraušanas infrastruktūrai, galveno uzmanību pievēršot savienojumiem ar TEN-T pamattīkliem un visaptverošajiem tīkliem, kur vien tas ir iespējams; atbalsta lielāku sadarbību un klasterizāciju jūras un iekšzemes jostu starpā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver jūras ostu nozīmi, jo tās nodrošina iespēju panākt modālo pārvirzi uz iekšzemes ūdensceļu transportu; norāda, ka iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumu labāka komplektēšana sekmēs efektīvāku iekšzemes ūdensceļu transportu uz jūras ostām un no tām; uzsver, ka cieša sadarbība starp dažādām jūras un iekšzemes ostām un visām loģistikas ķēdē iesaistītajām pusēm, piemēram, ilgtspējas jomā, rada papildu iespējas izmaksu un darbības efektivitātes uzlabošanai un sniedz labumu reģionālajai attīstībai un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju nodrošināt, lai iekšzemes ostas uzturētu esošos dzelzceļa savienojumus un lai dalībvalstis piešķirtu prioritāti sava dzelzceļa kravu pārvadājumu tīkla modernizācijai nolūkā nodrošināt intermodālas transporta plūsmas starp iekšzemes ūdensceļiem un dzelzceļu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanā, izstrādājot iespējamos risinājumus virzībā uz klimatneitrālu iekšējo ūdensceļu nozari, būtu jāņem vērā ostu potenciālais pieprasījums un tirgus īpatnības; tādēļ uzsver, ka, pārskatot TEN-T un ņemot vērā Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, Eiropas stratēģijā attiecībā uz tādu alternatīvu degvielu ieviešanu, kuras paredzētas multimodālai un rūpnieciskai izmantošanai, būtu jāievēro tīkla pieeja, kas nodrošina efektīvi plānotu infrastruktūru, kuras pamatā ir potenciālā tirgus pieprasījuma iezīmes attiecībā uz ostu un iekšzemi un vajadzības gadījumā gar ūdensceļiem saskaņā ar tehnoloģiskās neitralitātes principu; turklāt uzsver elastīgas infrastruktūras sistēmas potenciālu, piemēram, izmantojot mobilos elektroenerģijas ģeneratorus, un aicina Komisiju izvērtēt elastīgus degvielas sadales un piegādes risinājumus, piemēram, kuģiem domātas nomas shēmas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sinerģiju starp iekšzemes ūdensceļu infrastruktūru un Eiropas enerģētikas tīkliem, jo tā sekmēs enerģētikas pārkārtošanu iekšzemes kuģošanā un atbalstīs ostu kā enerģijas centru attīstību; šajā sakarā uzsver, ka iekšzemes ūdensceļu infrastruktūra ir labāk jāintegrē Eiropas energotīklā, lai sekmētu krasta elektroapgādes izmantošanu; turklāt uzsver iekšzemes ūdensceļu potenciālu saistībā ar alternatīvu degvielu transportēšanu; uzsver, ka Eiropas iekšzemes ostās ir jāizbūvē elektroenerģijas infrastruktūra, lai nākotnē būtu iespējams uzņemt kuģus ar elektroenerģijas avotiem un paplašināt un modernizēt iekārtas un aprīkojumu pietauvošanās vietā, kā arī samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu ostās un to apkārtnē saskaņā ar mērķi par nulles piesārņojumu pietauvošanās vietā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi risināt jautājumu par ostu netraucētu darbību, nodrošinot pietiekamu pietauvošanās un gaidīšanas vietu kapacitāti iekšzemes kuģiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver iekšzemes ūdensceļu potenciālu pārvadāt bīstamas preces un atkritumus, kam ir vajadzīgas investīcijas atbilstīgā un drošā infrastruktūrā un kuģos, kā arī kvalificēts darbaspēks; uzsver ostu daudzsološo lomu aprites ekonomikā un iekšējo ūdensceļu īpašo potenciālu pārvadāt preces, kas nāk no jauniem aprites tirgiem; tādēļ aicina Komisiju izveidot ciešāku saikni starp aprites ekonomiku un iekšzemes ūdensceļu transporta politiku; turklāt aicina Komisiju izstrādāt pasākumus aprites ekonomikas darbību atbalstam ostās un veicināt aprites cikla novērtēšanas koncepciju, lai sāktu dialogu un mudinātu iekšzemes ostas izstrādāt integrētas pārvaldības sistēmas, cita starpā attiecībā uz ūdeni, enerģiju, atkritumiem, būvlaukumiem, telpisko plānošanu un pilsētu zaļajām zonām, nolūkā atraisīt to potenciālu kļūt par aprites un tīras enerģijas mezgliem; |
| --- | --- |

38.

Izglītība un apmācība, darba apstākļi, pētniecība un inovācija

| 39. | uzsver nepieciešamību modernizēt izglītību un apmācību par iekšzemes kuģošanu, galveno uzmanību pievēršot zaļo un digitālo prasmju attīstīšanai, kā arī valodu barjeru pārvarēšanai, tādējādi radot jauniešiem un sievietēm pievilcīgas darbvietas, kur pienācīga uzmanība pievērsta augstiem un saskaņotiem sociālajiem un drošības standartiem un kvalifikācijas līmeņiem; šajā sakarā atbalsta CESNI standartu turpmāku attīstīšanu, lai nodrošinātu iekšzemes kuģu apkalpes locekļiem nepieciešamās prasmes; uzsver, ka ir vajadzīgas obligātas, nepārtrauktas un regulāras apmācības shēmas visiem apkalpes locekļiem, tostarp apmaiņas prakse, lai sekmētu kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju, optimālu darbaspēka mobilitāti un drošību nozarē; uzsver, ka vajadzīgi drošības un veselības standarti atbilstoši principam, kas paredz, ka nav negadījumu; turklāt aicina dalībvalstis līdz 2022. gada 17. janvārim pienācīgi īstenot Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē nodrošināt labus darba apstākļus un pienācīgas algas; aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu sociālā nodrošinājuma segumu visiem darba ņēmējiem uz klāja atbilstoši ES sociālajiem tiesību aktiem; uzsver, ka iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē ir vajadzīgi skaidri darba un sociālā nodrošinājuma tiesību akti; uzsver, ka Eiropas un trešo valstu apkalpes locekļiem ir jānodrošina sociālā aizsardzība un tiesības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka ir svarīgi turpināt sadarbību un sinerģiju starp dažādām pētniecības un inovācijas iniciatīvām un institūtiem, daloties zināšanās, datos, zinātībā un paraugpraksē un publiskā platformā darot pieejamu pārskatu par notiekošajiem projektiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ir jāsekmē inovatīvu iekšzemes ūdensceļu kuģu un attiecīgās ostu infrastruktūras projektu izstrāde programmas “Apvārsnis Eiropa” bezemisiju ūdens transporta partnerības ietvaros; |
| --- | --- |

42.

ES finansēšanas plāns

I.   Finansēšanas iespējas, izmantojot esošos ES finanšu instrumentus

| 43. | uzsver iespēju izmantot esošos ES finanšu instrumentus Eiropas iekšzemes ūdensceļu transporta nozares zaļināšanai un digitalizācijai, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas strukturālos un investīciju fondus, tostarp Kohēzijas fondu, un Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM); uzsver, ka šie instrumenti ir jāizmanto, lai pabeigtu TEN-T pamattīklus un visaptverošos tīklus, finansētu investīcijas ilgtspējīgu alternatīvo degvielu un kuģu alternatīvu dzinēju sistēmu izstrādē un ieviešanā un nepieciešamajā infrastruktūrā, lai nodrošinātu viedu sinerģiju starp transportu, enerģētiku, klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos tām un digitalizāciju, kā arī lai nodrošinātu iekšzemes ūdensceļu modernizāciju un noturību; tomēr uzsver, ka šie finanšu instrumenti nav piemēroti MVU, ģimenes uzņēmumiem un citiem mikrouzņēmumiem, jo pastāv risks, ka mazāki projekti nebūs tiesīgi saņemt finansējumu; turklāt uzsver, ka ir jānodrošina skaidrība par ilgtspējīgu finansējumu un privātām investīcijām iekšzemes ūdensceļu transportā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka enerģētikas pārkārtošana uz klimatneitralitāti iekšzemes kuģošanas nozarei ir tehnoloģisks un finanšu izaicinājums, kam nepieciešams adekvāts atbalsts; šajā sakarā uzskata, ka dalībvalstīm ir jāizmanto ANM kā unikāla finansēšanas iespēja iekšzemes ūdensceļiem, apvienojot īstermiņa ekonomikas atveseļošanas ietekmi ar ilgtermiņa ieguvumiem, kurus sniedz mērķtiecīgas investīcijas infrastruktūrā un kuģošanā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju palielināt savus iekšējos resursus, tostarp cilvēkresursus, kas paredzēti iekšzemes ūdensceļu transportam un NAIADES rīcības programmas īstenošanai, saskaņojot tos ar šai nozarei noteiktajiem zaļā kursa mērķiem, modālo pārvirzi un ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | turklāt uzsver, ka ļoti svarīgas ir investīcijas iekšzemes ūdensceļu transporta infrastruktūrā jūras ostās un to tuvumā; uzsver nepieciešamību pēc visu loģistikas vērtības ķēdes ieinteresēto personu ciešas sadarbības; |
| --- | --- |

46.

II.   Vajadzība pēc ES iekšējo ūdensceļu fonda

| 47. | uzsver, ka virzība uz klimatneitrālu iekšzemes ūdensceļu nozari un vēlamā enerģētikas pārkārtošana radīs finansējuma deficītu, kas būs gandrīz 10 miljardi EUR (16) un ko nespēj finansēt nozare viena pati; turklāt uzsver, ka privātajiem kuģu īpašniekiem nav ekonomiskā pamatojuma investēt dzinēju tehnoloģijās, kas ievērojami samazina ietekmi uz klimatu un vidi; uzver nepieciešamību mobilizēt publisko atbalstu un privātās investīcijas šim nolūkam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka iekšzemes ūdensceļu nozari galvenokārt veido MVU, ģimenes uzņēmumi un mazākas ostas, tāpēc tiem ir grūti veikt lielas investīcijas, lai sasniegtu zaļā kursa mērķus; tādēļ uzskata, ka būtu jāuzlabo vajadzīgo investīciju mērogojamība, ievērojami jāsamazina administratīvais slogs un jāsekmē piekļuve finansējumam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tādēļ aicina Komisiju izveidot īpašu ES iekšējo ūdensceļu fondu ilgtspējīgai pārejai, tostarp vienas pieturas aģentūras sistēmu, kas būtu viegli pieejama palīdzībai un atbalstam un kam būtu iespēja apvienot projektus vienā pieteikumā, tādējādi palielinot finansējuma saņemšanas iespējas; uzsver, ka fondam būtu jāpapildina esošie rezerves fondi, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 546/2014 (17), ar ievērojamām papildu finanšu iemaksām no ES un valstu finansēšanas instrumentiem, kā arī no citām privātām un publiskām investīcijām, lai piesaistītu papildu investīcijas no nozares un lai novērstu pašreizējo investīciju trūkumu ilgtspējīgas pārejas finansēšanā; uzsver, ka šim fondam būtu arī jāparedz finansējuma apvienošanas iespēja ar EISI, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, tostarp Kohēzijas fondu, kā arī finansēšanas instrumentiem no Eiropas Investīciju bankas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka šim īpašajam fondam būtu galvenokārt jāpievēršas kuģu modernizēšanai un atjaunošanai, lai uzlabotu kuģu energoefektivitāti un atbalstītu investīcijas inovatīvās energotaupības tehnoloģijās, kā arī ostu infrastruktūrā, sevišķi alternatīvu degvielu ieviešanā, tādējādi palīdzot sasniegt zaļā kursa mērķus, ilgtspējīgu atveseļošanos un ilgtspējīgāku transporta sistēmu kopumā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju fondā iekļaut jaunu Eiropas shēmu kuģu nodošanai metāllūžņos un flotes atjaunošanai, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo kuģu aprites cikla emisijas, lai veicinātu strauju pāreju uz klimatneitralitāti; uzsver, ka ir jārisina jautājums par nosacījumiem, ar kādiem notiek kuģu nodošana metāllūžņos, un uzsver, ka galvenais aspekts ir apritīgums; |
| --- | --- |

51.

III.   Eiropas Investīciju bankas finansējums

| 52. | atgādina, ka Eiropas Investīciju banka (EIB) nodrošina finansējumu pievilcīgiem kapitāla aizdevumiem, tostarp kuģubūves nozarei; tomēr uzskata, ka EIB finansējuma realizēšana un efektivitāte ir atkarīga no tā pieejamības, un tādēļ uzstāj, ka:






  i) | jānodrošina, ka EIB Zaļās kuģniecības garantiju programma tiek piemērota arī mazākiem darījumiem, tostarp elastīgākiem aizdevuma nosacījumiem, piemēram, ņemot vērā kuģa vidējo darbmūžu atmaksāšanās periodā; |
| --- | --- | --- |

52.

i)

jānodrošina, ka EIB Zaļās kuģniecības garantiju programma tiek piemērota arī mazākiem darījumiem, tostarp elastīgākiem aizdevuma nosacījumiem, piemēram, ņemot vērā kuģa vidējo darbmūžu atmaksāšanās periodā;

| ii) | jānodrošina, ka EIB sniedz kuģu būvniekiem gan pirmspiegādes, gan pēcpiegādes finansējumu, lai garantētu inovatīvu kuģubūves projektu īstenošanu un dzīvotspēju; |
| --- | --- |

ii)

jānodrošina, ka EIB sniedz kuģu būvniekiem gan pirmspiegādes, gan pēcpiegādes finansējumu, lai garantētu inovatīvu kuģubūves projektu īstenošanu un dzīvotspēju;

| iii) | jāizvirza finansējums zaļas kuģubūves pētniecības un inovāciju programmām par prioritāti; |
| --- | --- |

iii)

jāizvirza finansējums zaļas kuģubūves pētniecības un inovāciju programmām par prioritāti;

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi uzraudzīt trešo valstu investīcijas Eiropas ostās, jo tās Eiropas stratēģiskajā infrastruktūrā ir multimodāli centri, enerģijas pamatcentri un rūpniecības klasteri; |
| --- | --- |

53.

Pasažieru transports, mobilitāte pilsētās, pilsētu ūdenstransporta loģistika un tūrisms

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas neseno izvērtējumu par 2013. gada tiesību aktu kopumu par mobilitāti pilsētās (18); šajā sakarā norāda, ka gaidāmie rezultāti no tiesību aktu kopuma par mobilitāti pilsētās, proti, CO2 un gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanās, mazāk sastrēgumu un mazāk ceļu satiksmes negadījumos cietušo pilsētu teritorijās, nav konsekventi īstenojušies visā ES; tādēļ aicina Komisiju mudināt dalībvalstis un pilsētas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānošanā pēc iespējas iekļaut sabiedrisko ūdenstransportu, pilsētas loģistiku un vietējos kravu pārvadājumus kā drošu, ilgtspējīgu un efektīvu transporta veidu un vākt vairāk datu par mobilitāti pilsētās; turklāt uzsver, ka digitālajās mobilitātes platformās, piemēram, mobilitāte kā pakalpojums, un arī kravu piegādes lietotnēs, ir jāiekļauj sabiedriskais ūdenstransports; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver iekšzemes ūdensceļu neizmantoto potenciālu pilsētu teritorijās, kā to apliecina ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija; uzsver, ka pilsētu teritorijas kļūst aizvien noslogotākas un jaunas autoceļu infrastruktūras izbūve ne vienmēr ir rentabla; aicina Komisiju iekļaut ūdenstransportu ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas mērķī, kas paredz labāk izmantot iekšējos ūdensceļus pilsētās, un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir veicināt loģistiku pa mūsu iekšējiem ūdensceļiem un ņemt vērā galīgo piegādi, izmantojot kravas velosipēdus, tādējādi sekmējot modālo pārvirzi; šajā sakarā aicina Komisiju uzlabot datu vākšanu par mobilitāti pilsētās attiecībā uz pasažieru un kravu pārvadājumiem pa ūdensceļiem un uzsver iekšzemes ūdensceļu transporta potenciālu pilsētu ilgtspējīgas loģistikas pēdējā posmā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka 2019. gada dati par pasažieru pārvadājumu pieprasījumu liecina, ka Eiropas upju kruīzu nozare, tostarp dienas braucienu kuģi un prāmju pakalpojumi, pirms Covid-19 pandēmijas bija labā stāvoklī; tomēr norāda, ka 2020. gada pirmajā pusgadā šīs nozares darbība gandrīz pilnībā apstājās, ņemot vērā sanitāro situāciju, kas ir negatīvi ietekmējusi ekonomiku un radījusi finansiālas grūtības uzņēmumiem, un joprojām nav skaidrs, vai 2021. gadā pasažieru satiksme atkal normalizēsies (19); tādēļ aicina Komisiju iekšzemes ūdensceļu tūrismu iekļaut gaidāmajā Eiropas Tūrisma programmā 2050. gadam, lai veicinātu ekonomisko pamatojumu upju tūrisma ilgtspējīgai, inovatīvai un noturīgai atveseļošanai, ņemot vērā upju tūrisma ekonomiskos ieguvumus ostu reģioniem pievienotās vērtības, nodarbinātības radīšanas un ostu ieņēmumu ziņā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka jāturpina analizēt iekšzemes ūdensceļu potenciāls saistībā ar izklaides kuģošanu un citām piekrastes darbībām, kas sekmētu izaugsmi, radītu jaunas nodarbinātības iespējas un uzlabotu tūrismu attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis atbalstīt starptautisko izklaides kuģu vadītāju sertifikātu, pieņemot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejas rezolūciju Nr. 40, lai būtu iespējama licenču pārrobežu atzīšana un Eiropā sekmētu izklaides kuģošanu; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.

(2)  OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.

(3)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

(4)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp.

(6)  OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0131.

(8)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(9)  OV C 449, 23.12.2020., 154. lpp.

(10)  OV C 224, 27.6.2018., 29. lpp.

(11)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(12)  Dzīvotņu direktīva (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.) un Putnu direktīva (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīva 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

(14)  OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.

(15)  OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp.

(16)  Kuģu tehnoloģijas un transporta sistēmu attīstības centrs (DST), Assessment of technologies in view of zero-emission IWT, kas ir daļa no Reinas kuģniecības centrālās komisijas visaptverošā pētījuma Financing the energy transition towards a zero-emission European IWT sector, ziņojums Nr. 2293, 95. lpp.

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 546/2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai (OV L 163, 29.5.2014., 15. lpp.).

(18)  Komisijas dienestu 2021. gada 24. februāra darba dokuments (SWD(2021)0047).

(19)  Reinas kuģniecības centrālā komisija, Market observation report 2020: inland navigation in Europe, 2020. gada septembris.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/18

---

P9_TA(2021)0368

Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par virzību uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem (2020/2120(INI))

(2022/C 117/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu,

| — | ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), ko 2015. gada 25. septembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), ko 2015. gada 25. septembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), jo īpaši tā 7. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu, kuros atzīta klimata pārmaiņu un klimatrīcības vietējā, pavalstiskā un reģionālā dimensija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), jo īpaši tā 7. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu, kuros atzīta klimata pārmaiņu un klimatrīcības vietējā, pavalstiskā un reģionālā dimensija,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC robežās, tās piekto novērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un sauszemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC robežās, tās piekto novērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un sauszemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. aprīlī noslēgto nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. aprīlī noslēgto nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizāciju,

| — | ņemot vērā jauno Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam, ko Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja 2020. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam, ko Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja 2020. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082) un tam pievienoto pētījumu par ietekmi uz Eiropas Savienības tālākajiem reģioniem un to neaizsargātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082) un tam pievienoto pētījumu par ietekmi uz Eiropas Savienības tālākajiem reģioniem un to neaizsargātību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai par Komisijas paziņojuma “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” īstenošanu (COM(2020)0104), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai par Komisijas paziņojuma “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” īstenošanu (COM(2020)0104),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. jūnija paziņojumu “Eiropas Savienības tālākie reģioni — ceļā uz partnerību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. jūnija paziņojumu “Eiropas Savienības tālākie reģioni — ceļā uz partnerību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2012)0287),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu “Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu “Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” (COM(2008)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. septembra paziņojumu “Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas” (COM(2007)0507), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. septembra paziņojumu “Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas” (COM(2007)0507),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu “Ciešāka partnerība attiecībā uz attālākajiem reģioniem” (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu “Ciešāka partnerība attiecībā uz attālākajiem reģioniem” (COM(2004)0343),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 23. oktobra secinājumus par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 23. oktobra secinājumus par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 19. novembra secinājumus par okeāniem un jūrām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 19. novembra secinājumus par okeāniem un jūrām,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2020. gada 10. decembra atzinumu par Eiropas Komisijas ziņojumu par atjaunotas stratēģiskās partnerības ar ES tālākajiem reģioniem īstenošanu (2021/C 37/10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2020. gada 10. decembra atzinumu par Eiropas Komisijas ziņojumu par atjaunotas stratēģiskās partnerības ar ES tālākajiem reģioniem īstenošanu (2021/C 37/10),

| — | ņemot vērā tālāko reģionu priekšsēdētāju paziņojumus un jo īpaši deklarāciju, kas pieņemta Eiropas Savienības tālāko reģionu priekšsēdētāju XXV konferencē, kas notika Majotā 2020. gada 26. un 27. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tālāko reģionu priekšsēdētāju paziņojumus un jo īpaši deklarāciju, kas pieņemta Eiropas Savienības tālāko reģionu priekšsēdētāju XXV konferencē, kas notika Majotā 2020. gada 26. un 27. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības tālāko reģionu priekšsēdētāju konferences (CPRUP) kopējo deklarāciju pēc starpsesiju sanāksmes 2021. gada 3. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības tālāko reģionu priekšsēdētāju konferences (CPRUP) kopējo deklarāciju pēc starpsesiju sanāksmes 2021. gada 3. maijā,

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku,

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (4),

| — | ņemot vērā 2021. gadā publicēto Eiropas Parlamenta pētījumu “Kohēzijas politika un klimata pārmaiņas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gadā publicēto Eiropas Parlamenta pētījumu “Kohēzijas politika un klimata pārmaiņas”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attālāko reģionu potenciāla kāpināšanu, veidojot sinerģiju starp ES struktūrfondiem un citām ES programmām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attālāko reģionu potenciāla kāpināšanu, veidojot sinerģiju starp ES struktūrfondiem un citām ES programmām (7),

| — | ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par kohēzijas politikas nozīmi Eiropas Savienības attālākajos reģionos stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par kohēzijas politikas nozīmi Eiropas Savienības attālākajos reģionos stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0241/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0241/2021),

| A. | tā kā ir svarīgs Eiropas zaļais kurss, princips “nenodari būtisku kaitējumu”, ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) un Parīzes nolīgums; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir svarīgs Eiropas zaļais kurss, princips “nenodari būtisku kaitējumu”, ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) un Parīzes nolīgums;

| B. | tā kā ir svarīgi Eiropas sociālo tiesību pīlārā paustie principi, tostarp tā ieguldījums nevienlīdzības novēršanā, dzimumu līdztiesības veicināšanā un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir svarīgi Eiropas sociālo tiesību pīlārā paustie principi, tostarp tā ieguldījums nevienlīdzības novēršanā, dzimumu līdztiesības veicināšanā un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā;

| C. | tā kā tālākie reģioni ir saistīti ar trim dalībvalstīm un pašlaik to skaits ir deviņi — Francijas Gviāna, Gvadelupa, Reinjona, Majota, Martinika un Senmartēna (Francija), Azoru salas un Madeira (Portugāle), kā arī Kanāriju salas (Spānija) —, tie atrodas divos okeānos — Atlantijas okeānā un Indijas okeānā —, un tajos ir vairāk nekā 4,8 miljoni iedzīvotāju; |
| --- | --- |

C.

tā kā tālākie reģioni ir saistīti ar trim dalībvalstīm un pašlaik to skaits ir deviņi — Francijas Gviāna, Gvadelupa, Reinjona, Majota, Martinika un Senmartēna (Francija), Azoru salas un Madeira (Portugāle), kā arī Kanāriju salas (Spānija) —, tie atrodas divos okeānos — Atlantijas okeānā un Indijas okeānā —, un tajos ir vairāk nekā 4,8 miljoni iedzīvotāju;

| D. | tā kā 80 % ES bioloģiskās daudzveidības atrodas ES tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) un šīm teritorijām ir stratēģiska vērtība pasaules bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ģeopolitiskajā aspektā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 80 % ES bioloģiskās daudzveidības atrodas ES tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) un šīm teritorijām ir stratēģiska vērtība pasaules bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas ģeopolitiskajā aspektā;

| E. | tā kā tālākie reģioni palielina ES jūras dimensiju, tai nodrošinot lielākās jūras platības pasaulē un vairāk nekā 25 miljonus km2 ekskluzīvas ekonomikas zonas (EEZ), kā arī būtiskas ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

E.

tā kā tālākie reģioni palielina ES jūras dimensiju, tai nodrošinot lielākās jūras platības pasaulē un vairāk nekā 25 miljonus km2 ekskluzīvas ekonomikas zonas (EEZ), kā arī būtiskas ekonomiskās iespējas;

| F. | tā kā tālākie reģioni to atrašanās uz salām dēļ no jūras piesārņojuma cieš vairāk nekā jebkurš kontinentālās Eiropas reģions un tas nelabvēlīgi ietekmē to attīstību vides un ekonomikas aspektā; |
| --- | --- |

F.

tā kā tālākie reģioni to atrašanās uz salām dēļ no jūras piesārņojuma cieš vairāk nekā jebkurš kontinentālās Eiropas reģions un tas nelabvēlīgi ietekmē to attīstību vides un ekonomikas aspektā;

| G. | tā kā jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem izglītības pārtraukšanas līmenis tālākajos reģionos pārsniedz 20 %, kas ir ievērojami vairāk nekā Eiropas Savienībā reģistrētie 10 % (9); |
| --- | --- |

G.

tā kā jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem izglītības pārtraukšanas līmenis tālākajos reģionos pārsniedz 20 %, kas ir ievērojami vairāk nekā Eiropas Savienībā reģistrētie 10 % (9);

| H. | tā kā tālākajiem reģioniem ir ievērojama kultūras bagātība, kas veicina Eiropas ietekmi un stiprina tās “maigo varu” pasaulē, un tā kā Komisijas 2017. gadā pieņemtajā paziņojumā kultūra ir minēta kā nozīmīgs aspekts un tālāko reģionu diferencēšanas elements; |
| --- | --- |

H.

tā kā tālākajiem reģioniem ir ievērojama kultūras bagātība, kas veicina Eiropas ietekmi un stiprina tās “maigo varu” pasaulē, un tā kā Komisijas 2017. gadā pieņemtajā paziņojumā kultūra ir minēta kā nozīmīgs aspekts un tālāko reģionu diferencēšanas elements;

| I. | tā kā pašreizējā Covid-19 krīze satraucošā veidā ir atklājusi jau tā neaizsargāto ekonomiku tālākajos reģionos un šī krīze, tāpat kā Brexit radīs ilgtermiņa sekas sociālajā, ekonomikas, vides, teritoriālajā un kultūras līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā Covid-19 krīze satraucošā veidā ir atklājusi jau tā neaizsargāto ekonomiku tālākajos reģionos un šī krīze, tāpat kā Brexit radīs ilgtermiņa sekas sociālajā, ekonomikas, vides, teritoriālajā un kultūras līmenī;

| J. | tā kā veselības krīze ir arī pastiprinājusi tālāko reģionu veselības dienestu nestabilo situāciju, liekot noteikt diezgan striktus pasākumus pandēmijas apkarošanai tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

J.

tā kā veselības krīze ir arī pastiprinājusi tālāko reģionu veselības dienestu nestabilo situāciju, liekot noteikt diezgan striktus pasākumus pandēmijas apkarošanai tālākajos reģionos;

| K. | tā kā pašreizējā pandēmijas krīze var skart vairākas zilās ekonomikas nozares, jo īpaši piekrastes un jūras tūrismu, |
| --- | --- |

K.

tā kā pašreizējā pandēmijas krīze var skart vairākas zilās ekonomikas nozares, jo īpaši piekrastes un jūras tūrismu,

1. SADAĻA: Konsolidēt progresu, novērst trūkumus un izmantot aktīvus, lai tālākie reģioni būtu Eiropas rīcības centrā

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2020. gada marta ziņojumu, kurā sniegts sākotnējais novērtējums par to, kā tiek īstenota atjaunotā un nostiprinātā stratēģiskā partnerība ar tālākajiem reģioniem, kas tika uzsākta 2017. gada oktobrī, un par centieniem šo partnerību konkretizēt, kas tiek īstenoti tālākajos reģionos, attiecīgajās dalībvalstīs un Eiropas iestādēs; prasa šos sasniegumus nostiprināt ES jaunajā stratēģijā tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver daudzos sasniegumus, kas gūti tālākajos reģionos saistībā ar jauno DFS 2021.–2027. gadam gan budžeta, gan likumdošanas līmenī, veicot īpašus uzlabojumus struktūrfondos un horizontālajās programmās, un atzinīgi vērtē papildu pasākumus tālākajiem reģioniem, kas veikti saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu; uzsver, ka LES 349. pants ir jālasa saistībā ar 7. pantu, lai ES tiesību īstenošanā varētu izmantot diferencētu pieeju attiecībā uz tālākajiem reģioniem, pilnībā ņemot vērā to īpašās iezīmes un strukturālos ierobežojumus saskaņā ar Tiesas 2015. gada 15. decembra spriedumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar gandarījumu atzīmē vairāku nodokļu atbrīvojumu paildzināšanu un saglabāšanu līdz 2027. gadam attiecībā uz tālākajiem reģioniem (AIEM nodoklis jeb Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias, kas piemērojams Kanāriju salām), ostu nodevu, samazinātu nodokļa likmi Azoru salu un Madeiras liķieriem, rumam un spirtam, kā arī aizjūras departamentu tradicionālajiem ruma veidiem; atgādina, ka ir svarīgi veiksmīgi izmantot noteikumus, kuru pamatā ir LES 349. pants, attiecībā uz tālākajiem reģioniem, kuriem ir jāsavieno divkāršās prasības — aizsargāt vietējo ražošanu un cīnīties pret dzīves dārdzību, vienlaikus nodrošinot tālāko reģionu iedzīvotāju labu informēšanu par šo noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisijas dienestus, kā arī valstu un reģionālās iestādes atrast līdzsvaru starp likumīgo un būtisko Eiropas fondu izmantošanas kontroli un to modernizēšanai un optimizēšanai nepieciešamo administratīvo noteikumu vienkāršošanu un elastības palielināšanu, kas nepieciešams, lai atbalstītu vietējās iniciatīvas; |
| --- | --- |

4.

A.   
  Sistematizēt “ES tālāko reģionu refleksu”

| 5. | vēlas panākt, lai Eiropas iestādēs tiktu sistematizēts “tālāko reģionu reflekss”, kura pamatā ir transversāla un integrēta pieeja tālāko reģionu realitātei un problēmām visās Eiropas publiskās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju, pildot “Līgumu sargātājas” pienākumu, izraudzīt REGIO ĢD Tālāko reģionu nodaļu par “LESD 349. panta pareizas piemērošanas aizbildni” un apsvērt iespēju izveidot pilnvērtīgu direktorātu, kas tieši sazinātos ar “tālāko reģionu referentiem” citos ģenerāldirektorātos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Padomi pēc Īpašās lauksaimniecības komitejas parauga izveidot īpašu Tālāko reģionu komiteju, kuras mērķis būtu nodrošināt, ka tālāko reģionu prioritātes un realitāte tiek integrēta dažādās Eiropas iniciatīvās un tiesību aktos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina izveidot pastāvīga tālāko reģionu ziņotāja amatu, lai pastiprinātu Eiropas Parlamenta veikto uzraudzību attiecībā uz LES 349. panta labu piemērošanu ES publiskajā politikā; |
| --- | --- |

8.

B.   
  Uzlabot saziņu un informēšanu

| 9. | aicina izstrādāt īstenu saziņas stratēģiju, kuras mērķis būtu īpaši iesaistīt jauniešus un informēt viņus par ES piedāvātajām iespējām, kā arī ikdienā palielināt viņu informētību par ES nodrošinātajiem ieguvumiem; prasa katrā tālākajā reģionā izveidot Komisijas biroju, ņemot vērā šādu reģionu atrašanos uz salām, to daudzās teritorijas un savstarpējo attālinātību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iesaka labāk izmantot dažādās platformas informācijas apmaiņai starp administrācijām, piemēram, programmu TAIEX-REGIO PEER 2 PEER kohēzijas fondiem vai TAIEX-EIR PEER 2 PEER vides jomā, vai arī Eiropas aprites ekonomikas platformu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ierosina izveidot programmu “Erasmus” iestādēm, kas apsaimnieko Eiropas fondus tālākajos reģionos, lai nodrošinātu labas prakses un piemēru apmaiņu kohēzijas līdzekļu izmantošanas optimizācijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir svarīga tālāko reģionu statistikas datiem (Eurostat) paredzēta tīmekļa vietne (10), kas izveidota sadarbībā ar Portugāles, Spānijas, Francijas un tālāko reģionu statistikas dienestiem; pauž nožēlu par to, ka trūkst izsmeļošu datu par Senmartēnu, kā rezultātā nav iespējams veikt pilnīgas un salīdzinošas analīzes par visiem tālākajiem reģioniem; prasa Komisijai un jo īpaši Eurostat vākt uzticamus, apkopotus un aktualizētus datus par visiem tālākajiem reģioniem, lai varētu veikt analīzes par nozarēm, kā arī novērtēt ES politikas īstenošanas ietekmi tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

12.

C.   
  Veidot nākotni

| 13. | prasa labāk integrēt tālākos reģionus konferences par Eiropas nākotni diskusijās, jo īpaši ar tālāko reģionu priekšsēdētāju konferences starpniecību, lai bagātinātu šīs diskusijas ar tālāko reģionu jautājumiem un garantētu LES 349. panta faktisku piemērošanu dažādajās gaidāmajās ES programmās un politikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka dialogs ar iedzīvotājiem ir būtisks elements, lai tālākie reģioni kļūtu tuvāki un labāk savienoti ar ES iestādēm; šajā saistībā prasa Komisijai šādu dialogu pastiprināt, jo īpaši tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju piedalīties jaunas tālāko reģionu attīstības stratēģijas izstrādē kopā ar tiem, reaģējot uz vietējiem apstākļiem un vajadzībām un atspoguļojot Eiropas Parlamenta ieteikumus, pamatojoties uz katra reģiona īpatnību ievērošanu, sasniegumu konsolidāciju un esošo sistēmu optimizāciju, kā arī paredzot inovācijas un tālāko reģionu kā “iespēju teritoriju” popularizēšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | iesaka noteikt patiesu rīcības plānu šai jaunajai stratēģiskajai sadarbībai, iesaistot galvenās ieinteresētās personas, jo īpaši valstu, reģionālās un vietējās pārvaldības iestādes, ekonomikas un sociālos dalībniekus, pilsonisko sabiedrību, akadēmisko vidi un nevalstiskās organizācijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa jauno stratēģiju un tās rīcības plānu īstenot pēc iespējas ātrāk, lai veicinātu ekonomikas un sociālo atveseļošanu tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

17.

2. SADAĻA: Ieguldīt pienācīgas kvalitātes darbvietās, stiprināt solidaritāti un rīkoties, nosakot prioritāti jaunatnes interesēm

| 18. | apzinās, ka tālākie reģioni sniedz ES iespējas izstrādāt izmēģinājuma projektus sociālekonomisko un klimata problēmu risināšanai, taču šāda dinamika liek ātrāk atgūt nokavēto saistībā ar strukturāliem trūkumiem, kā arī nostiprināt un aizsargāt rīkus, kas ļauj kompensēt ar attālinātību un atrašanos uz salām saistītos strukturālos trūkumus un ir būtiski nepieciešami, lai tālākie reģioni varētu pilnībā un vienlīdzīgi iekļauties ES telpā; |
| --- | --- |

18.

A.   
  Nostiprināt solidaritāti

| 19. | aicina Komisiju, dalībvalstis un tālākos reģionus padarīt cīņu pret nabadzību, bezdarbu un sociālo atstumtību, tostarp attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti, par Eiropas solidaritātes prioritātēm, vienlaikus ieguldot izglītībā un apmācībā, un par nākotnes veidošanas projektu, kas vērsts uz inovāciju, jo īpaši sociālo, ekonomikas pārveidi un dažādošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka kohēzijas politikā būtu vairāk jānovērtē tālākajos reģionos dzīvojošās sievietes un jāatbalsta dzimumu līdztiesība, kā arī efektīva ES dzimumu līdztiesības stratēģijas īstenošana tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver sociālās un solidārās ekonomikas nozīmīgo lomu tālākajos reģionos, palīdzot reģionālajām un vietējām pašvaldībām cīņā pret ierobežojumiem, kas saistīti ar attālinātību, nabadzību un sociālo atstumtību, un radot darbvietas un izstrādājot iniciatīvas attiecīgajos reģionos saskaņā ar dažādajām ES stratēģijām; atbalsta šīs situācijas atzīšanu ES līmenī un nozares tiešu piekļuvi ES subsīdijām bezpeļņas nolūkos; |
| --- | --- |

21.

B.   
  Aizsargāt veselību

| 22. | uzsver, ka tālāko reģionu īpašās iezīmes tos padara neaizsargātākus pret pasaules mēroga notikumiem, piemēram, Covid-19 pandēmiju; tāpēc prasa izdarīt labākos secinājumus no šīs krīzes un ņemt vērā tālāko reģionu īpašo situāciju, saskaroties ar citiem šāda veida notikumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ierosina izveidot tropiskajām infekcijas slimībām un tālākajiem reģioniem īpaši raksturīgu patoloģiju, piemēram, diabēta, aptaukošanās un dažu vēža veidu, pētniecības centru un piešķirt nepieciešamos līdzekļus, lai tālākajos reģionos atgūtu nokavēto veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina uzsākt izmēģinājuma projektu par sagatavošanas darbību BEST, lai atbalstītu darbus, kas saistīti ar ārstniecības augiem tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

24.

C.   
  Jaunieši — prioritāte darbību un rezultātu ziņā

| 25. | atkārtoti apstiprina, ka tālākajos reģionos jauniešu spēks ir galvenā vērtība, kuru bieži nepietiekami novērtē, un tam vajadzētu būt prioritāram virzienam konkrētu risinājumu veidošanā, masveidā piesaistot Eiropas līdzekļus izglītībai, apmācībai un jauniešu atbalstam, mājokļiem un jauniešu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | šajā nolūkā uzsver, ka ieguldījumi visos apmācības līmeņos un mūžizglītībā tālākajos reģionos ir jāpadara par prioritāti, lai cīnītos pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu; nekavējoties prasa Komisijai uzskatīt izglītību par prioritāru mērķi tālāko reģionu attīstībai, palīdzot reģionālajām un vietējām pašvaldībām veidot publisko politiku, kas stimulē jauniešus, sniedzot viņiem jaunas un vilinošas iespējas iegūt izglītību, apmācību, kvalifikāciju un pārkvalifikāciju vietējā un reģionālā līmenī, tostarp digitālās spējas, klātienē vai attālināti, lai viņi attīstītu atzītas kompetences; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina mobilizēt ES fondus, lai izveidotu, no vienas puses, izcilības centrus tālāko reģionu ģeogrāfiskajā teritorijā, atbalstot savienojumu starp tālāko reģionu skolām, universitātēm un mācību centriem, un, no otras puses, pētniecības centrus, lai labāk pētītu un iepazītu tālāko reģionu bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ņemot vērā jauniešu bezdarba līmeni tālākajos reģionos, ka ir jāizveido īpaši mehānismi, jo īpaši ar iniciatīvu jauniešu nodarbinātībai; šajā nolūkā atzinīgi vērtē papildu piešķīrumu tālākajiem reģioniem saskaņā ar ESF+ 2021.–2027. gadam un prasa attiecīgajiem reģioniem izmantot šo jauno finansējuma avotu, lai atbalstītu nodarbināmību, mobilitāti un apmācību tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju atbalstīt jauniešu nodarbinātību tālākajos reģionos, ieviešot vienotu digitālo kontaktpunktu kopā ar privāto sektoru, universitātēm un vietējām pašvaldībām, lai atbalstītu pirmā darba meklējumus un uzņēmumu izveidi vai darbības atsākšanu tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

29.

D.   
  Stiprināt tālāko reģionu apstākļu integrēšanu programmā “Erasmus+”

| 30. | prasa, lai, īstenojot programmu “Erasmus+”, tiktu piešķirta maksimāla palīdzība studentiem no tālākajiem reģioniem, ja nepieciešams, ar finansiālu papildinājumu, lai segtu reālās ceļojuma izmaksas, un veicināta mobilitāte trešās valstīs katra tālākā reģiona ģeogrāfiskajā, kultūras un vēsturiskajā apgabalā, kā arī apmaiņa tālāko reģionu teritorijā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | arī uzsver, ka ir jāstiprina tālāko reģionu līdzdalība visās programmas “Erasmus+” darbībās un jāveicina spēcīga sadarbības un mobilitātes apmaiņa starp izglītības, sociālajām un sporta iestādēm; |
| --- | --- |

31.

3. SADAĻA: Attīstīt ilgtspējīgu un taisnīgu izaugsmi, ieviest zaļo un zilo ekonomiku un radīt jaunas profesijas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi sekmēt vietējās iniciatīvas visu ražojošo uzņēmumu tālākajos reģionos atbalstam, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī tūrisma, amatniecības, kultūras, rūpniecības, būvniecības un digitālajai nozarei; uzsver, ka ir nepieciešami inovatīvi, ilgtspējīgi un noturīgi ieguldījumi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina tālākos reģionus pieslēgties tīklam “Local 2030” un izstrādāt ilgtspējīgas attīstības rezultātu pārskatus, lai labāk izplatītu savu risinājumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti apstiprina vajadzību stiprināt ar lauksaimniecību, lopkopību, zvejniecību, jūru un vidi saistīto profesiju pievilcību tālākajos reģionos, jo tām ir strukturāls raksturs ekonomikas, sociālajā un vides līmenī, īpaši atbalstot gados visjaunākos; |
| --- | --- |

34.

A.   
  Lauksaimniecības politika un zaļā ekonomika

| 35. | uzsver nepieciešamību integrēt tālāko reģionu īpašās iezīmes un lauksaimniecības modeļus stratēģiskajos plānos un KLP lauku attīstības programmu pārvaldībā, lai nodrošinātu reģionālāku un elastīgāku pieeju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prasa saglabāt vai pat pastiprināt POSEI programmas īpašos mehānismus un finanšu dotācijas, lai tālākajos reģionos sasniegtu pašpietiekama pārtikas nodrošinājuma, agroekoloģiskās pārejas, zaļās izaugsmes, dažādošanas un spējas reaģēt uz tirgus krīzēm mērķus; atgādina, ka atšķirībā no citiem maksājumiem, kas veikti saskaņā ar KLP, POSEI programmas summas nav mainītas atbilstoši inflācijai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apstiprina, ka POSEI programma ir būtiski svarīga ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanai Eiropas Savienībā, lauku vides saglabāšanai un cīņai pret tālāko reģionu depopulāciju, un šajā nolūkā uzsver programmas POSEI pozitīvo novērtējumu, ko veica Komisija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatē, ka kvotu un garantēto cenu likvidēšana, kas 2005. gadā sākta ar cukura tirgu kopīgās organizācijas reformu, vājināja niedru cukura ražotājus tālākajos reģionos; uzsver nepieciešamību stabilizēt visus īpašos noteikumus, kas ieviesti saistībā ar LESD 349. pantu, lai šajā nozarē būtu iespējama ilgtspējīga konkurence; prasa iedibināt mehānismu, kas nodrošinātu atbalstu cukurniedru audzētājiem gadījumā, ja pasaules tirgū kristos cukura cenas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju palielināt budžetus, kas paredzēti veicināšanas, informētības uzlabošanas un ES kvalitātes sistēmu izmantošanas kampaņām, jo īpaši šādām:






  i) | produkti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība un brīvprātīgās sertifikācijas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

39.

i)

produkti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība un brīvprātīgās sertifikācijas sistēmas;

| ii) | bioloģiskās ražošanas metodes; |
| --- | --- |

ii)

bioloģiskās ražošanas metodes;

| iii) | tālākajiem reģioniem raksturīgu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu logotips; |
| --- | --- |

iii)

tālākajiem reģioniem raksturīgu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu logotips;

| 40. | atbalsta stratēģiju “No lauka līdz galdam”, kas vēl vairāk ierobežo augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu ES, taču uzsver vajadzību ņemt vērā tropu un subtropu kultūraugu īpatnības tālākajos reģionos un vajadzību palīdzēt pārkārtošanās procesā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | visbeidzot, atkārtoti pauž, ka ir svarīgi ELFLA ietvaros saglabāt līdzfinansējuma daļu tālākajiem reģioniem 85 % apmērā, jo īpaši, lai atjaunotu, aizsargātu un stiprinātu bioloģisko daudzveidību lauksaimniecībā un mežkopībā un veicinātu lauku apvidu attīstību tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

41.

B.   
  Zivsaimniecības politika un zilā ekonomika

| 42. | atkārtoti apstiprina zilās ekonomikas būtisko lomu tālākajos reģionos un to interesēs; aicina ieviest dabā balstītus risinājumus un uzsver, ka ir jāievēro līdzsvars starp okeāna resursiem un jūras darbību attīstību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju tālākajos reģionos izveidot izmēģinājuma projektus, kas vērsti uz zilo ekonomiku un apmācību, lai sniegtu šiem reģioniem vadošu pozīciju okeānu pārvaldībā un atbalstītu inovāciju un pētniecību, tostarp par hidrobioloģiski noārdāmiem materiāliem pārkārtošanās un aprites ekonomiku kontekstā, taču neuzskatot šādus materiālus par risinājumu jūras piesārņojumam; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa stiprināt īpašos mehānismus kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros, izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), lai sasniegtu pašpietiekama pārtikas nodrošinājuma mērķi un veicinātu tālāko reģionu zilo izaugsmi, jo īpaši sniedzot efektīvus un pragmatiskus risinājumus tālāko reģionu zivsaimniecības produktu pārvadāšanai, lai tie ātri un optimālā kvalitātē nonāktu pirmtirgū; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž bažas par dažkārt degradēto un novecojošo zvejas flotu stāvokli tālākajos reģionos un šī riska ietekmi uz zvejniekiem un vidi; atgādina, ka tālākajos reģionos zvejas darbība lielā mērā ir balstīta uz tradicionālām praksēm, un tāpēc pauž nožēlu par to, ka tālāko reģionu nerūpniecisko flotu atjaunošana nevar saņemt atbalstu saskaņā ar EJZF 2021.–2027. gadam, tiklīdz pastāv līdzsvars starp zvejas kapacitāti un zvejas iespējām tālākajos reģionos (maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma ievērošana); |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm, lai uzlabotu zinātnisku datu vākšanu, kas nepieciešami reaģēšanai uz atbilstības nosacījumiem valsts atbalsta jomā zvejas flotu atjaunošanai tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka saskaņā ar EJZF regulas 29.e pantu Komisija ir apņēmusies sniegt starpposma ziņojumu par nodaļu, kas attiecas uz tālākajiem reģioniem, (V nodaļa) un analizēt atsevišķas regulas nepieciešamību par zveju tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa Komisijai un Padomei no 2027. gada ieviest POSEI līdzīgu atbalsta instrumentu jūras nozarei un zvejai tālākajos reģionos ar mērķi nodrošināt finansējumu, lai reaģētu uz tālāko reģionu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka, slēdzot zvejas nolīgumus ar trešām valstīm, ir jāaizsargā tālākie reģioni; |
| --- | --- |

49.

C.   
  Ilgtspējīgam tūrismam

| 50. | prasa Komisijai un dalībvalstīm stingri atbalstīt tūrisma nozari tālākajos reģionos, lai veicinātu darbības atsākšanu un ilgtspējīgu izaugsmi, un veiksmīgi īstenot nepieciešamo sociālo, vides un digitālo pārkārtošanos šajā nozarē, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkārtoti apstiprina, ka ir jāpaļaujas uz ilgtspējīgu tūrismu, atbalstot inovatīvus izmēģinājuma projektus nolūkā veicināt zaļākus un digitālus risinājumus, kuru pamatā ir reģionu dabiskā potenciāla izmantošana un ievērošana ekotūrisma projektos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa ar laiku izveidot vienotu Eiropas marķējumu ilgtspējīgam tūrismam, kurā ietverti arī kvalitātes, piekļūstamības un iekļaušanas aspekti, īpašu uzmanību pievēršot tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

52.

D.   
  Vide, bioloģiskā daudzveidība, klimats un enerģētika

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka ES zaļajā kursā un bioloģiskās daudzveidības stratēģijā 2030. gadam ir ņemts vērā tālāko reģionu lieliskais potenciāls bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | stingri atbalsta to, ka tiek veicināti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi un princips “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 (11) par taksonomiju 17. panta nozīmē; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž bažas par to, ka ar klimata pārmaiņām tieši saistīti laikapstākļi tālākajos reģionos kļūst arvien biežāki un postošāki, un atkārtoti apstiprina, ka ir stingri jārīkojas visos līmeņos, lai koordinētu ieguldījumus, kas ir būtiski nepieciešami pielāgošanās, noturības un šādu pastiprinātu klimatisku apdraudējumu novēršanas nolūkā; iesaka pastiprināti mobilizēt ES civilās aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka, risinot tālāko reģionu īpašos sarežģījumus, piemēram, jūras līmeņa paaugstināšanos, jūras temperatūras paaugstināšanos un arvien biežākas zemestrīces un plūdus, ES tiesiskajā regulējumā ir jāņem vērā šīs īpatnības un, ja nepieciešams, jāparedz atkāpes un finansiāli stimuli un paņēmieni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības stratēģijas īstenošana tālākajos reģionos ir jākoordinē ar darbu lauksaimniecības, mežkopības, zvejas un akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina veidot jaunas ar vidi saistītas profesijas un sniegt atbalstu vietējiem dalībniekiem, kas apņēmušies aizsargāt bioloģisko daudzveidību un vidi, jo īpaši apvienībām un NVO, un šajā nolūkā mudina stiprināt partnerības principu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prasa, lai jaunais bioloģiskās daudzveidības zināšanu centrs, kas paredzēts ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, pilnvērtīgāk izmantotu visu Eiropas aizjūras struktūru datus un izstrādātu ES dabas atjaunošanas plāna aizjūras modeli; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm veicināt un aktīvi atbalstīt dabas aizsardzības un atjaunošanas mērķus tālākajos reģionos un atbalsta tālākos reģionus aptveroša dabas tīkla izveidi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vērš uzmanību uz to, ka jauniešu aizplūšana no visizolētākajām tālāko reģionu vietām nelabvēlīgi ietekmē mežu pārvaldības spējas un palielina ugunsgrēku risku, jo resursi netiek pilnībā pārvaldīti un attīstās invazīvi augi; pieprasa mehānismus, kas aizsargā vidi, jo īpaši cīnoties pret depopulāciju un vairāk pievilinot un noturot iedzīvotājus šādās vietās, kā arī stimulējot ar ilgtspējīgu lauksaimniecību un dabu saistītas darbības; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē to, ka programmā LIFE ir integrēta iniciatīva BEST; iesaka ik gadu piešķirt vismaz 8 miljonus EUR iniciatīvai BEST, lai palīdzētu teritorijām īstenot ES jauno bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, saskaņā ar kuru vismaz 30 % sauszemes un jūras teritoriju jābūt aizsargātām; ierosina veikt ietekmes novērtējumu par iespējām piemērot programmu Natura 2000 Francijas tālākajiem reģioniem, lai noteiktu piemērotākos rīkus bioloģiskās daudzveidības un vides aizsardzībai šajos reģionos; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkārtoti apstiprina mērķi nodrošināt tālāko reģionu enerģētikas autonomiju un stingri atbalsta mērķi tālākajos reģionos izmantot tikai atjaunojamus energoresursus, pakāpeniski izbeidzot fosilo kurināmo izmantošanu un pastiprinot ilgtspējīgu un atjaunojamu energoresursu augošo potenciālu, tostarp atklātā jūrā, saskaņā ar Parīzes nolīgumu un ES apņemšanos nodrošināt klimatneitralitāti ne vēlāk kā līdz 2050. gadam un sasniegt 2030. gada klimata mērķus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prasa atbalstu mājokļu energoefektivitātes uzlabošanai tālākajos reģionos; uzsver īpatnības un ierobežojumus saistībā ar piekļuvi sertificētiem materiāliem; apstiprina Taisnīgas pārkārtošanās fonda un instrumenta REACT-EU, ar kuriem tiek finansēta pārkārtošanās tālākajos reģionos, nozīmīgumu; |
| --- | --- |

64.

E.   
  Integrēta un pilnvērtīga aprites ekonomika

| 65. | uzsver, ka aprites ekonomikai, nulles piesārņojuma mērķim, energoefektivitātei un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai ir jābūt pamatprincipiem jaunajā stratēģijā tālākajiem reģioniem un ir jārada ilgtspējīgākas prakses teritoriju aizsardzībai, ekonomiskajai attīstībai, nodarbinātībai un kohēzijai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prasa Komisijai ierosināt stingri atbalstīt tālākos reģionus jauna ilgtspējīga ekonomikas modeļa veicināšanā, izmantojot strukturētas iniciatīvas aprites ekonomikas attīstībai un veicināt nodarbinātību un jaunas, tā dēvētās “zaļās” profesijas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka aprites ekonomika ir jāintegrē atkritumu pārvaldības politikā tālākajos reģionos; iesaka izstrādāt inovatīvus risinājumus atkritumu samazināšanai un pilnvērtīgai izmantošanai tālākajos reģionos; brīdina par sarežģītību un atkritumu apsaimniekošanas izmaksām tālākajos reģionos, kuriem ir jāatbalsta ieguldījumi infrastruktūrā, lai veicinātu pārkārtošanos uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prasa Komisijai tālākajos reģionos arī izveidot centru cīņai pret jūras piesārņojumu, lai atbalstītu infrastruktūras izveidi jūras atkritumu savākšanai un apstrādei; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa Komisijai programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros izsludināt uzaicinājumu iesniegt tālākajiem reģioniem paredzētus zinātniskās pētniecības projektus, kas saskan ar programmā “Apvārsnis 2020” gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

69.

4. SADAĻA: Pielāgoties globalizētās pasaules izaicinājumiem un iespējām

| 70. | atgādina, ka tālākajiem reģioniem ir spēcīgs potenciāls un īpašas priekšrocības, kas var sniegt ieguvumus visai ES, un ka Eiropai ir jāpaļaujas uz tālākajiem reģioniem un uz sadarbību ar valstīm to tuvumā, lai veicinātu savas demokrātiskās vērtības un vides un sociālos mērķus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa Komisijai izstrādāt un veicināt makroreģionālas stratēģijas tālākajiem reģioniem to attiecīgajā ģeogrāfiskajā apkārtnē, vienlaikus izskatot visas iespējas praksē labāk koordinēt dažādu ES fondu (t. i., ERAF, AZT lēmums un “Eiropa pasaulē” (Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments)) vienlaicīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | arī aicina Komisiju tālākos reģionus ņemt vērā Atlantijas makroreģionālajā stratēģijā, iekļaujot šādiem reģioniem pielāgotāku tematiku; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mudina jaunajā Interreg programmā ieviest jaunu komponentu, kas paredzēts sadarbībai ar tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver nepieciešamību stiprināt, stimulēt un veicināt sadarbības projektu attīstību starp dažādiem tālākajiem reģioniem, lai pilnvērtīgi izmantotu to ģeostratēģisko un ģeoekonomisko situāciju un labu prakšu izplatīšanu; |
| --- | --- |

74.

A.   
  Taisnīga un pielāgota konkurences politika

| 75. | uzsver nepieciešamību aizsargāt tālāko reģionu ekonomiku no agresīvas komercprakses, piemēram, no emisijas kvotu tirdzniecības un monopolstāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mudina Komisiju konkurences politikas īstenošanā pienācīgi ņemt vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes, jo īpaši to attālinātību no kontinentālās Eiropas un nelielo tirgu, un uzsver, ka attiecībā uz tālākajiem reģioniem ir lietderīgas atkāpes valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atzinīgi vērtē ES tiesību aktu pieņemšanu par valsts atbalstu Covid-19 krīzes situācijā; aicina Komisiju izskatīt iespēju tālākajos reģionos turpināt dažus no šiem ārkārtas pasākumiem, vienlaikus saglabājot esošos pasākumus, kas šiem reģioniem paredzēti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (12) un pamatnostādnēs reģionālā valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina izstrādāt īpašus statūtus tālāko reģionu uzņēmumiem, lai palielinātu to konkurētspēju, jo īpaši reģionālajā telpā; |
| --- | --- |

78.

B.   
  Transports un izolētības novēršana

| 79. | apstiprina, ka tālākie reģioni cieš no spēcīgiem ierobežojumiem, kas saistīti ar attālinātību, vāju savienotību, atkarību no ostām un lidostām, kā arī ar kalnu reljefu; uzskata, ka ERAF un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) ietvaros ir jāievieš tālāko reģionu situācijai pilnībā pielāgota transporta politika; arī aicina Komisiju kā papildu rīku precizēt POSEI transporta jomā, lai kompensētu salīdzinoši nelabvēlīgo situāciju un kopējo kaitējumu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka ir jānostiprina un jāveido jūras un gaisa savienojumi starp tālākajiem reģioniem, to teritorijā, kā arī ar kontinentālo Eiropu un trešām kaimiņvalstīm, lai mazinātu šādu reģionu izolētību; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka tālākajos reģionos ir jāsekmē ilgtspējīgāku un mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu izmantošana un fosilās enerģijas alternatīvas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pievienojas Eiropas vēlmei izmantot ekoloģisku jūras transportu un inovatīvas ostas darbības, lai Eiropas Savienībā samazinātu oglekļa un vidisko pēdu, un prasa, lai tas sniegtu ieguvumus tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver nepieciešamību samazināt transporta izmaksas gan pasažieru, gan kravas pārvadājumos, lai garantētu nepārtrauktības un teritoriālās kohēzijas principa ievērošanu, kā arī vienlīdzīgas iespējas visiem iedzīvotājiem; prasa pārvaldīt cenas gaisa pārvadājumiem (no tālākajiem reģioniem un uz tiem), pārvadājumiem pa autoceļiem (iekšzemē, starp pilsētām) un jūrā (starp reģioniem un starp salām); šajā nolūkā uzskata, ka gan jūras, gan gaisa transporta CO2 kvotu tirdzniecības sistēmā jāņem vērā izņēmuma pasākumi attiecībā uz tālākajiem reģioniem, kā arī — attiecīgā gadījumā — finansiāli un tehniski stimuli; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prasa Komisijai EISI ietvaros izsludināt īpašu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un pielāgot atbilstības kritērijus tālākajiem reģioniem, lai ietvertu atbalstu alternatīvu un ilgtspējīgu degvielu apgādes infrastruktūrai galvenajās reģionu ostās, pilsētu mobilitātē un aviācijā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | prasa Komisijai, pārskatot Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Eiropas transporta tīklu (13), arī integrēt tālāko reģionu aspektu, nodrošinot savienojumu starp centrālo tīklu un globālo tīklu un padarot elastīgākas konceptuālās pamatnostādnes par jūras maģistrālēm; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzskata, ka Komisijai ir jāsniedz tehniskais atbalsts, lai atvieglotu tālāko reģionu piekļuvi ES finansējumam, jo īpaši projektiem, kas saistīti ar zaļo kursu un ar galvenās infrastruktūras būvniecību programmas InvestEU ietvaros; |
| --- | --- |

86.

C.   
  Digitālā un kosmosa joma

| 87. | atzinīgi vērtē programmas priekšlikumu digitālai Eiropai, lai veicinātu plašāku savienojamību un labākas digitālās prasmes tālākajos reģionos; prasa Komisijai sniegt nepieciešamo tehnisko atbalstu Eiropas digitālās inovācijas centru izveidei tālākajos reģionos, kā paredzēts programmā “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzstāj, ka tālākajos reģionos ir jānodrošina digitālā savienojamība saskaņā ar Eiropas digitālo programmu kā ekonomikas attīstības un vienlīdzīgu iespēju instruments globalizācijas laikmetā un ievērojami digitalizētā pasaulē; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vērš uzmanību uz to, ka satelīti nodrošina nepārtrauktu un ļoti augstas kapacitātes savienojamību, kas ir būtiski svarīga, lai pārvarētu digitālo plaisu, jo īpaši tālākajos reģionos; tāpēc prasa Komisijai atjaunināt Eiropas stratēģiju kosmosam, pieņemot īpašus pasākumus attiecībā uz tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

89.

D.   
  Tirdzniecības politika

| 90. | prasa Komisijai nodrošināt, ka starptautiskie nolīgumi (ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN), brīvās tirdzniecības nolīgumi (BTN) u. tml.), kas noslēgti starp ES un trešām valstīm, sniedz visus ieguvumus tālākajiem reģioniem, izveidojot darba grupu “Tirdzniecības politikas sekas tālākajos reģionos”, tajā faktiski iesaistot tālākos reģionus, tostarp tālāko reģionu nozaru pārstāvjus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | prasa Komisijai veikt pētījumu, kurā novērtēta ar trešām valstīm noslēgto tirdzniecības nolīgumu kopējā ietekme uz tālāko reģionu sociālekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

91.

| 92. | prasa ar trešām valstīm noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos ievērot ES vides un sociālos standartus un vēlas, lai šādu nolīgumu ievērošana tiktu garantēta ar iedarbīgiem un operatīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

92.

| 93. | konstatē, ka tādu tirdzniecības nolīgumu, kas noslēgti ar trešām valstīm, kuras ražo tādus pašus eksportam paredzētus lauksaimniecības produktus kā tālākie reģioni, taču ar atšķirīgiem sociālajiem un vides nosacījumiem, skaita palielināšanās var radīt konkurences kropļojumus un mainīt tirgus sadalījumu, apdraudot šādu produktu ražotāju konkurētspēju Kopienā; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina izmantot atšķirīgu attieksmi, visās EPN un BTN pārskatīšanās atbalstot tālāko reģionu produkciju, lai radītu taisnīgu līdzsvaru starp sensitīvu lauksaimniecības produktu aizsardzību un ES aktīvo interešu aizstāvību, attiecībā uz tālāko reģionu produktiem paredzot drošības klauzulas, pārejas periodus un piemērotas kvotas, kā arī — atsevišķos gadījumos — vissensitīvāko produktu, piemēram, īpašu cukuru, izslēgšanu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | atgādina par triju iestāžu kopējo deklarāciju, kas pievienota regulas par stabilizācijas mehānismu pielikumā, Ekvadorai pievienojoties ES nolīgumam ar Peru un Kolumbiju, kurā noteikts, ka Komisija analizēs tirgus izmaiņas pēc mehānisma darbības termiņa beigām un, ja ES banānu audzētāju situācija būs pasliktinājusies, tā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām iejauksies; |
| --- | --- |

95.

| 96. | iesaka galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam veikt īpašu pārbaudi, lai novērstu tālākos reģionus diskriminējošas situācijas, un aicina piemērot atbilstības principu trešo valstu bioloģisko produktu importam; |
| --- | --- |

96.

E.   
  Veicināt kultūras attīstību

| 97. | uzsver, ka tālākie reģioni ir vēstnieki ES ietekmes sfēras paplašināšanā un ka tie sniedz reālu iespēju ES ārējā politikā, jo atrodas tuvu daudzām trešām valstīm un ar tām uztur tiešas attiecības; |
| --- | --- |

97.

| 98. | uzsver priekšrocības, ko sniedz vairāku Atlantijas reģionā esošo tālāko reģionu ģeostratēģiskā pozīcija un vēsturiskās attiecības ar Amerikas kontinentu un Karību jūras reģiona salu valstīm; iesaka izmantot šo teritoriju privileģēto stāvokli, lai stimulētu ES starptautiskās attiecības šajā reģionā; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atgādina, ka kultūra ir personības attīstības un savstarpējas bagātināšanās pīlārs; uzskata, ka ir vairāk jāatbalsta apmaiņa kultūras jomā; |
| --- | --- |

99.

| 100. | aicina aizsargāt un atbalstīt tālāko reģionu vietējās valodas, kas ir gan kultūras bagātība, gan integrāciju un kopīgu makroreģionālo iezīmju veicinoši faktori; |
| --- | --- |

100.

F.   
  Migrācijas politika

| 101. | ar bažām konstatē migrācijas plūsmu ietekmi tālākajos reģionos; pauž bažas par nepavadītu nepilngadīgo migrantu situāciju tālākajos reģionos un prasa attiecībā uz šādiem nepilngadīgajiem piemērot visaugstākos humanitāros uzņemšanas standartus; uzsver, ka ir nepieciešama cilvēciska pieeja, kas spēj nodrošināt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību saskaņā ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu un ar ES vērtībām; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina mobilizēt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda, kā arī īpašu papildu fondu resursus, lai sniegtu lielāku atbalstu dalībvalstīm, kuru tālākie reģioni ir pakļauti spēcīgam spiedienam migrācijas jomā; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Reģionu komitejai, dalībvalstīm un Tālāko reģionu priekšsēdētāju konferencei. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(2)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(3)  OV C 28, 27.1.2020., 40. lpp.

(4)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(5)  OV C 334, 19.9.2018., 168. lpp.

(6)  OV C 298, 23.8.2018., 92. lpp.

(7)  OV C 285, 29.8.2017., 58. lpp.

(8)  OV C 258 E, 7.9.2013., 1. lpp.

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population=fr

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regula (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(12)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

(13)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/30

---

P9_TA(2021)0369

Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra rezolūcija par jaunu pieeju Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai (2020/2276(INI))

(2022/C 117/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174., 225. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174., 225. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. jūlija paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā” (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. jūlija paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā” (COM(2020)0329),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā nolīgumu, kas 2015. gada 12. decembrī Parīzē tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP 21) (Parīzes nolīgums) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kas 2015. gada 12. decembrī Parīzē tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP 21) (Parīzes nolīgums) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. maijā pieņemto pirmo Atlantijas reģiona rīcības plānu (COM(2013)0279) un tā 2018. gada 23. februāra vidusposma pārskatu (SWD(2018)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. maijā pieņemto pirmo Atlantijas reģiona rīcības plānu (COM(2013)0279) un tā 2018. gada 23. februāra vidusposma pārskatu (SWD(2018)0049),

| — | ņemot vērā ES stratēģijas: 2009. gada 10. jūnijā pieņemto Baltijas jūras reģiona stratēģiju (COM(2009)0248), 2010. gada 8. decembrī pieņemto Donavas reģiona stratēģiju (COM(2010)0715), 2015. gada 28. jūlijā pieņemto Alpu reģiona stratēģiju (COM(2015)0366) un 2014. gada 17. jūnijā pieņemto Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģiju (COM(2014)0357), kā arī par šīm stratēģijām pieņemtās rezolūcijas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģijas: 2009. gada 10. jūnijā pieņemto Baltijas jūras reģiona stratēģiju (COM(2009)0248), 2010. gada 8. decembrī pieņemto Donavas reģiona stratēģiju (COM(2010)0715), 2015. gada 28. jūlijā pieņemto Alpu reģiona stratēģiju (COM(2015)0366) un 2014. gada 17. jūnijā pieņemto Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģiju (COM(2014)0357), kā arī par šīm stratēģijām pieņemtās rezolūcijas (3),

| — | ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (Savvaļas putnu direktīva) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (Savvaļas putnu direktīva) (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (7) Pušu konferences 15. sesiju (COP 15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (7) Pušu konferences 15. sesiju (COP 15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (COM(2018)0390),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu par Komisijas paziņojumu “Jauna pieeja Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijai: Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0. Atjaunināts rīcības plāns kopīgam redzējumam par ilgtspējīgu, izturētspējīgu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku ES atlantiskajā reģionā”,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par ES ilgtspējīga tūrisma stratēģijas izstrādi (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par ES ilgtspējīga tūrisma stratēģijas izstrādi (12),

| — | ņemot vērā Komisijas Veselīgu okeānu, jūras un piekrastes un iekšzemes ūdeņu misijas padomes 2020. gada 21. septembra ziņojumu “Misija “Jūras zvaigzne 2030”: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus līdz 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Veselīgu okeānu, jūras un piekrastes un iekšzemes ūdeņu misijas padomes 2020. gada 21. septembra ziņojumu “Misija “Jūras zvaigzne 2030”: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus līdz 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumus par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumus par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par Eiropas stratēģiju Atlantijas reģionam (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par Eiropas stratēģiju Atlantijas reģionam (13),

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. septembra rezolūciju par ES kohēzijas politikas stratēģiju Atlantijas okeāna reģionam (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. septembra rezolūciju par ES kohēzijas politikas stratēģiju Atlantijas okeāna reģionam (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. maija ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. maija ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu “Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu “Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. maija paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku. ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. maija paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku. ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM(2021)0240),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (18),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (politikas departaments B: Struktūrpolitika un kohēzijas politika), 2015. gada 15. janvāra pētījumu “New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation” (“Jauna makroreģionu loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (politikas departaments B: Struktūrpolitika un kohēzijas politika), 2015. gada 15. janvāra pētījumu “New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation” (“Jauna makroreģionu loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0243/2021),

| A. | tā kā Atlantijas reģionu ir smagi skārusi Covid-19 sociālekonomiskā ietekme un Brexit izraisītās negatīvās sekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Atlantijas reģionu ir smagi skārusi Covid-19 sociālekonomiskā ietekme un Brexit izraisītās negatīvās sekas;

| B. | tā kā Atlantijas reģions ir Eiropas Savienības lielākais jūras baseins; |
| --- | --- |

B.

tā kā Atlantijas reģions ir Eiropas Savienības lielākais jūras baseins;

| C. | tā kā Atlantijas reģiona lielākais nodarbinātības avots ir piekrastes un jūras tūrisms, kuru ir īpaši smagi skārusi Covid-19 pandēmijas izraisītā sociālekonomiskā krīze; |
| --- | --- |

C.

tā kā Atlantijas reģiona lielākais nodarbinātības avots ir piekrastes un jūras tūrisms, kuru ir īpaši smagi skārusi Covid-19 pandēmijas izraisītā sociālekonomiskā krīze;

| D. | tā kā klimata krīze un jūras līmeņa paaugstināšanās nopietni ietekmē visu Atlantijas okeāna piekrasti un salas, kuru sauszemes un jūras vide ir neaizsargāta un unikāla; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata krīze un jūras līmeņa paaugstināšanās nopietni ietekmē visu Atlantijas okeāna piekrasti un salas, kuru sauszemes un jūras vide ir neaizsargāta un unikāla;

| E. | tā kā ES Atlantijas reģiona tālākie reģioni ir Madeira, Azoru salas, Kanāriju salas, Francijas Gviāna, Martinika, Gvadelupa un Senmartēna un tā kā jaunajam Atlantijas reģiona rīcības plānam vajadzētu būt vērstam uz visiem šiem reģioniem, vienlaikus sekmējot ciešu sadarbību ar Atlantijas reģiona aizjūras zemēm un teritorijām un Atlantijas reģiona trešām valstīm un to reģioniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES Atlantijas reģiona tālākie reģioni ir Madeira, Azoru salas, Kanāriju salas, Francijas Gviāna, Martinika, Gvadelupa un Senmartēna un tā kā jaunajam Atlantijas reģiona rīcības plānam vajadzētu būt vērstam uz visiem šiem reģioniem, vienlaikus sekmējot ciešu sadarbību ar Atlantijas reģiona aizjūras zemēm un teritorijām un Atlantijas reģiona trešām valstīm un to reģioniem;

| F. | tā kā 2015. gadā Atlantijas reģiona kopējais IKP bija 2 175 miljardi EUR, kas veido 15 % no ES IKP (19); |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gadā Atlantijas reģiona kopējais IKP bija 2 175 miljardi EUR, kas veido 15 % no ES IKP (19);

| G. | tā kā Atlantijas reģiona stratēģijā būtu jāiekļauj materiālas un nemateriālas apmaiņas plūsmas ar aizjūras zemēm un teritorijām un trešām valstīm, par pamatu ņemot ES Atlantijas reģionus, tostarp aizjūras zemes un teritorijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Atlantijas reģiona stratēģijā būtu jāiekļauj materiālas un nemateriālas apmaiņas plūsmas ar aizjūras zemēm un teritorijām un trešām valstīm, par pamatu ņemot ES Atlantijas reģionus, tostarp aizjūras zemes un teritorijas;

| H. | tā kā jaunā ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam, Atjaunojamo energoresursu direktīvas (20) pārskatīšana un zilā ekonomika ir galvenie elementi pārejā uz ļoti energoefektīvu un pilnībā uz atjaunojamajiem energoresursiem balstītu ekonomiku, tostarp stingrākiem ilgtspējas kritērijiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunā ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam, Atjaunojamo energoresursu direktīvas (20) pārskatīšana un zilā ekonomika ir galvenie elementi pārejā uz ļoti energoefektīvu un pilnībā uz atjaunojamajiem energoresursiem balstītu ekonomiku, tostarp stingrākiem ilgtspējas kritērijiem;

| I. | tā kā okeāniem ir liela nozīme klimatadaptācijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā okeāniem ir liela nozīme klimatadaptācijā;

| J. | tā kā veselīgi okeāni un to ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana ir būtiski svarīgi cilvēcei, jo okeāni regulē klimatu, ražo Zemes atmosfērā esošo skābekli, ir biodaudzveidības mājvieta un pasaules mēroga pārtikas nodrošinājuma un cilvēku veselības avots, kā arī tie nodrošina iespēju veikt saimnieciskas darbības tādās jomās kā zivsaimniecība, transports, kuģubūve, tirdzniecība, tūrisms, gastronomija, atjaunojamie energoresursi, pētniecība un veselības produkti; |
| --- | --- |

J.

tā kā veselīgi okeāni un to ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana ir būtiski svarīgi cilvēcei, jo okeāni regulē klimatu, ražo Zemes atmosfērā esošo skābekli, ir biodaudzveidības mājvieta un pasaules mēroga pārtikas nodrošinājuma un cilvēku veselības avots, kā arī tie nodrošina iespēju veikt saimnieciskas darbības tādās jomās kā zivsaimniecība, transports, kuģubūve, tirdzniecība, tūrisms, gastronomija, atjaunojamie energoresursi, pētniecība un veselības produkti;

| K. | tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir ieviest taisnīgu, veselīgu un videi nekaitīgu pārtikas sistēmu; |
| --- | --- |

K.

tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir ieviest taisnīgu, veselīgu un videi nekaitīgu pārtikas sistēmu;

| L. | tā kā ostām un transportam kopumā ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un pārejā uz bezoglekļa un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

L.

tā kā ostām un transportam kopumā ir būtiska nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un pārejā uz bezoglekļa un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu ekonomiku;

| M. | tā kā ES jūrniecības nozarei būtu jāsekmē arī biodaudzveidības zuduma un vides degradācijas novēršana un jaunās Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES jūrniecības nozarei būtu jāsekmē arī biodaudzveidības zuduma un vides degradācijas novēršana un jaunās Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķu sasniegšana;

| N. | tā kā pārskatītajam Atlantijas reģiona rīcības plānam 2.0 ir jāatraisa zilās ekonomikas potenciāls Atlantijas reģionā, vienlaikus saglabājot jūras ekosistēmas un veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām un palīdzot mazināt to sekas; |
| --- | --- |

N.

tā kā pārskatītajam Atlantijas reģiona rīcības plānam 2.0 ir jāatraisa zilās ekonomikas potenciāls Atlantijas reģionā, vienlaikus saglabājot jūras ekosistēmas un veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām un palīdzot mazināt to sekas;

| O. | tā kā šo stratēģiju veiksmīgi īstenot palīdzēs izglītība un apmācība jūrnozaru prasmju jomā, kopīgi pētniecības projekti un sabiedrības izpratnes veidošana par okeāna kā dabiskās vides potenciālu un trauslumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā šo stratēģiju veiksmīgi īstenot palīdzēs izglītība un apmācība jūrnozaru prasmju jomā, kopīgi pētniecības projekti un sabiedrības izpratnes veidošana par okeāna kā dabiskās vides potenciālu un trauslumu;

| P. | tā kā Atlantijas reģiona rīcības plānā 2.0 netiek pieminētas Atlantijas reģiona aizjūras zemes un teritorijas, kas pastiprina Eiropas Savienības jūrlietu un Atlantijas dimensiju, |
| --- | --- |

P.

tā kā Atlantijas reģiona rīcības plānā 2.0 netiek pieminētas Atlantijas reģiona aizjūras zemes un teritorijas, kas pastiprina Eiropas Savienības jūrlietu un Atlantijas dimensiju,

Atlantijas reģiona stratēģijas darbības pārskats kopš 2013. gada

| 1. | izceļ darbu, ko paveikušas visas vietējās, reģionālās, valstu un ES ieinteresētās personas, un jo īpaši Atlantijas reģiona stratēģijas grupa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām norāda uz Brexit un Covid-19 pandēmijas radītajām sekām Atlantijas reģiona jūras un piekrastes teritorijās; norāda, ka līdz ar to var tikt apdraudēta šo teritoriju ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas rada lielu risku, ka pastiprināsies depopulācijas tendences; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka 2013. gada Atlantijas reģiona rīcības plāns palīdzēja gūt plašāku skatījumu par to, kas notiek Atlantijas reģionā, tomēr plašās darbības jomas dēļ tas nevarēja pienācīgi ietekmēt prioritāšu noteikšanu un atbalstīt attiecīgu projektu izstrādi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver centienus sekmēt Atlantijas reģiona stratēģijas starptautisko dimensiju, jo īpaši izmantojot 2013. gada 24. maija Golvejas paziņojuma par sadarbību Atlantijas okeāna jautājumos un 2017. gada 14. jūlija Belenas paziņojuma par Atlantijas pētniecības un inovācijas sadarbību veiksmes modeli; atgādina, ka 2013. gada Atlantijas reģiona rīcības plāna starptautiskā dimensija un tās īstenošanas atbalstīšana palīdz izprast Atlantijas okeānā notiekošās izmaiņas, kā arī to ietekmi uz dažādām piekrastes kopienām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | diemžēl norāda, ka šī rīcības plāna kopējie rezultāti bija ļoti vāji salīdzinājumā ar to, ko tas būtu varējis sasniegt, un pauž nožēlu par to, ka šim rīcības plānam netika piešķirts budžets un ka tam bija sarežģīta pārvaldība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka Komisijas norādītie 1 200 jaunie jūrlietu projekti un investīcijas gandrīz 6 miljardu EUR apmērā (21) īsti neizriet no 2013. gada Atlantijas reģiona rīcības plāna, tomēr atzinīgi vērtē to, ka Atlantijas reģiona stratēģija ir piesaistījusi vai iedvesmojusi dažus no šīm investīcijām un projektiem; turklāt pauž nožēlu, ka tikai 30 % no pieminētajiem projektiem bija transnacionāli (22) un ka vidusposma novērtējumā nav sniegts reāls pārskats par stratēģijā īstenotajiem projektiem; uzskata, ka stratēģijas pārvaldība nav pietiekami iesaistīti Atlantijas reģioni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2017. gada vidusposma novērtējums ļoti maz pievērsās zvejniecības un akvakultūras nozarēm, lai gan tās bija iekļautas 2013. gada Atlantijas reģiona stratēģijā; |
| --- | --- |

7.

JAUNAIS RĪCĪBAS PLĀNS 2.0. IETEICAMIE UZLABOJUMI

Vispārīgas piezīmes

| 8. | atzinīgi vērtē rīcības plāna novērtējumu un atzīst pārvaldības jomā panākto progresu; tomēr pauž nožēlu par to, ka šim rīcības plānam joprojām ir vairākas nepilnības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē jaunajā rīcības plānā stingrāk noteiktās prioritātes salīdzinājumā ar 2013.–2020. gada Atlantijas reģiona rīcības plānu un aicina pieņemt praktiskus pasākumus, kas tieši izriet no šīs stratēģijas; ierosina katram mērķim paredzēt konkrētus ceļvežus vai starpposma mērķrādītājus, lai noteiktās darbības būtu konkrētākas un vieglāk izvērtējamas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka Atlantijas reģiona rīcības plānam nav piešķirts ES budžeta finansējums; iesaka ar 2021.–2027. gada DFS pašreizējām programmām un finansēšanas iespējām, piemēram, Iterreg, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un “Apvārsnis Eiropa”, veicināt uzaicinājumus iesniegt projektus, kas ir vērsti uz Atlantijas reģionu daudzšķautņainajiem izaicinājumiem un iespējām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir vajadzīga lielāka sinerģija starp dažādiem ES fondiem, stratēģijām un programmām, jo īpaši tieši pārvaldītām programmām un valsts un reģionālajām programmām, lai Atlantijas reģionos atbalstītu ilgtspējīgu, stabilu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku; aicina Komisiju apsvērt iespēju marķēt projektus, kas atbilst dažādām jaunās stratēģijas prioritātēm un mērķiem, lai tos varētu vieglāk finansēt ar attiecīgām ES programmām un fondiem; aicina iesaistītās dalībvalstis un reģionus pieminēt šo stratēģiju minētajiem reģioniem paredzētajās kohēzijas politikas programmās un fondos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka šī stratēģija var sekmēt Atlantijas reģiona zilās ekonomikas nozaru kopīgu plānošanu un attīstību, izmantojot kopdarbīgas, iekļaujošas un starpnozaru jūras teritoriālās plānošanas paraugpraksi un tās centrā izvirzot vides, biodaudzveidības un klimata apsvērumus, tādējādi palīdzot sasniegt ES klimata un enerģētikas mērķus un veicinot atkrastes elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijas, kas izmanto tādus atjaunojamos energoresursus kā plūdmaiņu, viļņu, saules un vēja enerģija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir plaši iepazīstināt iespējamos saņēmējus ar ES finansēšanas programmām, un aicina Komisiju nākt klajā ar skaidriem un vienkāršotiem praktiskiem norādījumiem par šīm iespējām; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju marķēt projektus, lai Eiropas dimensiju padarītu sabiedrībai redzamāku; |
| --- | --- |

13.

Tālākie reģioni un salas

| 14. | pauž nožēlu, ka Atlantijas reģiona stratēģijā ir tikai ļoti īsi pieminētas Atlantijas okeānā esošās dalībvalstu salas, jo īpaši aizjūras zemes un teritorijas, lai arī šo apgabalu sociālekonomiskā ilgtspēja ir ļoti atkarīga no zilās ekonomikas un tajos atrodas būtiska daļa ES biodaudzveidības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka aizjūras zemes un teritorijas ES sniedz patiesu Atlantijas dimensiju un ka šīs stratēģijas veiksmīga īstenošana ir atkarīga no šo apgabalu pilnīgas integrācijas, kas būtu jāstiprina; atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu ir jāņem vērā to izolētība, attālā atrašanās un mazā teritorija, lai veicinātu patiesu sociālo, ekonomisko un teritoriālo integrāciju, kā arī lai vērstu uzmanību uz to unikālo potenciālu un īpašajām priekšrocībām, piemēram, ģeostratēģisko stāvokli; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt stratēģijas, ar kurām risināt grūtības, kas Atlantijas reģioniem, jo īpaši dalībvalstu salām un aizjūras zemēm un teritorijām, rodas saistībā ar nošķirtību vai zemo iedzīvotāju blīvumu, šajā nolūkā veicinot ilgtspējīgākus transporta savienojumus, likvidējot enerģētisko atkarību ar tādu atjaunojamo energoresursu kā saules, plūdmaiņu un vēja enerģijas plašāku izmantošanu un izveidojot koordinētus informācijas tīklus; |
| --- | --- |

16.

Rūpniecība un nodarbinātība

| 17. | iesaka Atlantijas reģiona līmenī izstrādāt rūpniecisku stratēģiju ar spēcīgu ilgtspējīgas vides un sociālekonomisko zilās ekonomikas elementu un ierosina rīcības plānā koncentrēties uz vadošo nozaru attīstīšanu, kā arī uz attiecīgajām nozaru politikām, kas ir specifiskas Atlantijas reģionam vai jomās, kurās papildu centieni stiprināt jūras baseina līmeņa sadarbību sniegs lielākos rezultātus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina stratēģijā īpašu uzmanību pievērst kvalitatīvas nodarbinātības radīšanai; uzskata, ka jaunajā Atlantijas reģiona rīcības plānā nav pietiekami nodrošināti Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un ka līdz ar to stratēģijā ir jāparedz spēcīgāka sociālā dimensija; aicina paredzēt vērienīgu sociālo komponentu, lai izskaustu nabadzību un sociālo atstumtību un veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu un jo īpaši jauniešu apmācību tādās jūrlietu profesijās kā kuģubūve un kuģu remonts, akvakultūra un zvejniecība un viņu piekļuvi tām; |
| --- | --- |

18.

Ilgtspējīga zivsaimniecība

| 19. | pauž nožēlu, ka minētajā stratēģijā praktiski nav minēta ilgtspējīga zvejniecība un akvakultūra, lai gan šīm nozarēm ir liela sociālekonomiska un vidiska nozīme visā Atlantijas okeāna piekrastē un aizjūras zemēs un teritorijās; aicina jaunajā stratēģijā iekļaut šo svarīgo zilās ekonomikas nozari, ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. maija paziņojumu par jaunu pieeju ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku; uzskata, ka, pieminot šīs nozares, būtu vienmēr netieši jānorāda, ka jūrlietu pārvaldībā īsteno uz ekosistēmu balstītu pieeju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | brīdina par pārzvejas kaitīgumu un uzsver, ka dalībvalstīm un Atlantijas reģioniem ir efektīvi jāsadarbojas nereģistrētas un nelegālas zvejas apkarošanā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija, Atlantijas piekrastes valstis un aģentūras sadarbotos ar mērķi aizsargāt zivju krājumus, panākt maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus un izbeigt pārzveju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka jaunajam Atlantijas reģiona rīcības plānam 2.0 būtu jāveicina lielāka sinerģija ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, lai Atlantijas reģionā atbalstītu vidiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu, stabilu un konkurētspējīgu zilo ekonomiku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības var būtiski mainīt ES kuģu darbības Atlantijas okeānā un šajā reģionā esošo vēsturisko dinamiku; |
| --- | --- |

23.

Ilgtspējīgs tūrisms

| 24. | uzsver, ka ir jāattīsta augstas kvalitātes, vieds un ilgtspējīgs tūrisms, jo tā ir ļoti svarīga zilās ekonomikas nozare, un sagaida, ka Parlaments un Komisija īstenos izmēģinājuma projektus šajā jomā; mudina Komisiju nodrošināt, ka Atlantijas reģiona rīcības plāns 2.0 ir pienācīgi saskaņots ar piekrastes un jūras tūrisma stratēģiju, un aicina minēto stratēģiju nekavējoties atkārtoti novērtēt; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt jaunus ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma veidus, kas palielina šo apgabalu vērtību, dažādojot piedāvātās darbības, un vienlaikus tos saglabā, apkarojot masu tūrisma kaitīgo ietekmi uz piekrasti, vidi un kultūras mantojumu; uzsver aprites ekonomikas nozīmi tūrisma nozarē attiecībā uz tādas ilgtspējīgākas prakses izstrādāšanu, kas dod labumu vietējai attīstībai un vietējai nodarbinātībai visa gada garumā; norāda uz ievērojamo potenciālu, kas ir jo īpaši ar zvejas un akvakultūras produktiem saistītajam gastronomiskajam tūrismam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver to, cik svarīga ir REACT-EU, kas varētu sniegt Atlantijas reģionam iespēju sākt visu no jauna, izmantojot piekrastes tūrismu, inovāciju un ostu infrastruktūru; atgādina, ka ir svarīgi izveidot, pielāgot un modernizēt tādu jau esošu specifisku infrastruktūru kā kuģniecības un atpūtas atbalsta struktūras; |
| --- | --- |

25.

I pīlārs. Ostas kā zilās ekonomikas vārti un centri

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt Atlantijas reģiona ostu nozīmi un ka ir jāinvestē viedās infrastruktūrās, kā arī ir svarīgi attīstīt un ilgtspējīgi pārvaldīt ostas, tostarp zaļās ostas; uzsver, ka ostām ir būtiska un stratēģiska loma kā ES vārtiem, loģistikas platformām, tūrisma karstajiem punktiem, enerģijas ražošanas resursiem, glabāšanas centriem un rūpnieciskajiem centriem; norāda, ka ir ātri jāpieņem pasākumi, kas ostām sniegtu iespēju aizsargāties pret klimata pārmaiņu radītājām sekām, jo īpaši jūras līmeņa celšanos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionus sekmēt inovatīvus vidiski un sociālekonomiski ilgtspējīgus projektus Atlantijas reģiona jūrlietu nozarēs, ostās un ārpus tām, visā Atlantijas okeāna piekrastē un jūras teritorijās, piemēram, “zaļas” jūras iekraušanas infrastruktūras izveidi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju jaunajā Atlantijas reģiona rīcības plānā iekļaut vairāk pasākumu, ar kuriem veicinātu ostu un lidostu savienojamību, vajadzības gadījumā palielinot to ilgtspēju, un attīstītu piejūras teritoriju iekšzemes apgabalus, izmantojot multimodālus savienojumus; pauž nožēlu, ka joprojām ir problēmas ar dzelzceļa transporta savstarpējo izmantojamību Atlantijas koridorā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis pabeigt prioritāros projektus, kas iekļauti Atlantijas koridora Eiropas transporta tīklā (TEN-T), jo īpaši pārrobežu apgabalos un saistībā ar gaidāmajām TEN-T pamatnostādnēm un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (2021–2027), un veicināt TEN-T jūras maģistrāļu, kas savieno salas ar kontinentu, pilnīgu attīstību un investēt tajā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un Atlantijas reģionu izstrādāt stratēģijas, ar kurām novērst dzelzceļa sastrēgumus, turpināt attīstīt ātrgaitas dzelzceļa savienojumus un paralēli atjaunināt parastās dzelzceļa līnijas, nodrošinot pārrobežu nepārtrauktību, izstrādāt plānus multimodālai pārejai uz ilgtspējīgiem transporta veidiem, atbalstīt Atlantijas dzelzceļa maģistrāli, pastiprināt dzelzceļa un ostas savienojumus un tos pievienot galvenajiem TEN-T koridoriem, jo īpaši Vidusjūras, Ziemeļjūras–Vidusjūras un Reinas–Alpu koridoram, un citām Atlantijas koridora līnijām, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti Eiropas zaļajā kursā un ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam; ar gandarījumu norāda uz to, ka ir plānots pēc Brexit pārorientēt jūras koridorus starp kontinentālo Eiropu un Īriju un jo īpaši integrēt Īriju Atlantijas koridorā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē valstu un reģionālo ieinteresēto personu darbu, ko tās veikušas, lai uzturētu un uzlabotu infrastruktūras drošības līmeni, īstenojot attiecīgus tiesību aktus, sadarbojoties un apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju sekmēt jūras transporta dekarbonizāciju, lai veicinātu investīcijas, kas palielina ilgtspēju; aicina Komisiju un jūras transporta nozari izvērtēt ieguvumus, ko sniedz Eiropas jūras transporta partnerības izveide, nolūkā veicināt inovāciju šajā nozarē, sekmēt dekarbonizāciju, radīt infrastruktūru alternatīvo degvielu iekraušanai, glabāšanai un piegādei ostās un kravas termināļos un izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas plānus Atlantijas reģiona ostām; |
| --- | --- |

32.

II pīlārs. Nākotnē vajadzīgās jūrnozaru prasmes un okeānpratība

| 33. | uzsver, ka starp universitātēm un mācību centriem ir jāizveido pētniecības un apmācības tīkli jūrnozaru jautājumos, un ar interesi norāda uz iespējām, ko “Erasmus+” 2021.–2027. gada programmā sniedz Eiropas universitāšu alianšu un profesionālās izglītības un apmācības izcilības centru jaunās iniciatīvas; mudina turpmāk attīstīt Eiropas jūrnozaru skolas; uzsver, ka īpaša izglītība un apmācība par zilo ekonomiku, tostarp izmantojot Eiropas Sociālo fondu Plus, palīdzētu uzlabot informētību par jūras ekosistēmām un nepieciešamību tās aizsargāt, risinot jūras piedrazojuma problēmu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi apkarot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un nodrošināt formālu un neformālu izglītību, lai uzlabotu piekrastes kopienu prasmes, un mudina koordinēt dažādu attiecīgo nozaru darbības, lai veicinātu iekļaujošu un konkurētspējīgu zilo izaugsmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir svarīgi Atlantijas reģionā, aizjūras zemēs un teritorijās un citur, īstenot izmēģinājuma projektus okeānu pārvaldības un zināšanu jomā, iesaistot augstskolas, pētniecības centrus un jūrniecības koledžas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka vairāk attīstās jaunu jūras biotehnoloģiju pētniecība, jo tās varētu izmantot rūpniecībā un medicīnā; atgādina, ka inovācijas projekti un iniciatīvas var veicināt pētniecības spēju attīstību, tīklošanu un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

36.

III pīlārs. Atjaunojamo jūras energoresursu enerģija

| 37. | atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas paredz paātrināt pielāgošanos klimata pārmaiņām un sasniegt mērķi līdz 2050. gadam kļūt par oglekļneitrālu kontinentu, piemēram, All Atlantic Skills Alliance, un tādu iniciatīvu izstrādi, kas paredz veicināt atkrastes un iekšzemes atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtu uzstādīšanu; uzsver, ka ir svarīgi, lai Atlantijas piekrastes valstis sadarbotos tādu jaunu atjaunojamo energoresursu pētniecībā un attīstīšanā kā saules, viļņu, plūdmaiņu un vēja enerģija; pauž nožēlu, ka Atlantijas reģionā joprojām netiek pietiekami attīstīti atkrastes atjaunojamie energoresursi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka pārskatītā zilā ekonomika Atlantijas reģionā varētu veicināt pāreju uz tīru enerģiju, izmantojot atkrastes atjaunojamo energoresursu augošo potenciālu un ilgtspējīgi pārvaldot jūras telpu atbilstoši Eiropas zaļajam kursam, kurā uzsvērta atkrastes atjaunīgās enerģijas ražošanas būtiskā loma pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku; |
| --- | --- |

38.

IV pīlārs. Veselīgs okeāns, noturīgas piekrastes teritorijas

| 39. | pauž nožēlu par to, ka Atlantijas reģiona rīcības plānā 2.0 un tā pīlāros nav minēta ekosistēmas pieejas īstenošana jūras vides pārvaldībā, kas ir Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (23) prasība, un uzsver, ka to būtu jāpiemēro visām zilās ekonomikas darbībām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atbalsta okeāna gultnes pētniecību un aicina Komisiju un Atlantijas reģionu saskaņā ar rīcības plāna IV pīlāru īstenot vērienīgu kopīgu Atlantijas okeāna un tā gultnes attīrīšanas projektu, atbalstīt okeāna gultnes okeanogrāfisko izpēti un novērošanu un veicināt ilgtspējīgus piesārņojuma prevencijas pasākumus; šajā saistībā aicina izstrādāt pasākumus jūras avotu aizsardzībai un dekarbonizācijai, piemēram, attiecībā uz kuģu radītajām oglekļa emisijām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka aprites ekonomika būtu jāpaplašina, vācot un atkārtoti iekļaujot ekonomikā jūras piedrazojumu; mudina Komisiju atbalstīt plastmasas un cita jūras piedrazojuma vākšanas un apstrādes centru būvniecību, jo īpaši Atlantijas reģiona aizjūras zemēs un teritorijās, kuras smagi skar jūras straumju sanestie atkritumi; ierosina vienā no Atlantijas reģiona aizjūras zemēm un teritorijām izveidot jūras piesārņojuma novēršanas un apkarošanas centru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis un to reģionus uzlabot risku novēršanas un pārvaldības spējas jūras un sauszemes negadījumu un dabas katastrofu gadījumā; aicina Komisiju cieši sadarboties ar Eiropas Jūras drošības aģentūru, lai palīdzētu dalībvalstīm mazināt ar kuģošanu saistītos vides riskus un uzlabot jūrniecības nozares vispārējo ilgtspēju un drošību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Atlantijas reģiona rīcības plānā 2.0 iekļauto atsauci uz piekrastes mitrāju kartēšanu un saglabāšanu vai atjaunošanu kā daļu no 6. mērķa par piekrastes noturības palielināšanu; aicina Komisiju nodrošināt to, lai šiem apgabaliem būtu efektīvi pārvaldības plāni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, cik svarīgas ir konkrētas Eiropas Reģionālās attīstības fonda/Interreg programmas, kas īpaši vērstas uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, kā arī uz hidroģeoloģisko risku novērtēšanu un novēršanu piekrastes teritorijās un mitrājos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju sadarbībā ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju izstrādāt vērienīgas iniciatīvas un ceļvedi kuģu dekarbonizācijai, pamatojoties uz padziļinātu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis noteikt plašas aizsargājamās jūras teritorijas, kā arī atgādina, ka ir svarīgi aizsargāt visas jūras sugas; uzsver, ka aizsargājamās jūras teritorijas ne tikai aizsargā jūras ekosistēmas, bet arī piedalās klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās procesā un veselīgu un noturīgu okeānu veicināšanā; atkārtoti aicina Komisiju tās Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam nodrošināt aizsardzību vismaz 30 % ES jūras teritorijas, tostarp izmantojot zivju krājumu atjaunošanas apgabalus, kas paredzēti kopējā zivsaimniecības politikā, un vismaz 10 % ES ūdeņu klasificēt kā stingri aizsargājamas teritorijas (24); |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi saskaņot Komisijas un dalībvalstu centienus uzlabot okeānu veselību un pārvaldību un veicināt to resursu ilgtspējīgu pārvaldību, kā izklāstīts Golvejas un Belenas paziņojumos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, cik svarīgs Atlantijas reģiona rīcības plānā ir ziņojums “Misija “Jūras zvaigzne 2030”: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus”, un aicina paredzēt atbalsta pasākumus un īstenot koordināciju ar dalībvalstīm un to reģioniem, īstenojot politikas nostādnes ar mērķi sasniegt tās piecus galvenos mērķus: zināšanas, atjaunošana, nulles piesārņojums, dekarbonizācija un pārvaldība; |
| --- | --- |

48.

Pārvaldība

| 49. | atzinīgi vērtē to, ka Atlantijas reģions tagad ir ciešāk iesaistīts Atlantijas reģiona stratēģijas pārvaldībā, ka valstu delegācijas var aicināt savus reģionus piedalīties stratēģiskās Atlantijas reģiona atbalsta komitejas darbā un ka Perifēro piejūras reģionu konference tika aicināta uzņemties padomdevējas funkcijas; šajā sakarībā norāda, ka piekrastes reģioni, pilsētciemati, pilsētas un pagasti varētu ievērojami palīdzēt īstenot šo rīcības plānu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina valstu delegācijās iekļaut visu attiecīgo reģionu pārstāvjus un aicināt šajā stratēģijā piedalīties Atlantijas reģiona aizjūras zemes un teritorijas un Atlantijas reģiona trešās valstis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda uz veiksmīgo Alpu reģiona stratēģijas pārvaldības struktūras modeli; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ierosina vismaz reizi gadā vai biežāk tikties dalībvalstīm, stratēģijā iesaistītajiem reģioniem, Komisijai, Parlamentam un visām ieinteresētajām personām, lai veicinātu katra reģiona ieviesto pasākumu labāku koordināciju un biežu uzraudzību; uzskata, ka būtu jāpadara redzamāka jaunā pārvaldības struktūra un turpmākās sanāksmes; |
| --- | --- |

52.

| 53. | iesaka Atlantijas reģiona stratēģijas pusēm un Interreg Atlantijas reģiona koordinācijas komitejas locekļiem noteikt kopīgus mērķus un lēmumu pieņemšanas kārtību, lai labāk īstenotu risinājumus ar mērķi pārvarēt reģionālos izaicinājumus inovācijas, resursefektivitātes, vides un kultūras jomā un veicinātu reģionālo attīstību un ilgtspējīgu izaugsmi; uzsver, ka Interreg Atlantijas reģiona programmai nav pietiekamu administratīvo un finansiālo spēju, lai tā būtu vienīgais finansējuma avots ar Atlantijas reģiona stratēģiju saistītajiem projektiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju saistībā ar konkrētiem Atlantijas reģiona stratēģijas mērķiem koncentrēties uz Atlantijas reģiona vismazāk attīstītajiem apgabaliem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi palielināt to konkrēto uzaicinājumu skaitu, kas paredzēti Atlantijas reģionā īstenojamiem projektiem, tostarp maza, vidēja un liela mēroga transatlantiskajiem projektiem, par mazāk izvērstām Atlantijas stratēģijas sociālekonomiskajām prioritātēm; šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi pilnībā īstenot partnerības principu, Atlantijas reģiona kohēzijas politikas programmu izstrādē iesaistot sociālekonomiskos partnerus un citas ieinteresētās personas, arī tādēļ, lai nodrošinātu projektu labāku plānošanu un īstenošanu uz vietas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar to reģionālajām un vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām palielināt iesaisti un īstenot kopīgus stratēģiskus projektus; uzsver, ka ir svarīgi šajā rīcības plānā iekļaut tādas stratēģiskas nozares kā transports, enerģētika, ilgtspējīgs tūrisms, vides aizsardzība un resursu ilgtspējīga izmantošana, pētniecība un izglītība; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka tām vides aizsardzības nevalstiskajām organizācijām, kuru darbības ir tieši saistītas ar jūru, būtu aktīvāk jāiesaistās jaunu projektu izstrādē, veicināšanā un īstenošanā izglītības un citās nozarēs, piemēram, Atlantijas reģiona ekosistēmu un biodaudzveidības aizsardzībā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Atlantijas reģiona stratēģijas puses ar Komisijas atbalstu izveidot konkrētu informācijas platformu Atlantijas rīcības plānam 2.0 noderīgas pieredzes un paraugprakses apmaiņai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina Komisiju pārskatīt pašreizējo stratēģiju, ņemot vērā konstatētās būtiskās nepilnības; |
| --- | --- |

58.

Virzība uz Atlantijas makroreģionu

| 59. | atgādina, ka Padome 2019. gada 5. jūnija secinājumos par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu bija atvērta iespējai izveidot jaunus makroreģionus; aicina Eiropadomi piešķirt Komisijai pilnvaras izveidot Atlantijas makroreģiona modeli, kas pastiprina reģionālo iestāžu iekļaušanu un Atlantijas reģiona aizjūras zemju un teritoriju lomu Atlantijas reģiona stratēģijas pārvaldībā, veicina vērienīgus projektus Atlantijas reģiona vajadzībām, labāk koordinē ES finansējuma izmantošanu reģionā un darbojas integrēti, koncentrējoties uz jūras dimensijas un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sinerģiju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju padziļināti analizēt to, kādu labumu dalībvalstīm un to reģioniem sniegtu Atlantijas makroreģiona modeļa īstenošana, kas pievērstos šo reģionu ierastajiem izaicinājumiem; aicina Komisiju rīcības plānā un Atlantijas makroreģiona izveides analīzē ņemt vērā aizjūras zemju un teritoriju īpatnības un uzsver, ka tās būtu pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot katram baseinam — Karību jūras baseinam, Amazones baseinam un Makronēzijas baseinam — paredzētas stratēģijas, kas koncentrētos uz attiecīgo aizjūras zemju un teritoriju īpašajiem izaicinājumiem, tādējādi garantējot, ka neviens reģions netiek atstāts novārtā; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un stratēģijā iesaistītajiem Francijas, Īrijas, Portugāles un Spānijas reģionālajiem parlamentiem, kā arī Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

(2)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūcija par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (OV C 188 E, 28.6.2012., 30. lpp.); Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūcija par ES stratēģiju Alpu reģionam (OV C 204, 13.6.2018., 57. lpp.); Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (OV C 355, 20.10.2017., 23. lpp.).

(4)  OV L 75, 19.3.2015., 4. lpp.

(5)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(6)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

(7)  OV C 270, 7.7.2021., 94. lpp.

(8)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(9)  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

(10)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(11)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0109.

(13)  OV C 199 E, 7.7.2012., 95. lpp.

(14)  OV C 353 E, 3.12.2013., 122. lpp.

(15)  OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.

(16)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(17)  OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.

(18)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

(19)  Komisijas 2017. gada decembra pētījums “Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan”.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(21)  Eiropas Komisija, “The Atlantic Strategy and the 2013-2020 Action Plan”, skatīts 2021. gada 20. jūlijā, pieejams:https://atlanticstrategy.eu/en/atlantic-strategy-glance/atlantic-strategy.

(22)  Komisijas 2017. gada decembra pētījums “Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan”.

(23)  Direktīvas 1. pantā ir norādīts, ka ekosistēmas pieeja ir jāpiemēro tā, lai nodrošinātu, “ka šādu darbību kopējā ietekme tiek saglabāta tādā līmenī, kas ir savienojams ar laba vides stāvokļa sasniegšanu, kā arī to, lai pēc cilvēku radītām pārmaiņām netiktu apdraudēta jūras ekosistēmu spēja saglabāties, vienlaikus ļaujot ilgtspējīgi izmantot jūras preces un pakalpojumus gan šīm, gan nākamajām paaudzēm”.

(24)  ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam ir izvirzīti mērķi, kas paredz tiesiski aizsargāt vismaz 30 % ES sauszemes un 30 % ES jūras teritoriju un tajās integrēt ekoloģiskos koridorus (kas nozīmē papildu 4 % sauszemes un 19 % jūras teritoriju salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju). Turklāt tajā ir noteikts, ka 10 % ES sauszemes un 10 % ES jūras teritoriju ir jābūt stingri aizsargājamām teritorijām (patlaban stingri aizsargāti ir tikai 3 % sauszemes un mazāk nekā 1 % jūras teritoriju).

---

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/40

---

P9_TA(2021)0382

Jauna ES stratēģija attiecībā uz Ķīnu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (2021/2037(INI))

(2022/C 117/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005),

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un tā 37. sarunu kārtu, kas 2019. gada 1. un 2. aprīlī notika Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un tā 37. sarunu kārtu, kas 2019. gada 1. un 2. aprīlī notika Briselē,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003. gadā,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko sadarbības programmu laikposmam līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko sadarbības programmu laikposmam līdz 2020. gadam,

| — | ņemot vērā 2016. gada jūnija ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada jūnija ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/1998 (1) un Padomes 2020. gada 7. decembra Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/1998 (1) un Padomes 2020. gada 7. decembra Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 28. jūlija secinājumus par Honkongu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 28. jūlija secinājumus par Honkongu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, jo īpaši 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (3), 2019. gada 18. aprīļa rezolūciju par Ķīnu, it īpaši reliģisko un etnisko minoritāšu stāvokli (4), 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par uiguru un kazahu masveida patvaļīgu aizturēšanu Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (5), 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (6) un 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, jo īpaši 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (3), 2019. gada 18. aprīļa rezolūciju par Ķīnu, it īpaši reliģisko un etnisko minoritāšu stāvokli (4), 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par uiguru un kazahu masveida patvaļīgu aizturēšanu Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (5), 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (6) un 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (7),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ieteikumus par Hongkongu, jo īpaši 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Honkongai piemērojamo ĶTR valsts drošības likumu un nepieciešamību ES aizstāvēt augstu Honkongas autonomijas līmeni (8) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (9) un 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ieteikumus par Hongkongu, jo īpaši 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Honkongai piemērojamo ĶTR valsts drošības likumu un nepieciešamību ES aizstāvēt augstu Honkongas autonomijas līmeni (8) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (9) un 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (10),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (13),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR) un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR) un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus,

| — | ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu, ko Ķīna nav parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu, ko Ķīna nav parakstījusi,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī,

| — | ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra apstiprinātās Pārdomu grupas 2020. gada 25. novembra ziņojumu “NATO 2030: United for a New Era” (“NATO 2030: Vienoti jaunai ērai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra apstiprinātās Pārdomu grupas 2020. gada 25. novembra ziņojumu “NATO 2030: United for a New Era” (“NATO 2030: Vienoti jaunai ērai”),

| — | ņemot vērā Ķīnas 14. piecgades plānu un divējādas aprites un drošu piegādes ķēžu principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas 14. piecgades plānu un divējādas aprites un drošu piegādes ķēžu principus,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem pilsoņiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā noteiktas mazākumtautību tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem pilsoņiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā noteiktas mazākumtautību tiesības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0252/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0252/2021),

| A. | tā kā Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju ES apņemas veicināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu “visās savas ārējās darbības jomās bez izņēmuma” un “savās attiecībās ar visām trešām valstīm, ieskaitot tās stratēģiskos partnerus, uzmanības centrā izvirzīs cilvēktiesības”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju ES apņemas veicināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu “visās savas ārējās darbības jomās bez izņēmuma” un “savās attiecībās ar visām trešām valstīm, ieskaitot tās stratēģiskos partnerus, uzmanības centrā izvirzīs cilvēktiesības”;

| B. | tā kā Ķīna ar savu spēcīgo ekonomikas izaugsmi un uzstājīgo ārpolitikas programmu, jo īpaši investīciju stratēģiju un politikas iniciatīvām “Attīstība globālā mērogā”, “Ražots Ķīnā 2025” un “Viena josla, viens ceļš”, apliecina spēcīgāku globālo nozīmi gan kā ekonomikas lielvara, gan kā ārpolitikas dalībniece, kas rada nopietnas politiskas, ekonomiskas, drošības un tehnoloģiskas problēmas ES un tādējādi rada būtiskas ilgtermiņa sekas pasaules kārtībā un apdraud noteikumos balstītu multilaterālismu un demokrātiskās pamatvērtības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ķīna ar savu spēcīgo ekonomikas izaugsmi un uzstājīgo ārpolitikas programmu, jo īpaši investīciju stratēģiju un politikas iniciatīvām “Attīstība globālā mērogā”, “Ražots Ķīnā 2025” un “Viena josla, viens ceļš”, apliecina spēcīgāku globālo nozīmi gan kā ekonomikas lielvara, gan kā ārpolitikas dalībniece, kas rada nopietnas politiskas, ekonomiskas, drošības un tehnoloģiskas problēmas ES un tādējādi rada būtiskas ilgtermiņa sekas pasaules kārtībā un apdraud noteikumos balstītu multilaterālismu un demokrātiskās pamatvērtības;

| C. | tā kā Ķīnas Tautas Republika ir vienota, vienpartijas komunistiska valsts, kuru pārvalda Ķīnas Komunistiskā partija (ĶKP) un kura ir apņēmusies ievērot marksisma un ļeņinisma principus; tā kā tai nerūp tādas demokrātiskās vērtības kā individuālā brīvība, vārda brīvība un reliģijas brīvība; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ķīnas Tautas Republika ir vienota, vienpartijas komunistiska valsts, kuru pārvalda Ķīnas Komunistiskā partija (ĶKP) un kura ir apņēmusies ievērot marksisma un ļeņinisma principus; tā kā tai nerūp tādas demokrātiskās vērtības kā individuālā brīvība, vārda brīvība un reliģijas brīvība;

| D. | tā kā Ķīna arvien vairāk tiecas uzņemties globālāku lomu, jo Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins savā ziņojumā 2017. gada 19. Komunistiskās partijas kongresā atklāti apzvērēja, ka līdz 2049. gadam Ķīna apvienotā nacionālā spēka un starptautiskās ietekmes ziņā kļūs par pasaules līderi; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīna arvien vairāk tiecas uzņemties globālāku lomu, jo Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins savā ziņojumā 2017. gada 19. Komunistiskās partijas kongresā atklāti apzvērēja, ka līdz 2049. gadam Ķīna apvienotā nacionālā spēka un starptautiskās ietekmes ziņā kļūs par pasaules līderi;

| E. | tā kā ilgtermiņa demokrātijas tradīcijas Honkongā, Makao un Taivānā liecina, ka Ķīnas tautai demokrātija ir vērtība; |
| --- | --- |

E.

tā kā ilgtermiņa demokrātijas tradīcijas Honkongā, Makao un Taivānā liecina, ka Ķīnas tautai demokrātija ir vērtība;

| F. | tā kā pēc tam, kad Makao tika aizliegta ceremonija, kas bija plānota, lai atzīmētu Tjaņaņmeņas slaktiņa gadadienu, un mediju organizācijas tika mudinātas pieņemt Ķīnai labvēlīgu redakcionālo nostāju, Ķīnas iestādes šovasar izslēdza no dalības nākamajās parlamenta vēlēšanās 21 kandidātu (lielākā daļa šo kandidātu bija demokrātiju atbalstošu kustību locekļi); |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc tam, kad Makao tika aizliegta ceremonija, kas bija plānota, lai atzīmētu Tjaņaņmeņas slaktiņa gadadienu, un mediju organizācijas tika mudinātas pieņemt Ķīnai labvēlīgu redakcionālo nostāju, Ķīnas iestādes šovasar izslēdza no dalības nākamajās parlamenta vēlēšanās 21 kandidātu (lielākā daļa šo kandidātu bija demokrātiju atbalstošu kustību locekļi);

| G. | tā kā ir labi zināms, ka Ķīna ir izdarījusi cilvēktiesību pārkāpumus, neievērojot savas divpusējās un daudzpusējās saistības šajā jomā; tā kā Ķīna ANO Cilvēktiesību padomei ir regulāri iesniegusi rezolūcijas, kas vērstas uz to, lai “suverenitāte, neiejaukšanās un savstarpēja cieņa” kļūtu par neapstrīdamiem pamatprincipiem, kas ir svarīgāki par personu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; tā kā Ķīna sistēmiski vajā uigurus, tibetiešus, mongoļus un citu etnisko minoritāšu pārstāvjus, cilvēktiesību aizstāvjus, sociālo kustību aktīvistus, reliģiskās grupas, žurnālistus, lūgumrakstu iesniedzējus un pret netaisnību protestējošas personas, kā arī izvērš aizvien lielākas represijas pret visiem atšķirīgajiem un opozicionārajiem viedokļiem, jo īpaši Honkongā; tā kā labas gribas pasākumi un nesaistoši pienākumi nav bijuši pietiekami, lai palielinātu Ķīnas apņemšanos ievērot vērtības, kas ir būtiskas ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir labi zināms, ka Ķīna ir izdarījusi cilvēktiesību pārkāpumus, neievērojot savas divpusējās un daudzpusējās saistības šajā jomā; tā kā Ķīna ANO Cilvēktiesību padomei ir regulāri iesniegusi rezolūcijas, kas vērstas uz to, lai “suverenitāte, neiejaukšanās un savstarpēja cieņa” kļūtu par neapstrīdamiem pamatprincipiem, kas ir svarīgāki par personu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; tā kā Ķīna sistēmiski vajā uigurus, tibetiešus, mongoļus un citu etnisko minoritāšu pārstāvjus, cilvēktiesību aizstāvjus, sociālo kustību aktīvistus, reliģiskās grupas, žurnālistus, lūgumrakstu iesniedzējus un pret netaisnību protestējošas personas, kā arī izvērš aizvien lielākas represijas pret visiem atšķirīgajiem un opozicionārajiem viedokļiem, jo īpaši Honkongā; tā kā labas gribas pasākumi un nesaistoši pienākumi nav bijuši pietiekami, lai palielinātu Ķīnas apņemšanos ievērot vērtības, kas ir būtiskas ES;

| H. | tā kā nesenā ārvalstu korespondentu došanās prom no Ķīnas un tas, ka Ķīnas iestādes ir nodēvējušas Ārvalstu korespondentu klubu par nelikumīgu organizāciju, ir pēdējais no daudzajiem aizvien pieaugošas ārvalstu žurnālistu vajāšanas, darbības kavēšanas un galu galā izraidīšanas gadījumiem; tā kā tā ir daļa no centieniem kontrolēt starptautisko diskusiju par Ķīnu un noteikt to, kāda veida izteikumi un diskusijas būtu pieļaujamas visā pasaulē, un tā kā šie centieni tiek uzskatīti par totalitāro draudu elementu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nesenā ārvalstu korespondentu došanās prom no Ķīnas un tas, ka Ķīnas iestādes ir nodēvējušas Ārvalstu korespondentu klubu par nelikumīgu organizāciju, ir pēdējais no daudzajiem aizvien pieaugošas ārvalstu žurnālistu vajāšanas, darbības kavēšanas un galu galā izraidīšanas gadījumiem; tā kā tā ir daļa no centieniem kontrolēt starptautisko diskusiju par Ķīnu un noteikt to, kāda veida izteikumi un diskusijas būtu pieļaujamas visā pasaulē, un tā kā šie centieni tiek uzskatīti par totalitāro draudu elementu;

| I. | tā kā, ņemot vērā nesenos notikumus un Ķīnas radītos globālos izaicinājumus, pašreizējā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu ir trūkumi un tā ir jāatjauno, |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā nesenos notikumus un Ķīnas radītos globālos izaicinājumus, pašreizējā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu ir trūkumi un tā ir jāatjauno,

| J. | tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju sākt darbības jomas izpēti un ietekmes novērtējumu, lai pēc iespējas drīz oficiāli sāktu sarunas ar Taivānu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju sākt darbības jomas izpēti un ietekmes novērtējumu, lai pēc iespējas drīz oficiāli sāktu sarunas ar Taivānu;

| K. | tā kā kopš 2014. gada, kad tika sākta Ķīnas valdības kampaņa “Stingra cīņa pret vardarbīgu terorismu”, strauji pasliktinājās uiguru un citu, galvenokārt musulmaņu etnisko minoritāšu, stāvoklis Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā; tā kā vairāk nekā viens miljons cilvēku ir ieslodzīti aizturēšanas nometnēs, ko dēvē par “politiskās pāraudzināšanas” vai “apmācības” centriem, kuros uiguri tiek pakļauti sistēmiskam piespiedu darbam, spīdzināšanai, piespiedu pazušanai, masveida novērošanai, kultūras un reliģijas iznīcināšanai, sieviešu piespiedu sterilizācijai, seksuālai vardarbībai, reproduktīvo tiesību pārkāpumiem un ģimenes šķiršanai; tā kā, veicot juridisku analīzi, ir secināts, ka saskaņā ar starptautisko tiesisko regulējumu šie noziedzīgie nodarījumi ir noziegumi pret cilvēci, un pat iespējams, genocīds; tā kā vairāki valstu parlamenti ir pieņēmuši līdzīgas nostājas; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2014. gada, kad tika sākta Ķīnas valdības kampaņa “Stingra cīņa pret vardarbīgu terorismu”, strauji pasliktinājās uiguru un citu, galvenokārt musulmaņu etnisko minoritāšu, stāvoklis Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā; tā kā vairāk nekā viens miljons cilvēku ir ieslodzīti aizturēšanas nometnēs, ko dēvē par “politiskās pāraudzināšanas” vai “apmācības” centriem, kuros uiguri tiek pakļauti sistēmiskam piespiedu darbam, spīdzināšanai, piespiedu pazušanai, masveida novērošanai, kultūras un reliģijas iznīcināšanai, sieviešu piespiedu sterilizācijai, seksuālai vardarbībai, reproduktīvo tiesību pārkāpumiem un ģimenes šķiršanai; tā kā, veicot juridisku analīzi, ir secināts, ka saskaņā ar starptautisko tiesisko regulējumu šie noziedzīgie nodarījumi ir noziegumi pret cilvēci, un pat iespējams, genocīds; tā kā vairāki valstu parlamenti ir pieņēmuši līdzīgas nostājas;

| L. | tā kā ES globālais cilvēktiesību sankciju režīms ļauj ES noteikt ierobežojošus pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, tostarp valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un nelikumībām, ir tajos iesaistīti vai ir saistīti ar tiem; tā kā 2021. gada 22. martā to fizisko personu un vienību sarakstā, kurām piemēro šos ierobežojošos pasākumus, tika iekļauti četri Ķīnas iedzīvotāji un viena vienība, kas ir tieši atbildīga par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā; tā kā, reaģējot uz šiem pasākumiem, Ķīna noteica atbildes sankcijas desmit Eiropas iedzīvotājiem un četrām vienībām, tostarp pieciem Eiropas Parlamenta deputātiem un divām ES iestāžu struktūrām — Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai un Eiropas Savienības Padomes Politikas un drošības komitejai, kā arī diviem Eiropas zinātniekiem, divām Vācijas ideju laboratorijām un Dānijas Demokrātiju alianses fondam; tā kā Ķīnas sankcijām trūkst juridiska pamatojuma un pamata un tās ir tieši vērstas ne tikai pret attiecīgajām personām un vienībām, bet arī pret Eiropas Savienību kopumā; tā kā sankcijas nepārprotami ir mēģinājums atturēt ES no darba turpināšanas un vēršanās pret cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, |
| --- | --- |

L.

tā kā ES globālais cilvēktiesību sankciju režīms ļauj ES noteikt ierobežojošus pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, tostarp valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un nelikumībām, ir tajos iesaistīti vai ir saistīti ar tiem; tā kā 2021. gada 22. martā to fizisko personu un vienību sarakstā, kurām piemēro šos ierobežojošos pasākumus, tika iekļauti četri Ķīnas iedzīvotāji un viena vienība, kas ir tieši atbildīga par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā; tā kā, reaģējot uz šiem pasākumiem, Ķīna noteica atbildes sankcijas desmit Eiropas iedzīvotājiem un četrām vienībām, tostarp pieciem Eiropas Parlamenta deputātiem un divām ES iestāžu struktūrām — Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai un Eiropas Savienības Padomes Politikas un drošības komitejai, kā arī diviem Eiropas zinātniekiem, divām Vācijas ideju laboratorijām un Dānijas Demokrātiju alianses fondam; tā kā Ķīnas sankcijām trūkst juridiska pamatojuma un pamata un tās ir tieši vērstas ne tikai pret attiecīgajām personām un vienībām, bet arī pret Eiropas Savienību kopumā; tā kā sankcijas nepārprotami ir mēģinājums atturēt ES no darba turpināšanas un vēršanās pret cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā,

1.

| a) | izstrādāt uzstājīgāku, visaptverošu un konsekventu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, kas apvieno visas dalībvalstis un veido attiecības ar Ķīnu visas ES interesēs, aizsargājot mūsu vērtības, uz kuru pamata ES ir veidota, un veicinot noteikumos balstītu daudzpusējo kārtību; uzsver, ka šajā stratēģijā ir jāņem vērā ES un Ķīnas attiecību daudzšķautņainība; uzsver, ka Ķīna ir ne tikai ES sadarbības un sarunu partnere, bet arī konkurente ekonomikas jomā un sistēmiska sāncense aizvien lielākā skaitā jomu; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt uzstājīgāku, visaptverošu un konsekventu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, kas apvieno visas dalībvalstis un veido attiecības ar Ķīnu visas ES interesēs, aizsargājot mūsu vērtības, uz kuru pamata ES ir veidota, un veicinot noteikumos balstītu daudzpusējo kārtību; uzsver, ka šajā stratēģijā ir jāņem vērā ES un Ķīnas attiecību daudzšķautņainība; uzsver, ka Ķīna ir ne tikai ES sadarbības un sarunu partnere, bet arī konkurente ekonomikas jomā un sistēmiska sāncense aizvien lielākā skaitā jomu;

| b) | ierosināt šo stratēģiju veidot uz sešiem pīlāriem:






  (1) | atklāts dialogs un sadarbība globālo problēmu risināšanā; |
| --- | --- | --- |

b)

ierosināt šo stratēģiju veidot uz sešiem pīlāriem:

(1)

atklāts dialogs un sadarbība globālo problēmu risināšanā;

| (2) | pastiprināta iesaistīšanās vispārējo vērtību, starptautisko normu un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

(2)

pastiprināta iesaistīšanās vispārējo vērtību, starptautisko normu un cilvēktiesību jomā;

| (3) | risku, ievainojamības un problēmu analīze un apzināšana; |
| --- | --- |

(3)

risku, ievainojamības un problēmu analīze un apzināšana;

| (4) | partnerību veidošana ar līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

(4)

partnerību veidošana ar līdzīgi domājošiem partneriem;

| (5) | atvērtas stratēģiskās autonomijas veicināšana, tostarp tirdzniecības attiecībās un investīciju jomā; |
| --- | --- |

(5)

atvērtas stratēģiskās autonomijas veicināšana, tostarp tirdzniecības attiecībās un investīciju jomā;

| (6) | Eiropas pamatinterešu un vērtību aizsardzība un veicināšana, pārveidojot ES par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieku; |
| --- | --- |

(6)

Eiropas pamatinterešu un vērtību aizsardzība un veicināšana, pārveidojot ES par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieku;

Atklāts dialogs un sadarbība globālo problēmu risināšanā

Atklāts dialogs un sadarbība globālo problēmu risināšanā

| 2. | aicina PV/AP nodrošināt to, ka jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu šī valsts tiek iesaistīta principiālā un uz interesēm orientētā dialogā par globālām problēmām, piemēram, cilvēktiesībām, izstrādājot vērienīgu, visaptverošu un uz rezultātiem orientētu ES cilvēktiesību stratēģiju Ķīnā kā daļu no šīs jaunās ES stratēģijas attiecībā uz Ķīnu, vides un klimata pārmaiņām, kodolatbruņošanos, ekonomikas atveseļošanas no Covid-19 veicināšanu, globālās veselības krīžu novēršanu un konkrētu daudzpusēju organizāciju reformu; aicina šo dialogu balstīt uz ES pamatprincipiem un interesēm un īstenot ES ārējās iesaistes pamatmērķus; uzsver, ka abu partneru laba sadarbība būs lietderīga globālu problēmu risināšanā; atkārtoti norāda, ka Ķīna joprojām ir svarīga ES partnere; |
| --- | --- |

2.

aicina PV/AP nodrošināt to, ka jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu šī valsts tiek iesaistīta principiālā un uz interesēm orientētā dialogā par globālām problēmām, piemēram, cilvēktiesībām, izstrādājot vērienīgu, visaptverošu un uz rezultātiem orientētu ES cilvēktiesību stratēģiju Ķīnā kā daļu no šīs jaunās ES stratēģijas attiecībā uz Ķīnu, vides un klimata pārmaiņām, kodolatbruņošanos, ekonomikas atveseļošanas no Covid-19 veicināšanu, globālās veselības krīžu novēršanu un konkrētu daudzpusēju organizāciju reformu; aicina šo dialogu balstīt uz ES pamatprincipiem un interesēm un īstenot ES ārējās iesaistes pamatmērķus; uzsver, ka abu partneru laba sadarbība būs lietderīga globālu problēmu risināšanā; atkārtoti norāda, ka Ķīna joprojām ir svarīga ES partnere;

| 3. | atbalsta plašāku dialogu un sadarbību ar Ķīnu miera un drošības jomā; atzīst to, cik svarīga ir sadarbība ar Ķīnu, lai novērstu to, ka Afganistāna kļūst par jaunu vietu, kurā zeļ un plaukst terorisms, un atturētu Ziemeļkoreju no kodolprogrammas turpināšanas; atbalsta centienus sadarboties ilgtspējīgas attīstības jomā, sniegt ieguldījumu humānajā palīdzībā un katastrofu seku likvidēšanā, vides jautājumos, aviācijas un kosmosa jomā, zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā, vienlaikus pilnībā uzstājot uz pētniecības brīvību; uzsver, ka šo dialogu un sadarbības pamatā jābūt kopīgai apņēmībai nodrošināt atvērtību un pārredzamu un taisnīgu sadarbību kā daļu no noteikumos balstītas starptautiskas sistēmas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek aizsargātas Eiropas intereses un vērtības, un attīstot Eiropas spēju vajadzības gadījumā konkurēt ar Ķīnu; |
| --- | --- |

3.

atbalsta plašāku dialogu un sadarbību ar Ķīnu miera un drošības jomā; atzīst to, cik svarīga ir sadarbība ar Ķīnu, lai novērstu to, ka Afganistāna kļūst par jaunu vietu, kurā zeļ un plaukst terorisms, un atturētu Ziemeļkoreju no kodolprogrammas turpināšanas; atbalsta centienus sadarboties ilgtspējīgas attīstības jomā, sniegt ieguldījumu humānajā palīdzībā un katastrofu seku likvidēšanā, vides jautājumos, aviācijas un kosmosa jomā, zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā, vienlaikus pilnībā uzstājot uz pētniecības brīvību; uzsver, ka šo dialogu un sadarbības pamatā jābūt kopīgai apņēmībai nodrošināt atvērtību un pārredzamu un taisnīgu sadarbību kā daļu no noteikumos balstītas starptautiskas sistēmas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek aizsargātas Eiropas intereses un vērtības, un attīstot Eiropas spēju vajadzības gadījumā konkurēt ar Ķīnu;

| 4. | norāda, ka dažās sadarbības jomās, piemēram, IKT, kosmosā un aviācijā, var izmantot divējādu pielietojumu un to var izmantot gan pret Ķīnas, gan rietumvalstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka dažās sadarbības jomās, piemēram, IKT, kosmosā un aviācijā, var izmantot divējādu pielietojumu un to var izmantot gan pret Ķīnas, gan rietumvalstu iedzīvotājiem;

| 5. | uzsver to, ka ir svarīgi stimulēt Ķīnas apņemšanos cīnīties pret klimata pārmaiņām un citām vides problēmām, stiprinot ES un Ķīnas partnerību šajā jomā, un uzsver to, ka ir jānodrošina, lai gan ES, gan Ķīna ievērotu savas Parīzes nolīgumā paredzētās saistības; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES īstenotu oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; norāda, ka pēdējo trīsdesmit gadu laikā Ķīna ir trīskāršojusi savas oglekļa emisijas un tagad emitē 27 % no pasaules siltumnīcefekta gāzēm; uzsver nepieciešamību nodrošināt saskaņotību starp Ķīnas izsludinātajiem globālajiem mērķiem cīņā pret klimata pārmaiņām un tās investīciju stratēģiju ietekmi uz vidi gan Ķīnā, gan ārvalstīs; aicina Ķīnas valdību atturēties no ogļu ražošanas jaudas eksportēšanas uz trešām valstīm, jo īpaši iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” satvarā; |
| --- | --- |

5.

uzsver to, ka ir svarīgi stimulēt Ķīnas apņemšanos cīnīties pret klimata pārmaiņām un citām vides problēmām, stiprinot ES un Ķīnas partnerību šajā jomā, un uzsver to, ka ir jānodrošina, lai gan ES, gan Ķīna ievērotu savas Parīzes nolīgumā paredzētās saistības; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES īstenotu oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; norāda, ka pēdējo trīsdesmit gadu laikā Ķīna ir trīskāršojusi savas oglekļa emisijas un tagad emitē 27 % no pasaules siltumnīcefekta gāzēm; uzsver nepieciešamību nodrošināt saskaņotību starp Ķīnas izsludinātajiem globālajiem mērķiem cīņā pret klimata pārmaiņām un tās investīciju stratēģiju ietekmi uz vidi gan Ķīnā, gan ārvalstīs; aicina Ķīnas valdību atturēties no ogļu ražošanas jaudas eksportēšanas uz trešām valstīm, jo īpaši iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” satvarā;

| 6. | aicina ik gadu rīkot uz rezultātiem orientētus cilvēktiesību dialogus un tos regulāri izvērtēt un aicina rūpīgi izvērtēt divpusējos dialogos panākto progresu kopumā, lai nodrošinātu, ka šī viedokļu apmaiņa sniedz patiesus pozitīvus rezultātus cilvēktiesībām un cilvēktiesību aizstāvjiem Ķīnā; prasa veikt rezultātu salīdzinošu vērtēšanu un pārredzami apspriest progresu, stāvokļa stagnāciju vai pasliktināšanos; prasa cilvēktiesību jautājumu regulāri izvirzīt augstākajā politiskajā līmenī gan ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmēs, gan dalībvalstu līmenī; turklāt prasa veidot ēnu cilvēktiesību dialogu, iesaistot ES un dalībvalstu diplomātus, Ķīnas diasporu, brīvus un neatkarīgus NVO, akadēmisko aprindu pārstāvjus un likumdevējus, lai veidotu labāku izpratni par Ķīnas sistēmu un izstrādātu labākas stratēģijas cilvēktiesību progresa ietekmēšanai Ķīnā; uzsver to, ka šajos cilvēktiesību dialogos cita starpā ir jāiekļauj šādi jautājumi: mediju un preses brīvība, minoritāšu tiesības, tostarp Siņdzjanas, Iekšējās Mongolijas un Tibetas reģionos, un brīva piekļuve šiem reģioniem, tostarp diplomātiem un žurnālistiem, Honkongas situācija, vārda brīvība, darba tiesības, pulcēšanās tiesības, reliģijas vai ticības brīvība un tiesiskuma stāvoklis Ķīnā kopumā; atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts jauns ES īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus Eiropas Savienības, un aicina jauno īpašo sūtni aktīvi iesaistīties visu reliģisko grupu un organizāciju, tostarp musulmaņu, kristiešu un budistu, atbalstīšanā Ķīnas kontinentālajā daļā un Honkongā; aicina attiecīgās ES iestādes izmantot šos cilvēktiesību dialogus, lai izskatītu atsevišķas lietas; joprojām pauž dziļas bažas par Zviedrijas pilsoņa un izdevēja Gui Minhai pastāvīgo atrašanos apcietinājumā; mudina ES un dalībvalstis veikt intervences visaugstākajā līmenī, lai nodrošinātu visu politieslodzīto tūlītēju un beznosacījumu atbrīvošanu; pauž bažas par sistēmiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un nosoda visus patvaļīgas aizturēšanas gadījumus un informācijas brīvas aprites un vārda brīvības apspiešanu; |
| --- | --- |

6.

aicina ik gadu rīkot uz rezultātiem orientētus cilvēktiesību dialogus un tos regulāri izvērtēt un aicina rūpīgi izvērtēt divpusējos dialogos panākto progresu kopumā, lai nodrošinātu, ka šī viedokļu apmaiņa sniedz patiesus pozitīvus rezultātus cilvēktiesībām un cilvēktiesību aizstāvjiem Ķīnā; prasa veikt rezultātu salīdzinošu vērtēšanu un pārredzami apspriest progresu, stāvokļa stagnāciju vai pasliktināšanos; prasa cilvēktiesību jautājumu regulāri izvirzīt augstākajā politiskajā līmenī gan ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmēs, gan dalībvalstu līmenī; turklāt prasa veidot ēnu cilvēktiesību dialogu, iesaistot ES un dalībvalstu diplomātus, Ķīnas diasporu, brīvus un neatkarīgus NVO, akadēmisko aprindu pārstāvjus un likumdevējus, lai veidotu labāku izpratni par Ķīnas sistēmu un izstrādātu labākas stratēģijas cilvēktiesību progresa ietekmēšanai Ķīnā; uzsver to, ka šajos cilvēktiesību dialogos cita starpā ir jāiekļauj šādi jautājumi: mediju un preses brīvība, minoritāšu tiesības, tostarp Siņdzjanas, Iekšējās Mongolijas un Tibetas reģionos, un brīva piekļuve šiem reģioniem, tostarp diplomātiem un žurnālistiem, Honkongas situācija, vārda brīvība, darba tiesības, pulcēšanās tiesības, reliģijas vai ticības brīvība un tiesiskuma stāvoklis Ķīnā kopumā; atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts jauns ES īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus Eiropas Savienības, un aicina jauno īpašo sūtni aktīvi iesaistīties visu reliģisko grupu un organizāciju, tostarp musulmaņu, kristiešu un budistu, atbalstīšanā Ķīnas kontinentālajā daļā un Honkongā; aicina attiecīgās ES iestādes izmantot šos cilvēktiesību dialogus, lai izskatītu atsevišķas lietas; joprojām pauž dziļas bažas par Zviedrijas pilsoņa un izdevēja Gui Minhai

| 7. | aicina ES iesaistīties dialogā ar Ķīnu par iespējamiem veidiem, kā pārredzamā veidā uzlabot sākotnējās reaģēšanas spējas uz infekcijas slimībām, kas var kļūt par epidēmijām vai pandēmijām, tostarp atpazīšanas, riska kartēšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmas, lai nodrošinātu labāku globālo gatavību reaģēt uz pandēmijām; turklāt aicina Ķīnu ļaut veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu par SARS-COV-2 izcelsmi un izplatību; |
| --- | --- |

7.

aicina ES iesaistīties dialogā ar Ķīnu par iespējamiem veidiem, kā pārredzamā veidā uzlabot sākotnējās reaģēšanas spējas uz infekcijas slimībām, kas var kļūt par epidēmijām vai pandēmijām, tostarp atpazīšanas, riska kartēšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmas, lai nodrošinātu labāku globālo gatavību reaģēt uz pandēmijām; turklāt aicina Ķīnu ļaut veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu par SARS-COV-2 izcelsmi un izplatību;

| 8. | atbalsta kontaktu paplašināšanu starp abu pušu tautām, kā arī savstarpējas studentu apmaiņas vizītes, taču mudina dalībvalstis labāk uzraudzīt to, kā Ķīnas valdības iejaukšanās ietekmē akadēmisko brīvību; |
| --- | --- |

8.

atbalsta kontaktu paplašināšanu starp abu pušu tautām, kā arī savstarpējas studentu apmaiņas vizītes, taču mudina dalībvalstis labāk uzraudzīt to, kā Ķīnas valdības iejaukšanās ietekmē akadēmisko brīvību;

Pastiprināta iesaistīšanās vispārējo vērtību, starptautisko normu un cilvēktiesību jomā

Pastiprināta iesaistīšanās vispārējo vērtību, starptautisko normu un cilvēktiesību jomā

| 9. | visstingrākajā veidā nosoda Ķīnas iestāžu noteiktās nepamatotās un patvaļīgās sankcijas, kas ir uzskatāmas par uzbrukumu vārda brīvībai, akadēmiskajai brīvībai, starptautiskajām saistībām un izpratnei par vispārējām cilvēktiesībām; mudina Ķīnas varas iestādes atcelt šīs nepamatotās atbildes sankcijas; uzskata, ka Ķīnas varas iestāžu noteiktās sankcijas vēl vairāk mazina uzticēšanos un kavē divpusējo sadarbību; |
| --- | --- |

9.

visstingrākajā veidā nosoda Ķīnas iestāžu noteiktās nepamatotās un patvaļīgās sankcijas, kas ir uzskatāmas par uzbrukumu vārda brīvībai, akadēmiskajai brīvībai, starptautiskajām saistībām un izpratnei par vispārējām cilvēktiesībām; mudina Ķīnas varas iestādes atcelt šīs nepamatotās atbildes sankcijas; uzskata, ka Ķīnas varas iestāžu noteiktās sankcijas vēl vairāk mazina uzticēšanos un kavē divpusējo sadarbību;

| 10. | uzsver, ka visaptverošā investīciju nolīguma starp ES un Ķīnu (CAI) ratifikācijas procesu nevar sākt, kamēr nav atceltas Ķīnas sankcijas pret EP deputātiem un ES iestādēm; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka visaptverošā investīciju nolīguma starp ES un Ķīnu (CAI

| 11. | šajā sakarībā uzsver Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas atbildes sankcijām; aicina Komisiju saskaņā ar Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas atbildes sankcijām un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. panta 1. punktu izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus un debates par CAI kā sviru, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai Ķīnā; mudina Ķīnu veikt konkrētus pasākumus, lai izbeigtu citus cilvēktiesību pārkāpumus Ķīnā, piemēram, piespiedu darbu un uiguru un citu tjurku musulmaņu minoritāšu grupu, tibetiešu, kristiešu un citu reliģisko kopienu un baznīcu sistemātisku vajāšanu, un ievērot savas starptautiskās saistības pret Honkongu saskaņā ar Ķīnas un Lielbritānijas kopīgo deklarāciju un Honkongas Pamatlikumu, apturot plānotās reformas pilsētas vēlēšanu sistēmā un atbrīvojot demokrātiju atbalstošos likumdevējus un aktīvistus; turklāt aicina Ķīnu ievērot Makao Pamatlikumu, kas būs spēkā līdz 2049. gadam, un Ķīnas un Portugāles kopīgās deklarācijas (14) noteikumus, kas liedz jebkādā veidā iejaukties valsts vēlēšanu procesos un mediju darbībā; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarībā uzsver Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas atbildes sankcijām; aicina Komisiju saskaņā ar Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas atbildes sankcijām un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. panta 1. punktu izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus un debates par CAI

14

| 12. | uzsver, ka Parlaments pirms savas nostājas definēšanas ņemtu vērā cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, tostarp Honkongā; atkārtoti pauž visdziļākās bažas par dažādiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un atgādina, ka, neraugoties uz abu sistēmu atšķirībām, ir būtiski pilnībā ievērot universālās vērtības; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Parlaments pirms savas nostājas definēšanas ņemtu vērā cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, tostarp Honkongā; atkārtoti pauž visdziļākās bažas par dažādiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un atgādina, ka, neraugoties uz abu sistēmu atšķirībām, ir būtiski pilnībā ievērot universālās vērtības;

| 13. | aicina Ķīnu ievērot starptautiskos standartus, tostarp attiecībā uz ietekmi uz klimatu, vidi, bioloģisko daudzveidību, nabadzību, veselību, darba tiesībām un cilvēktiesībām; mudina Ķīnu saistībā ar ilgtspējīgas tirdzniecības un attīstības veicināšanu veikt konkrētus pasākumus, lai ratificētu un īstenotu četras vēl neīstenotas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; pauž nožēlu par to, ka pret vairākiem starptautiskajiem uzņēmumiem, jo īpaši apģērbu un tekstilizstrādājumu nozarē, tika vērsts plašs un ilgstošs boikots pēc tam, kad tie izteica bažas saistībā ar ziņojumiem par piespiedu darbu Siņdzjanā un pieņēma lēmumu pārtraukt piegādes ķēdes ar šo reģionu, un stingri nosoda politiskās ietekmēšanas līdzekļus, ko Ķīnas valdība ir vērsusi pret šiem uzņēmumiem; atkārtoti prasa Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) ātri pabeigt ieteikumu sagatavošanu piegādes ķēdes uzņēmumiem, sniedzot tiem norādījumus par iespējamo risku, kas saistīts ar uiguru piespiedu darba izmantošanu, un nodrošinot atbalstu, lai steidzami apzinātu alternatīvus piegādes avotus; |
| --- | --- |

13.

aicina Ķīnu ievērot starptautiskos standartus, tostarp attiecībā uz ietekmi uz klimatu, vidi, bioloģisko daudzveidību, nabadzību, veselību, darba tiesībām un cilvēktiesībām; mudina Ķīnu saistībā ar ilgtspējīgas tirdzniecības un attīstības veicināšanu veikt konkrētus pasākumus, lai ratificētu un īstenotu četras vēl neīstenotas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; pauž nožēlu par to, ka pret vairākiem starptautiskajiem uzņēmumiem, jo īpaši apģērbu un tekstilizstrādājumu nozarē, tika vērsts plašs un ilgstošs boikots pēc tam, kad tie izteica bažas saistībā ar ziņojumiem par piespiedu darbu Siņdzjanā un pieņēma lēmumu pārtraukt piegādes ķēdes ar šo reģionu, un stingri nosoda politiskās ietekmēšanas līdzekļus, ko Ķīnas valdība ir vērsusi pret šiem uzņēmumiem; atkārtoti prasa Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) ātri pabeigt ieteikumu sagatavošanu piegādes ķēdes uzņēmumiem, sniedzot tiem norādījumus par iespējamo risku, kas saistīts ar uiguru piespiedu darba izmantošanu, un nodrošinot atbalstu, lai steidzami apzinātu alternatīvus piegādes avotus;

| 14. | uzsver, ka ir jānodrošina iekšējā tirgus tiesību aktu, kā arī pienācīgas pārbaudes sistēmas vai piespiedu darba importa aizlieguma efektīva un lietderīga izmantošana, lai izslēgtu vienības, kas darbojas ES iekšējā tirgū un ir tieši vai netieši iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos Siņdzjanā; turklāt aicina Eiropas uzņēmumus Ķīnā kā daļu no to korporatīvās atbildības veikt rūpīgu izmeklēšanu par piespiedu darba izmantošanu to piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jānodrošina iekšējā tirgus tiesību aktu, kā arī pienācīgas pārbaudes sistēmas vai piespiedu darba importa aizlieguma efektīva un lietderīga izmantošana, lai izslēgtu vienības, kas darbojas ES iekšējā tirgū un ir tieši vai netieši iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos Siņdzjanā; turklāt aicina Eiropas uzņēmumus Ķīnā kā daļu no to korporatīvās atbildības veikt rūpīgu izmeklēšanu par piespiedu darba izmantošanu to piegādes ķēdēs;

| 15. | mudina ANO augsto cilvēktiesību komisāru sākt neatkarīgu tiesas izmeklēšanu par iespējamo genocīdu, iespējamiem noziegumiem pret cilvēci un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp piespiedu darba programmām, kas tiek īstenotas vairākos Ķīnas reģionos, un prasa ES un tās dalībvalstīm sniegt politisko atbalstu un gūt starptautisku atbalstu šādai izmeklēšanai; aicina Ķīnas iestādes atļaut brīvu, jēgpilnu un netraucētu piekļuvi reģionam; pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar darba programmām Tibetā, kuras Ķīnas iestādes dēvē arī par profesionālās apmācības nometnēm; aicina Ķīnu ievērot savas saistības saskaņā ar valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem, proti, ievērot cilvēktiesības, tostarp Siņdzjanas, Tibetas un Iekšējās Mongolijas minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

15.

mudina ANO augsto cilvēktiesību komisāru sākt neatkarīgu tiesas izmeklēšanu par iespējamo genocīdu, iespējamiem noziegumiem pret cilvēci un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp piespiedu darba programmām, kas tiek īstenotas vairākos Ķīnas reģionos, un prasa ES un tās dalībvalstīm sniegt politisko atbalstu un gūt starptautisku atbalstu šādai izmeklēšanai; aicina Ķīnas iestādes atļaut brīvu, jēgpilnu un netraucētu piekļuvi reģionam; pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar darba programmām Tibetā, kuras Ķīnas iestādes dēvē arī par profesionālās apmācības nometnēm; aicina Ķīnu ievērot savas saistības saskaņā ar valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem, proti, ievērot cilvēktiesības, tostarp Siņdzjanas, Tibetas un Iekšējās Mongolijas minoritāšu tiesības;

| 16. | nosoda to, ka Ķīnā tiek nopietni ierobežota vārda, biedrošanās un preses brīvība; pauž nožēlu par daudzu pašlaik trimdā dzīvojošo žurnālistu politisko vajāšanu; aicina Ķīnu nodrošināt to, lai visi žurnālisti varētu brīvi bez šķēršļiem un bailēm no represijām veikt savu darbu; uzsver, ka būtu jānodrošina preses un mediju brīvība; prasa ES atbalstīt vārda brīvību un mediju brīvību Ķīnā, izveidojot Eiropas Demokrātisko mediju fondu neatkarīgas žurnālistikas atbalstam; |
| --- | --- |

16.

nosoda to, ka Ķīnā tiek nopietni ierobežota vārda, biedrošanās un preses brīvība; pauž nožēlu par daudzu pašlaik trimdā dzīvojošo žurnālistu politisko vajāšanu; aicina Ķīnu nodrošināt to, lai visi žurnālisti varētu brīvi bez šķēršļiem un bailēm no represijām veikt savu darbu; uzsver, ka būtu jānodrošina preses un mediju brīvība; prasa ES atbalstīt vārda brīvību un mediju brīvību Ķīnā, izveidojot Eiropas Demokrātisko mediju fondu neatkarīgas žurnālistikas atbalstam;

| 17. | aicina Komisiju steidzami nākt klajā ar ierosināto obligāto cilvēktiesību pienācīgas pārbaudes satvaru un atbalstīt centienus panākt to, ka līdzīgs instruments tiek pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas satvarā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju steidzami nākt klajā ar ierosināto obligāto cilvēktiesību pienācīgas pārbaudes satvaru un atbalstīt centienus panākt to, ka līdzīgs instruments tiek pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas satvarā;

| 18. | aicina Komisiju paust bažas par jauno rīkojumu Nr. 15, ar kuru Ķīnas varas iestādes vēl vairāk ierobežo reliģiskos iedzīvotājus un viņu līderus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju paust bažas par jauno rīkojumu Nr. 15, ar kuru Ķīnas varas iestādes vēl vairāk ierobežo reliģiskos iedzīvotājus un viņu līderus;

| 19. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot pasākumu kopumu, par kuru tika panākta vienošanās pēc tam, kad 2020. gada jūlijā tika ieviests Valsts drošības likums attiecībā uz Honkongu, un pārskatīt to patvēruma, migrācijas, vīzu un uzturēšanās politiku attiecībā uz Honkongas iedzīvotājiem; mudina PV/AP un Padomi izvērtēt un atjaunināt secinājumus par Honkongu; prasa vajadzības gadījumā veikt mērķtiecīgus pasākumus ES globālo cilvēktiesību sankciju režīma satvarā, lai vērstos pret represijām Honkongā; turklāt aicina Ķīnu atcelt 2020. gada jūnijā Honkongai noteikto Valsts drošības likumu; aicina tās dalībvalstis, kurām joprojām ir spēkā izdošanas līgumi ar Ķīnu un Honkongu, apturēt personu izdošanu ikreiz, kad personas izdošana pakļauj viņu spīdzināšanai vai cietsirdīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, ja šai personai būtu izvirzītas apsūdzības politiski motivētu iemeslu dēļ, citos gadījumos, kad apsūdzības tiktu vērstas pret etniskajām minoritātēm, demokrātiju atbalstošiem opozīcijas pārstāvjiem Honkongā un disidentiem kopumā, un gadījumos, kad tas pārkāptu ES saistības saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot pasākumu kopumu, par kuru tika panākta vienošanās pēc tam, kad 2020. gada jūlijā tika ieviests Valsts drošības likums attiecībā uz Honkongu, un pārskatīt to patvēruma, migrācijas, vīzu un uzturēšanās politiku attiecībā uz Honkongas iedzīvotājiem; mudina PV/AP un Padomi izvērtēt un atjaunināt secinājumus par Honkongu; prasa vajadzības gadījumā veikt mērķtiecīgus pasākumus ES globālo cilvēktiesību sankciju režīma satvarā, lai vērstos pret represijām Honkongā; turklāt aicina Ķīnu atcelt 2020. gada jūnijā Honkongai noteikto Valsts drošības likumu; aicina tās dalībvalstis, kurām joprojām ir spēkā izdošanas līgumi ar Ķīnu un Honkongu, apturēt personu izdošanu ikreiz, kad personas izdošana pakļauj viņu spīdzināšanai vai cietsirdīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, ja šai personai būtu izvirzītas apsūdzības politiski motivētu iemeslu dēļ, citos gadījumos, kad apsūdzības tiktu vērstas pret etniskajām minoritātēm, demokrātiju atbalstošiem opozīcijas pārstāvjiem Honkongā un disidentiem kopumā, un gadījumos, kad tas pārkāptu ES saistības saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju;

| 20. | iesaka ES un dalībvalstu vadītājiem atteikties no uzaicinājumiem uz Pekinas ziemas olimpiskajām spēlēm gadījumā, ja cilvēktiesību situācija Ķīnā un Honkongā neuzlabosies un pirms pasākuma nenotiks augsta līmeņa ES un Ķīnas augstākā līmeņa cilvēktiesību sanāksme/dialogs ar taustāmu iznākumu; |
| --- | --- |

20.

iesaka ES un dalībvalstu vadītājiem atteikties no uzaicinājumiem uz Pekinas ziemas olimpiskajām spēlēm gadījumā, ja cilvēktiesību situācija Ķīnā un Honkongā neuzlabosies un pirms pasākuma nenotiks augsta līmeņa ES un Ķīnas augstākā līmeņa cilvēktiesību sanāksme/dialogs ar taustāmu iznākumu;

| 21. | pauž nožēlu par Ķīnas atbalstu visrepresīvākajiem režīmiem pasaulē, jo īpaši Sīrijā, Irānā un Ziemeļkorejā, kā arī Venecuēlā un Kubā; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par Ķīnas atbalstu visrepresīvākajiem režīmiem pasaulē, jo īpaši Sīrijā, Irānā un Ziemeļkorejā, kā arī Venecuēlā un Kubā;

Risku, ievainojamības un problēmu analīze un apzināšana

Risku, ievainojamības un problēmu analīze un apzināšana

| 22. | uzskata, ka turpmākajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu būtu jānodrošina nepieciešamie instrumenti un dati, lai novērstu politiskos, ekonomiskos, sociālos un tehnoloģiskos draudus, ko rada Ķīna, tostarp izmantojot iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, divējādas aprites stratēģiju, 14. piecgades plānu un iniciatīvu “Ražots Ķīnā 2025”, “Ķīnas standarti 2035. gadam” un 16+ 1 politiku, tostarp militāro modernizāciju un spēju veidošanu, un tās ietekmi uz Savienības atvērto stratēģisko autonomiju un noteikumos balstīto daudzpusējo kārtību; norāda, ka ir steidzami jānodrošina politiskā griba un resursi ES savienojamības stratēģijas īstenošanai; prasa nodrošināt lielāku koordināciju starp ES savienojamības stratēģiju un “Blue Dot Network”, lai nodrošinātu ilgtspējīgu alternatīvu iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; atzinīgi vērtē G7 valstu vadītāju vienošanos attīstīt partnerību, lai īstenotu iniciatīvu “Build Back Better World” (B3W) kā alternatīvu Ķīnas iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; aicina ES dalībvalstis un iestādes pieņemt iniciatīvu un dot ieguldījumu tās īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka turpmākajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu būtu jānodrošina nepieciešamie instrumenti un dati, lai novērstu politiskos, ekonomiskos, sociālos un tehnoloģiskos draudus, ko rada Ķīna, tostarp izmantojot iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, divējādas aprites stratēģiju, 14. piecgades plānu un iniciatīvu “Ražots Ķīnā 2025”, “Ķīnas standarti 2035. gadam” un 16+ 1 politiku, tostarp militāro modernizāciju un spēju veidošanu, un tās ietekmi uz Savienības atvērto stratēģisko autonomiju un noteikumos balstīto daudzpusējo kārtību; norāda, ka ir steidzami jānodrošina politiskā griba un resursi ES savienojamības stratēģijas īstenošanai; prasa nodrošināt lielāku koordināciju starp ES savienojamības stratēģiju un “Blue Dot Network”, lai nodrošinātu ilgtspējīgu alternatīvu iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; atzinīgi vērtē G7 valstu vadītāju vienošanos attīstīt partnerību, lai īstenotu iniciatīvu “Build Back Better World” (B3W) kā alternatīvu Ķīnas iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš”; aicina ES dalībvalstis un iestādes pieņemt iniciatīvu un dot ieguldījumu tās īstenošanā;

| 23. | aicina Komisiju pasūtīt pa dalībvalstīm sadalītu ES mēroga revīziju par ES atkarību no Ķīnas dažās stratēģiski svarīgās un kritiski svarīgās nozarēs, tostarp zāļu piegādes jomā, ja iespējams, gan valsts, gan vietējā līmenī, pamatojoties uz tās neseno visaptverošo analīzi “Stratēģiskā atkarība un spējas” (SWD(2021)0352), kurā izklāstīti plāni, kā samazināt riskus, kas saistīti ar nevēlamu atkarību, vienlaikus saglabājot vispārējās attiecības ar Ķīnu, kurām vajadzētu būt pēc iespējas abpusējām un līdzsvarotām, un saskaņotām ar ES vērtībām un stratēģiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju pasūtīt pa dalībvalstīm sadalītu ES mēroga revīziju par ES atkarību no Ķīnas dažās stratēģiski svarīgās un kritiski svarīgās nozarēs, tostarp zāļu piegādes jomā, ja iespējams, gan valsts, gan vietējā līmenī, pamatojoties uz tās neseno visaptverošo analīzi “Stratēģiskā atkarība un spējas” (SWD(2021)0352), kurā izklāstīti plāni, kā samazināt riskus, kas saistīti ar nevēlamu atkarību, vienlaikus saglabājot vispārējās attiecības ar Ķīnu, kurām vajadzētu būt pēc iespējas abpusējām un līdzsvarotām, un saskaņotām ar ES vērtībām un stratēģiskajām prioritātēm;

| 24. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt mehānismus, lai saskaņoti novērstu šos draudus, jo īpaši:






  a) | nodrošinot ES vienotību dalībvalstu līmenī, kas ir nepieciešama, lai varētu pienācīgi īstenot jauno ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu; aicinot visas ES dalībvalstis ievērot ES pamatvērtības; |
| --- | --- | --- |

24.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt mehānismus, lai saskaņoti novērstu šos draudus, jo īpaši:

a)

nodrošinot ES vienotību dalībvalstu līmenī, kas ir nepieciešama, lai varētu pienācīgi īstenot jauno ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu; aicinot visas ES dalībvalstis ievērot ES pamatvērtības;

| b) | balstoties uz ES instrumentu kopumu valsts, reģionāliem un vietējiem riska mazināšanas pasākumiem, lai kopā ar līdzīgi domājošiem partneriem izstrādātu kopīgus standartus jaunās paaudzes tehnoloģijām, piemēram, 5G un 6G tīkliem, saskaņā ar demokrātiskām vērtībām, un nodrošinot, ka uzņēmumi, kas neatbilst drošības standartiem, tiek izslēgti no 5G un 6G tīklu izstrādes; |
| --- | --- |

b)

balstoties uz ES instrumentu kopumu valsts, reģionāliem un vietējiem riska mazināšanas pasākumiem, lai kopā ar līdzīgi domājošiem partneriem izstrādātu kopīgus standartus jaunās paaudzes tehnoloģijām, piemēram, 5G un 6G tīkliem, saskaņā ar demokrātiskām vērtībām, un nodrošinot, ka uzņēmumi, kas neatbilst drošības standartiem, tiek izslēgti no 5G un 6G tīklu izstrādes;

| c) | stiprinot ES spējas uzņemties vadošo lomu pasaulē, tostarp sadarbojoties ar līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

c)

stiprinot ES spējas uzņemties vadošo lomu pasaulē, tostarp sadarbojoties ar līdzīgi domājošiem partneriem;

| d) | nodrošinot iestāžu koordināciju starp Komisiju, Padomi un EĀDD pirms notikumiem, kas saistīti ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, un sadarbojoties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka iniciatīvā iesaistīto personu pieņemtie lēmumi atbilst ES politikai un interesēm un tajos tiek ņemtas vērā ES pamatvērtības; uzsver, ka apspriedēm jānotiek ES līmenī, piemēram, rīkojot kopīgu Tirdzniecības politikas komitejas un Politikas un drošības komitejas sanāksmi Padomes līmenī, pirms pasākumiem, kas saistīti ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, lai nodrošinātu to, ka ES dalībvalstis pauž vienotu viedokli; uzsver, ka iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš” ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem; uzsver, ka iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” projekti ir cieši jāuzrauga, arī ņemot vērā to negatīvo politisko ietekmi Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

d)

nodrošinot iestāžu koordināciju starp Komisiju, Padomi un EĀDD pirms notikumiem, kas saistīti ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, un sadarbojoties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka iniciatīvā iesaistīto personu pieņemtie lēmumi atbilst ES politikai un interesēm un tajos tiek ņemtas vērā ES pamatvērtības; uzsver, ka apspriedēm jānotiek ES līmenī, piemēram, rīkojot kopīgu Tirdzniecības politikas komitejas un Politikas un drošības komitejas sanāksmi Padomes līmenī, pirms pasākumiem, kas saistīti ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, lai nodrošinātu to, ka ES dalībvalstis pauž vienotu viedokli; uzsver, ka iniciatīvai “Viena josla, viens ceļš” ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem; uzsver, ka iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” projekti ir cieši jāuzrauga, arī ņemot vērā to negatīvo politisko ietekmi Eiropas Savienībā;

| e) | uzraugot visus svarīgos infrastruktūras līgumus dalībvalstīs un pievienošanās sarunvalstīs, lai nodrošinātu to atbilstību ES tiesību aktiem, kā arī to atbilstību ES stratēģiskajām interesēm, kā noteikts ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu; aizsargājot kritisko infrastruktūru no trešo valstu ietekmes, kas varētu kaitēt ES un tās dalībvalstu ekonomiskajām un drošības interesēm; |
| --- | --- |

e)

uzraugot visus svarīgos infrastruktūras līgumus dalībvalstīs un pievienošanās sarunvalstīs, lai nodrošinātu to atbilstību ES tiesību aktiem, kā arī to atbilstību ES stratēģiskajām interesēm, kā noteikts ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu; aizsargājot kritisko infrastruktūru no trešo valstu ietekmes, kas varētu kaitēt ES un tās dalībvalstu ekonomiskajām un drošības interesēm;

| 25. | uzsver, ka dažu dalībvalstu divpusējā un nesaskaņotā sadarbība ar Ķīnu un Komisijas neinformēšana, parakstot saprašanās memorandus ar trešām valstīm, ir neproduktīva un kaitē ES globālajai pozīcijai un priekšrocībām, ko ES dalībvalstis iegūst sarunās, darbojoties kā Savienība, nevis kā atsevišķas valstis; prasa dalībvalstīm atturēties no šādu memorandu parakstīšanas, neapspriežoties ar Padomi un Komisiju; prasa izveidot koordinācijas mehānismu ES līmenī, lai risinātu šādus jautājumus; atgādina par LES 24. pantu, kurā norādīts, ka “uzticības un savstarpējas solidaritātes garā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku” un ka tās “atturas no jebkādas rīcības, kas ir pretrunā Savienības interesēm vai varētu liegt tai būt iedarbīgam, vienotam spēkam starptautiskās attiecībās”; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka dažu dalībvalstu divpusējā un nesaskaņotā sadarbība ar Ķīnu un Komisijas neinformēšana, parakstot saprašanās memorandus ar trešām valstīm, ir neproduktīva un kaitē ES globālajai pozīcijai un priekšrocībām, ko ES dalībvalstis iegūst sarunās, darbojoties kā Savienība, nevis kā atsevišķas valstis; prasa dalībvalstīm atturēties no šādu memorandu parakstīšanas, neapspriežoties ar Padomi un Komisiju; prasa izveidot koordinācijas mehānismu ES līmenī, lai risinātu šādus jautājumus; atgādina par LES 24. pantu, kurā norādīts, ka “uzticības un savstarpējas solidaritātes garā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku” un ka tās “atturas no jebkādas rīcības, kas ir pretrunā Savienības interesēm vai varētu liegt tai būt iedarbīgam, vienotam spēkam starptautiskās attiecībās”;

| 26. | uzsver, ka, īstenojot ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu un valstu stratēģijas un politikas nostādnes attiecībā uz Ķīnu, būtu jāveic regulāra koordinācija starp ES iestādēm, dalībvalstīm, dažādajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu visaptverošu un konsekventu politiku, kas novērš atsevišķu politikas jomu nodalīšanu; uzskata, ka politika būtu jāsaskaņo arī ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem, kas attīsta un uztur saiknes ar Ķīnu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka, īstenojot ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu un valstu stratēģijas un politikas nostādnes attiecībā uz Ķīnu, būtu jāveic regulāra koordinācija starp ES iestādēm, dalībvalstīm, dažādajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu visaptverošu un konsekventu politiku, kas novērš atsevišķu politikas jomu nodalīšanu; uzskata, ka politika būtu jāsaskaņo arī ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem, kas attīsta un uztur saiknes ar Ķīnu;

| 27. | pauž bažas par to, ka arvien biežāk notiek hibrīduzbrukumi, Ķīnas rūpnieciskā spiegošana un kiberzādzība, kas tiek vērsta pret Eiropas uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt privātās un publiskās kiberspējas; aicina spēcīgāk sadarboties un izveidot sistēmu, kuras mērķis ir izbeigt Ķīnas veiktās ļaunprātīgās darbības kibertelpā, tostarp kiberuzbrukumus, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi, kiberspiegošanu un kiberiespējota intelektuālā īpašuma zādzību; uzsver, ka ir jāveicina ciešāka sadarbība ar NATO un G7 valstīm, lai cīnītos pret hibrīddraudiem, tostarp kiberuzbrukumiem, un dezinformācijas kampaņām, kuru izcelsme atrodama Ķīnā, tostarp ļaujot dalībvalstīm brīvprātīgi piemērot kolektīvus pretpasākumus, pat ja uzbrukumu būtība nav pietiekami nopietna, lai aktivizētu NATO līguma 5. pantu vai LES 42. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par to, ka arvien biežāk notiek hibrīduzbrukumi, Ķīnas rūpnieciskā spiegošana un kiberzādzība, kas tiek vērsta pret Eiropas uzņēmumiem; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt privātās un publiskās kiberspējas; aicina spēcīgāk sadarboties un izveidot sistēmu, kuras mērķis ir izbeigt Ķīnas veiktās ļaunprātīgās darbības kibertelpā, tostarp kiberuzbrukumus, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi, kiberspiegošanu un kiberiespējota intelektuālā īpašuma zādzību; uzsver, ka ir jāveicina ciešāka sadarbība ar NATO un G7 valstīm, lai cīnītos pret hibrīddraudiem, tostarp kiberuzbrukumiem, un dezinformācijas kampaņām, kuru izcelsme atrodama Ķīnā, tostarp ļaujot dalībvalstīm brīvprātīgi piemērot kolektīvus pretpasākumus, pat ja uzbrukumu būtība nav pietiekami nopietna, lai aktivizētu NATO līguma 5. pantu vai LES 42. panta 7. punktu;

| 28. | aicina Komisiju veicināt un koordinēt darbības, kuru mērķis ir vērsties pret Ķīnas ārvalstu finansējuma izmantošanu mūsu demokrātiskajos procesos, tostarp elites sagrābšanas stratēģiju un augsta līmeņa ierēdņu un bijušo ES politiķu iesaistīšanas metodi; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju veicināt un koordinēt darbības, kuru mērķis ir vērsties pret Ķīnas ārvalstu finansējuma izmantošanu mūsu demokrātiskajos procesos, tostarp elites sagrābšanas stratēģiju un augsta līmeņa ierēdņu un bijušo ES politiķu iesaistīšanas metodi;

| 29. | pauž bažas par Ķīnas iestāžu uzstājīgo un dažkārt agresīvo diplomātisko spiedienu, piemēram, spiedienu, kas tika izdarīts pret Čehijas Republikas Senāta priekšsēdētāju; uzsver to, ka ES iestādes nekādā gadījumā nedrīkst padoties Ķīnas spiedienam, draudiem vai cenzūrai; pauž bažas par Ķīnas amatpersonu nepamatoto spiedienu uz pētniekiem un akadēmiķiem, kas visā ES strādā ar jautājumiem, kuri saistīti ar Ķīnu, tostarp par Konfūcija institūtu aktivitātēm ES; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par Ķīnas iestāžu uzstājīgo un dažkārt agresīvo diplomātisko spiedienu, piemēram, spiedienu, kas tika izdarīts pret Čehijas Republikas Senāta priekšsēdētāju; uzsver to, ka ES iestādes nekādā gadījumā nedrīkst padoties Ķīnas spiedienam, draudiem vai cenzūrai; pauž bažas par Ķīnas amatpersonu nepamatoto spiedienu uz pētniekiem un akadēmiķiem, kas visā ES strādā ar jautājumiem, kuri saistīti ar Ķīnu, tostarp par Konfūcija institūtu aktivitātēm ES;

Partnerību veidošana ar līdzīgi domājošiem partneriem

Partnerību veidošana ar līdzīgi domājošiem partneriem

| 30. | aicina PV/AP koordinēt Savienības darbības ar līdzīgi domājošiem partneriem tādās jomās kā cilvēktiesību aizsardzība un atbalsts iedzīvotājiem Ķīnā, Honkongā un Makao un Ķīnas diasporai visā pasaulē, kā arī liberālās demokrātijas aizsardzība pasaulē, jo īpaši Honkongā un Taivānā, nolūkā panākt, lai Ķīna ievērotu starptautiskās tiesības, tiesības uz publiskām demonstrācijām kā vārda un pulcēšanās brīvības izpausmēm un kuģošanas brīvību Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā, pārlidojumu brīvību un iesaistītos strīdu mierīgā atrisināšanā; turklāt uzsver, ka šādās partnerībās un daudzpusējā sadarbībā ar līdzīgi domājošiem partneriem būtu jāietver visi jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu izklāstītie elementi un pasākumi; |
| --- | --- |

30.

aicina PV/AP koordinēt Savienības darbības ar līdzīgi domājošiem partneriem tādās jomās kā cilvēktiesību aizsardzība un atbalsts iedzīvotājiem Ķīnā, Honkongā un Makao un Ķīnas diasporai visā pasaulē, kā arī liberālās demokrātijas aizsardzība pasaulē, jo īpaši Honkongā un Taivānā, nolūkā panākt, lai Ķīna ievērotu starptautiskās tiesības, tiesības uz publiskām demonstrācijām kā vārda un pulcēšanās brīvības izpausmēm un kuģošanas brīvību Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā, pārlidojumu brīvību un iesaistītos strīdu mierīgā atrisināšanā; turklāt uzsver, ka šādās partnerībās un daudzpusējā sadarbībā ar līdzīgi domājošiem partneriem būtu jāietver visi jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu izklāstītie elementi un pasākumi;

| 31. | pauž nopietnas bažas par Ķīnas uzstājīgo un ekspansīvo politiku Dienvidķīnas jūrā, Austrumķīnas jūrā un Taivānas jūras šaurumā, jo īpaši par Ķīnas nepārtrauktajām militārajām provokācijām, kas vērstas pret Taivānu; uzsver, ka stāvoklis Taivānas jūras šaurumā un kuģošanas brīvība Indijas un Klusā okeāna reģionā ir ārkārtīgi svarīga ES un tās dalībvalstīm; atkārtoti iestājas pret jebkādām vienpusējām darbībām, kas varētu saasināt saspīlējumu un apdraudēt pašreizējo stāvokli; mudina puses abpus Taivānas jūras šaurumam veidot konstruktīvas savstarpējās attiecības un uzsver, ka jebkādas izmaiņas attiecībās starp šauruma valstīm nedrīkst veikt pret Taivānas iedzīvotāju gribu; piebalso Japānai un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas ir paudušas bažas par jaunu likumu Ķīnā, kas ļauj Ķīnas krasta apsardzes kuģiem izmantot ieročus pret ārvalstu kuģiem, kuri pārkāpj teritoriju, ko Ķīna uzskata par savējo; aicina ES risināt šos jautājumus gan jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu, gan ES stratēģijā sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, un palielināt daudzpusēju diplomātisko apmaiņu, lai panāktu strīdu un domstarpību mierīgu atrisināšanu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp UNCLOS; |
| --- | --- |

31.

pauž nopietnas bažas par Ķīnas uzstājīgo un ekspansīvo politiku Dienvidķīnas jūrā, Austrumķīnas jūrā un Taivānas jūras šaurumā, jo īpaši par Ķīnas nepārtrauktajām militārajām provokācijām, kas vērstas pret Taivānu; uzsver, ka stāvoklis Taivānas jūras šaurumā un kuģošanas brīvība Indijas un Klusā okeāna reģionā ir ārkārtīgi svarīga ES un tās dalībvalstīm; atkārtoti iestājas pret jebkādām vienpusējām darbībām, kas varētu saasināt saspīlējumu un apdraudēt pašreizējo stāvokli; mudina puses abpus Taivānas jūras šaurumam veidot konstruktīvas savstarpējās attiecības un uzsver, ka jebkādas izmaiņas attiecībās starp šauruma valstīm nedrīkst veikt pret Taivānas iedzīvotāju gribu; piebalso Japānai un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas ir paudušas bažas par jaunu likumu Ķīnā, kas ļauj Ķīnas krasta apsardzes kuģiem izmantot ieročus pret ārvalstu kuģiem, kuri pārkāpj teritoriju, ko Ķīna uzskata par savējo; aicina ES risināt šos jautājumus gan jaunajā ES stratēģijā attiecībā uz Ķīnu, gan ES stratēģijā sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, un palielināt daudzpusēju diplomātisko apmaiņu, lai panāktu strīdu un domstarpību mierīgu atrisināšanu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp UNCLOS

| 32. | prasa dalībvalstīm ieguldīt ciešākā sadarbībā ar citiem demokrātiskiem un līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, ASV, Kanādu, Apvienoto Karalisti, Japānu, Indiju, Dienvidkoreju, Austrāliju, Jaunzēlandi un Taivānu, un aicina EĀDD un dalībvalstis noteikt par prioritāti un stiprināt stratēģisko partnerību ar ASEAN un Āfrikas Savienību; |
| --- | --- |

32.

prasa dalībvalstīm ieguldīt ciešākā sadarbībā ar citiem demokrātiskiem un līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, ASV, Kanādu, Apvienoto Karalisti, Japānu, Indiju, Dienvidkoreju, Austrāliju, Jaunzēlandi un Taivānu, un aicina EĀDD un dalībvalstis noteikt par prioritāti un stiprināt stratēģisko partnerību ar ASEAN

| 33. | uzskata, ka transatlantiskā dialoga par Ķīnu, tostarp tā parlamentārās dimensijas, satvarā ES ir ārkārtīgi svarīgi attīstīt un veicināt vērienīgas un dinamiskas transatlantiskās attiecības ar ASV valdību, pamatojoties uz mūsu kopīgo vēsturi, vērtībām un interesēm; uzsver ES un ASV partnerības nozīmi, saglabājot un demonstrējot pasaules liberālo demokrātiju vienoto spēku, tostarp pievēršoties darbam daudzpusējās organizācijās; šajā sakarībā uzsver, ka jaunajam ES un ASV dialogam par Ķīnu vajadzētu būt vienam no mehānismiem, ar ko veicināt mūsu kopīgās intereses un pārvaldīt mūsu atšķirības, kā arī reformēt daudzpusējās organizācijas, ievērojot noteikumos balstītu kārtību; uzskata, ka ES būtu jāturpina stiprināt Savienības darbības autonomiju un noturību pret ārējiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka transatlantiskā dialoga par Ķīnu, tostarp tā parlamentārās dimensijas, satvarā ES ir ārkārtīgi svarīgi attīstīt un veicināt vērienīgas un dinamiskas transatlantiskās attiecības ar ASV valdību, pamatojoties uz mūsu kopīgo vēsturi, vērtībām un interesēm; uzsver ES un ASV partnerības nozīmi, saglabājot un demonstrējot pasaules liberālo demokrātiju vienoto spēku, tostarp pievēršoties darbam daudzpusējās organizācijās; šajā sakarībā uzsver, ka jaunajam ES un ASV dialogam par Ķīnu vajadzētu būt vienam no mehānismiem, ar ko veicināt mūsu kopīgās intereses un pārvaldīt mūsu atšķirības, kā arī reformēt daudzpusējās organizācijas, ievērojot noteikumos balstītu kārtību; uzskata, ka ES būtu jāturpina stiprināt Savienības darbības autonomiju un noturību pret ārējiem apdraudējumiem;

| 34. | uzsver to, cik ES ir svarīgi saglabāt modrību attiecībā uz Ķīnas mainīgo lomu un pieaugošo ietekmi daudzpusējās organizācijās, tostarp ANO, kurā Ķīna ir otra lielākā līdzekļu devēja, un nodrošināt dalībvalstu labāku koordināciju starp dalībvalstīm un līdzīgi domājošiem partneriem, lai apvienotu pasaules liberālo demokrātiju spēkus un tādējādi reaģētu uz šādu notikumu attīstību; norāda, ka Ķīnas valdības ciešāka sadarbība ar starptautiskām un daudzpusējām institūcijām, piemēram, ANO, Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Interpolu, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Starptautisko Telekomunikāciju savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO), tostarp standartu noteikšanas struktūrām, ir vērsta uz normu, standartu un prakses pārveidošanu pasaules mērogā, lai veicinātu Ķīnas ilgtermiņa ģeopolitisko stratēģiju un ekonomiskās intereses; pauž nožēlu par to, ka Ķīnas mērķis ir, izmantojot iekšējo cenzūru, ko tagad cita starpā piemēro ANO, manipulēt ar procedūrām, lai līdz minimumam samazinātu Ķīnas rīcības kontroli, jo īpaši attiecībā uz etnisko uiguru musulmaņu un citu tjurku musulmaņu minoritāšu stāvokli; aicina ES sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai cīnītos pret šīm norisēm; |
| --- | --- |

34.

uzsver to, cik ES ir svarīgi saglabāt modrību attiecībā uz Ķīnas mainīgo lomu un pieaugošo ietekmi daudzpusējās organizācijās, tostarp ANO, kurā Ķīna ir otra lielākā līdzekļu devēja, un nodrošināt dalībvalstu labāku koordināciju starp dalībvalstīm un līdzīgi domājošiem partneriem, lai apvienotu pasaules liberālo demokrātiju spēkus un tādējādi reaģētu uz šādu notikumu attīstību; norāda, ka Ķīnas valdības ciešāka sadarbība ar starptautiskām un daudzpusējām institūcijām, piemēram, ANO, Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Interpolu, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Starptautisko Telekomunikāciju savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO

| 35. | uzsver, ka no pieciem ANO Drošības padomes pastāvīgajiem locekļiem Ķīna nodrošina visvairāk miera uzturētāju, bet ir atteikusies pieņemt ANO Statūtu VII nodaļu un aizsardzības pienākuma pīlāru (R2P); uzsver, ka ES ir iekļāvusi R2P savā ārējā darbībā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka no pieciem ANO Drošības padomes pastāvīgajiem locekļiem Ķīna nodrošina visvairāk miera uzturētāju, bet ir atteikusies pieņemt ANO Statūtu VII nodaļu un aizsardzības pienākuma pīlāru (R2P

R2P

| 36. | aicina ES ciešāk sadarboties ar NATO, lai risinātu Ķīnas radītās drošības problēmas; atbalsta NATO priekšlikumu izstrādāt politisku stratēģiju, lai rastu pieeju pasaulei, kurā Ķīna ir globāla mēroga lielvara; prasa šo stratēģiju izstrādāt, pamatojoties uz dažādiem scenārijiem attiecību attīstībai ar Ķīnu, tostarp iespēju, ka drošība Dienvidķīnas jūrā vēl vairāk pasliktināsies, un aicina veidot dialogu un saskaņot rīcību ar četrpusējā drošības dialoga valstīm; atzinīgi vērtē NATO centienus rūpīgi uzraudzīt to, kā Ķīnas aizvien lielāka fiziskā klātbūtne Arktikā un Āfrikā ietekmē drošību; iesaka pietiekami ņemt vērā ES un NATO sadarbību ar Ķīnu saistīto drošības problēmu risināšanā, vienlaikus izstrādājot ES Stratēģisko kompasu un pārskatot NATO stratēģisko koncepciju; |
| --- | --- |

36.

aicina ES ciešāk sadarboties ar NATO, lai risinātu Ķīnas radītās drošības problēmas; atbalsta NATO priekšlikumu izstrādāt politisku stratēģiju, lai rastu pieeju pasaulei, kurā Ķīna ir globāla mēroga lielvara; prasa šo stratēģiju izstrādāt, pamatojoties uz dažādiem scenārijiem attiecību attīstībai ar Ķīnu, tostarp iespēju, ka drošība Dienvidķīnas jūrā vēl vairāk pasliktināsies, un aicina veidot dialogu un saskaņot rīcību ar četrpusējā drošības dialoga valstīm; atzinīgi vērtē NATO centienus rūpīgi uzraudzīt to, kā Ķīnas aizvien lielāka fiziskā klātbūtne Arktikā un Āfrikā ietekmē drošību; iesaka pietiekami ņemt vērā ES un NATO sadarbību ar Ķīnu saistīto drošības problēmu risināšanā, vienlaikus izstrādājot ES Stratēģisko kompasu un pārskatot NATO stratēģisko koncepciju;

| 37. | atzinīgi vērtē Padomes nodomu pastiprināt ES stratēģisko ievirzi, klātbūtni un rīcību Indijas un Klusā okeāna reģionā, uzsākot jaunu ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, kā arī jaunu savienojamības stratēģiju; norāda, ka šādām jaunām stratēģijām vajadzētu būt saskaņotām ar ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Padomes nodomu pastiprināt ES stratēģisko ievirzi, klātbūtni un rīcību Indijas un Klusā okeāna reģionā, uzsākot jaunu ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, kā arī jaunu savienojamības stratēģiju; norāda, ka šādām jaunām stratēģijām vajadzētu būt saskaņotām ar ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu;

| 38. | uzskata, ka būtu lietderīgi, ja Komisija laikus sniegtu visaptverošus ziņojumus par reģionālo visaptverošo ekonomikas partnerību (RCEP) — pasaulē lielāko brīvās tirdzniecības nolīgumu —, lai izvērtētu notikumu attīstību uz vietas; pauž īpašu interesi par tādu jautājumu ietekmi uz ES stratēģiskajām interesēm kā standartu noteikšana Āzijas un Klusā okeāna reģionā un izcelsmes noteikumi; norāda, ka, lai gan ES nav RCEP iesaistītā puse, nolīgums ietekmēs arī ES; uzsver, ka RCEP nav ietverti noteikumi par tirdzniecību un ilgtspēju, tostarp darba un sociālajiem standartiem un klimata un vides mērķiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka būtu lietderīgi, ja Komisija laikus sniegtu visaptverošus ziņojumus par reģionālo visaptverošo ekonomikas partnerību (RCEP

RCEP

RCEP

| 39. | reģionālās dinamikas kontekstā atgādina, cik būtiska nozīme ir ES un Taivānas tirdzniecības un ekonomikas attiecībām, tostarp jautājumos, kas saistīti ar multilaterālismu un PTO, tehnoloģijām un sabiedrības veselību, kā arī būtisku sadarbību saistībā ar kritiski svarīgām piegādēm, piemēram, pusvadītāju piegādēm; norāda, ka Taivāna ir pilntiesīga PTO locekle; atkārtoti aicina un mudina Komisiju un Padomi virzīties uz divpusēja investīciju nolīguma noslēgšanu ar Taivānu un steidzami sākt ietekmes novērtējumu, sabiedrisko apspriešanu un darbības jomas izpēti ar Taivānas iestādēm; |
| --- | --- |

39.

reģionālās dinamikas kontekstā atgādina, cik būtiska nozīme ir ES un Taivānas tirdzniecības un ekonomikas attiecībām, tostarp jautājumos, kas saistīti ar multilaterālismu un PTO, tehnoloģijām un sabiedrības veselību, kā arī būtisku sadarbību saistībā ar kritiski svarīgām piegādēm, piemēram, pusvadītāju piegādēm; norāda, ka Taivāna ir pilntiesīga PTO locekle; atkārtoti aicina un mudina Komisiju un Padomi virzīties uz divpusēja investīciju nolīguma noslēgšanu ar Taivānu un steidzami sākt ietekmes novērtējumu, sabiedrisko apspriešanu un darbības jomas izpēti ar Taivānas iestādēm;

| 40. | mudina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem un rīcību, lai veicinātu Taivānas kā novērotājas pilnīgu dalību PVO, ICAO un UNFCCC sanāksmēs, mehānismos un pasākumos; |
| --- | --- |

40.

mudina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem un rīcību, lai veicinātu Taivānas kā novērotājas pilnīgu dalību PVO, ICAO

UNFCCC

Atvērtas stratēģiskās autonomijas veicināšana, tostarp tirdzniecības attiecībās un investīciju jomā

Atvērtas stratēģiskās autonomijas veicināšana, tostarp tirdzniecības attiecībās un investīciju jomā

| 41. | uzsver, ka ar investīciju un tirdzniecības nosacījumiem vien nepietiek, lai pretotos Ķīnas uzstājībai; uzskata, ka ES būtu jāpalielina stratēģiskā autonomija, pievēršoties citām ES un Ķīnas attiecību dimensijām, jo īpaši digitālajai un tehnoloģiskajai suverenitātei; uzskata, ka šajā kontekstā ir nepieciešams investēt inovācijā un pētniecībā un izstrādāt konkurētspējīgu un suverēnu rūpniecības stratēģiju tādās jomās kā mikročipu un pusvadītāju ražošana, retzemju metālu ieguve, mākoņdatošana, telekomunikāciju tehnoloģijas un citās jomās, lai samazinātu ES atkarību no Ķīnas, vienmēr paredzot iespēju labāk koordinēt attiecīgās politikas nostādnes ar citu līdzīgi domājošu liberālu demokrātisko valstu politiku un vienlaikus pētot iespējas apvienot resursus un radīt jaunas sinerģijas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ar investīciju un tirdzniecības nosacījumiem vien nepietiek, lai pretotos Ķīnas uzstājībai; uzskata, ka ES būtu jāpalielina stratēģiskā autonomija, pievēršoties citām ES un Ķīnas attiecību dimensijām, jo īpaši digitālajai un tehnoloģiskajai suverenitātei; uzskata, ka šajā kontekstā ir nepieciešams investēt inovācijā un pētniecībā un izstrādāt konkurētspējīgu un suverēnu rūpniecības stratēģiju tādās jomās kā mikročipu un pusvadītāju ražošana, retzemju metālu ieguve, mākoņdatošana, telekomunikāciju tehnoloģijas un citās jomās, lai samazinātu ES atkarību no Ķīnas, vienmēr paredzot iespēju labāk koordinēt attiecīgās politikas nostādnes ar citu līdzīgi domājošu liberālu demokrātisko valstu politiku un vienlaikus pētot iespējas apvienot resursus un radīt jaunas sinerģijas;

| 42. | norāda, ka 2020. gadā saistībā ar Covid-19 pandēmiju Ķīna pirmo reizi kļuva par ES lielāko preču tirdzniecības partneri un tirdzniecības bilance vēl vairāk zaudēja līdzsvaru par sliktu ES; tomēr atgādina, ka, summējot preču un pakalpojumu tirdzniecības apmērus, ES galvenā tirdzniecības partnere joprojām ir ASV; uzskata, ka Ķīnas ekonomikas attīstība un prognozētā izaugsme nākamajā desmitgadē ievērojami ietekmēs pasaules ekonomikas attīstību; norāda, ka dažādu iemeslu dēļ savstarpējo investīciju līmenis joprojām nav sasniedzis potenciālu, un atzīst plašākam reģionam piemītošās ekonomikas iespējas; uzskata, ka Ķīnas un ES tirdzniecības apmērs nosaka nepieciešamību pēc noteikumos balstīta un uz vērtībām orientēta satvara, kura pamatā vajadzētu būt starptautiskām normām; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošana ir priekšnoteikums tam, lai iesaistītos tirdzniecības un investīciju attiecībās ar ES, un mudina Ķīnu ievērot starptautiskās saistības un apņemties ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka 2020. gadā saistībā ar Covid-19 pandēmiju Ķīna pirmo reizi kļuva par ES lielāko preču tirdzniecības partneri un tirdzniecības bilance vēl vairāk zaudēja līdzsvaru par sliktu ES; tomēr atgādina, ka, summējot preču un pakalpojumu tirdzniecības apmērus, ES galvenā tirdzniecības partnere joprojām ir ASV; uzskata, ka Ķīnas ekonomikas attīstība un prognozētā izaugsme nākamajā desmitgadē ievērojami ietekmēs pasaules ekonomikas attīstību; norāda, ka dažādu iemeslu dēļ savstarpējo investīciju līmenis joprojām nav sasniedzis potenciālu, un atzīst plašākam reģionam piemītošās ekonomikas iespējas; uzskata, ka Ķīnas un ES tirdzniecības apmērs nosaka nepieciešamību pēc noteikumos balstīta un uz vērtībām orientēta satvara, kura pamatā vajadzētu būt starptautiskām normām; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošana ir priekšnoteikums tam, lai iesaistītos tirdzniecības un investīciju attiecībās ar ES, un mudina Ķīnu ievērot starptautiskās saistības un apņemties ievērot cilvēktiesības;

| 43. | uzsver Eiropas Parlamenta būtisko lomu ES kopējā tirdzniecības politikā, starptautiskajās sarunās un tirdzniecības un investīciju nolīgumu īstenošanas uzraudzībā, kontrolēšanā, ratificēšanā un pārraudzībā; uzsver, ka ir laikus un pienācīgi jāapspriežas ar Starptautiskās tirdzniecības komiteju, un mudina Komisiju un Padomi uzturēt biežu dialogu un sniegt visaptverošus ziņojumus, atspoguļojot ES un Ķīnas divpusējās tirdzniecības un investīciju programmas attīstību; |
| --- | --- |

43.

uzsver Eiropas Parlamenta būtisko lomu ES kopējā tirdzniecības politikā, starptautiskajās sarunās un tirdzniecības un investīciju nolīgumu īstenošanas uzraudzībā, kontrolēšanā, ratificēšanā un pārraudzībā; uzsver, ka ir laikus un pienācīgi jāapspriežas ar Starptautiskās tirdzniecības komiteju, un mudina Komisiju un Padomi uzturēt biežu dialogu un sniegt visaptverošus ziņojumus, atspoguļojot ES un Ķīnas divpusējās tirdzniecības un investīciju programmas attīstību;

| 44. | uzsver to, cik svarīgas ir ES stratēģiskās tirdzniecības un investīciju attiecības ar Ķīnu, un prasa ES dalībvalstīm un iestādēm attiecībās ar Ķīnu paust vienotu nostāju un rīkoties koordinēti; uzskata, ka investīciju iniciatīvas 16+ 1 formātā nedrīkst apdraudēt ES vienotību, nedz arī būt pretrunā centieniem paust vienotu nostāju; |
| --- | --- |

44.

uzsver to, cik svarīgas ir ES stratēģiskās tirdzniecības un investīciju attiecības ar Ķīnu, un prasa ES dalībvalstīm un iestādēm attiecībās ar Ķīnu paust vienotu nostāju un rīkoties koordinēti; uzskata, ka investīciju iniciatīvas 16+ 1 formātā nedrīkst apdraudēt ES vienotību, nedz arī būt pretrunā centieniem paust vienotu nostāju;

| 45. | aicina Komisiju analizēt ES ekonomisko atkarību stratēģiskās nozarēs, piemēram, attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām, no kurām dažas iegūstamas tikai Ķīnā, un uzsver, ka ir steidzami jāpalielina Eiropas piegādes ķēžu noturība; prasa pielikt pūles, lai dažādotu un konsolidētu ES piekļuvi galvenajiem stratēģiskajiem resursiem, kas nepieciešami divu ES izaugsmes virzītājspēku īstenošanai, īpašu uzmanību pievēršot 30 elementiem, kuri iekļauti ceturtajā kritiski svarīgu izejvielu sarakstā, kas atjaunināts 2020. gadā; atgādina par ES vispārējo mērķi kopējās tirdzniecības politikas satvarā veidot savu atvērto stratēģisko autonomiju; atkārtoti norāda uz to, ka ES starptautiskās tirdzniecības politikā palielinās tirdzniecības un drošības saiknes nozīme; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju analizēt ES ekonomisko atkarību stratēģiskās nozarēs, piemēram, attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām, no kurām dažas iegūstamas tikai Ķīnā, un uzsver, ka ir steidzami jāpalielina Eiropas piegādes ķēžu noturība; prasa pielikt pūles, lai dažādotu un konsolidētu ES piekļuvi galvenajiem stratēģiskajiem resursiem, kas nepieciešami divu ES izaugsmes virzītājspēku īstenošanai, īpašu uzmanību pievēršot 30 elementiem, kuri iekļauti ceturtajā kritiski svarīgu izejvielu sarakstā, kas atjaunināts 2020. gadā; atgādina par ES vispārējo mērķi kopējās tirdzniecības politikas satvarā veidot savu atvērto stratēģisko autonomiju; atkārtoti norāda uz to, ka ES starptautiskās tirdzniecības politikā palielinās tirdzniecības un drošības saiknes nozīme;

| 46. | aicina nodrošināt lielāku pārredzamību, saskaņotību un koordināciju starp dalībvalstīm jautājumos, kas saistīti ar divpusējiem investīciju projektiem un darījumiem, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu tiešajām investīcijām (ĀTI) stratēģiskajos aktīvos un kritiskajā infrastruktūrā; vērš uzmanību uz saikni starp ekonomisko atkarību un ārējo politisko spiedienu dalībvalstu līmenī; atgādina, ka ir svarīgi turpmāk stiprināt ES ĀTI Skrīninga regulu, lai nodrošinātu, ka tiek bloķētas visas iespējamās, jo īpaši valsts kontrolētu uzņēmumu, investīcijas, kas varētu apdraudēt ES drošību un sabiedrisko kārtību; aicina dalībvalstis saskaņā ar Komisijas 2020. gada marta pamatnostādnēm steidzami pieņemt valsts skrīninga mehānismu, ja tām tāda vēl nav; |
| --- | --- |

46.

aicina nodrošināt lielāku pārredzamību, saskaņotību un koordināciju starp dalībvalstīm jautājumos, kas saistīti ar divpusējiem investīciju projektiem un darījumiem, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu tiešajām investīcijām (ĀTI) stratēģiskajos aktīvos un kritiskajā infrastruktūrā; vērš uzmanību uz saikni starp ekonomisko atkarību un ārējo politisko spiedienu dalībvalstu līmenī; atgādina, ka ir svarīgi turpmāk stiprināt ES ĀTI Skrīninga regulu, lai nodrošinātu, ka tiek bloķētas visas iespējamās, jo īpaši valsts kontrolētu uzņēmumu, investīcijas, kas varētu apdraudēt ES drošību un sabiedrisko kārtību; aicina dalībvalstis saskaņā ar Komisijas 2020. gada marta pamatnostādnēm steidzami pieņemt valsts skrīninga mehānismu, ja tām tāda vēl nav;

| 47. | pauž pārliecību par to, ka ES un Ķīnas divpusējām tirdzniecības un investīciju attiecībām ir stratēģiska nozīme un ka tām vajadzētu būt balstītām uz noteikumiem, kuru pamatā ir daudzpusējā tirdzniecības sistēma un savstarpīguma princips; atkārtoti uzsver — lai gan ir vērojamas satraucošas, uz ekonomikas atsaistīšanu vērstas tendences, vispārējās tirdzniecības un investīciju attiecībās ir nepieciešama stingrāka saistību izpilde un ievērošana; aicina Ķīnu aktīvāk un atbildīgāk piedalīties PTO un citās daudzpusējās iniciatīvās, saskaņojot savu ekonomisko varu ar attīstības līmeni, un pilnībā ievērot visas PTO un starptautiskās saistības; aicina Komisiju un Ķīnas iestādes cieši sadarboties PTO noteikumu kopuma reformēšanā, lai veicinātu ilgtspējīgāku attīstību, veicinātu zaļo pārkārtošanos un digitālo revolūciju un nodrošinātu stabilitāti un juridisko noteiktību starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

47.

pauž pārliecību par to, ka ES un Ķīnas divpusējām tirdzniecības un investīciju attiecībām ir stratēģiska nozīme un ka tām vajadzētu būt balstītām uz noteikumiem, kuru pamatā ir daudzpusējā tirdzniecības sistēma un savstarpīguma princips; atkārtoti uzsver — lai gan ir vērojamas satraucošas, uz ekonomikas atsaistīšanu vērstas tendences, vispārējās tirdzniecības un investīciju attiecībās ir nepieciešama stingrāka saistību izpilde un ievērošana; aicina Ķīnu aktīvāk un atbildīgāk piedalīties PTO un citās daudzpusējās iniciatīvās, saskaņojot savu ekonomisko varu ar attīstības līmeni, un pilnībā ievērot visas PTO un starptautiskās saistības; aicina Komisiju un Ķīnas iestādes cieši sadarboties PTO noteikumu kopuma reformēšanā, lai veicinātu ilgtspējīgāku attīstību, veicinātu zaļo pārkārtošanos un digitālo revolūciju un nodrošinātu stabilitāti un juridisko noteiktību starptautiskajā tirdzniecībā;

| 48. | pauž bažas par aizvien nelīdzsvarotākajām ES un Ķīnas divpusējām ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām; uzsver, ka līdzsvara atjaunošana un vienlīdzīgāki konkurences apstākļi ir būtiski svarīgi ES interesēm; uzskata, ka Ķīnai un ES, neraugoties uz abu ekonomikas sistēmu atšķirībām, ir jāveido vienlīdzīgi konkurences apstākļi un auglīgas attiecības; šajā sakarībā uzsver ES pašreizējo darbu pie tirdzniecības instrumentu kopuma stiprināšanas, vienlaikus atzīstot nepieciešamību uzturēt atklātu dialogu par kopīgām problēmām, piemēram, globālo cīņu pret klimata pārmaiņām; uzsver, ka ES ir steidzami jāpabeidz virkne autonomu pasākumu, tostarp stingrāka ES ĀTI Skrīninga regula, tiesību akti par ārvalstu subsīdijām, kas kropļo iekšējo tirgu, ātri jāpieņem pārliecinošs un efektīvs starptautiskā iepirkuma instruments, pasākumi divējāda lietojuma tehnoloģiju eksportam, efektīvs pretspiediena instruments, ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības tiesību aktu kopums un tiesību akti par piegādes ķēdi ar obligātām pienācīgas pārbaudes prasībām, kurās būtu jāparedz arī piespiedu darba apstākļos saražotu preču importa aizliegums; uzskata, ka būtu jāuzskata par nepieciešamu īstenot mērķtiecīgus papildpasākumus ES globālā cilvēktiesību sankciju režīma satvarā; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par aizvien nelīdzsvarotākajām ES un Ķīnas divpusējām ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām; uzsver, ka līdzsvara atjaunošana un vienlīdzīgāki konkurences apstākļi ir būtiski svarīgi ES interesēm; uzskata, ka Ķīnai un ES, neraugoties uz abu ekonomikas sistēmu atšķirībām, ir jāveido vienlīdzīgi konkurences apstākļi un auglīgas attiecības; šajā sakarībā uzsver ES pašreizējo darbu pie tirdzniecības instrumentu kopuma stiprināšanas, vienlaikus atzīstot nepieciešamību uzturēt atklātu dialogu par kopīgām problēmām, piemēram, globālo cīņu pret klimata pārmaiņām; uzsver, ka ES ir steidzami jāpabeidz virkne autonomu pasākumu, tostarp stingrāka ES ĀTI Skrīninga regula, tiesību akti par ārvalstu subsīdijām, kas kropļo iekšējo tirgu, ātri jāpieņem pārliecinošs un efektīvs starptautiskā iepirkuma instruments, pasākumi divējāda lietojuma tehnoloģiju eksportam, efektīvs pretspiediena instruments, ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības tiesību aktu kopums un tiesību akti par piegādes ķēdi ar obligātām pienācīgas pārbaudes prasībām, kurās būtu jāparedz arī piespiedu darba apstākļos saražotu preču importa aizliegums; uzskata, ka būtu jāuzskata par nepieciešamu īstenot mērķtiecīgus papildpasākumus ES globālā cilvēktiesību sankciju režīma satvarā;

| 49. | atkārtoti pauž dziļas bažas par daudzajiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras Eiropas uzņēmumi, piekļūstot Ķīnas tirgum un darbojoties tajā; pauž bažas par to, ka Ķīnas divējādas aprites stratēģija, kas minēta tās 14. piecgades plānā, vēl vairāk pasliktinās uzņēmējdarbības vidi ES uzņēmumiem; atkārtoti uzsver savas īpašās bažas par tirgu kropļojošo praksi, kas ietver rūpniecības subsidēšanu, Ķīnas valstij piederošiem uzņēmumiem piešķirtas priekšrocības, intelektuālā īpašuma zādzību, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi un datu lokalizāciju, rūpniecības jaudas pārpalikumu tādās nozarēs kā tērauda ražošana un ar to saistīto eksporta dempingu, citu negodīgu tirdzniecības praksi un vispārēju aizvien biežāku politisko iejaukšanos uzņēmējdarbības jomā, tostarp privātā sektora darbībā, un citus pasākumus; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem PTO līmenī, lai izstrādātu kopīgu pieeju šādas Ķīnas netaisnīgās tirdzniecības prakses apkarošanai; atzinīgi vērtē ES un ASV dialogu par Ķīnu kā sadarbības līdzekli tādos jautājumos kā savstarpīgums, multilaterālisms, tirgu kropļojoša prakse, ekonomika un citi strukturāli jautājumi, kuros ES un ASV koordinācija var sniegt pievienoto vērtību; pauž pārliecību par to, ka būtiska nozīme ir pienācīgai informācijai par likumdošanas un regulējuma attīstību Ķīnas tirgū, ņemot vērā to, ka tas ir nepārredzams un tajā noteikumus diktē valsts; šajā sakarībā atgādina, cik svarīgas ir biežas un atklātas diskusijas ar ES iestādēm, Eiropas Savienības Tirdzniecības palātu Ķīnā un visiem mūsu partneriem uz vietas; |
| --- | --- |

49.

atkārtoti pauž dziļas bažas par daudzajiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras Eiropas uzņēmumi, piekļūstot Ķīnas tirgum un darbojoties tajā; pauž bažas par to, ka Ķīnas divējādas aprites stratēģija, kas minēta tās 14. piecgades plānā, vēl vairāk pasliktinās uzņēmējdarbības vidi ES uzņēmumiem; atkārtoti uzsver savas īpašās bažas par tirgu kropļojošo praksi, kas ietver rūpniecības subsidēšanu, Ķīnas valstij piederošiem uzņēmumiem piešķirtas priekšrocības, intelektuālā īpašuma zādzību, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi un datu lokalizāciju, rūpniecības jaudas pārpalikumu tādās nozarēs kā tērauda ražošana un ar to saistīto eksporta dempingu, citu negodīgu tirdzniecības praksi un vispārēju aizvien biežāku politisko iejaukšanos uzņēmējdarbības jomā, tostarp privātā sektora darbībā, un citus pasākumus; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem PTO līmenī, lai izstrādātu kopīgu pieeju šādas Ķīnas netaisnīgās tirdzniecības prakses apkarošanai; atzinīgi vērtē ES un ASV dialogu par Ķīnu kā sadarbības līdzekli tādos jautājumos kā savstarpīgums, multilaterālisms, tirgu kropļojoša prakse, ekonomika un citi strukturāli jautājumi, kuros ES un ASV koordinācija var sniegt pievienoto vērtību; pauž pārliecību par to, ka būtiska nozīme ir pienācīgai informācijai par likumdošanas un regulējuma attīstību Ķīnas tirgū, ņemot vērā to, ka tas ir nepārredzams un tajā noteikumus diktē valsts; šajā sakarībā atgādina, cik svarīgas ir biežas un atklātas diskusijas ar ES iestādēm, Eiropas Savienības Tirdzniecības palātu Ķīnā un visiem mūsu partneriem uz vietas;

| 50. | uzskata, ka ir lietderīgi īpaši apspriest negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un iespējamos risinājumus tādu izkropļojumu novēršanai, ko rada tērauda un alumīnija ražošanas jaudas pārpalikums pasaulē, kā arī apspriest to, cik svarīgi ir PTO satvarā risināt rūpniecības subsīdiju problēmu; mudina Ķīnu no jauna iesaistīties Pasaules foruma par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu darbā, lai novērstu jaudas pārpalikumu un atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; norāda, ka, neraugoties uz Ķīnas plāniem slēgt novecojušas ražotnes un modernizēt ražošanu, tās ikgadējā neapstrādāta tērauda ražošana četrus gadus pēc kārtas ir sasniegusi rekordlielus apmērus; mudina Ķīnas iestādes pildīt savus solījumus samazināt neapstrādāta tērauda ražošanas apmēru; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ir lietderīgi īpaši apspriest negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un iespējamos risinājumus tādu izkropļojumu novēršanai, ko rada tērauda un alumīnija ražošanas jaudas pārpalikums pasaulē, kā arī apspriest to, cik svarīgi ir PTO satvarā risināt rūpniecības subsīdiju problēmu; mudina Ķīnu no jauna iesaistīties Pasaules foruma par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu darbā, lai novērstu jaudas pārpalikumu un atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; norāda, ka, neraugoties uz Ķīnas plāniem slēgt novecojušas ražotnes un modernizēt ražošanu, tās ikgadējā neapstrādāta tērauda ražošana četrus gadus pēc kārtas ir sasniegusi rekordlielus apmērus; mudina Ķīnas iestādes pildīt savus solījumus samazināt neapstrādāta tērauda ražošanas apmēru;

| 51. | šajā sakarībā atgādina par saikni starp tirdzniecību, patentiem un standartiem; uzskata, ka aizvien pieaugošās starptautiskās konkurences standartizācija un normatīvie elementi ir būtiski ES tirdzniecības politikai un ka tiem vajadzētu būt vienam no galvenajiem ES stratēģiskās rūpniecības politikas pīlāriem; atgādina, ka tiek ziņots par to, ka standartizācija ir joma, kurā pastāv risks, ka Ķīna var atšķirties un nošķirties; uzsver, ka viltošana ir viens no galvenajiem prioritārajiem jautājumiem ES centienos, kas saistīti ar intelektuālā īpašuma aizsardzības komercaspektiem; pauž bažas par to, ka Ķīna joprojām ir ES ievesto viltoto un pirātisko preču galvenā izcelsmes valsts gan vērtības, gan apmēra ziņā; uzsver, ka ES un Ķīnas nolīgums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN) ir pirmais solis cīņā pret viltojumiem, un mudina Komisiju pastiprināt centienus aizsargāt ES intelektuālo īpašumu, tostarp patentus; pauž bažas par Ķīnas tiesu jauno praksi — tās vēlas noteikt pasaules līmeņa jurisdikciju attiecībā uz standartam būtisko patentu taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem licencēšanas noteikumiem un liedz uzņēmumiem apstrīdēt to lēmumus; uzsver, ka šāda prakse ļauj Ķīnas uzņēmumiem nemaksāt taisnīgu cenu par standartam būtisku patentu izmantošanu un apdraud Eiropas pētniecību; aicina Komisiju šo jautājumu risināt ar Ķīnas iestādēm; prasa pievērst lielāku uzmanību pārkāpumiem digitalizācijas un komunikācijas jomā visās attiecīgajās struktūrās, tostarp ANO Starptautiskajā Telesakaru savienībā, kopā ar līdzīgi domājošiem ES partneriem, jo īpaši ASV; prasa rīkot vairāk politisko diskusiju par sekām, ko rada tādas Ķīnas iniciatīvas kā “Ražots Ķīnā 2025” vai — arvien vairāk — “Ķīnas standarti 2035. gadam”; šajā sakarībā pauž bažas par pieaugošo digitālo autoritārismu Ķīnā un tās centieniem popularizēt savu digitālās pārvaldības modeli visā pasaulē; uzsver nepieciešamību Kopīgās deklarācijas iniciatīvas satvarā noslēgt PTO E-komercijas nolīgumu, lai attiecībās ar Ķīnu veicinātu atklātības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu pamatlīmeni; |
| --- | --- |

51.

šajā sakarībā atgādina par saikni starp tirdzniecību, patentiem un standartiem; uzskata, ka aizvien pieaugošās starptautiskās konkurences standartizācija un normatīvie elementi ir būtiski ES tirdzniecības politikai un ka tiem vajadzētu būt vienam no galvenajiem ES stratēģiskās rūpniecības politikas pīlāriem; atgādina, ka tiek ziņots par to, ka standartizācija ir joma, kurā pastāv risks, ka Ķīna var atšķirties un nošķirties; uzsver, ka viltošana ir viens no galvenajiem prioritārajiem jautājumiem ES centienos, kas saistīti ar intelektuālā īpašuma aizsardzības komercaspektiem; pauž bažas par to, ka Ķīna joprojām ir ES ievesto viltoto un pirātisko preču galvenā izcelsmes valsts gan vērtības, gan apmēra ziņā; uzsver, ka ES un Ķīnas nolīgums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN) ir pirmais solis cīņā pret viltojumiem, un mudina Komisiju pastiprināt centienus aizsargāt ES intelektuālo īpašumu, tostarp patentus; pauž bažas par Ķīnas tiesu jauno praksi — tās vēlas noteikt pasaules līmeņa jurisdikciju attiecībā uz standartam būtisko patentu taisnīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem licencēšanas noteikumiem un liedz uzņēmumiem apstrīdēt to lēmumus; uzsver, ka šāda prakse ļauj Ķīnas uzņēmumiem nemaksāt taisnīgu cenu par standartam būtisku patentu izmantošanu un apdraud Eiropas pētniecību; aicina Komisiju šo jautājumu risināt ar Ķīnas iestādēm; prasa pievērst lielāku uzmanību pārkāpumiem digitalizācijas un komunikācijas jomā visās attiecīgajās struktūrās, tostarp ANO Starptautiskajā Telesakaru savienībā, kopā ar līdzīgi domājošiem ES partneriem, jo īpaši ASV; prasa rīkot vairāk politisko diskusiju par sekām, ko rada tādas Ķīnas iniciatīvas kā “Ražots Ķīnā 2025” vai — arvien vairāk — “Ķīnas standarti 2035. gadam”; šajā sakarībā pauž bažas par pieaugošo digitālo autoritārismu Ķīnā un tās centieniem popularizēt savu digitālās pārvaldības modeli visā pasaulē; uzsver nepieciešamību Kopīgās deklarācijas iniciatīvas satvarā noslēgt PTO E-komercijas nolīgumu, lai attiecībās ar Ķīnu veicinātu atklātības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu pamatlīmeni;

| 52. | prasa pievērst lielāku uzmanību Eiropas MVU, kas iesaistās tirdzniecības un investīciju attiecībās ar Ķīnu, un atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu MVU labvēlīgām iniciatīvām, piemēram, portālam “Access2Markets”, izcelsmes noteikumu pašnovērtējuma rīkam (ROSA) vai MVU palīdzības dienestam Ķīnas intelektuālā īpašuma tiesību jomā; |
| --- | --- |

52.

prasa pievērst lielāku uzmanību Eiropas MVU, kas iesaistās tirdzniecības un investīciju attiecībās ar Ķīnu, un atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu MVU labvēlīgām iniciatīvām, piemēram, portālam “Access2Markets

ROSA

| 53. | ņem vērā to, ka politiskā līmenī CAI principā ir noslēgts, un atzīst Komisijas centienus novērst trūkumus, kas saistīti ar tirgus piekļuves asimetriju, vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un ilgtspējīgu attīstību, izmantojot noteikumos balstītu iesaisti; tomēr atgādina, ka tirdzniecības attiecības netiek veidotas vakuumā; |
| --- | --- |

53.

ņem vērā to, ka politiskā līmenī CAI

| 54. | aicina Komisiju apspriesties ar Parlamentu, pirms tā veic jebkādus pasākumus, lai noslēgtu un parakstītu CAI; mudina Ķīnu veikt konkrētus pasākumus, lai ratificētu un īstenotu SDO pamatkonvencijas Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darbu; uzsver, ka Ķīna ir arī apņēmusies efektīvi īstenot ratificētās SDO konvencijas un strādāt pie tā, lai ratificētu citas atjauninātas SDO pamatkonvencijas; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju apspriesties ar Parlamentu, pirms tā veic jebkādus pasākumus, lai noslēgtu un parakstītu CAI

| 55. | norāda, ka 26 ES dalībvalstīm ir spēkā novecojuši divpusējie investīciju nolīgumi ar Ķīnu; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka 26 ES dalībvalstīm ir spēkā novecojuši divpusējie investīciju nolīgumi ar Ķīnu;

| 56. | tomēr atgādina, ka ar CAI vien netiks atrisināti visi jautājumi, kas kavē mūsu ekonomiskās un politiskās attiecības, un tāpēc tas ir jāizvērtē, ņemot vērā pastiprinātu un pārliecinātāku ES vienpusēju pasākumu kopumu; uzsver, ka Eiropas Parlaments rūpīgi pārbaudīs nolīgumu, tostarp sadaļu par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

56.

tomēr atgādina, ka ar CAI

| 57. | uzsver, ka pareiza īstenošana un efektīva izpilde būs galvenie faktori, kas noteiks nolīguma lietderību un panākumus tirdzniecības un investīciju attiecību strukturālās asimetrijas novēršanā; uzsver to, cik svarīga un atbilstīga ir strukturēta un bieža informācijas apmaiņa ar Komisijas galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga (CTEO) biroju centienos izvērtēt CAI turpmāko īstenošanu, ja tas tiks pieņemts; šajā sakarībā atgādina un nostiprina parlamentārās diplomātijas nozīmi savstarpējas sapratnes, pārredzamas saziņas un atklāta dialoga veicināšanā; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka pareiza īstenošana un efektīva izpilde būs galvenie faktori, kas noteiks nolīguma lietderību un panākumus tirdzniecības un investīciju attiecību strukturālās asimetrijas novēršanā; uzsver to, cik svarīga un atbilstīga ir strukturēta un bieža informācijas apmaiņa ar Komisijas galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga (CTEO

CAI

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka ir stājies spēkā ES un Ķīnas nolīgums par ĢIN, un atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi abu pušu tirgiem ir efektīvi īstenot un izpildīt šo nolīgumu; atzinīgi vērtē pašreizējā nolīguma gaidāmo paplašināšanu, tajā iekļaujot vēl 350 abu valstu ĢIN nosaukumus; uzsver to, ka šis ierobežotais nolīgums par ĢIN varētu kalpot par paraugu un pamatu turpmākajiem nolīgumiem par ĢIN; uzsver CTEO būtisko lomu nolīguma ievērošanas uzraudzībā un uzlabošanā; aicina CTEO nekavējoties reaģēt gadījumos, kad nolīgums netiek pareizi īstenots; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē to, ka ir stājies spēkā ES un Ķīnas nolīgums par ĢIN, un atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi abu pušu tirgiem ir efektīvi īstenot un izpildīt šo nolīgumu; atzinīgi vērtē pašreizējā nolīguma gaidāmo paplašināšanu, tajā iekļaujot vēl 350 abu valstu ĢIN nosaukumus; uzsver to, ka šis ierobežotais nolīgums par ĢIN varētu kalpot par paraugu un pamatu turpmākajiem nolīgumiem par ĢIN; uzsver CTEO

CTEO

| 59. | uzsver, ka Ķīnai vēl ir daudz darāmā, lai kļūtu par brīvā tirgus ekonomiku, ņemot vērā valdības ļoti lielo ietekmi uz valsts ekonomiku un uzņēmumu lēmumiem par cenām, izmaksām, ražošanu un investīcijām; tādēļ mudina Ķīnu veikt liberalizējošākus pasākumus attiecībā uz saviem uzņēmumiem un ārvalstu uzņēmumiem, kas darbojas Ķīnā; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka Ķīnai vēl ir daudz darāmā, lai kļūtu par brīvā tirgus ekonomiku, ņemot vērā valdības ļoti lielo ietekmi uz valsts ekonomiku un uzņēmumu lēmumiem par cenām, izmaksām, ražošanu un investīcijām; tādēļ mudina Ķīnu veikt liberalizējošākus pasākumus attiecībā uz saviem uzņēmumiem un ārvalstu uzņēmumiem, kas darbojas Ķīnā;

| 60. | prasa palielināt finansējumu 5G izvēršanas projektiem un pētniecībai 6G, mākslīgā intelekta (MI) un lielo datu tehnoloģiju jomā, lai nākotnē garantētu tīkla drošību un palielinātu digitālo suverenitāti, kas būs būtiski ne tikai digitalizācijai un ekonomikas izaugsmei, bet arī tehnoloģiskās plaisas novēršanai ar Ķīnu un tādu risku novēršanai, kas var apdraudēt NATO dalībvalstis un tās partnerus, integrējot Ķīnas 5G tehnoloģiju telekomunikāciju tīklos, jo šāda rīcība varētu graut demokrātiskas pārvaldības nākotni; turklāt aicina izstrādāt koordinētu ES kiberdrošības stratēģiju un palielināt dalībvalstu spējas šajā jomā, lai cita starpā pastiprinātu aizsardzību pret ES kritiskās infrastruktūras apdraudējumu, ko rada trešās valstis, tostarp Ķīna; |
| --- | --- |

60.

prasa palielināt finansējumu 5G izvēršanas projektiem un pētniecībai 6G, mākslīgā intelekta (MI) un lielo datu tehnoloģiju jomā, lai nākotnē garantētu tīkla drošību un palielinātu digitālo suverenitāti, kas būs būtiski ne tikai digitalizācijai un ekonomikas izaugsmei, bet arī tehnoloģiskās plaisas novēršanai ar Ķīnu un tādu risku novēršanai, kas var apdraudēt NATO dalībvalstis un tās partnerus, integrējot Ķīnas 5G tehnoloģiju telekomunikāciju tīklos, jo šāda rīcība varētu graut demokrātiskas pārvaldības nākotni; turklāt aicina izstrādāt koordinētu ES kiberdrošības stratēģiju un palielināt dalībvalstu spējas šajā jomā, lai cita starpā pastiprinātu aizsardzību pret ES kritiskās infrastruktūras apdraudējumu, ko rada trešās valstis, tostarp Ķīna;

| 61. | uzsver to, cik svarīgi ir strādāt pie MI regulējuma un pie ētiskās un civiltiesiskās atbildības satvara MI sistēmām un saistītajām tehnoloģijām, kas veicina uz cilvēkiem un uz privātumu orientētu inovāciju partnerībā ar galvenajiem stratēģiskajiem partneriem, kuriem ir kopīgas ES liberālās un demokrātiskās vērtības; uzsver, ka iedzīvotāju vērtēšanas sistēmas neatbilst ES pamatvērtībām; uzsver, ka ES ir jāsaglabā indivīda tiesības; tādēļ uzsver, ka nekādā gadījumā šādu politiku un uzraudzības instrumentus nedrīkst izmantot Eiropas Savienībā; tādēļ arī uzsver, ka ES ir jāstrādā pie tā, lai ierobežotu un apkarotu digitālo represiju transnacionālo izplatību; |
| --- | --- |

61.

uzsver to, cik svarīgi ir strādāt pie MI regulējuma un pie ētiskās un civiltiesiskās atbildības satvara MI sistēmām un saistītajām tehnoloģijām, kas veicina uz cilvēkiem un uz privātumu orientētu inovāciju partnerībā ar galvenajiem stratēģiskajiem partneriem, kuriem ir kopīgas ES liberālās un demokrātiskās vērtības; uzsver, ka iedzīvotāju vērtēšanas sistēmas neatbilst ES pamatvērtībām; uzsver, ka ES ir jāsaglabā indivīda tiesības; tādēļ uzsver, ka nekādā gadījumā šādu politiku un uzraudzības instrumentus nedrīkst izmantot Eiropas Savienībā; tādēļ arī uzsver, ka ES ir jāstrādā pie tā, lai ierobežotu un apkarotu digitālo represiju transnacionālo izplatību;

Eiropas pamatinterešu un vērtību aizsardzība un veicināšana, pārveidojot ES par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieku

Eiropas pamatinterešu un vērtību aizsardzība un veicināšana, pārveidojot ES par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieku

| 62. | uzskata, ka ES būtu jāturpina strādāt pie tā, lai kļūtu par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieci, nodrošinot dalībvalstu vienotāku ģeopolitisko pieeju, kā arī veicinot savu stratēģisko autonomiju un spēju sadarbībā ar ASV un citiem līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka ES būtu jāturpina strādāt pie tā, lai kļūtu par efektīvāku ģeopolitisku dalībnieci, nodrošinot dalībvalstu vienotāku ģeopolitisko pieeju, kā arī veicinot savu stratēģisko autonomiju un spēju sadarbībā ar ASV un citiem līdzīgi domājošiem partneriem;

| 63. | uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas panākumi nosaka ES spēju uzņemties pasaules mēroga dalībnieka lomu; brīdina par Ķīnas pieaugošo lomu ES tuvākajās kaimiņvalstīs, tostarp kandidātvalstīs; prasa ES līmenī īstenot stratēģisku pieeju, lai vērstos pret darbībām, ko Ķīna, izmantojot investīcijas, aizdevumus un uzņēmējdarbību, veic ES kaimiņvalstīs, jo īpaši Rietumbalkānos; jo īpaši aicina ES aktīvi iesaistīties, lai šīm valstīm nodrošinātu dzīvotspējīgu alternatīvu Ķīnas investīcijām; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas panākumi nosaka ES spēju uzņemties pasaules mēroga dalībnieka lomu; brīdina par Ķīnas pieaugošo lomu ES tuvākajās kaimiņvalstīs, tostarp kandidātvalstīs; prasa ES līmenī īstenot stratēģisku pieeju, lai vērstos pret darbībām, ko Ķīna, izmantojot investīcijas, aizdevumus un uzņēmējdarbību, veic ES kaimiņvalstīs, jo īpaši Rietumbalkānos; jo īpaši aicina ES aktīvi iesaistīties, lai šīm valstīm nodrošinātu dzīvotspējīgu alternatīvu Ķīnas investīcijām;

| 64. | norāda, ka ES ir jāstiprina tās rīcībā esošie instrumenti, lai aizstāvētos, uzlabotu spēju aizsargāt savas intereses ārvalstīs, uzņemtos proaktīvāku, konsekventāku un stratēģiskāku lomu tiešajos kaimiņreģionos un nodrošinātu dalībvalstu ģeopolitiskās pieejas vienotību; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka ES ir jāstiprina tās rīcībā esošie instrumenti, lai aizstāvētos, uzlabotu spēju aizsargāt savas intereses ārvalstīs, uzņemtos proaktīvāku, konsekventāku un stratēģiskāku lomu tiešajos kaimiņreģionos un nodrošinātu dalībvalstu ģeopolitiskās pieejas vienotību;

| 65. | uzskata, ka konferencei par Eiropas nākotni būtu jānodrošina forums debatēm par ES ārējo darbību, piemēram, par cilvēktiesību aizsardzības jautājumiem, un jāapspriež, kā panākt atvērtu stratēģisko autonomiju; uzsver to, ka ir svarīgi apspriest jautājumus, kas ir saistīti ar ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas uzlabošanu un stiprināšanu, piemēram, piešķirot PV/AP spēcīgākas pilnvaras ārpolitikas jautājumos rīkoties ES vārdā, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai ieviestu kvalificēta vairākuma balsošanu noteiktās ārlietu jomās; prasa stiprināt dalībvalstu sadarbību aizsardzības jomā, lai uzlabotu Eiropas stratēģiskās aizsardzības spējas, kā arī izveidotu pilnvērtīgu Eiropas aizsardzības savienību, kas ietvertu Eiropas militārās spējas; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka konferencei par Eiropas nākotni būtu jānodrošina forums debatēm par ES ārējo darbību, piemēram, par cilvēktiesību aizsardzības jautājumiem, un jāapspriež, kā panākt atvērtu stratēģisko autonomiju; uzsver to, ka ir svarīgi apspriest jautājumus, kas ir saistīti ar ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas uzlabošanu un stiprināšanu, piemēram, piešķirot PV/AP spēcīgākas pilnvaras ārpolitikas jautājumos rīkoties ES vārdā, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai ieviestu kvalificēta vairākuma balsošanu noteiktās ārlietu jomās; prasa stiprināt dalībvalstu sadarbību aizsardzības jomā, lai uzlabotu Eiropas stratēģiskās aizsardzības spējas, kā arī izveidotu pilnvērtīgu Eiropas aizsardzības savienību, kas ietvertu Eiropas militārās spējas;

| 66. | norāda, ka EĀDD ir jāpiešķir pilnvaras un nepieciešamie resursi, lai uzraudzītu un novērstu Ķīnas dezinformācijas darbības, tostarp izveidojot īpašu Tālo Austrumu stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu, kura savā darbā koncentrētos uz Ķīnā radušos dezinformāciju; aicina Ķīnu atturēties no slēptu līdzekļu izmantošanas, lai manipulētu ar publisko diskursu ES; mudina Komisiju izstrādāt ES mēroga regulatīvo sistēmu, lai nepieļautu, ka mediju uzņēmumi, ko finansē vai kontrolē trešo valstu valdības, iegādājas Eiropas mediju uzņēmumus un tādējādi saglabātu neatkarīgu un brīvu mediju ziņu dienestus ES; ierosina dažādot Eiropā pieejamos medijus ķīniešu valodā, veicinot sadarbību starp Eiropas medijiem un starptautiskajiem partneriem, piemēram, Taivānu; uzsver steidzamo nepieciešamību kopumā ievērojami palielināt EĀDD un Komisijas ekspertu spējas attiecībā uz Ķīnu; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka EĀDD ir jāpiešķir pilnvaras un nepieciešamie resursi, lai uzraudzītu un novērstu Ķīnas dezinformācijas darbības, tostarp izveidojot īpašu Tālo Austrumu stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu, kura savā darbā koncentrētos uz Ķīnā radušos dezinformāciju; aicina Ķīnu atturēties no slēptu līdzekļu izmantošanas, lai manipulētu ar publisko diskursu ES; mudina Komisiju izstrādāt ES mēroga regulatīvo sistēmu, lai nepieļautu, ka mediju uzņēmumi, ko finansē vai kontrolē trešo valstu valdības, iegādājas Eiropas mediju uzņēmumus un tādējādi saglabātu neatkarīgu un brīvu mediju ziņu dienestus ES; ierosina dažādot Eiropā pieejamos medijus ķīniešu valodā, veicinot sadarbību starp Eiropas medijiem un starptautiskajiem partneriem, piemēram, Taivānu; uzsver steidzamo nepieciešamību kopumā ievērojami palielināt EĀDD un Komisijas ekspertu spējas attiecībā uz Ķīnu;

| 67. | norāda uz to, cik svarīgi ir universitātēs, ideju laboratorijās, pētniecības iestādēs un skolās visā ES veikt pētījumus par Ķīnu bez Ķīnas finansiāla atbalsta vai ietekmes, nodrošinot akadēmisko integritāti un vārda brīvību; tādēļ aicina ES izstrādāt programmu, lai finansētu ar Ķīnu saistītu pētniecību un valodu apmācību ES; |
| --- | --- |

67.

norāda uz to, cik svarīgi ir universitātēs, ideju laboratorijās, pētniecības iestādēs un skolās visā ES veikt pētījumus par Ķīnu bez Ķīnas finansiāla atbalsta vai ietekmes, nodrošinot akadēmisko integritāti un vārda brīvību; tādēļ aicina ES izstrādāt programmu, lai finansētu ar Ķīnu saistītu pētniecību un valodu apmācību ES;

| 68. | norāda, ka ir jāievieš no ĶKP ietekmes neatkarīgas programmas, lai pētītu ķīniešu kultūru, valodu un politiku, piemēram, veidojot ciešākus kontaktus ar Taivānas akadēmiskajām aprindām un sabiedrību; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka ir jāievieš no ĶKP ietekmes neatkarīgas programmas, lai pētītu ķīniešu kultūru, valodu un politiku, piemēram, veidojot ciešākus kontaktus ar Taivānas akadēmiskajām aprindām un sabiedrību;

| 69. | aicina Komisiju ņemt vērā un savā stratēģijā iekļaut Ķīnas strauji augošo interesi par Arktiku un iesaisti šajā reģionā; aicina gatavoties tam, lai nodrošinātu kuģošanas brīvību Arktikas ziemeļu jūras maršrutā; ņem vērā Ķīnas investīcijas Arktikas pētniecībā un stratēģiskajā infrastruktūrā un atgādina, ka ES nevajadzētu zaudēt savu pozīciju šajā svarīgajā reģionā; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju ņemt vērā un savā stratēģijā iekļaut Ķīnas strauji augošo interesi par Arktiku un iesaisti šajā reģionā; aicina gatavoties tam, lai nodrošinātu kuģošanas brīvību Arktikas ziemeļu jūras maršrutā; ņem vērā Ķīnas investīcijas Arktikas pētniecībā un stratēģiskajā infrastruktūrā un atgādina, ka ES nevajadzētu zaudēt savu pozīciju šajā svarīgajā reģionā;

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, un informēšanas nolūkā Ķīnas Tautas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

70.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, un informēšanas nolūkā Ķīnas Tautas Republikas valdībai.

---

(1)  OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.

1

(2)  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

2

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0375.

3

(4)  OV C 158, 30.4.2021., 2. lpp.

4

(5)  OV C 11, 13.1.2020., 25. lpp.

5

(6)  OV C 433, 23.12.2019., 103. lpp.

6

(7)  OV C 238, 6.7.2018., 108. lpp.

7

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0174.

8

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0027.

9

(10)  OV C 369, 11.10.2018., 156. lpp.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0337.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0255.

12

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0016.

13

(14)  Ķīnas un Portugāles 1987. gada 13. aprīļa kopīgā deklarācija par Makao.

14

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/53

---

P9_TA(2021)0385

Godīgi darba apstākļi, tiesības un sociālā aizsardzība platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (2019/2186(INI))

(2022/C 117/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1150 par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1150 par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1152 par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1152 par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula, GDPR) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula, GDPR) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumus par tematu “Nodarbinātības nākotne: Eiropas Savienības atbalsts SDO Simtgades deklarācijai” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumus par tematu “Nodarbinātības nākotne: Eiropas Savienības atbalsts SDO Simtgades deklarācijai” (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 13. jūnija secinājumus par tematu “Mainīgā darba pasaule: pārdomas par jauniem darba veidiem un ietekmi uz darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 13. jūnija secinājumus par tematu “Mainīgā darba pasaule: pārdomas par jauniem darba veidiem un ietekmi uz darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību” (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra apspriešanās dokumentu “First phase consultation of social partners under Article 154 TFEU on possible action addressing the challenges related to working conditions in platform work” (“Pirmā posma apspriešanās ar sociālajiem partneriem saskaņā ar LESD 154. pantu par iespējamu rīcību, risinot problēmas saistībā ar darba apstākļiem platformu darbā”) (C(2021)1127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra apspriešanās dokumentu “First phase consultation of social partners under Article 154 TFEU on possible action addressing the challenges related to working conditions in platform work” (“Pirmā posma apspriešanās ar sociālajiem partneriem saskaņā ar LESD 154. pantu par iespējamu rīcību, risinot problēmas saistībā ar darba apstākļiem platformu darbā”) (C(2021)1127),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesībām būt bezsaistē (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesībām būt bezsaistē (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm 2020. gadā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm 2020. gadā (10),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (11),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālo pakalpojumu tiesību aktu: vienotā tirgus darbības uzlabošana (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālo pakalpojumu tiesību aktu: vienotā tirgus darbības uzlabošana (12),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (14),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (15),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmu (16),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par tiešsaistes platformām un digitālo vienoto tirgu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par tiešsaistes platformām un digitālo vienoto tirgu (17),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par darba apstākļiem un nestabilu nodarbinātību (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par darba apstākļiem un nestabilu nodarbinātību (18),

| — | ņemot vērā komisāra Nicolas Schmit2019. gada 10. septembra pilnvarojuma vēstuli un Komisijas 2021. gada darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāra Nicolas Schmit2019. gada 10. septembra pilnvarojuma vēstuli un Komisijas 2021. gada darba programmu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu “Taisnīgs darbs platformu ekonomikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu “Taisnīgs darbs platformu ekonomikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2019. gada 5. decembra atzinumu “Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2019. gada 5. decembra atzinumu “Eiropas satvars regulējumam sadarbīgās ekonomikas jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo partneru 2020. gada jūnija pamatnolīgumu par digitalizāciju (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo partneru 2020. gada jūnija pamatnolīgumu par digitalizāciju (19),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Rekomendāciju Nr. 198 par darba attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Rekomendāciju Nr. 198 par darba attiecībām,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 13. marta pētījumu “Pētījums pierādījumu vākšanai par platformu darbinieku darba apstākļiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 13. marta pētījumu “Pētījums pierādījumu vākšanai par platformu darbinieku darba apstākļiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra (JRC) ziņojumu “Darba un prasmju mainīgais raksturs digitālajā laikmetā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra (JRC) ziņojumu “Darba un prasmju mainīgais raksturs digitālajā laikmetā”,

| — | ņemot vērā Komisijas JRC ziņojumu “Platformu darbinieki Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas JRC ziņojumu “Platformu darbinieki Eiropā”,

| — | ņemot vērā Komisijas Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2020. gada 11. septembrī publicēto pētījumu “The platform economy and precarious work” (“Platformu ekonomika un nestabils darbs”) (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2020. gada 11. septembrī publicēto pētījumu “The platform economy and precarious work” (“Platformu ekonomika un nestabils darbs”) (20),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2017. gada 7. decembrī publicēto pētījumu “The Social Protection of Workers in the Platform Economy” (“Darbinieku sociālā aizsardzība platformu ekonomikā”) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2017. gada 7. decembrī publicēto pētījumu “The Social Protection of Workers in the Platform Economy” (“Darbinieku sociālā aizsardzība platformu ekonomikā”) (21),

| — | ņemot vērā Cedefop2020. gada 24. septembra ziņojumu “Developing and matching skills in the online platform economy” (“Prasmju attīstīšana un saskaņošana tiešsaistes platformu ekonomikā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop2020. gada 24. septembra ziņojumu “Developing and matching skills in the online platform economy” (“Prasmju attīstīšana un saskaņošana tiešsaistes platformu ekonomikā”),

| — | ņemot vērā Cedefop2020. gada 30. jūlija informatīvo ziņojumu “Online working and learning in the coronavirus era” (“Tiešsaistes darbs un mācības koronavīrusa laikmetā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop2020. gada 30. jūlija informatīvo ziņojumu “Online working and learning in the coronavirus era” (“Tiešsaistes darbs un mācības koronavīrusa laikmetā”),

| — | ņemot vērā Eurofound2018. gada 24. septembra pētījumu “Nodarbinātība un darba apstākļi atsevišķiem platformu darba veidiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2018. gada 24. septembra pētījumu “Nodarbinātība un darba apstākļi atsevišķiem platformu darba veidiem”,

| — | ņemot vērā Eurofound2019. gada 23. septembra politikas kopsavilkumu “Platform work: maximising the potential while safeguarding standards” (“Platformu darbs: maksimizēt potenciālu, vienlaikus saglabājot standartus?”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2019. gada 23. septembra politikas kopsavilkumu “Platform work: maximising the potential while safeguarding standards” (“Platformu darbs: maksimizēt potenciālu, vienlaikus saglabājot standartus?”),

| — | ņemot vērā Eurofound2020. gada 21. septembra pētījumu “Back to the future: Policy pointers from platform work scenarios” (“Atpakaļ nākotnē: politikas norādes no platformu darba scenārijiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2020. gada 21. septembra pētījumu “Back to the future: Policy pointers from platform work scenarios” (“Atpakaļ nākotnē: politikas norādes no platformu darba scenārijiem”),

| — | ņemot vērā Eurofound platformu ekonomikas tīmekļa repozitoriju (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound platformu ekonomikas tīmekļa repozitoriju (22),

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2017. gada 7. novembra pētījumu “Protecting Workers in the Online Platform Economy: An overview of regulatory and policy developments in the EU” (“Darbinieku aizsardzība tiešsaistes platformu ekonomikā: pārskats par regulējuma un politikas attīstību ES”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2017. gada 7. novembra pētījumu “Protecting Workers in the Online Platform Economy: An overview of regulatory and policy developments in the EU” (“Darbinieku aizsardzība tiešsaistes platformu ekonomikā: pārskats par regulējuma un politikas attīstību ES”),

| — | ņemot vērā SDO 2021. gada 23. februāra ziņojumu “World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work” (“Nodarbinātība pasaulē un sabiedrības prognozes 2021. gadā: digitālo darba platformu nozīme darba pasaules pārveidošanā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2021. gada 23. februāra ziņojumu “World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work” (“Nodarbinātība pasaulē un sabiedrības prognozes 2021. gadā: digitālo darba platformu nozīme darba pasaules pārveidošanā”),

| — | ņemot vērā SDO 2018. gada 20. septembra ziņojumu “Digital labour platforms and the future of work: Towards decent work in the online world” (“Digitālās darba platformas un darba nākotne: ceļā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību tiešsaistes pasaulē”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2018. gada 20. septembra ziņojumu “Digital labour platforms and the future of work: Towards decent work in the online world” (“Digitālās darba platformas un darba nākotne: ceļā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību tiešsaistes pasaulē”),

| — | ņemot vērā SDO 2019. gada 21. jūnija Simtgades deklarāciju par nodarbinātības nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2019. gada 21. jūnija Simtgades deklarāciju par nodarbinātības nākotni,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdzsvara indeksu “Digitalisation and the future of work” (“Digitalizācija un turpmākais darbs”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdzsvara indeksu “Digitalisation and the future of work” (“Digitalizācija un turpmākais darbs”),

| — | ņemot vērā Data & Society 2019. gada februāra ziņojumus “Workplace Monitoring & Surveillance” (“Uzraudzība un pārraudzība darbvietās”) un “Algorithmic Management in the Workplace” (“Algoritmiskā pārvaldība darbvietā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Data & Society 2019. gada februāra ziņojumus “Workplace Monitoring & Surveillance” (“Uzraudzība un pārraudzība darbvietās”) un “Algorithmic Management in the Workplace” (“Algoritmiskā pārvaldība darbvietā”),

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2020. gada 23. decembrī publicēto pētījumu “Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” (“Datu subjekti, digitālā uzraudzība, mākslīgais intelekts un darba nākotne”) (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2020. gada 23. decembrī publicēto pētījumu “Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work” (“Datu subjekti, digitālā uzraudzība, mākslīgais intelekts un darba nākotne”) (23),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0257/2021),

| A. | tā kā “platformā nodarbināti darbinieki” ir personas, kas ar digitālās darba platformas starpniecību veic darbu vai sniedz pakalpojumus, kas tiek lielākā vai mazākā mērā kontrolēti; tā kā tie attiecīgi var būt gan darba ņēmēji, gan patiešām pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

A.

tā kā “platformā nodarbināti darbinieki” ir personas, kas ar digitālās darba platformas starpniecību veic darbu vai sniedz pakalpojumus, kas tiek lielākā vai mazākā mērā kontrolēti; tā kā tie attiecīgi var būt gan darba ņēmēji, gan patiešām pašnodarbinātas personas;

| B. | tā kā “digitālā darba platforma” ir uzņēmums, kas lielākā vai mazākā mērā kontrolē pakalpojumus pēc pieprasījuma, kurus pieprasa fiziskas personas vai uzņēmumi un kurus tieši vai netieši sniedz fiziskas personas, neatkarīgi no tā, vai šādus pakalpojumus sniedz fiziskā darba vietā vai tiešsaistē; |
| --- | --- |

B.

tā kā “digitālā darba platforma” ir uzņēmums, kas lielākā vai mazākā mērā kontrolē pakalpojumus pēc pieprasījuma, kurus pieprasa fiziskas personas vai uzņēmumi un kurus tieši vai netieši sniedz fiziskas personas, neatkarīgi no tā, vai šādus pakalpojumus sniedz fiziskā darba vietā vai tiešsaistē;

| C. | tā kā “platformu darbs” ir darbs, ko veic, un pakalpojumi, ko pēc pieprasījuma un par atlīdzību sniedz platformā nodarbināti darbinieki neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, digitālo darba platformu veida (fiziskajā darba vietā vai tiešsaistē) vai vajadzīgo prasmju līmeņa; |
| --- | --- |

C.

tā kā “platformu darbs” ir darbs, ko veic, un pakalpojumi, ko pēc pieprasījuma un par atlīdzību sniedz platformā nodarbināti darbinieki neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa, digitālo darba platformu veida (fiziskajā darba vietā vai tiešsaistē) vai vajadzīgo prasmju līmeņa;

| D. | tā kā trūkst pietiekamu un atjauninātu Eiropas mēroga datu par platformu darbu un tā kā datu vākšanas metodika dalībvalstīs atšķiras, apgrūtinot platformu darba apjoma un attiecīgo darba ņēmēju skaita noteikšanu; tā kā uzskata, ka turpmāk platformu darba apjoms darba tirgū, visticamāk, pieaugs; |
| --- | --- |

D.

tā kā trūkst pietiekamu un atjauninātu Eiropas mēroga datu par platformu darbu un tā kā datu vākšanas metodika dalībvalstīs atšķiras, apgrūtinot platformu darba apjoma un attiecīgo darba ņēmēju skaita noteikšanu; tā kā uzskata, ka turpmāk platformu darba apjoms darba tirgū, visticamāk, pieaugs;

| E. | tā kā platformu darbs var radīt darbvietas, paplašināt izvēli, nodrošināt papildu ienākumus un samazināt šķēršļus iekļuvei darba tirgū; tā kā platformu darbs var veicināt elastīgumu un resursu optimizāciju, kā arī sniegt iespējas gan cilvēkiem, kas strādā digitālajās darba platformās vai ar to starpniecību, gan klientiem, un saskaņot pakalpojumu pieprasījumu un piedāvājumu; tā kā digitālo rīku inovācija ir platformu darba priekšnosacījums un var veicināt izaugsmi krīzes un atveseļošanas laikā; tā kā platformu darbs var sniegt priekšrocības studentiem un cilvēkiem, kas vēlas vienlaikus apvienot mācības un darbu, kā arī radīt piekļuvi nodarbinātībai jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un cilvēkiem ar vājākām prasmēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā platformu darbs var radīt darbvietas, paplašināt izvēli, nodrošināt papildu ienākumus un samazināt šķēršļus iekļuvei darba tirgū; tā kā platformu darbs var veicināt elastīgumu un resursu optimizāciju, kā arī sniegt iespējas gan cilvēkiem, kas strādā digitālajās darba platformās vai ar to starpniecību, gan klientiem, un saskaņot pakalpojumu pieprasījumu un piedāvājumu; tā kā digitālo rīku inovācija ir platformu darba priekšnosacījums un var veicināt izaugsmi krīzes un atveseļošanas laikā; tā kā platformu darbs var sniegt priekšrocības studentiem un cilvēkiem, kas vēlas vienlaikus apvienot mācības un darbu, kā arī radīt piekļuvi nodarbinātībai jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un cilvēkiem ar vājākām prasmēm;

| F. | tā kā platformu darbs nekādā ziņā nevar būt saistīts tikai ar cilvēku pārvadāšanu vai pārtikas piegādi, jo tas ietver arī profesionālus uzdevumus, mājsaimniecības uzdevumus un mikrouzdevumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā platformu darbs nekādā ziņā nevar būt saistīts tikai ar cilvēku pārvadāšanu vai pārtikas piegādi, jo tas ietver arī profesionālus uzdevumus, mājsaimniecības uzdevumus un mikrouzdevumus;

| G. | tā kā platformu darbs ar mūsdienīgiem nodarbinātības veidiem veicina pieeju darba tirgum un tehnoloģiju attīstību, lai atvieglotu platformu izmantošanu un tās tuvinātu gan uzņēmumiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā platformu darbs ar mūsdienīgiem nodarbinātības veidiem veicina pieeju darba tirgum un tehnoloģiju attīstību, lai atvieglotu platformu izmantošanu un tās tuvinātu gan uzņēmumiem, gan patērētājiem;

| H. | tā kā platformu darbs ir arī radījis bažas par nestabilitāti un sliktiem darba apstākļiem, pienācīgas sociālās aizsardzības trūkumu vai apgrūtinātu piekļuvi tai, negodīgu konkurenci, nedeklarētu darbu, sadrumstalotiem un neprognozējamiem ienākumiem un darba grafikiem, strīdu izšķiršanas mehānismu trūkumu, kvalifikācijas celšanas un karjeras virzības trūkumu, kā arī par arodveselības un drošības pasākumu trūkumu, jo īpaši attiecībā uz mazāk kvalificētiem platformu darbiniekiem fiziskajā darba vietā un darbiniekiem, kas veic mikrouzdevumus, kā tas vēlreiz tika uzsvērts Covid-19 krīzes laikā; tā kā šo situāciju veicina tas, ka darba ņēmējus kļūdaini klasificē kā pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

H.

tā kā platformu darbs ir arī radījis bažas par nestabilitāti un sliktiem darba apstākļiem, pienācīgas sociālās aizsardzības trūkumu vai apgrūtinātu piekļuvi tai, negodīgu konkurenci, nedeklarētu darbu, sadrumstalotiem un neprognozējamiem ienākumiem un darba grafikiem, strīdu izšķiršanas mehānismu trūkumu, kvalifikācijas celšanas un karjeras virzības trūkumu, kā arī par arodveselības un drošības pasākumu trūkumu, jo īpaši attiecībā uz mazāk kvalificētiem platformu darbiniekiem fiziskajā darba vietā un darbiniekiem, kas veic mikrouzdevumus, kā tas vēlreiz tika uzsvērts Covid-19 krīzes laikā; tā kā šo situāciju veicina tas, ka darba ņēmējus kļūdaini klasificē kā pašnodarbinātas personas;

| I. | tā kā Covid-19 krīze palīdzēja uzsvērt platformu darbinieku nozīmi tūkstošiem mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darījumdarbības nepārtrauktības nodrošināšanā visā ES, nodrošinot tik ļoti nepieciešamo saskarni starp svarīgākajām nozarēm, piemēram, pārtika un transports, un patērētājiem, un platformu modelis dažiem platformas darbiniekiem ir palīdzējis nodrošināt pastāvīgus ienākumus; tā kā vairāk nekā 60 % ES iedzīvotāju apgalvo, ka arī pēc Covid-19 krīzes viņi plāno joprojām izmantot tiešsaistes pakalpojumus, tostarp, piemēram, iespēju pasūtīt ēdienus tiešsaistē (24); tā kā darba ņēmējiem nestandarta darba režīmos ir lielāks veselības risks nekā darba ņēmējiem standarta darba režīmos (25) un jo īpaši platformu darbinieki veiktā darba īpatnību, kā arī ātruma un efektivitātes radītā spiediena dēļ bieži ir pakļauti veselības un drošības riskam, tādi ir, piemēram, riteņbraucēji, kas ir neaizsargāti satiksmes dalībnieki un bieži strādā nelabvēlīgos un sarežģītos laika apstākļos; tā kā platformu darbs nedrīkst radīt nestabilitāti, nedrošību vai veselības un drošības apdraudējumu; tā kā platformu darbiniekiem, kas pandēmijas dēļ zaudēja ienākumus, bieži vien nebija tiesību uz ienākumu atbalsta pasākumiem, kas norāda uz to, ka viņiem nav pieejama sociālā aizsardzība; tā kā platformu darbiniekiem fiziskajās darba vietās ir paaugstināts risks saslimt ar Covid-19; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 krīze palīdzēja uzsvērt platformu darbinieku nozīmi tūkstošiem mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darījumdarbības nepārtrauktības nodrošināšanā visā ES, nodrošinot tik ļoti nepieciešamo saskarni starp svarīgākajām nozarēm, piemēram, pārtika un transports, un patērētājiem, un platformu modelis dažiem platformas darbiniekiem ir palīdzējis nodrošināt pastāvīgus ienākumus; tā kā vairāk nekā 60 % ES iedzīvotāju apgalvo, ka arī pēc Covid-19 krīzes viņi plāno joprojām izmantot tiešsaistes pakalpojumus, tostarp, piemēram, iespēju pasūtīt ēdienus tiešsaistē (24); tā kā darba ņēmējiem nestandarta darba režīmos ir lielāks veselības risks nekā darba ņēmējiem standarta darba režīmos (25) un jo īpaši platformu darbinieki veiktā darba īpatnību, kā arī ātruma un efektivitātes radītā spiediena dēļ bieži ir pakļauti veselības un drošības riskam, tādi ir, piemēram, riteņbraucēji, kas ir neaizsargāti satiksmes dalībnieki un bieži strādā nelabvēlīgos un sarežģītos laika apstākļos; tā kā platformu darbs nedrīkst radīt nestabilitāti, nedrošību vai veselības un drošības apdraudējumu; tā kā platformu darbiniekiem, kas pandēmijas dēļ zaudēja ienākumus, bieži vien nebija tiesību uz ienākumu atbalsta pasākumiem, kas norāda uz to, ka viņiem nav pieejama sociālā aizsardzība; tā kā platformu darbiniekiem fiziskajās darba vietās ir paaugstināts risks saslimt ar Covid-19;

| J. | tā kā, attiecīgi nenovēršot minētos riskus, tie var apdraudēt visu Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modeli un Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķus; tā kā tehnoloģiju attīstība varētu arī piedāvāt risinājumus Eiropas sociālā modeļa pielāgošanai 21. gadsimta realitātei; |
| --- | --- |

J.

tā kā, attiecīgi nenovēršot minētos riskus, tie var apdraudēt visu Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modeli un Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķus; tā kā tehnoloģiju attīstība varētu arī piedāvāt risinājumus Eiropas sociālā modeļa pielāgošanai 21. gadsimta realitātei;

| K. | tā kā digitālās darba platformas 2019. gadā pasaulē radīja ieņēmumus vismaz 52 miljardu USD apmērā; tā kā aptuveni 70 % no gūtajiem ieņēmumiem bija koncentrēti tikai divās valstīs — Amerikas Savienotajās Valstīs (49 %) un Ķīnā (22 %), savukārt Eiropā (11 %) un citos reģionos (18 %) šī daļa bija daudz mazāka (26); |
| --- | --- |

K.

tā kā digitālās darba platformas 2019. gadā pasaulē radīja ieņēmumus vismaz 52 miljardu USD apmērā; tā kā aptuveni 70 % no gūtajiem ieņēmumiem bija koncentrēti tikai divās valstīs — Amerikas Savienotajās Valstīs (49 %) un Ķīnā (22 %), savukārt Eiropā (11 %) un citos reģionos (18 %) šī daļa bija daudz mazāka (26);

| L. | tā kā platformu darbs ietver dažādas realitātes un tam ir raksturīgs augsts veicamo darbību neviendabīguma līmenis; tā kā ir dažādas platformu darba kategorijas, piemēram, darbs, kas notiek tiešsaistē vai fiziskajā darba vietā, kam vajadzīgs augsts vai zems prasmju līmenis, ko apmaksā par katru uzdevumu vai stundu un kas tiek veikts kā sekundāra vai primāra nodarbošanās, un tā kā platformu darbinieku profili un platformu veidi ir ļoti atšķirīgi; tā kā Eurofound (27) sniegtā informācija liecina, ka 2017. gadā atsevišķās dalībvalstīs raksturīgākie platformu darba veidi bija darbs fiziskajā darba vietā profesionālo pakalpojumu, piegādes pakalpojumu, pasažieru pārvadājumu un mājsaimniecību pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā platformu darbs ietver dažādas realitātes un tam ir raksturīgs augsts veicamo darbību neviendabīguma līmenis; tā kā ir dažādas platformu darba kategorijas, piemēram, darbs, kas notiek tiešsaistē vai fiziskajā darba vietā, kam vajadzīgs augsts vai zems prasmju līmenis, ko apmaksā par katru uzdevumu vai stundu un kas tiek veikts kā sekundāra vai primāra nodarbošanās, un tā kā platformu darbinieku profili un platformu veidi ir ļoti atšķirīgi; tā kā Eurofound (27) sniegtā informācija liecina, ka 2017. gadā atsevišķās dalībvalstīs raksturīgākie platformu darba veidi bija darbs fiziskajā darba vietā profesionālo pakalpojumu, piegādes pakalpojumu, pasažieru pārvadājumu un mājsaimniecību pakalpojumu jomā;

| M. | tā kā vairākumam platformas darbinieku ir cits darbs vai cits ienākumu avots; tā kā platformu darbinieku darbs parasti ir mazatalgots un tikai nedaudzi gūst salīdzinoši labus ienākumus; tā kā platformu ekonomikas darba ņēmēji parasti ir jaunāki un izglītotāki nekā plašāka sabiedrība (28); |
| --- | --- |

M.

tā kā vairākumam platformas darbinieku ir cits darbs vai cits ienākumu avots; tā kā platformu darbinieku darbs parasti ir mazatalgots un tikai nedaudzi gūst salīdzinoši labus ienākumus; tā kā platformu ekonomikas darba ņēmēji parasti ir jaunāki un izglītotāki nekā plašāka sabiedrība (28);

| N. | tā kā platformu darbiniekus neatkarīgi no viņu faktiskās nodarbinātības situācijas parasti klasificē kā oficiāli pašnodarbinātus, lai gan bieži vien tiem nav pašnodarbinātām personām raksturīgās profesionālās neatkarības; tā kā tādēļ daudziem platformu darbinieki nevar izmantot līdzvērtīgu sociālo aizsardzību, darba tiesību vai veselības un drošības noteikumus, ko attiecīgajās dalībvalstīs nodrošina darba līgums vai darba attiecības; tā kā digitālās darba platformas šādos gadījumos neveic sociālās apdrošināšanas iemaksas; tā kā nelielai daļai platformu darbinieku ir darbinieka vai aģentūras darbinieka statuss; tā kā daudzi tiesu nolēmumi un administratīvie lēmumi, tostarp valstu augstāko instanču tiesās un Eiropas Savienības Tiesā (EST), attiecībā uz platformu darbu fiziskajā darba vietā, jo īpaši vairāku dalībvalstu transporta un pārtikas piegādes nozarēs, ir apstiprinājuši, ka platformu un platformu darbinieku darba attiecību pamatā ir to darbības un saikne ar savām platformām, kā arī attiecīgās tiesības un pienākumi; tā kā darba ņēmēju rīcībā vajadzētu būt vienkāršiem līdzekļiem, lai noskaidrotu un apstiprinātu savu nodarbinātības statusu, un viņiem nevajadzētu uzlikt pienākumu aizstāvēt savas tiesības tiesas procesā; |
| --- | --- |

N.

tā kā platformu darbiniekus neatkarīgi no viņu faktiskās nodarbinātības situācijas parasti klasificē kā oficiāli pašnodarbinātus, lai gan bieži vien tiem nav pašnodarbinātām personām raksturīgās profesionālās neatkarības; tā kā tādēļ daudziem platformu darbinieki nevar izmantot līdzvērtīgu sociālo aizsardzību, darba tiesību vai veselības un drošības noteikumus, ko attiecīgajās dalībvalstīs nodrošina darba līgums vai darba attiecības; tā kā digitālās darba platformas šādos gadījumos neveic sociālās apdrošināšanas iemaksas; tā kā nelielai daļai platformu darbinieku ir darbinieka vai aģentūras darbinieka statuss; tā kā daudzi tiesu nolēmumi un administratīvie lēmumi, tostarp valstu augstāko instanču tiesās un Eiropas Savienības Tiesā (EST), attiecībā uz platformu darbu fiziskajā darba vietā, jo īpaši vairāku dalībvalstu transporta un pārtikas piegādes nozarēs, ir apstiprinājuši, ka platformu un platformu darbinieku darba attiecību pamatā ir to darbības un saikne ar savām platformām, kā arī attiecīgās tiesības un pienākumi; tā kā darba ņēmēju rīcībā vajadzētu būt vienkāršiem līdzekļiem, lai noskaidrotu un apstiprinātu savu nodarbinātības statusu, un viņiem nevajadzētu uzlikt pienākumu aizstāvēt savas tiesības tiesas procesā;

| O. | tā kā platformu darbā dažu platformu darbinieku neatbilstīga klasificēšana par pašnodarbinātajiem rada nenoteiktību un darba ņēmējiem liedz piekļuvi darba tiesībām, sociālajai aizsardzībai, priekšrocībām un attiecīgo noteikumu piemērošanai; tā kā platformu darbs vai līdzīgi nodarbinātības modeļi un digitalizācija nākotnē, visticamāk, ietekmēs aizvien vairāk nozaru, piemēram, piegādes, transporta, cilvēkresursu, veselības aprūpes, bērnu aprūpes, individuālo un mājsaimniecības pakalpojumu un tūrisma nozari; tā kā digitālo tehnoloģiju attīstība daudzās nozarēs, jo īpaši tiešsaistes tirdzniecībā un pakalpojumos, uzņēmumiem un darba ņēmējiem rada iespējas un riskus; |
| --- | --- |

O.

tā kā platformu darbā dažu platformu darbinieku neatbilstīga klasificēšana par pašnodarbinātajiem rada nenoteiktību un darba ņēmējiem liedz piekļuvi darba tiesībām, sociālajai aizsardzībai, priekšrocībām un attiecīgo noteikumu piemērošanai; tā kā platformu darbs vai līdzīgi nodarbinātības modeļi un digitalizācija nākotnē, visticamāk, ietekmēs aizvien vairāk nozaru, piemēram, piegādes, transporta, cilvēkresursu, veselības aprūpes, bērnu aprūpes, individuālo un mājsaimniecības pakalpojumu un tūrisma nozari; tā kā digitālo tehnoloģiju attīstība daudzās nozarēs, jo īpaši tiešsaistes tirdzniecībā un pakalpojumos, uzņēmumiem un darba ņēmējiem rada iespējas un riskus;

| P. | tā kā jauniem darba veidiem būtu jāpaliek ilgtspējīgiem un taisnīgiem un platformu darba pamatā vajadzētu būt Savienības vērtībām, ētikai un uz cilvēkiem vērstai pieejai, kur digitālā tehnoloģija joprojām būs tikai instruments; tā kā šajā ziņā digitālās pārkārtošanās kontekstā ārkārtīgi liela nozīme ir ikviena Eiropas iedzīvotāja digitālajām prasmēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā jauniem darba veidiem būtu jāpaliek ilgtspējīgiem un taisnīgiem un platformu darba pamatā vajadzētu būt Savienības vērtībām, ētikai un uz cilvēkiem vērstai pieejai, kur digitālā tehnoloģija joprojām būs tikai instruments; tā kā šajā ziņā digitālās pārkārtošanās kontekstā ārkārtīgi liela nozīme ir ikviena Eiropas iedzīvotāja digitālajām prasmēm;

| Q. | tā kā liels elastīgums tiek novērtēts kā viena no lielākajām platformu darba priekšrocībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā liels elastīgums tiek novērtēts kā viena no lielākajām platformu darba priekšrocībām;

| R. | tā kā dalībvalstis ir izstrādājušas atšķirīgas pieejas, kuru rezultāts ir sadrumstaloti noteikumi un iniciatīvas, kas šādas nenoteiktības dēļ negatīvi ietekmē darba ņēmējus, uzņēmumus, tostarp platformas, un patērētājus; tā kā Eiropas līmenī ir vajadzīga likumdošanas iniciatīva, lai pārvarētu izrietošo juridisko nenoteiktību, nodrošinātu un uzlabotu platformu darbinieku tiesības, darba apstākļus un piekļuvi sociālajai aizsardzībai, veicinātu ilgtspējīgu platformu darba modeļu inovācijas potenciālu un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar “tradicionālajiem” ekonomikas dalībniekiem; tā kā lielākā daļa platformu darbojas dažādās ES dalībvalstīs un bieži vien nav reģistrētas valstī, kurā šo platformu darbinieki veic attiecīgās darbības; |
| --- | --- |

R.

tā kā dalībvalstis ir izstrādājušas atšķirīgas pieejas, kuru rezultāts ir sadrumstaloti noteikumi un iniciatīvas, kas šādas nenoteiktības dēļ negatīvi ietekmē darba ņēmējus, uzņēmumus, tostarp platformas, un patērētājus; tā kā Eiropas līmenī ir vajadzīga likumdošanas iniciatīva, lai pārvarētu izrietošo juridisko nenoteiktību, nodrošinātu un uzlabotu platformu darbinieku tiesības, darba apstākļus un piekļuvi sociālajai aizsardzībai, veicinātu ilgtspējīgu platformu darba modeļu inovācijas potenciālu un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar “tradicionālajiem” ekonomikas dalībniekiem; tā kā lielākā daļa platformu darbojas dažādās ES dalībvalstīs un bieži vien nav reģistrētas valstī, kurā šo platformu darbinieki veic attiecīgās darbības;

| S. | tā kā Eiropas līmenī nav termina “darba ņēmējs” definīcijas, bet Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir noteikti kritēriji darba ņēmēja un pašnodarbinātas personas statusa noteikšanai; tā kā nodarbinātības pazīmes, pēc kurām to var atzīt par darba attiecībām vai darba līgumu, dalībvalstīs ir atšķirīgas un ir valstu kompetencē; tā kā īpašs “trešais statuss” platformas darbiniekiem vēl vairāk izkropļotu digitālo darba platformu un tradicionālo ekonomikas uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurenci un nebūtu saderīgs ar dalībvalstu darba ņēmēju un patiešām pašnodarbinātu personu klasifikāciju, tādējādi radot neparedzamas tiesiskas, administratīvas un juridiskas sekas, kā arī radītu darba tirgus segmentācijas risku; tā kā platformu darbinieki atkarībā no viņu faktiskās situācijas būtu jāklasificē vai nu kā darba ņēmēji, vai kā patiešām pašnodarbinātas personas un viņiem būtu jāizmanto attiecīgās tiesības un nosacījumi; tā kā atspēkojama darba attiecību prezumpcija un pierādīšanas pienākuma atcelšana atvieglotu platformas darbinieku pareizu klasifikāciju, jo saskaņā ar minēto pienākumu gadījumos, kad darba ņēmēji sava nodarbinātības statusa klasifikāciju apstrīd tiesas vai administratīvā procesā, pusei, par kuru tiek apgalvots, ka tā ir darba devējs, jāpierāda, ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai koplīgumos noteiktajām definīcijām darba attiecības nav bijušas; tā kā, ieviešot atspēkojama darba attiecību prezumpciju, visus platformu darbiniekus nedrīkst automātiski klasificēt kā darba ņēmējus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas līmenī nav termina “darba ņēmējs” definīcijas, bet Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir noteikti kritēriji darba ņēmēja un pašnodarbinātas personas statusa noteikšanai; tā kā nodarbinātības pazīmes, pēc kurām to var atzīt par darba attiecībām vai darba līgumu, dalībvalstīs ir atšķirīgas un ir valstu kompetencē; tā kā īpašs “trešais statuss” platformas darbiniekiem vēl vairāk izkropļotu digitālo darba platformu un tradicionālo ekonomikas uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurenci un nebūtu saderīgs ar dalībvalstu darba ņēmēju un patiešām pašnodarbinātu personu klasifikāciju, tādējādi radot neparedzamas tiesiskas, administratīvas un juridiskas sekas, kā arī radītu darba tirgus segmentācijas risku; tā kā platformu darbinieki atkarībā no viņu faktiskās situācijas būtu jāklasificē vai nu kā darba ņēmēji, vai kā patiešām pašnodarbinātas personas un viņiem būtu jāizmanto attiecīgās tiesības un nosacījumi; tā kā atspēkojama darba attiecību prezumpcija un pierādīšanas pienākuma atcelšana atvieglotu platformas darbinieku pareizu klasifikāciju, jo saskaņā ar minēto pienākumu gadījumos, kad darba ņēmēji sava nodarbinātības statusa klasifikāciju apstrīd tiesas vai administratīvā procesā, pusei, par kuru tiek apgalvots, ka tā ir darba devējs, jāpierāda, ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai koplīgumos noteiktajām definīcijām darba attiecības nav bijušas; tā kā, ieviešot atspēkojama darba attiecību prezumpciju, visus platformu darbiniekus nedrīkst automātiski klasificēt kā darba ņēmējus;

| T. | tā kā būtu jānodrošina spēkā esošo noteikumu, jo īpaši direktīvas par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un regulas par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos, piemērošana; |
| --- | --- |

T.

tā kā būtu jānodrošina spēkā esošo noteikumu, jo īpaši direktīvas par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem un regulas par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos, piemērošana;

| U. | tā kā MVU ir Eiropas ekonomikas pamats un aptver 99 % no visiem ES uzņēmumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā MVU ir Eiropas ekonomikas pamats un aptver 99 % no visiem ES uzņēmumiem;

| V. | tā kā platformu darbs, salīdzinot ar vispārējo darba tirgu, palielina dzimumu nevienlīdzību, piemēram, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un dzimumu segregāciju nodarbošanās jomās vai nozarēs (29); tā kā platformu darbs var būt iespēja, ko izmantot, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū; tā kā platformu darbā ar lielāku darba autonomiju vairāk ir vīriešu, toties sievietes biežāk veic nestabilāku platformu darbu ar ierobežotu darba autonomiju, sieviešu un vīriešu pārstāvība dažādos pakalpojumu veidos un platformās tomēr ir atšķirīga; tā kā tāpēc cilvēki, kas veic svarīgus aprūpes pienākumus un pienākumus ģimenē, ir nelabvēlīgā situācijā, un tam var būt negatīvas sekas, jo īpaši attiecībā uz sievietēm (30); tā kā platformu darbinieces, jo īpaši autovadītājas un personas, kas sniedz uzkopšanas un aprūpes pakalpojumus privātās dzīvesvietās, ir pakļautas seksuālas uzmākšanās un ar dzimumu saistītas vardarbības riskam (31) un tā kā trūkst ziņošanas līdzekļu, nav saziņas ar personāla vadītāju vai sievietes baidās no negatīviem novērtējumiem un darba zaudēšanas nākotnē, viņas, iespējams, par šādiem gadījumiem neziņo; |
| --- | --- |

V.

tā kā platformu darbs, salīdzinot ar vispārējo darba tirgu, palielina dzimumu nevienlīdzību, piemēram, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un dzimumu segregāciju nodarbošanās jomās vai nozarēs (29); tā kā platformu darbs var būt iespēja, ko izmantot, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū; tā kā platformu darbā ar lielāku darba autonomiju vairāk ir vīriešu, toties sievietes biežāk veic nestabilāku platformu darbu ar ierobežotu darba autonomiju, sieviešu un vīriešu pārstāvība dažādos pakalpojumu veidos un platformās tomēr ir atšķirīga; tā kā tāpēc cilvēki, kas veic svarīgus aprūpes pienākumus un pienākumus ģimenē, ir nelabvēlīgā situācijā, un tam var būt negatīvas sekas, jo īpaši attiecībā uz sievietēm (30); tā kā platformu darbinieces, jo īpaši autovadītājas un personas, kas sniedz uzkopšanas un aprūpes pakalpojumus privātās dzīvesvietās, ir pakļautas seksuālas uzmākšanās un ar dzimumu saistītas vardarbības riskam (31) un tā kā trūkst ziņošanas līdzekļu, nav saziņas ar personāla vadītāju vai sievietes baidās no negatīviem novērtējumiem un darba zaudēšanas nākotnē, viņas, iespējams, par šādiem gadījumiem neziņo;

| W. | tā kā, sākot no rašanās brīža un pateicoties digitālo tehnoloģiju attīstībai pēdējos gados, platformu darba mērogs ir ievērojami paplašinājies, sniedzot darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem jaunas iespējas attiecībā uz savstarpējo attiecību vietas, laika, elastīguma un biežuma, tostarp darbu un pakalpojumu sniegšanas izvēli; tā kā SDO globālajā ziņojumā ir norādīts, ka lielākajai daļai darba ņēmēju, kas strādā fiziskajās darba vietās, un vienai trešdaļai tiešsaistes darba ņēmēju platformu darbs digitālajās darba platformās ir galvenais ienākumu avots, šī daļa ir lielāka jaunattīstības valstīs un sievietēm (32); tā kā ES joprojām ir neliela daļa no vispārējā darba tirgus, proti, saskaņā ar aplēsēm 11 % ES darbaspēka vismaz vienu reizi ir snieguši pakalpojumus, izmantojot fiziskās vai tiešsaistes darba platformas, un no 2019. gada 1,4 % tas ir pamatdarbs (33); tā kā digitalizācijas sniegtie ieguvumi ir plaši un līdzvērtīgi jāsadala starp platformām, darba ņēmējiem, klientiem un sabiedrību kopumā; tā kā ir vajadzīgi stingri aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka platformu darbā ir pienācīgi darba apstākļi, un novērstu darba tirgus segmentāciju; |
| --- | --- |

W.

tā kā, sākot no rašanās brīža un pateicoties digitālo tehnoloģiju attīstībai pēdējos gados, platformu darba mērogs ir ievērojami paplašinājies, sniedzot darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem jaunas iespējas attiecībā uz savstarpējo attiecību vietas, laika, elastīguma un biežuma, tostarp darbu un pakalpojumu sniegšanas izvēli; tā kā SDO globālajā ziņojumā ir norādīts, ka lielākajai daļai darba ņēmēju, kas strādā fiziskajās darba vietās, un vienai trešdaļai tiešsaistes darba ņēmēju platformu darbs digitālajās darba platformās ir galvenais ienākumu avots, šī daļa ir lielāka jaunattīstības valstīs un sievietēm (32); tā kā ES joprojām ir neliela daļa no vispārējā darba tirgus, proti, saskaņā ar aplēsēm 11 % ES darbaspēka vismaz vienu reizi ir snieguši pakalpojumus, izmantojot fiziskās vai tiešsaistes darba platformas, un no 2019. gada 1,4 % tas ir pamatdarbs (33); tā kā digitalizācijas sniegtie ieguvumi ir plaši un līdzvērtīgi jāsadala starp platformām, darba ņēmējiem, klientiem un sabiedrību kopumā; tā kā ir vajadzīgi stingri aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka platformu darbā ir pienācīgi darba apstākļi, un novērstu darba tirgus segmentāciju;

| X. | tā kā platformām, kas darbojas kā darba devēji, ir jāievēro visi darba devēju pienākumi un jāuzņemas attiecīgo nozaru saistības; |
| --- | --- |

X.

tā kā platformām, kas darbojas kā darba devēji, ir jāievēro visi darba devēju pienākumi un jāuzņemas attiecīgo nozaru saistības;

| Y. | tā kā digitālo darba platformu darījumdarbības modelī ir tādi rīki kā lietotnes, algoritmi un mākslīgais intelekts, lai saskaņotu piedāvājumu ar pieprasījumu un dažādos veidos pārvaldītu darbiniekus; tā kā algoritmiskā pārvaldība rada jaunas problēmas attiecībā uz darba nākotni un var radīt spēku nelīdzsvarotību un lēmumu pieņemšanas necaurredzamību, kā arī tehnoloģijās balstītu kontroli un uzraudzību, kas varētu saasināt diskriminējošu praksi un apdraudēt privātumu, darba ņēmēju veselību un drošību, un cilvēka cieņu (34); tā kā algoritmiskajai pārvaldībai jābūt pilnīgi pārredzamai un cilvēka uzraudzītai, lai darba ņēmēji vajadzības gadījumā varētu apstrīdēt lēmumus, izmantojot efektīvas procedūras, un, lai tās rezultātos nepieļautu diskriminācijas risku, tā nedrīkst būt balstīta uz neobjektīvām datu kopām, kas saistītas ar dzimumu, etnisko izcelsmi vai dzimumorientāciju; tā kā visneaizsargātākajām grupām, piemēram, sievietēm, minoritāšu pārstāvjiem un personām ar invaliditāti, ir augstāks neobjektīva vērtējuma risks (35); |
| --- | --- |

Y.

tā kā digitālo darba platformu darījumdarbības modelī ir tādi rīki kā lietotnes, algoritmi un mākslīgais intelekts, lai saskaņotu piedāvājumu ar pieprasījumu un dažādos veidos pārvaldītu darbiniekus; tā kā algoritmiskā pārvaldība rada jaunas problēmas attiecībā uz darba nākotni un var radīt spēku nelīdzsvarotību un lēmumu pieņemšanas necaurredzamību, kā arī tehnoloģijās balstītu kontroli un uzraudzību, kas varētu saasināt diskriminējošu praksi un apdraudēt privātumu, darba ņēmēju veselību un drošību, un cilvēka cieņu (34); tā kā algoritmiskajai pārvaldībai jābūt pilnīgi pārredzamai un cilvēka uzraudzītai, lai darba ņēmēji vajadzības gadījumā varētu apstrīdēt lēmumus, izmantojot efektīvas procedūras, un, lai tās rezultātos nepieļautu diskriminācijas risku, tā nedrīkst būt balstīta uz neobjektīvām datu kopām, kas saistītas ar dzimumu, etnisko izcelsmi vai dzimumorientāciju; tā kā visneaizsargātākajām grupām, piemēram, sievietēm, minoritāšu pārstāvjiem un personām ar invaliditāti, ir augstāks neobjektīva vērtējuma risks (35);

| Z. | tā kā platformu darba vidē jo īpaši sarežģīta ir neapmaksāta darba problēma; |
| --- | --- |

Z.

tā kā platformu darba vidē jo īpaši sarežģīta ir neapmaksāta darba problēma;

| AA. | tā kā kooperatīvu izveide varētu būt svarīgs instruments platformu darba augšupējai organizēšanai un varētu veicināt platformu konkurenci; |
| --- | --- |

AA.

tā kā kooperatīvu izveide varētu būt svarīgs instruments platformu darba augšupējai organizēšanai un varētu veicināt platformu konkurenci;

| AB. | tā kā ir ļoti vajadzīgi integrēti transporta risinājumi, kam pamatā ir plašs pakalpojumu klāsts un kas uzsver sistēmu, nevis tās komponentus, un tā kā platformas var sekmēt to, ka gan mobilitāte kļūst par pakalpojumu (MaaS), gan loģistika (LaaS), kā arī tās var sekmēt sadarbīgu mobilitāti; tā kā šāda digitalizācija varētu radīt lielas iespējas izveidot ilgtspējīgu, inovatīvu un multimodālu transporta nozari, tostarp izmantojot sabiedriskā transporta inovāciju; tā kā platformu uzņēmumiem paredzētā tālredzīgā satvarā ir jāpievēršas arī iespējamām vides un veselības problēmām un maksimāli jāpalielina mobilitātes efektivitāte, un tā kā tādēļ būtu jāveic padziļināts novērtējums par platformu ietekmi uz vidi transporta un tūrisma jomā, ņemot vērā, ka nav pietiekami daudz informācijas par šo platformu pozitīvo un negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir ļoti vajadzīgi integrēti transporta risinājumi, kam pamatā ir plašs pakalpojumu klāsts un kas uzsver sistēmu, nevis tās komponentus, un tā kā platformas var sekmēt to, ka gan mobilitāte kļūst par pakalpojumu (MaaS), gan loģistika (LaaS), kā arī tās var sekmēt sadarbīgu mobilitāti; tā kā šāda digitalizācija varētu radīt lielas iespējas izveidot ilgtspējīgu, inovatīvu un multimodālu transporta nozari, tostarp izmantojot sabiedriskā transporta inovāciju; tā kā platformu uzņēmumiem paredzētā tālredzīgā satvarā ir jāpievēršas arī iespējamām vides un veselības problēmām un maksimāli jāpalielina mobilitātes efektivitāte, un tā kā tādēļ būtu jāveic padziļināts novērtējums par platformu ietekmi uz vidi transporta un tūrisma jomā, ņemot vērā, ka nav pietiekami daudz informācijas par šo platformu pozitīvo un negatīvo ietekmi;

| AC. | tā kā digitālās starpniecības un sadarbīgo platformu izplatība radikāli maina pasažieru un kravu transportu, proti, tiek sniegti jauni pakalpojumi uzņēmumiem un privātpersonām, attīstīts multimodālais transports, uzlabota izolētu teritoriju savienojamība, sekmēta mobilitāte pilsētās vai pat optimizēta plūsmas pārvaldība; |
| --- | --- |

AC.

tā kā digitālās starpniecības un sadarbīgo platformu izplatība radikāli maina pasažieru un kravu transportu, proti, tiek sniegti jauni pakalpojumi uzņēmumiem un privātpersonām, attīstīts multimodālais transports, uzlabota izolētu teritoriju savienojamība, sekmēta mobilitāte pilsētās vai pat optimizēta plūsmas pārvaldība;

| AD. | tā kā ātrdarbīga bezvadu un fiksētā savienojamība ir būtiska turpmākai digitalizētu transporta pakalpojumu attīstībai; tā kā ES nosaka digitālo pakalpojumu un produktu izmantošanas regulatīvos standartus, kā tas noteikts GDPR un Eiropas digitālajā stratēģijā, taču atpaliek no konkurences apstākļu radīšanas jauniem digitālajiem uzņēmumiem un platformām, lai tie varētu attīstīties un augt ES, |
| --- | --- |

AD.

tā kā ātrdarbīga bezvadu un fiksētā savienojamība ir būtiska turpmākai digitalizētu transporta pakalpojumu attīstībai; tā kā ES nosaka digitālo pakalpojumu un produktu izmantošanas regulatīvos standartus, kā tas noteikts GDPR un Eiropas digitālajā stratēģijā, taču atpaliek no konkurences apstākļu radīšanas jauniem digitālajiem uzņēmumiem un platformām, lai tie varētu attīstīties un augt ES,

Eiropas tiesiskais regulējums

| 1. | norāda, ka pašreizējais Eiropas regulējums ir neapmierinošs, un pauž nožēlu par to, ka ES juridiskie instrumenti, kuros ir neatbilstīga klasifikācija un pietiekami nav ņemta vērā jaunā situācija darba tirgū, bieži vien daudziem platformu darbiniekiem netiek piemēroti; uzsver, ka jāuzlabo darba apstākļi visiem platformu darbiniekiem, kas strādā ar digitālo darba platformu starpniecību, tostarp patiešām pašnodarbinātām personām; pauž nožēlu par to, ka šī sadrumstalotība daudziem platformu darbiniekiem var radīt juridiski nestabilu situāciju, tāpēc šiem darbiniekiem varētu būt mazāk tiesību vai tās varētu būt ierobežotākas nekā būtu jāgarantē visiem darbiniekiem; uzskata, ka neatbilstīgs regulējums var izraisīt dažādas interpretācijas, tādējādi radot neparedzamību un no tās izrietošo negatīvo ietekmi gan uz uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka visās dalībvalstīs nav vienādi definēta terminu “darbinieks” un “pašnodarbinātais” nozīme; turklāt norāda, ka šos abus terminus dažkārt nav iespējams skaidri nošķirt attiecībā uz jauniem darba veidiem un ka tādēļ pastāv risks, ka daži pašnodarbinātie vai darba ņēmēji tiks nepareizi klasificēti un nevarēs izmantot tiesības, kas izriet no viņu statusa; uzskata, ka darba ņēmējiem digitālajās darba platformās jābūt tādām pašām tiesībām un tādai pašai piekļuvei sociālajai aizsardzībai kā tās pašas kategorijas darba ņēmējiem, kas nestrādā platformā, pilnībā ievērojot valstu darba tirgus modeļu daudzveidību, sociālo partneru autonomiju un valstu kompetenci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | turklāt uzsver, ka uz platformu darbiniekiem, kas strādā dažādās dalībvalstīs vai pastāvīgu nodarbinātību apvieno ar platformu darbu dažādās dalībvalstīs, attiecībā uz vienu un to pašu darbu varētu būt piemērojami pilnīgi atšķirīgi noteikumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka darba ņēmēju, uzņēmumu, tostarp platformu, un patērētāju labā ir steidzami jānovērš šī juridiskā nenoteiktība; uzskata, ka visos priekšlikumos ir jāatzīst platformu un platformu darbinieku neviendabīgums, kā arī valstu darba tiesību aktu, sociālā nodrošinājuma un veselības aizsardzības sistēmu atšķirības, vajadzība pēc ilgtspējīgiem digitālo darba platformu modeļiem un jāņem vērā tādu platformu darbinieku statuss, kuri patiešām ir pašnodarbinātas personas; uzskata, ka, pamatojoties uz visaptverošu ietekmes novērtējumu un apspriešanos ar iesaistītajiem dalībniekiem, būtu jāizveido Eiropas regulējums, kas aizsargātu platformu darbu, piedāvājot pienācīgus darba apstākļus, vienlaikus risinot nestabilu platformu darba veidu problēmu, un ko varētu papildināt ar valstu tiesību aktiem vai koplīgumiem; uzsver, ka jebkurai ES likumdošanas iniciatīvai būtu jāveicina inovācija, jaunu darījumdarbības modeļu radīšana, kooperatīvu, jaunuzņēmumu un MVU, kā arī pienācīgas kvalitātes darbvietu izveide; uzsver, ka būtu jāsaglabā iespējas, ko sniedz digitālās darba platformas un elastīgie nodarbinātības nosacījumi, ja vien tie negatīvi neietekmē sociālo aizsardzību un darba ņēmēju tiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka neatbilstīgas klasifikācijas gadījumi visvairāk ir izplatīti digitālā darba platformās, kas, tieši vai izmantojot algoritmu, stingri organizē platformu darba nosacījumus un atalgojumu; aicina Komisiju, lai atvieglotu platformas darbinieku pareizu klasifikāciju, plānotajā priekšlikumā attiecībā uz platformu darbinieku darba attiecībām iekļaut atspēkojamu prezumpciju, ņemot vērā valstu definīcijas, kas noteiktas attiecīgajos dalībvalstu tiesību aktos vai koplīgumos, kā arī atcelt pierādīšanas pienākumu un, iespējams, ieviest papildu pasākumus; tādēļ uzsver, ka vienmēr, kad platformu darbinieki savu nodarbinātības statusa klasifikāciju saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi apstrīd tiesvedībā tiesā vai pārvaldes struktūrā, pusei, par kuru tiek apgalvots, ka tā ir darba devējs, ir jāpierāda, ka darba attiecības nav bijušas; uzsver, ka, ieviešot atspēkojama darba attiecību prezumpciju, visus platformu darbiniekus nedrīkst automātiski klasificēt kā darba ņēmējus; uzskata, ka darba ņēmēju klasifikācija būtu jāveic, pamatojoties uz faktiem, kas saistīti ar faktisko darba izpildi, un kritērijiem, kas noteikti valsts tiesību aktos, nevis uz pušu sniegto attiecību aprakstu; uzsver, ka šāda atspēkojama prezumpcija nodrošinās, ka darba ņēmēji, kas patiešām ir pašnodarbinātas personas, varēs palikt šajā statusā un turpināt strādāt ar platformu starpniecību; turklāt aicina Komisiju precizēt, ka nav jāapsver iespēja ES noteikt jaunu tā dēvēto trešo statusu, kas nav ne darba ņēmējs, ne pašnodarbināta persona, jo tas nepalīdzētu atrisināt pašreizējās problēmas un jau tā neskaidros jēdzienus padarītu vēl neskaidrākus, un nodrošināt, ka platformu darbinieki saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek klasificēti vai nu kā darba ņēmēji, vai kā pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka dalībvalstu un Eiropas līmeņa tiesību akti ne tuvu neatbilst digitalizācijas attīstības tempam, tāpēc attiecībā uz jaunām nodarbinātības metodēm trūkst regulējuma, kas tieši ietekmētu darba ņēmēju tiesības un tiešsaistes platformu darbību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka visos noteikumos, kuri attiecas uz tiešsaistes platformām, ir jāievēro subsidiaritātes princips un dalībvalstu atšķirīgās pieejas attiecībā uz platformu darba ņēmēju skaitu, darba ņēmēju tiesībām, un šiem noteikumiem ir jāiztur laika un digitalizācijas pārbaude; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu līdz 2021. gada beigām pēc iepriekšējas divu posmu apspriešanās ar sociālajiem partneriem iesniegt likumdošanas iniciatīvas priekšlikumu, ar ko paredzēts uzlabot platformu darbinieku darba apstākļus, kā paziņots Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā; aicina Komisiju, ja sociālie partneri nav izteikuši vēlmi sākt LESD 155. pantā paredzēto procesu un pamatojoties uz sabiedriskās apspriešanas secinājumiem, iesniegt priekšlikumu direktīvai par platformu darbiniekiem, lai garantētu visu platformu darbinieku tiesības, un pievērsties platformu darba īpatnībām, lai nodrošinātu taisnīgus un pārredzamus darba apstākļus, garantētu veselīgu un drošu darba vidi, nodrošinātu piekļuvi atbilstīgai un pārredzamai sociālajai aizsardzībai, kā arī šo darbinieku tiesības organizēt, dibināt arodbiedrības, brīvi tām pievienoties un tām pārstāvēt darbiniekus, kā arī piedalīties sarunās par koplīgumiem, piekļuvi apmācībai un prasmju apguvei, kā arī nodrošināt datu aizsardzību saskaņā ar GDPR un pārredzamu, ētisku un nediskriminējošu algoritmisku pārvaldību, vienlaikus visās dalībvalstīs nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un radot paredzamu un stabilu darījumdarbības vidi, kas veicina ieguldījumus un inovāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju atbilstīgi digitālo darba platformu darbības nozarei atzīt to darba devēja, (pagaidu) nodarbinātības aģentūras vai starpnieka statusu, lai nodrošinātu, ka platformas izpilda visus ar konkrēto statusu saistītos pienākumus, tostarp attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām, atbildību par veselību un drošību, atbildību par ienākuma nodokļa maksājumiem, uzticamības pārbaudi un korporatīvo sociālo atbildību, un ka tā var saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā nozarē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka fiktīvas pašnodarbinātības apkarošana ir jāuzlabo, izmantojot direktīvu, kas attiektos uz platformu darbiniekiem, kuri atbilst darba attiecībām raksturīgajiem nosacījumiem, pamatojoties uz faktisko darba veikšanu, nevis pušu attiecību aprakstu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka tiešsaistes platformas daudzējādā ziņā ietekmē ne tikai ieguvumus, ko tās piedāvā patērētājiem, bet tām ir plaša mēroga ietekme uz visu piegādes ķēdi, tostarp piegādātājiem, ražotājiem, izplatītājiem un patērētājiem, un šī ietekme ir attiecīgi jāņem vērā, apspriežoties par tiesību aktiem; |
| --- | --- |

11.

Godīgi un pārredzami darba apstākļi

| 12. | aicina Komisiju, pētot darba apstākļu uzlabošanas veidus, pievērst uzmanību tam, kā:






  — | nodrošināt, ka darba koplīgumu sistēmas darbojas pareizi un efektīvi, un kā |
| --- | --- | --- |

12.

—

nodrošināt, ka darba koplīgumu sistēmas darbojas pareizi un efektīvi, un kā

| — | labāk īstenot ekskluzivitātes klauzulu aizliegumu un saskaņā ar direktīvu par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem nodrošināt, ka visiem platformu darbiniekiem ir atļauts strādāt dažādās platformās (daudzās lietotnēs) un pret viņiem tāpēc netiek vērsta nelabvēlīga attieksme; |
| --- | --- |

—

labāk īstenot ekskluzivitātes klauzulu aizliegumu un saskaņā ar direktīvu par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem nodrošināt, ka visiem platformu darbiniekiem ir atļauts strādāt dažādās platformās (daudzās lietotnēs) un pret viņiem tāpēc netiek vērsta nelabvēlīga attieksme;

| — | nodrošināt prasmju sertifikātu pārnesamību un veicināt vērtējumu savstarpēju izmantojamību platformās; |
| --- | --- |

—

nodrošināt prasmju sertifikātu pārnesamību un veicināt vērtējumu savstarpēju izmantojamību platformās;

| — | uzlabot tiesības gadījumos, kad platformas veic darbības ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu, nodrošinot, ka visiem platformu darbiniekiem ir tiesības iesniegt iepriekšēju pamatotu paziņojumu un — tā apstrīdēšanas gadījumā — tiesības uz atbildi un efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanu, kas dod iespēju atjaunot atbilstību vai atspēkot paziņojumu, kā arī iesniegt kolektīvu prasību; |
| --- | --- |

—

uzlabot tiesības gadījumos, kad platformas veic darbības ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu, nodrošinot, ka visiem platformu darbiniekiem ir tiesības iesniegt iepriekšēju pamatotu paziņojumu un — tā apstrīdēšanas gadījumā — tiesības uz atbildi un efektīvu un objektīvu strīdu izšķiršanu, kas dod iespēju atjaunot atbilstību vai atspēkot paziņojumu, kā arī iesniegt kolektīvu prasību;

| — | novērst pašreizējo pārredzamības trūkumu, vienlaikus ievērojot komercnoslēpumus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/943 (36), jo īpaši tās 13. un 18. apsvērumu un 3. un 5. pantu, nodrošinot, ka tiek sniegta būtiska informācija par darba apstākļiem un sadarbības noteikumiem, cenas vai maksas aprēķināšanas metodi, uzdevumu piešķiršanu un nodrošināta pārredzamība gadījumos, kad tiek mainīti pagaidu vai pastāvīgas deaktivizācijas noteikumi, nosacījumi un procedūras, ja tādi ir, par ko iepriekš būtu jāapspriežas; uzskata, ka iepriekš minētajam paziņojumam jābūt skaidram, visaptverošam un viegli pieejamam gan darba ņēmējiem, gan viņu pārstāvjiem saskaņā ar spēkā esošajiem ES un valstu tiesību aktiem darba ņēmēju tiesību jomā; |
| --- | --- |

—

novērst pašreizējo pārredzamības trūkumu, vienlaikus ievērojot komercnoslēpumus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/943 (36), jo īpaši tās 13. un 18. apsvērumu un 3. un 5. pantu, nodrošinot, ka tiek sniegta būtiska informācija par darba apstākļiem un sadarbības noteikumiem, cenas vai maksas aprēķināšanas metodi, uzdevumu piešķiršanu un nodrošināta pārredzamība gadījumos, kad tiek mainīti pagaidu vai pastāvīgas deaktivizācijas noteikumi, nosacījumi un procedūras, ja tādi ir, par ko iepriekš būtu jāapspriežas; uzskata, ka iepriekš minētajam paziņojumam jābūt skaidram, visaptverošam un viegli pieejamam gan darba ņēmējiem, gan viņu pārstāvjiem saskaņā ar spēkā esošajiem ES un valstu tiesību aktiem darba ņēmēju tiesību jomā;

| — | izmantojot mākslīgo intelektu, nodrošināt, ka platformas ir pārredzamas saistībā ar veidu, kādā izmanto mākslīgo intelektu un algoritmiskos parametrus, kas ietekmē darba apstākļus, jo īpaši attiecībā uz uzdevumu sadali, vērtējumiem un mijiedarbību, un saprotamas un atjauninātas informācijas sniegšanu par algoritma darbību, ņemot vērā veidu, kādā tiek piešķirti uzdevumi, vērtējumi, kā notiek deaktivizācijas procedūra un tiek noteiktas cenas; ņem vērā to, ka cilvēkiem vienmēr ir jāpārrauga algoritmi un ka algoritmu lēmumiem ir jābūt pieņemtiem atbildīgi, tiem jābūt apstrīdamiem un attiecīgā gadījumā atgriezeniskiem; |
| --- | --- |

—

izmantojot mākslīgo intelektu, nodrošināt, ka platformas ir pārredzamas saistībā ar veidu, kādā izmanto mākslīgo intelektu un algoritmiskos parametrus, kas ietekmē darba apstākļus, jo īpaši attiecībā uz uzdevumu sadali, vērtējumiem un mijiedarbību, un saprotamas un atjauninātas informācijas sniegšanu par algoritma darbību, ņemot vērā veidu, kādā tiek piešķirti uzdevumi, vērtējumi, kā notiek deaktivizācijas procedūra un tiek noteiktas cenas; ņem vērā to, ka cilvēkiem vienmēr ir jāpārrauga algoritmi un ka algoritmu lēmumiem ir jābūt pieņemtiem atbildīgi, tiem jābūt apstrīdamiem un attiecīgā gadījumā atgriezeniskiem;

| — | izskatīt iespēju platformās izveidot neobligātas un viegli pieejamas funkcijas, kas ļautu darba ņēmējiem privāti un droši identificēt citam citu un sazināties, ja viņi to vēlētos; |
| --- | --- |

—

izskatīt iespēju platformās izveidot neobligātas un viegli pieejamas funkcijas, kas ļautu darba ņēmējiem privāti un droši identificēt citam citu un sazināties, ja viņi to vēlētos;

| 13. | aicina Komisiju izpētīt, kādā ziņā spēkā esošie Savienības noteikumi ir piemērojami digitālo darba platformu tirgum, un nodrošināt to pienācīgu īstenošanu un izpildi; aicina dalībvalstis, negaidot konkrētu iemeslu un pamatojoties uz prognozēšanas loģiku, sadarbībā ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām izvērtēt, vai ir nepieciešams modernizēt spēkā esošo tiesisko regulējumu, tostarp sociālās nodrošināšanas sistēmas, lai neatpaliktu no tehnoloģiju attīstības un vienlaikus garantētu darba ņēmēju aizsardzību; aicina Komisiju un dalībvalstis koordinēt sociālās nodrošināšanas sistēmas un tādējādi panākt, ka saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem sociālā nodrošinājuma pabalsti ir eksportējami un var summēt apdrošināšanas periodus; |
| --- | --- |

13.

Veselīga un droša darba vide

| 14. | uzsver, ka platformu darbinieki var būt pakļauti paaugstinātam veselības un drošības riskam gan fiziskajā (piemēram, ceļu satiksmes negadījumi vai fiziskas traumas, ko rada iekārtas vai ķimikālijas), gan tiešsaistes (piemēram, saistībā ar datoru darbstaciju ergonomiku) darbā, kas skar ne tikai fizisko veselību, bet arī psihosociālo veselību ar neprognozējamu darba laiku, darba intensitāti, konkurējošu vidi (vērtēšanas sistēmas, darba stimuli ar prēmijām), informācijas pārslodzi un izolāciju kā iespējamiem riska faktoriem; uzsver, ka Komisijas priekšlikumā ir jāpievēršas platformu darbinieku arodveselībai un drošībai saskaņā ar Eiropas veselības un drošības tiesisko regulējumu un, īstenojot Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu par digitalizāciju, jānodrošina šiem darbiniekiem iespēja izmantot savas tiesības, tostarp tiesības būt bezsaistē, šādas rīcības dēļ neradot tiem neizdevīgu situāciju; uzsver, ka visiem platformu darbiniekiem fiziskajās darba vietās ir jābūt nodrošinātiem ar atbilstošiem individuālās aizsardzības līdzekļiem un ka darbiniekiem, kas veic pārvadājumus un piegādi, ir jābūt garantētai apdrošināšanai pret nelaimes gadījumiem; uzsver, ka digitālajās darba platformās jāievieš aizsardzības pasākumi, lai aizsargātu platformas darbiniekus pret vardarbību un uzmākšanos, tostarp ar dzimumu saistītu vardarbību, un jāizveido efektīvi ziņošanas mehānismi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka visiem platformu darbiniekiem būtu jāparedz tiesības saņemt kompensāciju saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām un būtu jānodrošina veselības un invaliditātes apdrošināšanas segums; šajā ziņā atzinīgi vērtē dažu digitālo darba platformu iniciatīvas, kas paredz vispirms nodrošināt apdrošināšanu, kā arī darba aizsardzības pasākumus, līdz tiks izstrādāts tiesiskais regulējums, un uzsver, ka šajā ziņā liela nozīme var būt koplīgumiem; |
| --- | --- |

15.

Pienācīga un pārredzama sociālā aizsardzība

| 16. | pauž stingru pārliecību, ka sociālās aizsardzības sistēmu oficiāls un efektīvs segums, atbilstība un pārredzamība būtu jāattiecina uz visiem darba ņēmējiem, tostarp pašnodarbinātajiem; aicina dalībvalstis pilnībā un nekavējoties īstenot Padomes 2019. gada 8. novembra Ieteikumu par darba ņēmēju un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai un veikt pasākumus, lai nodrošinātu platformu darba ņēmēju sociālo aizsardzību; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt dalībvalstu sasniegto šajā jomā, ņemot vērā Eiropas pusgada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka sociālā aizsardzība ir uz solidaritāti balstīts drošības tīkls, kas ir izdevīgs ne tikai atsevišķai personai, bet arī sabiedrībai kopumā; uzsver, ka platformu darbinieki saskaras ar īpašām problēmām, lai izpildītu atbilstības prasības un pretendētu uz sociālā nodrošinājuma pabalstiem, kas savukārt ietekmē viņu nākotnes izredzes un sociālā nodrošinājuma sistēmu finansiālo dzīvotspēju un solidaritāti; uzskata, ka platformu darbiniekiem jābūt piekļuvei visām statusam atbilstīgajām sociālā nodrošinājuma jomām; jo īpaši atgādina, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis nodrošinātu un vajadzības gadījumā paplašinātu piekļuvi sociālajai aizsardzībai pašnodarbinātām personām, tostarp personām, kuras maina statusu vai kurām ir abi statusi, lai nodrošinātu uzkrāto sociālo tiesību un tiesību pārnesamību, kā arī lai nodrošinātu piekļuvi shēmām, kas aptver maternitātes un līdzvērtīgus vecāku pabalstus, bezdarba, nelaimes gadījumu, ilgtermiņa aprūpes, invaliditātes, slimības, veselības aprūpes un vecuma pabalstus; |
| --- | --- |

17.

Pārstāvības un koplīguma slēgšanas tiesības

| 18. | atgādina, ka biedrošanās brīvība un tiesības uz kolektīvām sarunām ir visu darba ņēmēju pamattiesības, un uzskata, ka direktīvai par platformu darbiniekiem būtu jānodrošina šo tiesību efektivitāte un to stingra piemērošana un ievērošana; pauž bažas par nelīdzsvarotajām un nesimetriskajām attiecībām starp digitālajām darba platformām un darba ņēmējiem, kuriem var trūkt individuālo spēju aizstāvēt savas intereses sarunās par taisnīgiem noteikumiem un nosacījumiem; turklāt norāda, ka ir arī praktiskas problēmas, piemēram, trūkst kopīgu saziņas līdzekļu un iespēju tikties tiešsaistē vai klātienē, un tas praksē var kavēt kolektīvu pārstāvību; norāda arī uz iespējām, ko sniedz novatoriskas pieejas, lai radītu jaunas sociālā dialoga un organizācijas iespējas, izmantojot digitālos risinājumus; aicina Komisiju savā priekšlikumā pievērsties šādu šķēršļu novēršanai; uzsver, ka platformu darbiniekiem un platformām ir jābūt pienācīgi organizētām un pārstāvētām, lai veicinātu sociālo dialogu un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka sadarbīgas tiesiskās formas varētu būt svarīgs instruments platformu darba augšupējai organizēšanai, kam var būt arī pozitīva ietekme uz iekšējo demokrātiju un darba ņēmēju iespēju palielināšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par kolektīvās pārstāvības juridiskajām grūtībām, ar ko saskaras platformu darbinieki, un apzinās, ka individuālus pašnodarbinātos parasti uzskata par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas aizliegums slēgt līgumus par konkurences ierobežošanu; šajā ziņā atzīst Komisijas publicēto sākotnējo ietekmes novērtējumu un plānoto (37) iniciatīvu šā šķēršļa novēršanai, kā arī likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir uzlabot platformu darbinieku darba apstākļus, vienlaikus ievērojot pašreizējās darba koplīgumu slēgšanas sistēmas; ir pārliecināts, ka ES konkurences tiesības nedrīkst kavēt individuālo pašnodarbināto platformu darbinieku darba apstākļu uzlabošanu (tostarp atalgojuma noteikšanu) un sociālo aizsardzību ar darba koplīguma slēgšanas sarunu palīdzību, un mudina Komisiju precizēt, ka koplīgumi nav konkurences tiesību piemērošanas jomā, lai nodrošinātu, ka šie darbinieki var apvienoties un kopīgi vienoties, kā arī lai garantētu labāku līdzsvarotāku spēju aizstāvēt savas intereses un taisnīgāku iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

20.

Apmācība un prasmes

| 21. | uzsver, cik svarīga ir apmācība, un jo īpaši to, ka digitālajām darba platformām platformu darba ņēmējiem ir jānodrošina apmācība par tīmekļa vietnes vai lietotnes izmantošanu, veicamajiem uzdevumiem, kā arī par arodveselību un drošību; turklāt uzsver, ka platformām platformu darbiniekiem, jo īpaši mazāk kvalificētiem darbiniekiem, būtu jānodrošina piekļuve tālākizglītībai, kas uzlabotu viņu nodarbinātības un karjeras iespējas; prasa atvieglot sasniegumu atzīšanu, apstiprināšanu un pārnesamību neformālās un ikdienējās mācīšanās jomā, kā arī platformu darbā iegūto prasmju atzīšanu; šajā ziņā uzskata, ka platformu darbiniekiem, kuri ir piedalījušies šādā apmācībā, būtu jāsaņem “pieredzes sertifikāts”, ko varētu augšuplādēt individuālajos mācību kontos; šajā ziņā aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos attiecībā uz Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem un individuālajiem mācību kontiem pievērsties platformu darbinieku izglītībai un apmācībai; norāda uz dažām stratēģiskām partnerībām, ko platformas izveidojušas, lai nodrošinātu platformu darbinieku piekļuvi apmācībai (piemēram, valodu kursi, personalizēta apmācība un individuāla video apmācība), lai palīdzētu šiem darbiniekiem turpināt profesionālo izaugsmi; uzskata, ka šāda paraugprakse būtu jāintegrē visu nozaru platformās; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka digitālās prasmes ir ārkārtīgi svarīgas; uzskata, ka ir nepieciešami ieguldījumi arodizglītībā un mūžizglītībā, lai nodrošinātu, ka ES darbaspēkam ir digitālajam laikmetam vajadzīgās prasmes; aicina dalībvalstis izglītības un apmācības sistēmas pielāgot digitālajam darba tirgum, lai ne tikai veicinātu digitālo pratību un prasmju apguvi, bet veicinātu arī darījumdarbību; uzsver, ka līdz šim darba platformu ekonomika galvenokārt ir attīstījusies pilsētu teritorijās; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai likvidētu digitālo plaisu un visiem iedzīvotājiem nodrošinātu piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem; šajā ziņā uzsver 5G platjoslas izvēršanas nozīmi lauku apvidos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka platformu darbiniekiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi jānodrošina tāda pati piekļuve mūžizglītībai kā tradicionālās ekonomikas darbiniekiem, vienlaikus veicinot inovāciju, konkurētspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un garantējot uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

23.

Algoritmi un datu pārvaldība

| 24. | uzskata, ka algoritmu izmantošanai darbā vajadzētu būt darba ņēmējiem pārredzamai, nediskriminējošai, uzticamai un ētiskai; uzsver, ka algoritmu pārredzamība un nediskriminācija būtu jāpiemēro uzdevumu piešķiršanai un izplatīšanai, cenu noteikšanai, reklāmai, vērtējumiem un mijiedarbībai; turklāt norāda, ka algoritmiskās pārvaldības funkcijām, jo īpaši uzdevumu piešķiršanai, vērtējumiem, deaktivizācijas procedūrām un cenu noteikšanai, kā arī jebkādām to izmaiņām, vajadzētu būt saprotami izskaidrotām un paziņotām skaidrā un atjauninātā veidā, un tās būtu jāiekļauj sociālajā dialogā, vienlaikus ievērojot komercnoslēpumus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/943, jo īpaši tās 13. un 18. apsvērumu un 3. un 5. pantu; uzsver, ka visiem algoritmu pieņemtajiem lēmumiem ir jābūt ētiskiem, pārskatatbildīgiem, apstrīdamiem un attiecīgā gadījumā atgriezeniskiem, un uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā ziņā attiecīgās iestādes regulāri veiktu valsts tiesību aktos paredzētās pārbaudes un tādējādi nepieļautu, ka mākslīgais intelekts rada kļūdainus izvaddatus; atgādina, ka jebkuri algoritmu lēmumi ir jāpieņem tā, lai īstenotu tiesības nebūt tāda lēmuma subjektam, kura pamatā ir tikai automatizēta apstrāde, kā noteikts GDPR 22. panta 1. punktā, kas nozīmē, ka to pieņemšana ir jāpārrauga cilvēkam; uzsver, ka stimulējoša prakse, piemēram, ārkārtas prēmijas vai sodu prakse, piemēram, vērtējumi, kas ietekmē darba laiku un izraisa samazinātas darba slodzes iedalīšanu, nedrīkst izraisīt riskantu uzvedību vai veselības un drošības riskus, tostarp garīgās veselības apdraudējumu; pauž pārliecību, ka nediskriminējoši algoritmi ir algoritmi, kas dažādu grupu izvēlē un attieksmē pret tām novērš ar dzimumu, rasi saistītus aizspriedumus un citus sociālos aizspriedumus, kā arī mazina nevienlīdzību un stereotipus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka, izmantojot mākslīgā intelekta un algoritmisko pārvaldību, tostarp prognozēšanas un iezīmēšanas rīkus, lai prognozētu uzvedību, progresa uzraudzību reāllaikā, veiktspējas un laika uzskaites programmatūru, automatizētus uzvedības uzlabojumus un pārmērīgas uzraudzības praksi, ir ievērota pienācīga platformu darbinieku tiesību un labjutības aizsardzība, piemēram, nediskriminācija, privātums, autonomija un cilvēka cieņa; uzsver, ka pirms šādu ierīču un prakses izmantošanas darba ņēmēji vienmēr par to ir jāinformē un ar viņiem jāapspriežas; uzskata, ka būtu jāveicina algoritmu izstrādātāju apmācība par ētikas, pārredzamības un diskriminācijas novēršanas jautājumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par intelektuālā īpašuma tiesību nepietiekamu ievērošanu attiecībā uz pašnodarbinātu platformas darbinieku radošajiem darbiem un aicina Komisiju un dalībvalstis risināt šo problēmu un nodrošināt piemērojamo tiesību aktu pienācīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka darba ņēmēji būtu jāinformē par klientu atsauksmēm; uzsver, ka darba ņēmējiem vajadzētu būt tiesībām apstrīdēt nemaksāšanu un to, ka apstrīdēšanu izskata platformas darbinieks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka platformas darbiniekiem, kas ir darba attiecībās, gaidīšanas laiku un pieejamību platformā uzskata par darba laiku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka visām tiešsaistes platformām ir jānodrošina pilnīga atbilstība ES tiesību aktiem, tostarp tiesību aktiem nediskriminācijas un datu aizsardzības jomā; uzsver, ka platformu darbiniekiem un — ar viņu piekrišanu — viņu pārstāvju ir jābūt pilnīgai piekļuvei visiem datiem, kas attiecas uz viņu pašu darbību, jāsaprot, kā tiek apstrādāta viņu persondati, jābūt informētiem par jebkādu platformas veikto darba ņēmēju klasificēšanu vai vērtēšanu, kas var ietekmēt nodarbinātības noteikumus vai darba apstākļus, un viņiem ir tiesības eksportēt savus vērtējumus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai platformas darbiniekiem būtu efektīvas tiesības uz datu pārnesamību, kā noteikts GDPR 20. un 88. pantā; uzskata, ka būtu jāizpēta iespēja ieviest portatīvu prasmju, klientu atsauksmju un reputācijas vērtējuma sertifikātu, kas tiktu atzīts starp līdzīgām platformām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka platformu darba raksturs un noteiktas darba vietas trūkums var izraisīt darba ņēmēju kontu apakšīrēšanu un nedeklarētu darbu; uzskata, ka būtu jāgarantē uzticami platformas lietotāja identitātes pārbaudes procesi, neveicot obligātu biometrisko datu apstrādi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka tiešsaistes darba platformu potenciālās efektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālo darba tirgu būtu jānosaka, pamatojoties uz godīgu konkurenci; uzsver — lai apstākļi konkurencei starp darba platformām un tradicionālajiem uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), būtu vienlīdzīgi, platformu ekonomikas dalībniekiem gluži tāpat kā jebkuras citas ekonomikas dalībniekiem ir jāmaksā nodokļi un sociālās iemaksas un jāievēro darba un sociālo tiesību aktu prasības; jo īpaši norāda, ka vajadzības gadījumā ir attiecīgi jāpielāgo saistītās politikas nostādnes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju nodrošināt, ka platformu darbinieki un darbinieki, kas strādā līdzīgos nodarbinātības veidos, kurus nodrošina tehnoloģiskas inovācijas, tiek iekļauti priekšlikumos par Eiropas sociālā nodrošinājuma numura (ESSN) izveidi un ka platformu darbā taisnīgas mobilitātes noteikumi tiek piemēroti nediskriminējoši; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst, ka platformu darba ekonomiku var izmantot sociāliem nolūkiem; aicina Komisiju un dalībvalstis darba platformu ekonomikā popularizēt sociālās ekonomikas modeļus un apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā, ņemot vērā to, ka sociālie uzņēmumi ir pierādījuši noturību Covid-19 krīzes laikā; |
| --- | --- |

33.

Citi ieteikumi

| 34. | atgādina, ka ievērojams skaits platformu pašreiz tiecas īstenot iekšējos noteikumus un programmas, lai saviem darbiniekiem radītu drošāku vidi, un uzskata, ka šāda prakse būtu jāveicina ar ES un valstu rīcību šajā jomā; aicina Komisiju apsvērt iespēju pēc rūpīga ietekmes novērtējuma izveidot Eiropas kvalitātes zīmi, ko piešķirtu platformām, kuras attiecībā uz platformu darbiniekiem īsteno labu praksi, lai lietotāji, darba ņēmēji un patērētāji varētu pieņemt apzinātus lēmumus, un kas pievērstu uzmanību platformām ar kvalitatīviem darba apstākļiem, kuru pamatā ir koplīgumi un īpaši laba pārredzamība; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka dati par platformu darbinieku skaitu un to sadalījumu pa nozarēm joprojām ir sadrumstaloti; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm apkopot ticamus un salīdzināmus datus par platformas darbiniekiem, lai gūtu precīzāku priekšstatu par digitālās darba platformas darbības mērogu un padziļinātu zināšanas par platformas darbinieku darba un nodarbinātības apstākļiem, tostarp sociālā nodrošinājuma segumu un ienākumu intervālu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina valstu nodarbinātības dienestus un Eiropas Nodarbinātības dienestu (EURES) tīklu labāk informēt par darba platformu piedāvātajām iespējām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis veicināt inovatīvus platformu darba veidus atbilstīgi Savienības un valstu tiesību aktiem un aicina Komisiju plānotajā tiesiskajā regulējumā atspoguļot kvalitatīvus darba apstākļus un saglabāt elastīgumu, vienlaikus nodrošinot darba ņēmēju tiesības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka platformu darbinieki var atteikties veikt darba uzdevumu, ja tas ir ārpus standartstundām un standartdienām vai ja viņi nav informēti par darba uzdevumu saskaņotajā minimālajā paziņošanas termiņā, neciešot no nelabvēlīgām sekām šāda atteikuma dēļ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vienlaikus aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt novatoriskus, efektīvus un sociāli izdevīgus pārrobežu risinājumus, kas nodrošina sociālo segumu un aizsardzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka garantēta darba ņēmēju tiesību ievērošana ir ilgtspējīgas tūrisma politikas būtiska sastāvdaļa; uzsver digitālo platformu un datu vākšanas pieaugošo nozīmi tūrisma darbībās; tāpēc uzsver būtisko lomu, kāda datu vākšanai par platformu darbiniekiem būs saistībā ar īsteni ilgtspējīgu tūrisma projektu īstenošanu, kuri nodrošina, ka ieguldījumi tūrismā un darbvietas sniedz labumu vietējām kopienām un darba ņēmējiem, vienlaikus veicinot taisnīgu peļņas sadali; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka tikai 22 % no darba ņēmējiem transporta nozarē ir sievietes, viņas ir mazāk nodarbinātas arī transporta un tūrisma nozares platformās, turklāt dati liecina, ka transporta nozares platformās nodarbinātām sievietēm ir sliktāki nodarbinātības un darba apstākļi nekā viņu kolēģiem vīriešiem; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.

(2)  OV L 186, 11.7.2019., 105. lpp.

(3)  OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.

(4)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(5)  OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/lv/pdf

(7)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9686-2019-INIT/lv/pdf

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0021.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0371.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0284.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0275.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0272.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0194.

(14)  OV C 202, 28.5.2021., 35. lpp.

(15)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(16)  OV C 331, 18.9.2018., 125. lpp.

(17)  OV C 331, 18.9.2018., 135. lpp.

(18)  OV C 334, 19.9.2018., 88. lpp.

(19)  https://www.etuc.org/system/files/document/file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf

(20)  Pētījums “The platform economy and precarious work”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, A departaments — Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politika, 2020. gada 11. septembris.

(21)  Pētījums “The Social Protection of Workers in the Platform Economy”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, A politikas departaments — Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politika, 2017. gada 7. decembris.

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy

(23)  Pētījums “Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work”, Eiropas Parlaments, Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts, Zinātniskās prognozes nodaļa, 2020. gada 23. decembris.

(24)  https://www.dw.com/pl/ue-chce-lepiej-chroni%C4%87-pracuj%C4%85cych-za-po%C5%9Brednictwem-platform-cyfrowych/a-56676431

(25)  Howard J., Nonstandard work arrangements and worker health and safety, American Journal of Industrial Medicine, 60. sējums, 1. izdevums, 2016., 1.–10. lpp.

(26)  SDO, World Employment and Social Outlook 2021, “The role of digital labour platforms in transforming the world of work”, 20. lpp.

(27)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_ document/ef18001en.pdf

(28)  Pētījums “The Social Protection of Workers in the Platform Economy”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, A politikas departaments — Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politika, 2017. gada 7. decembris, 34. lpp., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/614184/IPOL_STU(2017)614184_EN.pdf

(29)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE), Dzimumu līdztiesības indekss, 2020. gads, “Digitalisation and the future of work”, 14. lpp.

(30)  EIGE, Dzimumu līdztiesības indekss, 2020. gads, “Digitalisation and the future of work”, 98.–99. lpp.

(31)  EIGE, Dzimumu līdztiesības indekss, 2020. gads, “Digitalisation and the future of work”, 114. lpp.

(32)  SDO, World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work, 22. lpp.

(33)  Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, “Platform workers in Europe: Evidence from the COLLEEM survey” (2018) un“New evidence on platform workers in Europe: Results from the second COLLEEM survey” (2020).

(34)  Workplace Monitoring & Surveillance, Data & Society, Mateescu A., Nguyen A., Explainer: 2019. gada februāris.

(35)  Gender Equality Index Report 2020, Digitalisation and the future of work, 99. lpp.

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV L 157, 15.6.2016., 1. lpp.).

(37)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=PI_COM%3AAres% 282021%29102652

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/67

---

P9_TA(2021)0386

Zvejnieki par nākotni

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par tematu “Zvejnieki par nākotni: jaunas darbaspēka paaudzes piesaistīšana zvejniecības nozarei un darbvietu radīšana piekrastes kopienās” (2019/2161(INI))

(2022/C 117/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 2. un 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. panta 2. punkta a), d) un k) apakšpunktu un 9., 153. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 2. un 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. panta 2. punkta a), d) un k) apakšpunktu un 9., 153. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 349. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra Direktīvu (ES) 2017/159, ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (COGECA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra Direktīvu (ES) 2017/159, ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (COGECA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu par tematu “Zivsaimniecības sociālā dimensija” (izpētes atzinums) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 25. septembra atzinumu par tematu “Zivsaimniecības sociālā dimensija” (izpētes atzinums) (3),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS),

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS),

| — | ņemot vērā Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO),

| — | ņemot vērā Konvenciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) izveidi,

| — | ņemot vērā 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošumu,

| — | ņemot vērā 1993. gada Torremolinosas protokolu un 2012. gada Keiptaunas nolīgumu, ar ko atjaunina un groza Torremolinosas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada Torremolinosas protokolu un 2012. gada Keiptaunas nolīgumu, ar ko atjaunina un groza Torremolinosas konvenciju,

| — | ņemot vērā 1995. gada Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW-F), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW-F),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gada zivsaimniecības apkārtrakstu Nr. 966 “Safety at sea as an integral part of fisheries management” (Drošība jūrā kā zvejniecības pārvaldības neatņemama daļa), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2001. gada zivsaimniecības apkārtrakstu Nr. 966 “Safety at sea as an integral part of fisheries management” (Drošība jūrā kā zvejniecības pārvaldības neatņemama daļa),

| — | ņemot vērā FAO ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (Stāvoklis pasaules zvejniecībā un akvakultūrā 2020. gadā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (Stāvoklis pasaules zvejniecībā un akvakultūrā 2020. gadā),

| — | ņemot vērā SDO 2007. gada Konvenciju Nr. 188 par darbu zvejniecībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2007. gada Konvenciju Nr. 188 par darbu zvejniecībā,

| — | ņemot vērā SJO 2005. gada brīvprātīgās vadlīnijas par mazo zvejas kuģu uzbūvi, konstrukciju un aprīkojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SJO 2005. gada brīvprātīgās vadlīnijas par mazo zvejas kuģu uzbūvi, konstrukciju un aprīkojumu,

| — | ņemot vērā Europêche, COGECA Zivsaimniecības nodaļas un ETF 2020. gada decembra ziņojumu “Mutual Recognition of Certificates in the Sea Fishing Sector in Europe” (Apliecību savstarpēja atzīšana Eiropas jūras zvejniecības nozarē) (Bénodet ziņojums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Europêche, COGECA Zivsaimniecības nodaļas un ETF 2020. gada decembra ziņojumu “Mutual Recognition of Certificates in the Sea Fishing Sector in Europe” (Apliecību savstarpēja atzīšana Eiropas jūras zvejniecības nozarē) (Bénodet ziņojums),

| — | ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) 2019. gada pārskatu par negadījumiem un incidentiem jūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) 2019. gada pārskatu par negadījumiem un incidentiem jūrā,

| — | ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2019. gada 26. septembra ziņojumu “Social data in the EU fisheries sector” (Sociālie dati ES zivsaimniecības nozarē) (ZZTEK 19-03), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2019. gada 26. septembra ziņojumu “Social data in the EU fisheries sector” (Sociālie dati ES zivsaimniecības nozarē) (ZZTEK 19-03),

| — | ņemot vērā ZZTEK 2019. gada ekonomikas pārskatu par ES zvejas floti (ZZTEK 19-06) un 2020. gada ekonomikas pārskatu par ES zvejas floti (ZZTEK 20-06), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ZZTEK 2019. gada ekonomikas pārskatu par ES zvejas floti (ZZTEK 19-06) un 2020. gada ekonomikas pārskatu par ES zvejas floti (ZZTEK 20-06),

| — | ņemot vērā 2018. gada jūlijā publicētā Parlamenta Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta pētījuma “Training of Fishers” (Zvejnieku apmācība) secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada jūlijā publicētā Parlamenta Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta pētījuma “Training of Fishers” (Zvejnieku apmācība) secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departamenta padziļināto analīzi “The scope of EU labour law: Who is (not) covered by key directives?” (ES darba tiesību joma: uz ko (ne-)attiecas galvenās direktīvas?), kas publicēta 2020. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departamenta padziļināto analīzi “The scope of EU labour law: Who is (not) covered by key directives?” (ES darba tiesību joma: uz ko (ne-)attiecas galvenās direktīvas?), kas publicēta 2020. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par īpašiem kopējās zivsaimniecības politikas pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par īpašiem kopējās zivsaimniecības politikas pasākumiem sieviešu lomas palielināšanai (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0230/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0230/2021),

| A. | tā kā kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) ir jānodrošina, ka zvejniecība un akvakultūra ir ilgtermiņā sociāli, ekonomiski un vides ziņā ilgtspējīgas un ka šis mērķis ir jāturpina īstenot, lai saglabātu nozares pievilcību darbaspēkam; tā kā, lai panāktu sociālo ilgtspēju, zivsaimniecības politikā būtu jāintegrē un jāuzlabo darba apstākļi, veselība un drošība, apmācība, sociālā iekļaušana un pienācīgs dzīves līmenis; tā kā daudzās ES zvejnieku kopienās un reģionos zvejniecības un akvakultūras nozares sociālā nozīme ir svarīgāka par tiešo ekonomisko ieguldījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) ir jānodrošina, ka zvejniecība un akvakultūra ir ilgtermiņā sociāli, ekonomiski un vides ziņā ilgtspējīgas un ka šis mērķis ir jāturpina īstenot, lai saglabātu nozares pievilcību darbaspēkam; tā kā, lai panāktu sociālo ilgtspēju, zivsaimniecības politikā būtu jāintegrē un jāuzlabo darba apstākļi, veselība un drošība, apmācība, sociālā iekļaušana un pienācīgs dzīves līmenis; tā kā daudzās ES zvejnieku kopienās un reģionos zvejniecības un akvakultūras nozares sociālā nozīme ir svarīgāka par tiešo ekonomisko ieguldījumu;

| B. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā sabiedrības veselības krīze un tirdzniecības un tirgus traucējumi ir smagi skāruši zvejniekus visā Eiropā; tā kā, neraugoties uz drošības riskiem un zemajām zivju cenām, zvejnieki ir turpinājuši zveju, piegādājot augstas kvalitātes pārtiku; tā kā Covid-19 krīzes laikā zvejnieki ir tikuši atzīti par būtiskiem darba ņēmējiem, kas strādā kritiski svarīgās profesijās, nodrošinot svarīgu pārtikas piegādi; tā kā ES iestādēm ir viņiem jāpievērš sevišķa uzmanība kā būtiski svarīgiem profesionāļiem, ne vien viņu īstenotās funkcijas dēļ, bet arī ņemot vērā nozīmi saistībā ar Savienības nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā sabiedrības veselības krīze un tirdzniecības un tirgus traucējumi ir smagi skāruši zvejniekus visā Eiropā; tā kā, neraugoties uz drošības riskiem un zemajām zivju cenām, zvejnieki ir turpinājuši zveju, piegādājot augstas kvalitātes pārtiku; tā kā Covid-19 krīzes laikā zvejnieki ir tikuši atzīti par būtiskiem darba ņēmējiem, kas strādā kritiski svarīgās profesijās, nodrošinot svarīgu pārtikas piegādi; tā kā ES iestādēm ir viņiem jāpievērš sevišķa uzmanība kā būtiski svarīgiem profesionāļiem, ne vien viņu īstenotās funkcijas dēļ, bet arī ņemot vērā nozīmi saistībā ar Savienības nodrošinātību ar pārtiku;

| C. | tā kā dažu pēdējo gadu laikā Eiropas zvejniecības nozarē ir īstenotas lielas strukturālas pārmaiņas un pārstrukturēšana un būtiski samazināta flote, un tas ir atstājis sociālas sekas gan uz zvejniekiem, gan uz zvejas kopienām; tā kā ir aizvien vairāk nepieciešams uzlabot izpratni un tā kā vairāk uzmanības būtu jāpievērš zvejniecības sociālajai dimensijai, piemēram, novērtējot ietekmi uz sociālo jomu, kad tiek veikti ar KZP saistītu politikas priekšlikumu ietekmes novērtējumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažu pēdējo gadu laikā Eiropas zvejniecības nozarē ir īstenotas lielas strukturālas pārmaiņas un pārstrukturēšana un būtiski samazināta flote, un tas ir atstājis sociālas sekas gan uz zvejniekiem, gan uz zvejas kopienām; tā kā ir aizvien vairāk nepieciešams uzlabot izpratni un tā kā vairāk uzmanības būtu jāpievērš zvejniecības sociālajai dimensijai, piemēram, novērtējot ietekmi uz sociālo jomu, kad tiek veikti ar KZP saistītu politikas priekšlikumu ietekmes novērtējumi;

| D. | tā kā ir vajadzīga visaptveroša pieeja dažādām ES stratēģijām, tostarp ES Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam un stratēģijai “No lauka līdz galdam”; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir vajadzīga visaptveroša pieeja dažādām ES stratēģijām, tostarp ES Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam un stratēģijai “No lauka līdz galdam”;

| E. | tā kā ir jāņem vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jāņem vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā;

| F. | tā kā zvejniecības politikas izstrādi apdraud arī tas, ka šobrīd trūkst sistemātisku un visaptverošu datu un regulāras zinātniskas analīzes par KZP sociālajiem aspektiem; tā kā šādi dati varētu popularizēt zveju kā veiksmīgu profesionālo karjeru un veidu, kā sniegt ieguldījumu piekrastes kopienu iztikas nodrošināšanā, kā arī piesaistīt šai profesijai jauniešus; |
| --- | --- |

F.

tā kā zvejniecības politikas izstrādi apdraud arī tas, ka šobrīd trūkst sistemātisku un visaptverošu datu un regulāras zinātniskas analīzes par KZP sociālajiem aspektiem; tā kā šādi dati varētu popularizēt zveju kā veiksmīgu profesionālo karjeru un veidu, kā sniegt ieguldījumu piekrastes kopienu iztikas nodrošināšanā, kā arī piesaistīt šai profesijai jauniešus;

| G. | tā kā zvejniecība kopā ar akvakultūru visā pasaulē nodrošina pārtiku miljardiem cilvēku un tā kā saskaņā ar FAO šī nozare ir svarīgs nodarbinātības un ienākumu avots 10–12 % pasaules iedzīvotāju iztikas nodrošināšanai; tā kā turklāt ir aplēsts, ka ar pārējo zivsaimniecības vērtības ķēdi ir saistīti aptuveni 140 miljoni citu darbvietu, jo īpaši zivsaimniecības produktu apstrādes un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā zvejniecība kopā ar akvakultūru visā pasaulē nodrošina pārtiku miljardiem cilvēku un tā kā saskaņā ar FAO šī nozare ir svarīgs nodarbinātības un ienākumu avots 10–12 % pasaules iedzīvotāju iztikas nodrošināšanai; tā kā turklāt ir aplēsts, ka ar pārējo zivsaimniecības vērtības ķēdi ir saistīti aptuveni 140 miljoni citu darbvietu, jo īpaši zivsaimniecības produktu apstrādes un tirdzniecības jomā;

| H. | tā kā saskaņā ar ZZTEK ziņojumu 19-03 sievietes veidoja 5,4 % no kopējā nodarbināto skaita mazapjoma piekrastes flotē visā ES salīdzinājumā ar 1,9 % liela mēroga flotē un 2,3 % tāljūras zvejas flotē; tā kā sievietes tomēr veido lielāko daļu darbaspēka noteiktās darbībās — ieguvē vai audzēšanā daļēji dabiskā vidē (piemēram, gliemeņu bezlaivas zvejā) — un tā kā netiek reģistrēts sieviešu svarīgais darbs, kas tiek veikts citu darbību atbalstam, piemēram, konservēšanā un apstrādē, iesaiņošanā, tīklu siešanā un zivju izkraušanā un tīrīšanā; tā kā starp dalībvalstīm pastāv datu plaisa un sieviešu darbs un nozīmīgais ieguldījums nozarē netiek ņemts vērā un joprojām netiek pietiekami atzīts; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar ZZTEK ziņojumu 19-03 sievietes veidoja 5,4 % no kopējā nodarbināto skaita mazapjoma piekrastes flotē visā ES salīdzinājumā ar 1,9 % liela mēroga flotē un 2,3 % tāljūras zvejas flotē; tā kā sievietes tomēr veido lielāko daļu darbaspēka noteiktās darbībās — ieguvē vai audzēšanā daļēji dabiskā vidē (piemēram, gliemeņu bezlaivas zvejā) — un tā kā netiek reģistrēts sieviešu svarīgais darbs, kas tiek veikts citu darbību atbalstam, piemēram, konservēšanā un apstrādē, iesaiņošanā, tīklu siešanā un zivju izkraušanā un tīrīšanā; tā kā starp dalībvalstīm pastāv datu plaisa un sieviešu darbs un nozīmīgais ieguldījums nozarē netiek ņemts vērā un joprojām netiek pietiekami atzīts;

| I. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem (5) 2017. gadā ES zivsaimniecības nozarē bija nodarbināti kopā ap 180 000 cilvēku, no kuriem aptuveni trešā daļa strādāja akvakultūras apakšnozarē; tā kā no minētā kopskaita 41 000 cilvēku bija nodarbināti primārajā zvejniecības nozarē Spānijā un vēl 29 000 bija nodarbināti Itālijā, 21 000 — Grieķijā, 20 000 — Francijā un 14 700 — Portugālē; tā kā, lai gan Itālija, Grieķija un Portugāle 2017. gadā nodrošināja tikai 11 % no ES zvejas produkcijas, šīs trīs dalībvalstis atbilda 35,9 % darbvietu; tā kā šajā kontekstā Spānija, Francija un Portugāle ir dalībvalstis ar tālākajiem reģioniem, un tas palielina to jūras dimensiju, un tā kā zivsaimniecības nozarei šajos reģionos ir būtiska sociālekonomiskā nozīme; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem (5) 2017. gadā ES zivsaimniecības nozarē bija nodarbināti kopā ap 180 000 cilvēku, no kuriem aptuveni trešā daļa strādāja akvakultūras apakšnozarē; tā kā no minētā kopskaita 41 000 cilvēku bija nodarbināti primārajā zvejniecības nozarē Spānijā un vēl 29 000 bija nodarbināti Itālijā, 21 000 — Grieķijā, 20 000 — Francijā un 14 700 — Portugālē; tā kā, lai gan Itālija, Grieķija un Portugāle 2017. gadā nodrošināja tikai 11 % no ES zvejas produkcijas, šīs trīs dalībvalstis atbilda 35,9 % darbvietu; tā kā šajā kontekstā Spānija, Francija un Portugāle ir dalībvalstis ar tālākajiem reģioniem, un tas palielina to jūras dimensiju, un tā kā zivsaimniecības nozarei šajos reģionos ir būtiska sociālekonomiskā nozīme;

| J. | tā kā 2019. gadā publicētie Eurostat statistikas dati (6) liecina, ka 2018. gadā lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarē kopumā 14,4 % darba ņēmēju bija 65 gadus veci vai vecāki, un tā kā šajā nozarē tiek nodarbināts lielākais skaits pie šīs vecuma grupas piederošu cilvēku; tā kā, lai gan pie šīs vecuma grupas piederošu darba ņēmēju īpatsvars kopš 2008. gada ir pastāvīgi sarucis, faktiskais darba ņēmēju skaits šajā vecuma grupā nav atbilstīgi samazinājies; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2019. gadā publicētie Eurostat statistikas dati (6) liecina, ka 2018. gadā lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarē kopumā 14,4 % darba ņēmēju bija 65 gadus veci vai vecāki, un tā kā šajā nozarē tiek nodarbināts lielākais skaits pie šīs vecuma grupas piederošu cilvēku; tā kā, lai gan pie šīs vecuma grupas piederošu darba ņēmēju īpatsvars kopš 2008. gada ir pastāvīgi sarucis, faktiskais darba ņēmēju skaits šajā vecuma grupā nav atbilstīgi samazinājies;

| K. | tā kā zvejas nozarei ir būtiska nozīme, nodrošinot zivju piegādi sabiedrībai un uzturot pārtikas līdzsvaru dalībvalstīs un ES, un tā kā tai ir svarīga loma piekrastes kopienu sociāli ekonomiskajā labklājībā, vietēja mēroga attīstībā, nodarbinātībā, augšupēju un lejupēju saimniecisko darbību saglabāšanā un radīšanā un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā zvejas nozarei ir būtiska nozīme, nodrošinot zivju piegādi sabiedrībai un uzturot pārtikas līdzsvaru dalībvalstīs un ES, un tā kā tai ir svarīga loma piekrastes kopienu sociāli ekonomiskajā labklājībā, vietēja mēroga attīstībā, nodarbinātībā, augšupēju un lejupēju saimniecisko darbību saglabāšanā un radīšanā un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā;

| L. | tā kā ir jāņem vērā būtiskas atšķirības attiecībā uz flotēm, flotes segmentiem, mērķa sugām, zvejas rīkiem, produktivitāti, patērētāju izvēli un zivju patēriņu uz vienu iedzīvotāju dalībvalstīs papildus zvejas nozares īpatnībām, kas izriet no tās sociālās struktūras, tirgvedības veidiem, kā arī no strukturālajām un dabiskajām zvejas reģionu atšķirībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāņem vērā būtiskas atšķirības attiecībā uz flotēm, flotes segmentiem, mērķa sugām, zvejas rīkiem, produktivitāti, patērētāju izvēli un zivju patēriņu uz vienu iedzīvotāju dalībvalstīs papildus zvejas nozares īpatnībām, kas izriet no tās sociālās struktūras, tirgvedības veidiem, kā arī no strukturālajām un dabiskajām zvejas reģionu atšķirībām;

| M. | tā kā ar Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar KZP tika ieviesta sociālo rādītāju vākšana attiecībā uz ES zvejas floti, akvakultūras un zivju apstrādes nozari; tā kā, sākot ar 2018. gadu, ik pēc trim gadiem ir jāvāc sociālie mainīgie lielumi, kas ietver: nodarbinātību sadalījumā pēc dzimuma, pilnslodzes nodarbinātību sadalījumā pēc dzimuma, neapmaksātu darbu sadalījumā pēc dzimuma, nodarbinātību sadalījumā pēc vecuma, nodarbinātību sadalījumā pēc izglītības līmeņa, nodarbinātību sadalījumā pēc valstspiederības, nodarbinātību sadalījumā pēc nodarbinātības statusa un kopējo valsts pilnslodzes nodarbinātību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar KZP tika ieviesta sociālo rādītāju vākšana attiecībā uz ES zvejas floti, akvakultūras un zivju apstrādes nozari; tā kā, sākot ar 2018. gadu, ik pēc trim gadiem ir jāvāc sociālie mainīgie lielumi, kas ietver: nodarbinātību sadalījumā pēc dzimuma, pilnslodzes nodarbinātību sadalījumā pēc dzimuma, neapmaksātu darbu sadalījumā pēc dzimuma, nodarbinātību sadalījumā pēc vecuma, nodarbinātību sadalījumā pēc izglītības līmeņa, nodarbinātību sadalījumā pēc valstspiederības, nodarbinātību sadalījumā pēc nodarbinātības statusa un kopējo valsts pilnslodzes nodarbinātību;

| N. | tā kā saskaņā ar ZZTEK ziņojumu 19-03 par sociālajiem datiem ES zivsaimniecības nozarē 2017. gadā ES zvejas flotē bija nodarbināti apmēram 150 000 cilvēku un tas atbilda aptuveni 99 000 pilnslodzes ekvivalentu; tā kā lielākā daļa darba ņēmēju ES zvejas flotē (96 %) bija vīrieši un 4 % bija sievietes; tā kā saskaņā ar paziņotajiem datiem par vecumu ES zvejas flotē lielāko īpatsvaru veidoja vecuma grupa 40–64 gadi (58 %) un tai sekoja 25–39 gadu vecuma grupa (26 %), savukārt vēl 7 % nodarbināto bija vecāki par 65 gadiem, 5 % piederēja pie 15–24 gadu vecuma grupas un 4 % zvejnieku vecums nebija zināms; tā kā dažādās dalībvalstīs vecuma profili ievērojami atšķiras: Igaunijā 31 % zvejnieku bija vecāki par 65 gadiem, savukārt daudzās citās dalībvalstīs šī pati kategorija veido tikai ļoti nelielu daļu no zvejnieku skaita (1 % Beļģijā un Vācijā un 2 % Somijā); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar ZZTEK ziņojumu 19-03 par sociālajiem datiem ES zivsaimniecības nozarē 2017. gadā ES zvejas flotē bija nodarbināti apmēram 150 000 cilvēku un tas atbilda aptuveni 99 000 pilnslodzes ekvivalentu; tā kā lielākā daļa darba ņēmēju ES zvejas flotē (96 %) bija vīrieši un 4 % bija sievietes; tā kā saskaņā ar paziņotajiem datiem par vecumu ES zvejas flotē lielāko īpatsvaru veidoja vecuma grupa 40–64 gadi (58 %) un tai sekoja 25–39 gadu vecuma grupa (26 %), savukārt vēl 7 % nodarbināto bija vecāki par 65 gadiem, 5 % piederēja pie 15–24 gadu vecuma grupas un 4 % zvejnieku vecums nebija zināms; tā kā dažādās dalībvalstīs vecuma profili ievērojami atšķiras: Igaunijā 31 % zvejnieku bija vecāki par 65 gadiem, savukārt daudzās citās dalībvalstīs šī pati kategorija veido tikai ļoti nelielu daļu no zvejnieku skaita (1 % Beļģijā un Vācijā un 2 % Somijā);

| O. | tā kā 2017. gadā 52 % ES zvejas flotē nodarbināto cilvēku bija zems izglītības līmenis, 24 % — vidējs izglītības līmenis un 4 % — augsts izglītības līmenis; tā kā salīdzinoši lielai daļai zvejas nozarē strādājošo izglītības līmenis nebija zināms (20 % darba ņēmēju) un tas varētu nozīmēt, ka šis jautājums var šķist sensitīvs; tā kā izglītības līmenis dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķīrās: tikai 1 % portugāļu zvejnieku bija augsts izglītības līmenis, savukārt Zviedrijā attiecīgais rādītājs bija 21 %; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2017. gadā 52 % ES zvejas flotē nodarbināto cilvēku bija zems izglītības līmenis, 24 % — vidējs izglītības līmenis un 4 % — augsts izglītības līmenis; tā kā salīdzinoši lielai daļai zvejas nozarē strādājošo izglītības līmenis nebija zināms (20 % darba ņēmēju) un tas varētu nozīmēt, ka šis jautājums var šķist sensitīvs; tā kā izglītības līmenis dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķīrās: tikai 1 % portugāļu zvejnieku bija augsts izglītības līmenis, savukārt Zviedrijā attiecīgais rādītājs bija 21 %;

| P. | tā kā 2017. gadā lielākā daļa (86 %) ES zvejas flotē nodarbināto cilvēku bija tās valsts valstspiederīgie, kurā viņi strādāja, tam sekoja pie ES vai EEZ nepiederošu valstu valstspiederīgie (8 %), darba ņēmēji, kuru valstspiederība nebija zināma (3 %), citu ES valstu valstspiederīgie (3 %) un EEZ valstu valstspiederīgie (0,1 %); tā kā attiecīgās valsts valstspiederīgo īpatsvars dažādu dalībvalstu flotēs ievērojami atšķīrās: 27 % no Īrijas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem nebija Īrijas valstspiederības un 36 % no Beļģijas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem nebija Beļģijas valstspiederības; tā kā turpretī 94 % darba ņēmēju, kas strādāja Itālijas flotē, bija dzimuši itālieši, 99 % darba ņēmēju Portugāles flotē bija Portugāles valstspiederīgie un visi Bulgārijas flotē nodarbinātie cilvēki bija Bulgārijas valstspiederīgie; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2017. gadā lielākā daļa (86 %) ES zvejas flotē nodarbināto cilvēku bija tās valsts valstspiederīgie, kurā viņi strādāja, tam sekoja pie ES vai EEZ nepiederošu valstu valstspiederīgie (8 %), darba ņēmēji, kuru valstspiederība nebija zināma (3 %), citu ES valstu valstspiederīgie (3 %) un EEZ valstu valstspiederīgie (0,1 %); tā kā attiecīgās valsts valstspiederīgo īpatsvars dažādu dalībvalstu flotēs ievērojami atšķīrās: 27 % no Īrijas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem nebija Īrijas valstspiederības un 36 % no Beļģijas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem nebija Beļģijas valstspiederības; tā kā turpretī 94 % darba ņēmēju, kas strādāja Itālijas flotē, bija dzimuši itālieši, 99 % darba ņēmēju Portugāles flotē bija Portugāles valstspiederīgie un visi Bulgārijas flotē nodarbinātie cilvēki bija Bulgārijas valstspiederīgie;

| Q. | tā kā 61 % no 2017. gadā ES zvejas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem bija darba ņēmēji un 36 % — kuģu īpašnieki un nodarbinātības statuss dažādās dalībvalstīs bija ļoti atšķirīgs: Beļģijas flotē darba ņēmēja statuss bija 100 % nodarbināto, bet Zviedrijas flotē — tikai 28 %; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 61 % no 2017. gadā ES zvejas flotē nodarbinātajiem cilvēkiem bija darba ņēmēji un 36 % — kuģu īpašnieki un nodarbinātības statuss dažādās dalībvalstīs bija ļoti atšķirīgs: Beļģijas flotē darba ņēmēja statuss bija 100 % nodarbināto, bet Zviedrijas flotē — tikai 28 %;

| R. | tā kā, neraugoties uz to, lielākā daļa dalībvalstu un ES ekonomiskie partneri zvejniecības nozarē bieži norāda uz zvejas darbību nodrošināto ienākumu nestabilitāti dažās nozarēs, kas ir faktors tam, ka jaunieši neinteresējas par zvejniecību (pēdējos gados šī tendence ir pieaugusi), un kas rada papildu grūtības saglabāt darbības, kuras ietekmē darbvietu zaudēšana piekrastes kopienās; |
| --- | --- |

R.

tā kā, neraugoties uz to, lielākā daļa dalībvalstu un ES ekonomiskie partneri zvejniecības nozarē bieži norāda uz zvejas darbību nodrošināto ienākumu nestabilitāti dažās nozarēs, kas ir faktors tam, ka jaunieši neinteresējas par zvejniecību (pēdējos gados šī tendence ir pieaugusi), un kas rada papildu grūtības saglabāt darbības, kuras ietekmē darbvietu zaudēšana piekrastes kopienās;

| S. | tā kā, neraugoties uz to, lielākā daļa dalībvalstu un ES ekonomiskie partneri zvejniecības nozarē bieži norāda, ka jauniešus neinteresē zvejniecība; šis apstāklis pirmo reizi tika atzīts vismaz pirms divdesmit gadiem un rada papildu grūtības nozarē kopumā, kā arī saasina sociālās problēmas kontinenta un aizjūras reģionu piekrastes kopienās; |
| --- | --- |

S.

tā kā, neraugoties uz to, lielākā daļa dalībvalstu un ES ekonomiskie partneri zvejniecības nozarē bieži norāda, ka jauniešus neinteresē zvejniecība; šis apstāklis pirmo reizi tika atzīts vismaz pirms divdesmit gadiem un rada papildu grūtības nozarē kopumā, kā arī saasina sociālās problēmas kontinenta un aizjūras reģionu piekrastes kopienās;

| T. | tā kā ir jāatzīst un jāņem vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes un pastāvīgie strukturālie ierobežojumi; uzsver, ka zivsaimniecības nozarei ir svarīga loma šo reģionu sociālekonomiskajā stāvoklī, nodarbinātībā un ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanā un ka ilgtspējīgas zilās ekonomikas jomā pastāv iespējas nodarbinātības izaugsmei; uzsver, ka tālāko reģionu ģeogrāfiskā atrašanās vieta nozīmē, ka tie atrodas privileģētā situācijā attiecībā uz piekrastes un okeāna teritoriju uzraudzību un kontroli, un tas būtu jāizmanto ES centienos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir jāatzīst un jāņem vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes un pastāvīgie strukturālie ierobežojumi; uzsver, ka zivsaimniecības nozarei ir svarīga loma šo reģionu sociālekonomiskajā stāvoklī, nodarbinātībā un ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanā un ka ilgtspējīgas zilās ekonomikas jomā pastāv iespējas nodarbinātības izaugsmei; uzsver, ka tālāko reģionu ģeogrāfiskā atrašanās vieta nozīmē, ka tie atrodas privileģētā situācijā attiecībā uz piekrastes un okeāna teritoriju uzraudzību un kontroli, un tas būtu jāizmanto ES centienos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju;

| U. | tā kā ES NNN zvejas regulā (7) ir ņemtas vērā tikai nelikumīgi nozvejotas zivis un tā nenodrošina, ka ir aizliegta arī tāda zveja, kas saistīta ar nopietniem darba tiesību pārkāpumiem un pamata cilvēktiesību pārkāpumiem uz zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES NNN zvejas regulā (7) ir ņemtas vērā tikai nelikumīgi nozvejotas zivis un tā nenodrošina, ka ir aizliegta arī tāda zveja, kas saistīta ar nopietniem darba tiesību pārkāpumiem un pamata cilvēktiesību pārkāpumiem uz zvejas kuģiem;

| V. | tā kā saskaņā ar FAO datiem zvejnieku izdzīvošana ir atkarīga no viņu kuģiem un riski atšķiras atkarībā no katra zvejas veida, zvejas vietām un laikapstākļiem, kuģa lieluma, aprīkojuma un katra zvejnieka uzdevumiem; tā kā uz lielākiem kuģiem zvejas rīki un cits smagais aprīkojums apkalpei rada vērā ņemamu dzīvības apdraudējumu vai traumu risku, savukārt uz maziem kuģiem var pastāvēt ievērojams risks apgāzties, velkot lielu lomu, tikt pārpludinātiem vētru laikā vai avarēt, saduroties ar lielāku kuģi; tā kā tāpēc ar katru atšķirīgo zvejas darbību un kuģa lielumu ir saistīti dažādi drošības apdraudējumi; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar FAO datiem zvejnieku izdzīvošana ir atkarīga no viņu kuģiem un riski atšķiras atkarībā no katra zvejas veida, zvejas vietām un laikapstākļiem, kuģa lieluma, aprīkojuma un katra zvejnieka uzdevumiem; tā kā uz lielākiem kuģiem zvejas rīki un cits smagais aprīkojums apkalpei rada vērā ņemamu dzīvības apdraudējumu vai traumu risku, savukārt uz maziem kuģiem var pastāvēt ievērojams risks apgāzties, velkot lielu lomu, tikt pārpludinātiem vētru laikā vai avarēt, saduroties ar lielāku kuģi; tā kā tāpēc ar katru atšķirīgo zvejas darbību un kuģa lielumu ir saistīti dažādi drošības apdraudējumi;

| W. | tā kā attiecībā uz negadījumiem un incidentiem jūrā visbiežāk no visiem jūras kuģiem tiek zaudēti zvejas kuģi, lai gan zveja nav darbība, kas izraisa visvairāk negadījumu; tā kā 2018. gadā par 40 % pieauga tādu incidentu skaits, kuros iesaistīti zvejas kuģi; |
| --- | --- |

W.

tā kā attiecībā uz negadījumiem un incidentiem jūrā visbiežāk no visiem jūras kuģiem tiek zaudēti zvejas kuģi, lai gan zveja nav darbība, kas izraisa visvairāk negadījumu; tā kā 2018. gadā par 40 % pieauga tādu incidentu skaits, kuros iesaistīti zvejas kuģi;

| X. | tā kā zvejniecības nozarē katru gadu iet bojā 32 000 cilvēki, nemaz nepieminot tūkstošus cilvēku, kas cieš vairāk vai mazāk smagos negadījumos; tā kā turklāt, kā norādījušas arī profesionālās organizācijas, pēdējos gados ir satraucoši palielinājusies šajā grūtajā arodā strādājošo saslimstība ar arodslimībām; |
| --- | --- |

X.

tā kā zvejniecības nozarē katru gadu iet bojā 32 000 cilvēki, nemaz nepieminot tūkstošus cilvēku, kas cieš vairāk vai mazāk smagos negadījumos; tā kā turklāt, kā norādījušas arī profesionālās organizācijas, pēdējos gados ir satraucoši palielinājusies šajā grūtajā arodā strādājošo saslimstība ar arodslimībām;

| Y. | tā kā zveja galu galā ir fiziski smaga nodarbe, kas rada nopietnu veselības un drošības apdraudējumu tajā iesaistītajiem cilvēkiem; tā kā SDO 2007. gadā pieņemtā konvencijā atzina šo problēmu un aicināja konvenciju ratificējušās valstis garantēt drošus un veselībai nekaitīgus darba apstākļus šajā nozarē; |
| --- | --- |

Y.

tā kā zveja galu galā ir fiziski smaga nodarbe, kas rada nopietnu veselības un drošības apdraudējumu tajā iesaistītajiem cilvēkiem; tā kā SDO 2007. gadā pieņemtā konvencijā atzina šo problēmu un aicināja konvenciju ratificējušās valstis garantēt drošus un veselībai nekaitīgus darba apstākļus šajā nozarē;

| Z. | tā kā, neraugoties uz incidentu skaita pieaugumu, negadījumos un incidentos uz zvejas kuģiem bojāgājušo skaitam ir tendence samazināties un tā kā pārliecinoši lielākās daļas incidentu pamatā ir cilvēka faktors (62,4 %), savukārt otrs biežākais incidentu cēlonis ir sistēmas vai aprīkojuma atteice (23,2 %); tā kā trīs ar cilvēka darbību saistītie faktori, par kuriem visbiežāk ziņots, ka tie bijuši pamatā negadījumiem uz zvejas kuģiem, ir kuģa personāla nepietiekama informētība par drošību, zināšanu trūkums un neatbilstīgas darba metodes; tā kā visus šos faktorus nevar skatīt šķirti no zvejas ienākumu jautājuma; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, neraugoties uz incidentu skaita pieaugumu, negadījumos un incidentos uz zvejas kuģiem bojāgājušo skaitam ir tendence samazināties un tā kā pārliecinoši lielākās daļas incidentu pamatā ir cilvēka faktors (62,4 %), savukārt otrs biežākais incidentu cēlonis ir sistēmas vai aprīkojuma atteice (23,2 %); tā kā trīs ar cilvēka darbību saistītie faktori, par kuriem visbiežāk ziņots, ka tie bijuši pamatā negadījumiem uz zvejas kuģiem, ir kuģa personāla nepietiekama informētība par drošību, zināšanu trūkums un neatbilstīgas darba metodes; tā kā visus šos faktorus nevar skatīt šķirti no zvejas ienākumu jautājuma;

| AA. | tā kā 2019. gadā 64,9 % no ES 28 dalībvalstu zvejas flotes kuģiem bija vismaz 25 gadus veci (8) un visas flotes vidējais vecums bija 29,9 gadi (9), kas nozīmē, ka ļoti liela daļa flotes ir veca un uz to nevar paļauties, lai nodrošinātu labākos darbības un drošības apstākļus, tāpēc pieaug risks un darbības kļūst smagākas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 2019. gadā 64,9 % no ES 28 dalībvalstu zvejas flotes kuģiem bija vismaz 25 gadus veci (8) un visas flotes vidējais vecums bija 29,9 gadi (9), kas nozīmē, ka ļoti liela daļa flotes ir veca un uz to nevar paļauties, lai nodrošinātu labākos darbības un drošības apstākļus, tāpēc pieaug risks un darbības kļūst smagākas;

| AB. | tā kā drošības jautājumi — zveja tiek vispārēji uzskatīta par riskantu arodu —, darba uz zvejas kuģiem smagais raksturs, neparedzamie ienākumi un garantēta stabila un regulāra atalgojuma trūkums ir nozīmīgi faktori, kas ietekmē to, ka jauniešus neinteresē zveja, un tādējādi apdraud paaudžu nomaiņu zivsaimniecības nozarē un visas zvejas nozares nākotni; |
| --- | --- |

AB.

tā kā drošības jautājumi — zveja tiek vispārēji uzskatīta par riskantu arodu —, darba uz zvejas kuģiem smagais raksturs, neparedzamie ienākumi un garantēta stabila un regulāra atalgojuma trūkums ir nozīmīgi faktori, kas ietekmē to, ka jauniešus neinteresē zveja, un tādējādi apdraud paaudžu nomaiņu zivsaimniecības nozarē un visas zvejas nozares nākotni;

| AC. | tā kā jau pirms divdesmit gadiem tika konstatēts, ka zvejnieku apliecību un pamatapmācības standartizācijas trūkums, tāpat kā dalībvalstu nepietiekama sadarbība zvejnieku apliecību un pamatapmācības savstarpējas atzīšanas jomā ir ierobežojošs faktors, tomēr tas joprojām nav novērsts; |
| --- | --- |

AC.

tā kā jau pirms divdesmit gadiem tika konstatēts, ka zvejnieku apliecību un pamatapmācības standartizācijas trūkums, tāpat kā dalībvalstu nepietiekama sadarbība zvejnieku apliecību un pamatapmācības savstarpējas atzīšanas jomā ir ierobežojošs faktors, tomēr tas joprojām nav novērsts;

| AD. | tā kā ES flotes ekonomikas snieguma rezultāti kopumā liecina par to, ka, skatot visu floti kopumā, kopš 2013. gada ir uzlabojušies zvejnieku ienākumi un ik gadu palielinājusies peļņa un vidējā izpeļņa; tā kā sīka analīze atsevišķu dalībvalstu, jūras baseinu un zvejas flotu līmenī liecina, ka šīs tendences nav pilnībā vispārināmas, ir atkarīgas no flotes veida un pieejamajām kvotām un jo īpaši neatbilst ES mazapjoma piekrastes flotei raksturīgajām tendencēm; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ES flotes ekonomikas snieguma rezultāti kopumā liecina par to, ka, skatot visu floti kopumā, kopš 2013. gada ir uzlabojušies zvejnieku ienākumi un ik gadu palielinājusies peļņa un vidējā izpeļņa; tā kā sīka analīze atsevišķu dalībvalstu, jūras baseinu un zvejas flotu līmenī liecina, ka šīs tendences nav pilnībā vispārināmas, ir atkarīgas no flotes veida un pieejamajām kvotām un jo īpaši neatbilst ES mazapjoma piekrastes flotei raksturīgajām tendencēm;

| AE. | tā kā saskaņā ar ZZTEK 2019. gada ekonomikas pārskatu zvejas kuģu skaits, zvejas kapacitāte un nozares radītā tiešā nodarbinātība gadu pēc gada pastāvīgi samazinās, lai gan zivju krājumu stāvoklis ES kopumā uzlabojas; |
| --- | --- |

AE.

tā kā saskaņā ar ZZTEK 2019. gada ekonomikas pārskatu zvejas kuģu skaits, zvejas kapacitāte un nozares radītā tiešā nodarbinātība gadu pēc gada pastāvīgi samazinās, lai gan zivju krājumu stāvoklis ES kopumā uzlabojas;

| AF. | tā kā vērā ņemamai zvejnieku daļai dažās dalībvalstīs ir zemi un neregulāri ienākumi, tāpēc viņi atrodas nestabilā situācijā un viņiem nav nodrošināta pietiekama sociālā aizsardzība; tā kā tas ir vēl viens faktors, kas mazina zvejas pievilcību jauniešu vidū; |
| --- | --- |

AF.

tā kā vērā ņemamai zvejnieku daļai dažās dalībvalstīs ir zemi un neregulāri ienākumi, tāpēc viņi atrodas nestabilā situācijā un viņiem nav nodrošināta pietiekama sociālā aizsardzība; tā kā tas ir vēl viens faktors, kas mazina zvejas pievilcību jauniešu vidū;

| AG. | tā kā 2000. gadā publicētajā Bénodet ziņojumā izvirzīto jautājumu “Zivis nāk no jūras, bet no kurienes nāks turpmākie zvejnieki?” divas desmitgades vēlāk var sīkāk pārformulēt šādi: “Zivis nāk no jūras, un zvejnieki ir zivju un jūras sargi, taču kā mēs spēsim papildināt to krājumus un no kurienes nāks turpmākie zvejnieki?”; |
| --- | --- |

AG.

tā kā 2000. gadā publicētajā Bénodet ziņojumā izvirzīto jautājumu “Zivis nāk no jūras, bet no kurienes nāks turpmākie zvejnieki?” divas desmitgades vēlāk var sīkāk pārformulēt šādi: “Zivis nāk no jūras, un zvejnieki ir zivju un jūras sargi, taču kā mēs spēsim papildināt to krājumus un no kurienes nāks turpmākie zvejnieki?”;

| AH. | tā kā būtu arī jāuzsver dzīves līmeņa uzlabošanas iespējas, ko nodrošina un arī turpmāk var nodrošināt jūras zvejniecība; |
| --- | --- |

AH.

tā kā būtu arī jāuzsver dzīves līmeņa uzlabošanas iespējas, ko nodrošina un arī turpmāk var nodrošināt jūras zvejniecība;

| AI. | tā kā jaunieši, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību kā zvejnieki, saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, jo īpaši saistībā ar zvejas iespēju iedalīšanas sistēmu un tās ietekmi uz zvejas kuģu cenām; |
| --- | --- |

AI.

tā kā jaunieši, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību kā zvejnieki, saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, jo īpaši saistībā ar zvejas iespēju iedalīšanas sistēmu un tās ietekmi uz zvejas kuģu cenām;

| AJ. | tā kā Komisijai līdz 2022. gada 31. decembrim ir jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par KZP īstenošanu, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Komisijai līdz 2022. gada 31. decembrim ir jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par KZP īstenošanu,

Labāka informācija par zivsaimniecības nozarē aktīvajiem iedzīvotājiem un viņu profilēšana

| 1. | uzsver, ka ir jāuzlabo veids, kā tiek vākta un regulāri un sistemātiski darīta pieejama informācija par aktīvajiem iedzīvotājiem zvejniecības un akvakultūras ražošanas nozarē un visā vērtības ķēdē ES līmenī un sadalījumā pa dalībvalstīm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka plašā lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības sektora statistikas datu apkopošana var apslēpt vai maskēt situācijas un variācijas un tas negatīvi ietekmētu ikvienu no šīm nozarēm; uzsver — lai gan tās visas ir primārās ražošanas nozares, tajās īstenotās darbības nav savstarpēji saistītas un zvejniecības gadījumā tās pat nenotiek tajā pašā vidē vai ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka, tāpat kā attiecībā uz krājumu un dzīvotņu pārvaldību, nozares sociālās attīstības — jo īpaši nodarbinātības attīstības — pārvaldībai un uzraudzībai ļoti svarīgas ir labākās zinātniskās atziņas, kas pamatotas ar uzticamiem, aktualizētiem datiem ar saskaņoti paplašinātām laikrindām visās dalībvalstīs, jo bez tām nebūs iespējams veikt turpmākus pasākumus un pilnībā īstenot vienu no trim KZP satvarā atbalstītajiem ilgtspējas pīlāriem, proti, sociālo pīlāru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka informācija, ko sniegušas dažādas struktūras, šķiet liecinām par ES zvejas kuģu apkalpju novecošanu, taču, tāpat kā saistībā ar zvejniecības pārvaldību un veikto pasākumu pielāgošanu, darbību pārvaldība, uzraudzība un īstenošana būtu jādiferencē atkarībā no ģeogrāfiskā apgabala, zvejas flotes un izmantotajiem zvejas rīkiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju, jo īpaši Eurostat, un dalībvalstis ņemt vērā nodarbinātības tendences, ne vien saistībā ar kopējo darbvietu skaitu, bet arī attiecībā uz zvejniecības un akvakultūras nozarē un, ja iespējams, arī zvejniecības un akvakultūras vērtības ķēdē strādājošo iedzīvotāju apmācības līmeni un dzimuma un vecuma struktūru, šajā sakarībā sagatavojot tikpat detalizētus datus kā tos, kas pieejami saimnieciskās darbības un nozares snieguma īpašai uzraudzībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē pirmo ZZTEK ziņojumu par ES zivsaimniecības nozares sociālajiem datiem, kurā sniegts visaptverošs pārskats par ES datu vākšanas sistēmā savāktajiem sociālajiem datiem; uzsver, ka ir jāņem vērā šā pirmā ziņojuma secinājumi, un tādēļ prasa turpmākajos ZZTEK ziņojumos par sociālajiem datiem precizēt pašreizējos sociālos rādītājus un šajā nolūkā pienācīgi definēt personas, kas uzskatāmas par daļu no zivsaimniecības darbaspēka, iekļaut jaunus analīzes elementus, integrējot rādītājus, kas saistīti ar KZP vispārējiem sociālajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmēju aizsardzību, izglītību un apmācību, ienākumiem un drošību, un izmantot atbilstošu ģeogrāfisko mērogu — zemāku par valsts līmeni, ņemot vērā, ka ir vajadzība pēc informācijas par faktisko situāciju reģionālā un pat vietējā līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ES statistikas dienests Eurostat sadarbībā ar Portugāles, Spānijas un Francijas un to attiecīgo tālāko reģionu statistikas dienestiem ir izveidojis tīmekļa vietni, kurā sniegti dati par tālākajiem reģioniem (10); tomēr pauž nožēlu par to, ka tajā joprojām nav sniegti dati par zivsaimniecības nozari, ņemot vērā tās nozīmi šo reģionu ekonomikā; mudina Komisiju un jo īpaši Eurostat apkopot uzticamus un aktualizētus datus par zilo ekonomiku un izmaiņām zivsaimniecības nozares darba tirgū, zvejnieku vidējo ienākumu izmaiņām, viņu apmācības līmeņiem, dalību sadalījumā pa dzimuma un vecuma grupām, kā arī datus par šo darbību apmēru un rezultātiem tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

7.

Labāki darba un dzīves apstākļi uz kuģa drošības uzlabošanas nolūkā

| 8. | norāda — lai gan drošības apstākļi uz kuģiem ir uzlabojušies, jo īpaši uz lielākiem kuģiem, EMSA reģistrēto incidentu un negadījumu skaits 2018. gadā bija palielinājies par 40 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, neraugoties uz to, ka nāves gadījumu skaits pēdējos gados ir pastāvīgi samazinājies; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka EMSA ir atbildīga par iejaukšanos un datu vākšanu tikai attiecībā uz tādiem incidentiem un nelaimes gadījumiem jūrā, kuros iesaistīti par 15 metriem garāki zvejas kuģi, vai arī situācijās, kad negadījumos ir iesaistīti par 15 metriem īsāki kuģi, uz kuriem attiecas Direktīva 2009/18/EK (11), un ka līdz ar to noteikti ir daudz vairāk negadījumu un incidentu, kuros iesaistīti zvejas kuģi, nekā uzskaitīts EMSA gada ziņojumos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka NNN zveja ES jūras zonās rada negodīgu konkurenci Eiropas zvejniekiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju palīdzēt valstu iestādēm sistēmu iegādē, lai tās varētu konstatēt NNN zvejas darbības un ziņot par tām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka profesionālas jūrniecības darbības kopumā tiek uzskatītas par ļoti riskantām un bīstamām, jo īpaši zveja, un ka stāvokli pasliktina tas, ka 85 % no ES kuģiem ir mazapjoma piekrastes kuģi (kuģa kopējais garums mazāks par 12 metriem) un tāpēc ir pakļauti lielākam riskam, ko rada nelabvēlīgi laikapstākļi un darbība tuvu krastam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka uz mazapjoma piekrastes kuģiem ir grūtāk nodrošināt aizsardzības telpas un uzlabot darba apstākļus, turklāt pastāv risks arī saistībā ar to, ka ievērojama daļa šīs flotes ir veca; uzsver, ka šie kuģi ir īpaši neaizsargāti pret nozīmīgām meteoroloģiskām parādībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir vajadzīga ilgstoša un koordinēta rīcība visos līmeņos un politikas jomās ar mērķi mazināt klimata pārmaiņu sekas un palielināt spēju tām pielāgoties, stiprināt noturību un vienlaikus nodrošināt apstākļus, kas garantē zvejnieku drošību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka piekrastes reģioni un jo īpaši tālākie reģioni vēsturiski ir atkarīgi no zvejniecības, ka tos jau tagad ietekmē klimata pārmaiņu sekas un ka tiem būtu jāsaņem finansiāls atbalsts, lai šīs sekas mazinātu, pielāgotos tām un cīnītos pret tām, nostiprinātu nodarbinātību zivsaimniecības nozarē un attīstītu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, radot jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — neraugoties uz starptautiskajiem un ES centieniem uzlabot drošības apstākļus uz kuģiem, jo īpaši uz zvejas kuģiem, starptautiskās konvencijas, kurās paredzēti noteikumi un sistēmas kuģu un uz tiem esošo personu aizsardzībai, galvenokārt attiecas uz lielākiem kuģiem, lai gan daudzās dalībvalstīs ir pieņemti valsts noteikumi par pasākumiem saistībā ar mazāku kuģu aizsardzību un dzīves apstākļiem uz tiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par starptautiskajās konvencijās paredzētajām atkāpēm mazapjoma kuģiem attiecībā uz nesaistošiem darba un drošības standartiem, kuru rezultātā zvejniekiem, kas strādā noteiktos flotes segmentos un atsevišķās dalībvalstīs var būt mazāk labvēlīgi vispārējie dzīves un darba apstākļi; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis ātri un saskaņoti rīkoties, lai piemērotu vienlīdzīgus standarta nosacījumus un palīdzētu visiem zvejas kuģiem tos ievērot, jo šie kuģi ir mazu piekrastes kopienu ekonomikas un identitātes pamatpīlāri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti uzsver, ka darba un dzīves apstākļus uz kuģa nevar skatīt atsevišķi no drošības apstākļiem; uzskata, ka labi darba un dzīves apstākļi uz kuģiem un to atbilstoša modernizēšana, tāpat kā zvejnieku atpūtas laiks, uzlabo drošības apstākļus, kādos tiek veiktas zvejas darbības, un tas tieši ietekmē viņu drošību, jo liela daļa negadījumu un incidentu uz zvejas kuģiem joprojām ir saistīta ar zināšanu vai apmācības trūkuma vai noguruma izraisītām cilvēciskām kļūdām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka piekļūstamas un pielāgotas darba vides nodrošināšana, tostarp zvejniecības un akvakultūras nozarē, lai darba tirgū integrētu gan aktīvos, gan bijušos zvejniekus un citus zivsaimniecības nozares darba ņēmējus ar invaliditāti, palielinātu sociālo iekļautību un palīdzētu izstrādāt vairāk iniciatīvu ienākumu radīšanai šajā nozarē un zvejnieku kopienās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka ES un dalībvalstu darba tiesiskā regulējuma piemērošanas joma bieži neaptver darba ņēmējus jūras nozarēs, to skaitā zvejniekus, jo daudzi noteikumi nav attiecināmi uz šo darba ņēmēju faktiski īstenotajām darbībām; norāda — tā kā nav iespējams piemērot vispārējās darba shēmas, jo zvejnieku ienākumi ir atkarīgi no nozvejas saskaņā ar viņiem piešķirtajām pieejamajām kvotām, ir jānodrošina, ka attiecībā uz jūrniekiem un jo īpaši zvejniekiem, kas bieži paši ir arī kuģu īpašnieki, tiek paredzēti vairāki nodarbinātības regulējuma pamatprincipi, kuri ir pielāgoti un kuros pienācīgi ņemti vērā iepriekš minētie apstākļi un piekrastes un mazapjoma nozares īpatnības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka zvejniekiem ir tiesības apvienoties arodbiedrībās un risināt kolektīvas sarunas, lai uzlabotu savus darba apstākļus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka atkarībā no izmantotajiem zvejas rīkiem, kuģa lieluma, darbības apgabala un laikapstākļiem zvejai raksturīgi dažādi riska faktori attiecībā uz darba un dzīves apstākļiem, kas jānodrošina uz kuģa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par starptautiskā līmenī veiktajiem pasākumiem, jo īpaši Torremolinosas protokola (1993. gads) un Keiptaunas nolīguma (2012. gads) satvarā, ar mērķi grozīt un uzlabot Torremolinosas konvenciju (1977. gads), kura tika izstrādāta, lai risinātu jautājumus saistībā ar zvejas kuģu drošību, un norāda, ka šī konvencija joprojām nav spēkā, kaut 2012. gadā tika samazinātas prasības, un mudina visas dalībvalstis, kam vēl jāratificē Torremolinosas konvencija, to izdarīt; atgādina, ka minētais protokols ES tiesību aktos ir transponēts ar Padomes Direktīvu 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (12); |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē SJO 2005. gadā pieņemtās brīvprātīgās vadlīnijas par mazo zvejas kuģu uzbūvi, konstrukciju un aprīkojumu, tomēr norāda — tā kā šīs vadlīnijas ir brīvprātīgas, tās var kalpot tikai kā norādījumi un mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem netiek piemēroti nekādi juridiski pienākumi vai standartizētas pamatnormas; uzsver, ka dažas dalībvalstis ir pieņēmušas noteikumus par mazo zvejas kuģu konstrukciju, drošību un dzīves apstākļiem uz tiem, un iesaka šos noteikumus saskaņot ES līmenī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka KZP galīgais mērķis ir panākt, lai zvejas darbības būtu ilgtspējīgas sociālā, vides un ekonomiskā ziņā; uzsver, ka zvejnieku dzīves līmeņa uzlabošana ar labākiem darba un drošības apstākļiem ir viens no elementiem, kas ļautu veicināt nodarbinātību un attīstību piekrastes kopienās, piesaistīt jauniešus un panākt paaudžu nomaiņu, kura ir svarīga, lai saglabātu šo darbību, kas turklāt nodrošina veselīgu pārtiku; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka sekmīga reakcija uz pašreizējām norisēm, piemēram, atkrastes enerģijas ražošanas izvēršana, aizsargājamu jūras teritoriju efektīva īstenošana un izkraušanas pienākuma pilnīga izpilde, var ietekmēt jaunu paaudžu interesi par nozari; mudina dalībvalstis piešķir ES finansējumu tam, lai atbalstītu darbvietas, veicinātu ilgtspējīgu zveju un sekmētu dzimumu līdztiesību šajā nozarē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka uz zvejas kuģiem neatkarīgi no to lieluma ir ieviesti labākie drošības, darba un dzīves standarti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina dalībvalstīm, ka Direktīvas (ES) 2017/159, ar ko SDO Konvenciju Nr. 188 iekļauj Savienības tiesiskajā regulējumā, transponēšanas termiņš bija 2019. gada 15. novembris; atgādina, ka, ņemot vērā lielo skaitu pašnodarbināto zvejnieku Eiropas Savienībā un to, ka direktīva uz lielāko daļu no tiem neattiecas, dalībvalstīm ir jāratificē SDO Konvencija Nr. 188, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp visiem zvejniekiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis steidzami ratificēt SDO Konvenciju Nr. 188, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus zvejas uzņēmumiem visā pasaulē, jo īpaši, ņemot vērā zvejniecības nozares izteikto starptautisko dimensiju; mudina dalībvalstis nodrošināt resursus, kas vajadzīgi, lai konvenciju transponētu valsts tiesību aktos un efektīvi piemērotu, un attiecīgā gadījumā deleģēt pārbaudes un dokumentu izsniegšanas funkcijas klasifikācijas uzņēmumiem, ņemot vērā pašreizējās problēmas šo funkciju koordinēšanā dažās valstīs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | lai izveidotu saskaņotu pārbaužu režīmu, mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu papildu direktīvai par kontroles un izpildes noteikumiem, kā jau darīts attiecībā uz jūras transporta nozari; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka, izstrādājot labklājības mehānismus, ir jāņem vērā zvejnieku darba smagums, piemēram, nodrošinot tiesības pensionēties agrāk, nekā to dara vidējais darba ņēmējs, un tāpēc nenonākt neizdevīgā stāvoklī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka jaunais Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (EJZAF) sniegs būtisku ieguldījumu darba, dzīves un drošības apstākļu uzlabošanā uz ES kuģiem un minētos apstākļus uzlabos, nepalielinot zvejas kapacitāti, īpašu uzmanību pievēršot piekrastes un mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem; uzsver, ka EJZAF veicina zvejniecības un zilās ekonomikas ilgtspēju, palīdzot sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības 14. mērķi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa kopējā zivsaimniecības politikā līdztekus mērķiem vides jomā iekļaut vispārējus sociālos mērķus, atzīstot, ka uz zvejas kuģiem strādājošo darba ņēmēju labklājība ir svarīga nozares nākotnei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka starp KZP un prasībām, kas noteiktas sociālās jomas tiesību aktos (piemēram, SDO Konvencijā Nr. 188, kas ES tiesību aktos transponēta ar Direktīvu (ES) 2017/159), pastāv acīmredzama pretruna; uzsver, ka saskaņā ar šiem tiesību aktiem uz kuģa ir jānodrošina vairāk telpas un tas ir obligāti attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai vairāk, savukārt zvejniecības nozarei tiek liegts palielināt telpu uz kuģa; uzsver pretrunu starp to, ka dalībvalstīm ir jāievēro SDO Konvencijā Nr. 188 noteiktie standarti, un KZP noteikumiem, kuru dēļ šo pienākumu nevar izpildīt; mudina Komisiju saistībā ar EJZAF noteikt citas formulas zvejas kapacitātes mērīšanai un vēlreiz apstiprina, ka būtu jāatļauj palielināt kuģu bruto tilpību, ja šis papildu tilpums ir vajadzīgs, lai uzlabotu kuģa apkalpes drošību un komfortu (to dēvē arī par sociālo vai drošības tilpību), un ka šādām darbībām vajadzētu būt tiesīgām saņemt finansējumu; uzsver, ka telpai, kas uz kuģa atvēlēta virtuvei, kajītēm, tualetēm vai atpūtas zonām, nav nekāda sakara ar kuģa spēju atrast, zvejot vai uzglabāt zivis un līdz ar to arī ar zvejas kapacitāti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Eiropas flotes kuģu vidējais vecums ir 23 gadi un ka mazu kuģu vecums var pat pārsniegt 40 gadus; uzsver, ka jaunajam EJZAF būtu jāietver stratēģija flotes modernizēšanai, nepalielinot zvejas kapacitāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | turklāt uzstāj, ka ir jānodrošina regulāra uzraudzība un ES līmenī saskaņota sistemātiska statistikas informācija par incidentiem un negadījumiem, kuros iesaistīti kuģi, uz ko neattiecas Direktīva 2009/18/EK, jo tikai tad, ja šo skaitļu izmaiņas tiks kontrolētas un izvērtētas sadalījumā pa ģeogrāfiskajiem apgabaliem, flotēm un izmantotajiem zvejas rīkiem, būs iespējams rast risinājumus, kas ļautu veikt uzlabojumus un kas samazinātu un novērstu šādu negadījumu skaitu, jo īpaši attiecībā uz vietējās un piekrastes zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | šajā sakarībā ierosina Komisijai pētīt iespēju paplašināt EMSA pamatuzdevumu, piešķirot tai papildu spēju veikt šādu uzraudzību un regulāri sniegt par to informāciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | turklāt uzskata, ka ir jāpanāk vēl citi nosacījumi, lai saglabātu zvejas darbību un nodrošinātu paaudžu nomaiņu nozarē, tostarp investējot ostu infrastruktūras modernizēšanā; |
| --- | --- |

37.

Labāka apmācība un apmācības atzīšanas ES līmenī nodrošināšana

| 38. | uzsver, ka Bénodet ziņojums, kurā tika apzinātas problēmas saistībā ar jauniešu intereses trūkumu par zvejniecību un uzsvērta dalībvalstīs izmantoto zvejnieku apmācības un sertifikācijas sistēmu dažādība un sarežģītība, šķiet piemirsts un ka divdesmit gadus vēlāk nekas nav būtiski mainījies; uzsver, ka ES līmenī ir jāsaskaņo un oficiāli jāapstiprina jūrniecības un zvejniecības apmācības prasības un procedūras, kā arī uzkāpšanai uz kuģa piemērotās procedūras un prasības; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka pieaug darbaspēka pārvietošanās starp dalībvalstīm un pat no trešām valstīm uz ES un ka jebkādu zvejniecības darbaspēka paaudžu nomaiņu, kas varētu notikt šīs pārvietošanās rezultātā, joprojām kavē zvejnieku apmācības un sertifikācijas sistēmu standartizācijas trūkums; uzsver, ka šīs sistēmas ir oficiāli jāapstiprina ES līmenī un jāsaskaņo ar Starptautiskās konvencijas par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW) un Starptautiskās konvencijas par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW-F) prasībām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka šī situācija nepārprotami kavē personu brīvu pārvietošanos, kas ir viens no ES pamatprincipiem, kā to atspoguļo daudzi Līgumu noteikumi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka pat tad, ja trešās valsts zvejniekam ir zvejas apgabalā atzīta profesionāla apliecība, dalībvalstij ir sarežģīti nodrošināt, ka minētā persona var veikt tādu pašu darbu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka citās jūrniecības jomās — gan atpūtas, gan profesionālajās — ir veikti būtiski pasākumi virzībā uz apmācības starptautisku atzīšanu neatkarīgi no valsts, kurā tā iegūta, un ka viss, kas vajadzīgs, ir pastiprināt sadarbību, lai tiktu atzīta tāda pamatapmācība, ko nodrošina skolas vai izglītības iestādes, kuras ir daļa no starptautiski atzītām valsts izglītības sistēmām katrā dalībvalstī vai trešā valstī; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka SJO saskaņā ar 1995. gada STCW-F konvenciju ir noteikusi vairākus pamatstandartus attiecībā uz apmācības un drošības nosacījumiem, tostarp minimālās drošības apmācības prasības visu veidu un lielumu zvejas kuģiem; norāda, ka šī konvencija, lai gan ir spēkā kopš 2012. gada septembra, tiek piemērota tikai tajās valstīs, kuras to ir ratificējušas; mudina visas dalībvalstis, kuras šo konvenciju vēl nav ratificējušas, to izdarīt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka kvalifikācijas un kuģošanas drošības sertifikātu savstarpēja atzīšana Eiropas Savienībā palielinās darbinieku mobilitāti un padarīs jūrniecības profesijas pievilcīgākas jaunām paaudzēm; uzskata, ka sertifikātu atzīšanai nebūtu jārada pārmērīgs finansiālais un birokrātiskais slogs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka Eiropas Savienība ar Direktīvu 97/70/EK transponēja savā acquis 1993. gada Torremolinosas protokolu un ar Direktīvu (ES) 2017/159 — 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, tomēr attiecībā uz drošības apmācību tā līdz šim nav rīkojusies tik ātri un enerģiski; atgādina, ka Lēmums (ES) 2015/799 (13), ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas kļūt par pusēm STCW-F konvencijā vai tai pievienoties, ir izrādījies neefektīvs, ņemot vērā to, ka dalībvalstu ratifikācijas un pievienošanās rādītāji joprojām ir zemi; atgādina, ka Direktīva (ES) 2017/159 uzliek dalībvalstīm pienākumu pieņemt tiesību aktus par zvejnieku apmācību un sertifikāciju; tāpēc uzsver, ka Savienības tiesību aktiem par zvejnieku apmācību drošības jomā būtu jāaptver plašāka joma, nekā tā, kas paredzēta STCW-F konvencijā, ieviešot standartus arī attiecībā uz visiem zvejas kuģiem, kuru garums ir mazāks par 24 metriem un kuri veido lielāko daļu Savienības zvejas flotes; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai, ar ko STCW-F konvencija tiktu transponēta Savienības acquis, lai pabeigtu to starptautiski apstiprināto minimālo standartu īstenošanu ES tiesībās, kuru uzdevums ir nodrošināt drošību jūrā zvejojot; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda — lai arī praktisko zināšanu un praktiskās darba pieredzes iegūšana ir stiprs pamats, kas joprojām ir derīgs zvejnieku apmācībai vairākās dalībvalstīs, vienīgais veids, kā nodrošināt nepieciešamo zināšanu pienācīgu atzīšanu, ir oficiāla sertifikācija, kurā tiek novērtēta arī praktiskā pieredze; norāda, ka oficiāla sertifikācija ne tikai uzlabo zvejnieku personisko stāvokli, bet arī nodrošina šā aroda sociālu atzīšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi zvejniecības nozares darba ņēmējiem, jo īpaši jauniešiem un šajā darbā ieinteresētajām personām, nodrošināt taisnīgu un iekļaujošu piekļuvi konsultācijām, kvalitatīvām prakses vietām un profesionālajai izglītībai un apmācībai, tādējādi dodot viņiem iespēju pielāgoties tādām jaunām tirgus tendencēm kā bioloģiskā pārtika, īsas piegādes ķēdes, specializētais tūrisms, kā arī vietējo produktu pārdošana un popularizēšana ar jaunajām tehnoloģijām; apstiprina, ka liela nozīme ir pienācīgai un specializētai izglītībai un apmācībai, lai mudinātu jauniešus turpināt piekrastes zvejas darbības un tradīcijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atbalsta jauno Eiropas zvejnieku apvienības izveidi ar mērķi veicināt paaudžu nomaiņu zvejniecības nozarē un pārstāvēt un pulcināt jaunos zvejniekus un to organizācijas visā Eiropas Savienībā; aicina Komisiju atbalstīt budžeta resursu izmantošanu šim nolūkam paredzētu projektu īstenošanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda — lai gan Eiropas finansējums ir ticis ieguldīts mācību iestādēs un skolās, kas nodrošina padziļinātu profesionālo apmācību un sertifikāciju zilās ekonomikas nozarē, zvejai, kas ir tās senākā darbības joma, joprojām ir grūtības tikt akceptētai šādās iestādēs, izņemot reģionālās vai valsts izglītības vai apmācības programmās, un iegūtā izglītība netiek atzīta Eiropas līmenī; uzsver, ka ir jāvirzās uz ES zvejnieku apmācības standartizāciju un oficiālu apstiprināšanu un sadarbību starp dalībvalstīm; šajā nolūkā iesaka pilnībā izmantot EJZAF un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) resursus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Sociālo fondu (ESF) plaši lieto, lai atdzīvinātu piekrastes un lauku apvidus; atgādina, ka ir jāatbalsta zvejnieku karjeras turpināšana uz sauszemes, ja veselības apstākļu, darba tirgus izmaiņu un citu faktoru dēļ viņi vairs nevar strādāt jūrā; uzskata, ka ar ES fondiem, jo īpaši ESF, būtu jāatbalsta netraucēta zvejnieku pāreja no viena darba uz citu, arī izmantojot mūžizglītību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot kopēju pamatu dažādu zvejnieku kategoriju standarta apmācības un sertifikācijas sistēmai, kas ļautu Eiropas līmenī ātri atzīt konkrētā dalībvalstī iegūtu sertifikātu; uzskata, ka tam būtu jāietver tāda procedūra ārpus Savienības iegūtu sertifikātu atzīšanai, kas būtu saderīga ar Eiropas apmācības atzīšanas sistēmu, lai veicinātu zvejnieku pārvietošanos ES iekšienē; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka Direktīvā 2005/36/EK (14) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu nav noteikts standartizēts apmācības un sertifikācijas līmenis visiem zvejniekiem un tā kavē zvejnieku pārvietošanos starp dalībvalstīm; atgādina, ka Savienībā ir ieviesti īpaši dažādi noteikumi par jūrnieku kompetences sertifikātu atzīšanu, pamatojoties uz STCW konvenciju, taču Komisija līdz šim nav ierosinājusi īpašus noteikumus par zvejnieku kompetences sertifikātu atzīšanu, kā paredzēts STCW-F konvencijā; tāpēc aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus zvejnieku kompetences sertifikātu atzīšanai saskaņā ar STCW-F konvencijas noteikumiem — ne tikai attiecībā uz Eiropas zvejniekiem, bet arī attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgajiem, kuras ir ratificējušas STCW-F konvenciju vai pievienojušās tai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka EJZAF mērķis ir veicināt KZP pilnīgu īstenošanu, taču, lai šo mērķi sasniegtu, zvejniekiem jābūt pienācīgi apmācītiem un sertificētiem, tāpēc daļa finansējuma jāpiešķir pašreizējo un nākamo zvejnieku apmācībai un sertificēšanai; uzsver, ka EJZF radītais administratīvais slogs nozīmē ierobežojumus līdzekļu izmantošanā apmācībai, jo īpaši mazapjoma zvejnieku gadījumā, un ka saistībā ar jauno EJZAF būs jāpārvar šīs grūtības, lai sniegtu efektīvu ieguldījumu kuģu apkalpes apmācībā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai EJZAF un ESF+ izpildes datos būtu precīzi norādīts budžets, ko katra dalībvalsts izmantojusi, lai risinātu reģionālās vajadzības izglītības, apmācības, nodarbinātības un iekļaušanas jomā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka ir jāizpilda aizvien vairāk prasību, lai strādātu uz kuģa, taču apmācības iespēju nepietiek un tas dažreiz izraisa kuģu dīkstāvi, jo apkalpei ir jāiziet obligāta apmācība krastā; aicina ES palīdzēt apmācības kursu racionalizēšanā un vienkāršot iespēju rīkot apmācības dienas uz kuģa, veicinot attālināto mācību kursus, kuros izmanto jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka zināšanas un inovācija ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu viedu, noturīgu un ilgtspējīgu zvejniecības nozares izaugsmi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | norāda — ņemot vērā jaunās darbvietas, ko var radīt zilā ekonomika, aprites ekonomika un zvejas un gastronomiskais tūrisms, būtu saprātīgi izstrādāt prognozējošu profesionālo apmācību attiecībā uz šo jauno profesiju un šo nozaru apmācības vajadzībām, kā tas ierosināts jūras flotes nozarē; |
| --- | --- |

57.

Nodrošināt dzimumu līdztiesību attiecībā uz piekļuvi šai nozarei un nodarbinātību tajā

| 58. | norāda — lai gan pieejamie statistikas dati liecina, ka sievietes veido tikai 12 % no zvejas nozares ražošanas darbībās iesaistītā darbaspēka, daudzi kuģi un jo īpaši mazapjoma piekrastes zvejas kuģi bieži darbojas kā mazi ģimenes uzņēmumi, kuros visu nepieciešamo loģistikas un administratīvo atbalstu neoficiāli nodrošina sievietes, kas oficiāli nav iesaistītas nekādā citā nodarbinātības veidā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai zvejniekiem būtu pieejama apmācība un sertifikācija, jo īpaši sezonas un nepilnas slodzes nodarbinātībā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka atsevišķās dalībvalstīs šāda neoficiāla palīgdarbība tajā iesaistītajām sievietēm nedod nekādas tiesības uz atalgojumu, sociālajiem pabalstiem, pensiju vai darbā gūtas slimības pabalstu un ka gadījumā, ja kuģu ekspluatācija tiek apturēta, uz laiku pārtraukta vai izbeigta, tiesības saņemt sociālos pabalstus ir tikai oficiāli atzītajam darbaspēkam, un tas palielina starp darba ņēmējiem pastāvošo nevienlīdzību; uzsver, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāprofesionalizē šo sieviešu darbs, atzīstot viņu lomu un viņas integrējot valsts sociālās aizsardzības sistēmā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka darbībās, kuras īsteno, lai zvejai piesaistītu jauniešus, būtu jānodrošina dzimumu līdzsvars un jāņem vērā sieviešu loma visā zivsaimniecības nozarē, no zivju nozvejas līdz kuģu apsaimniekošanai, akvakultūrai, zvejas produktu tirdzniecībai un apstrādei, kā arī viņu loma zinātnē un administrācijā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju sākt iniciatīvas ar mērķi atzīt sieviešu veikto darbu zivsaimniecības nozarē un nodrošināt vienlīdzīgu samaksu abiem dzimumiem; atgādina, ka dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam paredz, ka attiecīgie ES fondi atbalsta pasākumus, ar kuriem veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū un darba un privātās dzīves līdzsvaru, sekmē investīcijas aprūpes iestādēs, atbalsta sieviešu uzņēmējdarbību un apkaro dzimumu segregāciju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka nav iemesla neļaut sievietēm darboties šajā profesijā vai kavēt viņu piekļuvi tai, kā par to liecina aizvien lielākais skaits sieviešu, kuras ir apkalpes locekles un kapteines uz strādājošiem zvejas kuģiem; konstatē, ka laimīgā kārtā pastāv vairākas sevišķi aktīvas apvienības, kas pārstāv zivsaimniecības nozarē nodarbinātas sievietes, jo īpaši ES zivsaimniecības konsultatīvajās padomēs un nozaru apvienībās; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzinīgi vērtē zivsaimniecības nozarē aktīvo sieviešu apvienību izveidi dažās ES valstīs; aicina ES un dalībvalstis atbalstīt jaunu apvienību popularizēšanu un izveidi, lai nodrošinātu sievietēm lielāku pamanāmību un palīdzību; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzskata, ka ir ekonomiski un sociāli jāatzīst sieviešu loma zivsaimniecības nozarē, lai arī tā bieži ir neoficiāla, un viņām jāsaņem pienācīgs atalgojums; norāda, ka labāka informācija par viņu darbībām un pasākumi viņu stāvokļa uzlabošanai un pamanāmības palielināšanai ne vien veicinās viņu personisko izaugsmi un sociālo virzību, bet arī sekmēs izpratni par viņu lomu zivsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka pašreizējie kapacitātes mērīšanas noteikumi apgrūtina sieviešu piekļuvi nozarei, jo, lai viņām nodrošinātu privātumu un labbūtību, ir vajadzīgas atsevišķas kajītes, tualetes un dušas telpas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus zilajā ekonomikā — jo īpaši zvejniecības, vēžveidīgo, akvakultūras un konservēšanas nozarē — iesaistīto sieviešu kvalifikācijas uzlabošanai un veicināt to, lai viņu ieguldījums jūras ražošanas piegādes ķēdē tiktu oficiāli atzīts; turklāt uzskata, ka ir jānodrošina, lai EJZAF finansējums 2021.–2027. gada satvarā un laikposmā pēc tā būtiski veicina vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm jūras zvejniecības nozarē, īpaši paredzot to pasākumiem ar mērķi uzlabot viņu dzīves, darba un drošības apstākļus uz zvejas kuģiem un nodrošinot, ka šajā saistībā tiek veiktas nepieciešamās izmaiņas; |
| --- | --- |

67.

Veicināt profesionālo zveju un paaudžu nomaiņu šajā nozarē

| 68. | atgādina, ka ES, kas ir lielākais vienotais zivsaimniecības produktu tirgus, nozvejo tikai 6 % no pasaules kopējās nozvejas un ir ļoti atkarīga no zvejas un akvakultūras importa no trešām valstīm; norāda, ka daļu no šā importa rada Eiropas uzņēmumi un kuģi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | norāda, ka KZP standarti ir vieni no pašiem stingrākajiem un dod būtisku ieguldījumu vides, ekonomikas un sociālajā ilgtspējā un ka pēdējās desmitgadēs panāktais (lai arī vēl ir daudz uzlabojama) rāda, ko iespējams darīt šajā virzienā, no vienas puses, veicinot zivju krājumu un dzīvotņu ilgtspēju, un, no otras puses, palielinot zvejnieku un kuģu īpašnieku ienākumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka augstu vides un sociālās ilgtspējas standartu veicināšana zivsaimniecības nozarē līdz ar citiem faktoriem ir svarīga, lai piesaistītu jaunu zvejnieku paaudzi un nodrošinātu šīs nozares ilgtermiņa ekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa ES izvērtēt to, cik vērtīgi jūras dzīvās dabas aizsardzībai būtu tādi pasākumi kā mākslīgo rifu veidošana tās ekskluzīvajās ekonomikas zonās; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka pastāvīgā ES atbalsta samazināšana nozarei un jo īpaši zivsaimniecības nozares un tirgu kopīgās organizācijas finansējuma samazināšana secīgās daudzgadu finanšu shēmās ir viens no faktoriem, kas veicinājis situācijas pasliktināšanos nozarē; tāpēc atkārtoti norāda, ka ir ievērojami jāpalielina ES finansiālais atbalsts zivsaimniecības nozarei; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt to, kas vajadzīgs, lai saglabātu un uzlabotu sistēmas un atbalsta līdzekļus, arī finansējumu, ar mērķi sekmēt piegādes koncentrēšanu, tostarp sniedzot patiesu atbalstu ražotāju organizāciju izveidei un darbībai, jo īpaši attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju un nerūpniecisko zveju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka darbības programmām ir jāsekmē, ka ražotāju organizācijas — nodrošinot tām nepieciešamo finansiālo atbalstu — pārdod savus produktus tieši, strādājot vērtību ķēdes ietvaros, jo tas ļautu uzlabot to produkcijas vērtību un palielināt zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju, strādājot ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, izveidot un īstenot mazapjoma, nerūpnieciskās un piekrastes zvejas atbalsta mehānismus, kas dotu iespēju risināt šā nozares segmenta specifiskās problēmas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot īpašas kvalitātes tradicionālo produktu vietējos tirgus, kurus balstītu gadatirgi, mazie uzņēmumi un ēdināšanas nozare, jo tas palielinātu vietējo produktu pievienoto vērtību un veicinātu vietējo attīstību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju apsvērt labākus veidus, kā veicināt pārstrādātu zivsaimniecības produktu ar augstāku pievienoto vērtību (arī konservu) tirgvedību, par paraugu ņemot noteiktus lauksaimniecības produktus, un ES zivsaimniecības produktu ārējas veicināšanas programmas, arī starptautiskās izstādēs un gadatirgos; |
| --- | --- |

77.

| 78. | norāda uz zivsaimniecības nozares svarīgo lomu saistībā ar sociālekonomisko stāvokli, nodarbinātību un ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanu tālākajos reģionos, kuru ekonomiku negatīvi ietekmē pastāvīgi strukturāli ierobežojumi un kuriem ir maz iespēju dažādot ekonomiku; tāpēc uzskata, ka ir ļoti svarīgi saglabāt un palielināt ES atbalstu zivsaimniecības nozarei minētajos reģionos, lai jo īpaši kompensētu attālinātības radītās papildu izmaksas gadījumos, kad tiek pārdoti noteikti zivsaimniecības produkti no dažiem tālākajiem reģioniem; norāda, ka tālāko reģionu zivsaimniecības nozares vērtības ķēdēm piemīt specifiskas iezīmes, un uzsver, ka ir vajadzīgs īpašs atbalsts, lai tās stiprinātu un atvieglotu piekļuvi tirgiem, un ka šo mērķi varētu sasniegt, ne tikai atjaunojot attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI) zivsaimniecības nozarē, bet arī izveidojot POSEI transporta shēmu, kuras mērķis būtu izveidot un izmantot konkrētus tirdzniecības maršrutus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka ir jānodrošina zvejas darbības nepārtrauktība, paaudžu nomaiņa un tas, lai sabiedrība augstāk novērtētu šo nozari un tās nozīmi veselīgas, no vidi saudzējošām dzīvotnēm nākušas pārtikas ilgtspējīgā piegādē Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver zvejnieku nozīmīgo devumu zinātniskās izpratnes attīstībā, ņemot vērā gan viņu tiešo iesaisti zvejas datu vākšanā, gan viņu sadarbību ar zinātnes nozari, sniedzot papildu informāciju zinātniskiem mērķiem par jūras vides stāvokli, sugām un dzīvotnēm un to saglabāšanu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | norāda, ka zvejnieku apmācība var būtiski sekmēt to, ka zvejas darbības arī turpmāk ir iesaistītas dabas aizsardzībā un to veicina, atbalstot ilgtspējīgāku zvejas paņēmienu īstenošanu un izmantošanu atbilstīgi KZP ilgtspējīgas resursu izmantošanas mērķiem; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda, ka ir svarīgi attīstīt jūras zinātniskās pētniecības un inovācijas potenciālu tālākajos reģionos, lai minētajos reģionos stimulētu zilās ekonomikas izaugsmi; turklāt piebilst, ka tālāko reģionu lielāka līdzdalība starptautiskos pētniecības tīklos, kuros iesaistītas šo reģionu universitātes, kas pazīst to īpašās iezīmes, var tiem palīdzēt uzlabot savas inovācijas sistēmas un radīt darbvietas; mudina Komisiju censties šos reģionus nodrošināt ar līdzekļiem to bioloģiskās daudzveidības efektīvai izpētei un izmantošanai; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver kopējās zivsaimniecības politikas mērķi veicināt selektīvu zveju un ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; uzsver gūtos panākumus virzībā uz mazemisiju kuteru floti un inovatīvām zvejas metodēm, kas veicina gan 2050. gada mērķrādītāja, gan selektivitātes mērķa sasniegšanu; aicina Komisiju atbalstīt šādu attīstību un noteikt to par prioritāti, lai pavērtu nozarei perspektīvas, izmantojot inovāciju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | norāda uz kuģubūvei un zinātnei kopīgās pieejas “trīskāršs nulles līmenis” — nulles līmeņa emisijas, nekādu atkritumu, nekādu negadījumu uz kuģa — kopīgu attīstību, kas veicina virzību uz Eiropas flotes (arī nerūpnieciskās zvejas flotes) kuģu konstrukciju, kurā vairāk tiek ievēroti aprites, efektivitātes un ilgtspējas kritēriji nekā lielākoties ekonomiski; |
| --- | --- |

84.

| 85. | konstatē, ka tad, ja zvejniekiem tiek nodrošināta atbilstoša apmācība un īpašas prasmes, viņi varētu vēl vairāk veicināt zinātniskās izpratnes attīstību, uz vietas vācot un reģistrējot vides datus, lai verificētu informāciju, kas iegūta attālinātā novērošanā ar satelītiem un citiem instrumentiem; uzsver, ka svarīga loma zvejnieku apmācīšanā, lai tiktu nodrošināta šī vajadzība, ir universitātēm un jūras zinātniskās pētniecības centriem, kas sadarbojas ar jūrskolām; uzsver, ka ES flote, ko veido vairāk nekā 81 000 visu lielumu zvejas kuģu, 2019. gadā nodrošināja nesalīdzināmu skaitu platformu, kas teju katru dienu pastāvīgi vāca zvejas un citus jūras datus; norāda, ka šo infrastruktūru var un vajag izmantot, šajā nolūkā izmantojot piemērotus stimulus, lai savāktu vēl vairāk datu par Eiropas un pasaules jūrām; mudina oficiālās zinātniskās padomdevējas struktūras zivsaimniecības jautājumos, piemēram, Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES) vai ZZTEK, vairāk izmantot ES flotes savāktos datus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | norāda, ka jauniešu līdzdalība un paaudžu nomaiņa ne vien nodrošinās zilās ekonomikas senākās darbības turpināšanu, bet arī palīdzēs nezaudēt iedzīvotājus piekrastes reģionos un apkārtējos lauku apvidos un saglabāt daudzu piekrastes kopienu kultūras mantojumu; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai jaunākās paaudzes būtu labāk informētas un labāk izprastu ilgtspējas jautājumus, pateicoties jaunām zināšanām, kā arī to, ka visiem ir jāsniedz ieguldījums cīņā pret klimata pārmaiņām, kas vissmagāk ietekmē planētas jūras un piekrastes teritorijas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzskata, ka zvejniecības nozare būtu pievilcīgāka lielākam skaitam jauniešu, ja tā būtu saistīta un papildināta ar jaunām nozarēm, piemēram, tūrismu; šajā sakarībā mudina dalībvalstis un to reģionus samazināt birokrātiju, kas saistīta ar zvejas tūrismu kā ienākumu avotu; turklāt aicina Komisiju pašreizējo ES programmu satvarā veicināt rezerves līniju izmantošanu, lai atjaunotu ar jūras nozaru darbībām saistīto materiālo un nemateriālo mantojumu, saglabātu piekrastes kopienu identitāti un optimizētu to izmantošanu tūrismam; |
| --- | --- |

87.

| 88. | norāda, ka Eiropas jauniešiem aizvien vairāk rūp vides aizsardzība; uzsver to, cik svarīga ir ilgtspējīga zvejniecības pārvaldība, lai piesaistītu jaunus zvejniekus; prasa veicināt mazietekmējošu zveju — ne vien lai samazinātu zvejniecības ietekmi uz jūras vidi, bet arī lai piesaistītu jaunas zvejnieku paaudzes; |
| --- | --- |

88.

| 89. | norāda, ka zvejas tūrismam piemīt ievērojams neizmantots potenciāls; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver to, ka jūras vides ilgtspējīgas attīstības un aizsardzības labad ir svarīgi iekļaut zvejniekus sadarbīgā un kopienā balstītā jūras telpiskajā plānošanā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver to, cik svarīgas ir zināšanas par okeāniem, kurām jāveicina digitālā pratība un zvejas darbību digitalizācija; uzsver — neraugoties uz gados vecāku lietotāju prasmju uzlabošanos, jaunākām paaudzēm ir vienkāršāk un intuitīvi vieglāk izmantot lietojumprogrammas datu vākšanai un reģistrēšanai saskaņā ar jauno Zvejniecības kontroles regulu, kas patlaban tiek pārskatīta, kā arī izmantot jaunas lietojumprogrammas un aprīkojumu, ar ko tiek uzlabota zvejnieku drošība, darba apstākļi un labbūtība jūrā; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienībā īstenotās stratēģiskās pārmaiņas, jo īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos, kurām jāpalīdz saglabāt pašreizējās darbvietas un radīt jaunas, kvalitatīvas darbvietas teritorijās, kas ir lielā mērā atkarīgas no zvejniecības, un vēl vairāk sekmēt to ekonomisko attīstību; uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt tradicionālos arodus zivsaimniecības nozarē, īstenojot līdzsvarotu pāreju, lai nepieļautu, ka tiek zaudēta gados vecāku zvejnieku uzkrātās pieredzes pievienotā vērtība; mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot mūžizglītības sistēmas ar mērķi pastāvīgi atjaunināt prasmes un radīt iespējas visām vecuma grupām; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka zivju krājumu saglabāšanās stāvokļa uzlabošanās rezultātā ir palielinājusies zvejnieku produktivitāte un vidējie ienākumi, kā arī panākta oglekļa dioksīda un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanās; norāda, ka zvejnieki aizvien vairāk iesaistās visa jūras piedrazojuma — ne tikai pazaudētu vai pamestu zvejas rīku — savākšanā un ka būtu jāatzīst viņu ekoloģiskais ieguldījums šajā saistībā, tas jāatbalsta un par to pienācīgi jāatlīdzina; šajā sakarībā uzsver iespēju apsvērt tādu jaunu darbību un papildu ienākumu plūsmu izveides atbalstīšanu, kuras saistītas ar jūras piedrazojuma savākšanu un Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā īstenošanu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka zivju krājumu ilgtspējīga pārvaldība un zvejas kvotu noteikšana saskaņā ar mērķi atjaunot un uzturēt zivju krājumus virs biomasas līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ir būtiska tādas ekonomiskās vides izveidei, kurā jaunieši jūtas pietiekami droši, lai veiktu kļūšanai par zvejniekiem vajadzīgos ieguldījumus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāievieš ekonomiski stimuli un ostu infrastruktūra, kas vajadzīga, lai pienācīgi savāktu un pārstrādātu jaunu zvejnieku savāktos atkritumus un plastmasu, un tas savukārt varētu viņiem sniegt finansiālu ieguvumu papildus pamatdarbībai; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina dalībvalstis saskaņā ar 17. pantu Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par KZP izmantot arī vecuma kritērijus, piešķirot tām pieejamās zvejas iespējas; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā EJZAF 2021.–2027. gadam satvarā tiks sniegta palīdzība un atbalsts jauniem zvejniekiem, kas pirmoreiz iegādājas kuģi vai zvejas uzņēmumu; uzsver, ka jaunieši ir jāpiesaista ne tikai jūras zvejas darbībām, bet arī zvejniecības uzņēmumu pārvaldībai un akvakultūrai, tādējādi nodrošinot paaudžu nomaiņu visā nozarē; aicina dalībvalstis veicināt šo nomaiņu, novēršot šķēršļus un atbalstot personas, kas vēlas uzsākt karjeru zivsaimniecības nozarē, un risināt tādus jautājumus kā lieli sākotnējie izdevumi uzņēmējdarbības sākšanai, zvejas iespēju iedalīšanas metodes, ienākumu nestabilitāte, dzimumu līdztiesība un neskaidrība par karjeras ilgumu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atkārtoti norāda — lai aizsargātu zvejas sniegtos ienākumus, nozare un tajā strādājošie darba ņēmēji ir jānodrošina ar pienācīgu ekonomisko un sociālo kompensāciju par piemērotajiem resursu saglabāšanas pasākumiem vai palīdzību saistībā ar darbības pagaidu pārtraukšanu resursu pārvaldības nolūkā; šajā nolūkā ierosina, ka EJZAF būtu jāatbalsta algu kompensācijas fonda izveide, no kura tiktu kompensēti visi zaudētie ienākumi un aptverti zvejas aizlieguma periodi, un ka šādi periodi jāuzskata par faktisko darba laiku vecuma pensijas un citu sociālā nodrošinājuma tiesību noteikšanai; turklāt atbalsta garantētas minimālās algas noteikšanu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus veicināt sociālo dialogu starp pusēm, jo īpaši šādos jautājumos: a) jaunu uzņēmēju apmācība zivsaimniecības nozarē; b) profesionālo prasmju aktualizēšana un pilnveidošana ilgtspējīgas zivsaimniecības jomā; c) izpratnes par labu zvejas praksi veicināšana; d) drošība un cilvēka dzīvības aizsardzība jūrā; e) darba ņēmēju veselība un drošība uz kuģa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | norāda, ka ieguldījumiem paaudžu nomaiņā arī turpmāk vajadzētu būt ES prioritātei, ka pašpietiekams pārtikas nodrošinājums ir viens no mūsu kopējā projekta galvenajiem panākumiem un ka zivsaimniecības nozares darbaspēka pakāpeniska novecošana ir reāls apdraudējums; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzskata, ka uzmanība un atbalsts būtu īpaši jāvērš uz mazapjoma zveju, kas potenciāli ir mazāk kaitnieciska un ilgtspējīgāka ne tikai bioloģisko resursu pārvaldības ziņā, bet arī sociālekonomiskā aspektā; |
| --- | --- |

101.

| 102. | norāda, ka paaudžu nomaiņa, darbību uzsākot zvejniekiem, kas ir labi apmācīti un informēti par jaunākajām tehnoloģijām, procedūrām un veidiem, kā nodrošināt resursu ilgtspēju, ir arī ES iespēja dot ieguldījumu globālajā NNN zvejas apkarošanas, samazināšanas un izskaušanas kustībā; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzskata, ka paaudžu nomaiņa un darbību dažādošana joprojām sagādā grūtības un ka EJZAF būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu profesionālo apmācību un karjeras attīstību un palielinātu ienākumus un darbavietas drošību; |
| --- | --- |

103.

| 104. | norāda, ka vajadzība uzlabot nozares tēlu, arī sieviešu lomu nozarē un dzīves, darba un drošības apstākļus uz kuģa, lai piesaistītu jaunas paaudzes, līdz ar nepieciešamību uzlabot zvejas sertifikātu atzīšanas procedūras, ņemot vērā šķēršļus attiecībā uz zvejnieku pārvietošanos starp dalībvalstīm un nozares vajadzību pēc darba ņēmējiem, ir faktori, kas veicina trešo valstu zvejnieku pieņemšanu darbā, dažkārt — nelegālā veidā; |
| --- | --- |

104.

| 105. | saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par zivsaimniecības sociālo dimensiju uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt vispārējus principus un darbības pamatnostādnes attiecībā uz taisnīgiem darba tirgus pakalpojumiem zvejniecības nozarē, jo trešo valstu zvejnieki ir būtiski, lai saglabātu nozares darbību vairākos reģionos; šajā sakarībā uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpopularizē vadlīnijas par migrantu zvejnieku pienācīgu nodarbinātību, ko 2020. gadā izstrādāja Eiropas sociālie partneri zivsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina Komisiju un ES Padomi izmantot tirdzniecības politiku, lai nodrošinātu, ka Eiropas un ārvalstu operatoriem tiek piemēroti vienādi vides un sociālās ilgtspējas standarti, atverot iekšējo tirgu tikai atbilstīgiem produktiem; norāda, ka pretējā gadījumā ES starptautiskajai sabiedrībai nodotu nepareizu vēsti, atalgojot tos, kas ir vismazāk darījuši, lai nodrošinātu zivju krājumu ilgtspēju un taisnīgu attieksmi pret zvejniekiem; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pauž bažas par situāciju, kādā atrodas zvejnieki, kam būtībā ir liegtas tiesības vēlēt, arī Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo viņi atrodas jūrā; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka apkalpes locekļiem, kas ir ES pilsoņi un atrodas jūrā, ir reāla iespēja īstenot savas tiesības balsot dažādos vēlēšanu procesos; |
| --- | --- |

107.

| 108. | norāda, ka mazapjoma piekrastes zveja ir piemērota labāka darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai zvejniekiem, tāpēc uzsver, ka ir svarīgi sekmēt tādu tiesisko regulējumu, kas aizsargā mazapjoma zveju; |
| --- | --- |

108.

| 109. | aicina īstenot jaunas sociālās kohēzijas programmas; atzinīgi vērtē ar pamatienākumiem saistītos izmēģinājuma projektus ES piekrastes teritorijās, kurās ir zemākais IKP uz vienu iedzīvotāju, tostarp tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

109.

| 110. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt Eiropas sabiedrības, jo īpaši jaunāko paaudžu, informētību par zvejas darbību sniegtajām karjeras iespējām, arī ar skolu un darba meklēšanas aģentūru starpniecību, uzsver arī zvejnieku ieguldījumu pārtikas piegādē Eiropai, okeānu un jūras dzīvās dabas aizsargāšanā un saglabāšanā un piekrastes kopienu kultūras un dzīvesveida veidošanā, tādējādi apgāžot aizspriedumus, ka zvejnieki ir marodieri, kas ieinteresēti tikai resursu izmantošanā un nedomā par nākotni; |
| --- | --- |

110.

| 111. | atgādina, ka Eiropas flotes ievēro vienus no pasaulē augstākajiem standartiem drošības, darba apstākļu, kvalificētas nodarbinātības un vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā un ka, samazinot savu vidisko pēdu, tās ir pierādījušas apņemšanos īstenot šo prioritāti, atbalstot jaunu kontroles tehnoloģiju izstrādi un tajā palīdzot, pastāvīgi pielāgojoties jauniem un stingriem noteikumiem, un ka laikā, kad joprojām tiek veikti uzlabojumi citās Eiropas politikas jomās, KZP jau gadu desmitiem ņem vērā nepieciešamību īstenot zinātniski virzītu sugu pārvaldību; |
| --- | --- |

111.

| 112. | mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un to piekrastes reģioniem izstrādāt pienācīgu stratēģiju Eiropas zivju popularizēšanai un to papildināt ar atbilstošu finansiālu atbalstu, arī attiecībā uz sugām, pēc kurām ir mazāk pieprasījuma un kurām ir mazāka komerciālā vērtība, lai palielinātu to vērtību un vienlaikus nepieļautu zvejas piepūles koncentrēšanu uz sugām, kuru vērtība ir lielāka un kuras līdz ar to vairāk apdraud pārzveja; |
| --- | --- |

112.

| 113. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt ieguldījumus pētniecībā, modernizācijā un inovācijā, no kā iegūtu jaunie zvejnieki un piekrastes kopienas; |
| --- | --- |

113.

| 114. | uzsver — lai zvejniecības nozare varētu sniegt efektīvu ieguldījumu Eiropas zaļajā kursā un lai ar inovatīvām iniciatīvām atbalstītu jaunu paaudžu ienākšanu zvejniecības nozarē, ir jāveicina un jāatbalsta zvejas flotes dekarbonizācija, jo patlaban tā ir pilnībā atkarīga no fosilajām degvielām; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atzīst, ka zvejnieki ir pārtikas piegādātāji un būtiski darba ņēmēji, kas pat katastrofālu notikumu laikā, piemēram, Covid-19 pandēmijas laikā, turpināja ik dienu nodrošināt izkrāvumus sarežģītos apstākļos; uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi ekonomiku un sociālo jomu un ka dalībvalstīm būtu jāpiešķir pietiekams ES finansējums darbvietu saglabāšanai un radīšanai zvejniecības nozarē un zilajā ekonomikā; |
| --- | --- |

115.

| 116. | vērš uzmanību uz Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ietekmi uz zvejniecības nozari, jo īpaši piekrastes reģionos, kuros darbojas skartās zvejas flotes; uzskata, ka šī ietekme skars ne tikai zvejas kuģus un uz tiem strādājošos zvejniekus, bet arī visas kopienas un nodarbinātību šajos apgabalos; |
| --- | --- |

116.

| 117. | uzsver Parlamenta viedokli, ka paaudžu nomaiņā ir jāņem vērā Eiropas zaļā kursa mērķi un nepieciešamība nodrošināt digitālo pārkārtošanos arī zilajā ekonomikā; norāda, ka tas nozīmē — jaunieši ir ne vien jāpiesaista zvejai, bet arī jānodrošina, ka viņi ir informēti un pienācīgi apmācīti, jāpiedāvā viņiem pievilcīgas karjeras perspektīvas un iespēja uzlabot personisko stāvokli, jo īpaši uzlabojot viņu ienākumus un nodrošinot to noturību, kā arī iespēja veicināt vietējo kopienu kohēziju, jo īpaši visnošķirtākajos piekrastes reģionos un reģionos, kur ir mazāk darba iespēju, dodot viņiem iespēju strādāt, lai šajās teritorijās panāktu pārmaiņas ekonomiskajā, sociālajā un vides aspektā, un vienlaikus jāpalielina sieviešu loma šajā nozarē, uzlabojot iespējas pārvietoties un strādāt visā ES bez sarežģījumiem vai ierobežojumiem attiecībā uz prasmju un apmācības atzīšanu; uzskata, ka paaudžu nomaiņa nedrīkst izraisīt paaudžu sadursmi un ka būtu jāiekļauj visu vecumu zvejnieki, gādājot par līdzsvarotu ekoloģisko un digitālo pārkārtošanos, lai nodrošinātu, ka netiek zaudēts pieredzes mantojums; |
| --- | --- |

117.

| 118. | norāda, ka nākamā Eiropas zvejnieku paaudze ne vien palielinās ES nozares turpmāko konkurētspēju, bet arī palīdzēs nodrošināt pārtikas piegādi Eiropā turpmākajos gados; |
| --- | --- |

118.

| 119. | mudina Komisiju nākamajā ziņojumā par KZP īstenošanu pievērsties šajā rezolūcijā izklāstītajiem aspektiem un prasībām; |
| --- | --- |

119.

| 120. | secina, ka šī rezolūcija sniedz vienreizēju iespēju pievērst uzmanību tam, cik vērtīgi ir cilvēki, kas turpmāk veidos stratēģiski svarīgo Eiropas zivsaimniecības nozari, un parādīt Eiropai, kādu ceļu izvēlēties — vairāk jaunu zvejnieku, labāku zveju un labāku praksi; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  OV L 25, 31.1.2017., 12. lpp.

(2)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(3)  OV C 14, 15.1.2020., 67. lpp.

(4)  OV C 285, 29.8.2017., 150. lpp.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fishery_statistics#The_factors_of_production

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10166544/KS-02-19%E2%80%91681-EN-N.pdf/c701972f-6b4e-b432-57d2-91898ca94893

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

(8)  Pamatojoties uz attiecību starp kuģiem, kas ir vecāki par 25 gadiem, un kuģu kopskaitu: https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

(9)  https://ec.europa.eu/oceans-and-fisheries/facts-and-figures_lv

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population&lang=en

(11)  OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.

(12)  OV L 34, 9.2.1998., 1. lpp.

(13)  Padomes Lēmums (ES) 2015/799 (2015. gada 18. maijs), ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautiskajā konvencijā par zvejas kuģu apkalpes sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (OV L 127, 22.5.2015., 20. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/84

---

P9_TA(2021)0387

Plāni un darbības pārejas paātrināšanai uz inovāciju bez dzīvnieku izmantošanas pētniecībā, obligātajā testēšanā un izglītībā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par plāniem un darbībām pārejas paātrināšanai uz inovāciju bez dzīvnieku izmantošanas pētniecībā, obligātajā testēšanā un izglītībā (2021/2784(RSP))

(2022/C 117/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. un 114. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. un 114. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (REACH regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (REACH regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par vispārēju aizliegumu izmantot kosmētikas testēšanai dzīvniekus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par vispārēju aizliegumu izmantot kosmētikas testēšanai dzīvniekus (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 15. marta secinājumus “Savienības ilgtspējīgu ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties” (6941/21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 15. marta secinājumus “Savienības ilgtspējīgu ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties” (6941/21),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra ziņojumu “2019. gada statistiskais ziņojums par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem Eiropas Savienības dalībvalstīs 2015.–2017. gadā” (COM(2020)0016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra ziņojumu “2019. gada statistiskais ziņojums par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem Eiropas Savienības dalībvalstīs 2015.–2017. gadā” (COM(2020)0016),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “Eiropas zāļu stratēģija” (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra paziņojumu “Eiropas zāļu stratēģija” (COM(2020)0761),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda — jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda — jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020)0456),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (7),

| — | ņemot vērā Eirobarometra speciālaptauju 340 par zinātni un tehnoloģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra speciālaptauju 340 par zinātni un tehnoloģiju,

| — | ņemot vērā otro starpposma ziņojumu par apspriešanos tiešsaistē par Eiropas nākotni un galvenos secinājumus, kas gūti pilsoņu dialogos un apspriedēs ar iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā otro starpposma ziņojumu par apspriešanos tiešsaistē par Eiropas nākotni un galvenos secinājumus, kas gūti pilsoņu dialogos un apspriedēs ar iedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. jūnija paziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Izbeigt vivisekciju” (C(2015)3773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. jūnija paziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Izbeigt vivisekciju” (C(2015)3773),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Direktīvā 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību ir noteikts galīgais mērķis “zinātnisko iespēju robežās (..) pilnībā aizstāt procedūras, kur (..) izmanto dzīvus dzīvniekus”, un uzsvērts, ka iespēja izmantot dzīvniekus šādiem mērķiem būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad nav pieejama metode, kurā neizmanto dzīvniekus; tā kā saskaņā ar pēdējiem 2018. gada datiem kopš minētās direktīvas stāšanās spēkā zinātniskajām vajadzībām izmantoto dzīvnieku kopējais skaits ir mainījies nebūtiski; |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīvā 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību ir noteikts galīgais mērķis “zinātnisko iespēju robežās (..) pilnībā aizstāt procedūras, kur (..) izmanto dzīvus dzīvniekus”, un uzsvērts, ka iespēja izmantot dzīvniekus šādiem mērķiem būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad nav pieejama metode, kurā neizmanto dzīvniekus; tā kā saskaņā ar pēdējiem 2018. gada datiem kopš minētās direktīvas stāšanās spēkā zinātniskajām vajadzībām izmantoto dzīvnieku kopējais skaits ir mainījies nebūtiski;

| B. | tā kā direktīva prasa pārredzamību attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu zinātnē un attiecas uz dzīvnieku izmantošanu visās disciplīnās, sākot no fundamentālajiem pētījumiem līdz lietišķajiem pētījumiem, zāļu izstrādei un ķimikāliju drošuma pārbaudēm; tā kā joprojām trūkst pārredzamības; tā kā visas dalībvalstis to ir ieviesušas savos tiesību aktos un tā kā visiem nozaru tiesību aktiem, piemēram, tiem, kas attiecas uz farmaceitiskiem līdzekļiem, pārtiku vai ķimikālijām, ir jāatbilst direktīvas mērķiem, kas nozīmē, ka dzīvu dzīvnieku izmantošanai būtu jānotiek tikai tad, ja nav pieejamu piemērotu alternatīvu; tā kā šī saskaņošana ir nepieciešama, lai mūsdienās aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi; |
| --- | --- |

B.

tā kā direktīva prasa pārredzamību attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu zinātnē un attiecas uz dzīvnieku izmantošanu visās disciplīnās, sākot no fundamentālajiem pētījumiem līdz lietišķajiem pētījumiem, zāļu izstrādei un ķimikāliju drošuma pārbaudēm; tā kā joprojām trūkst pārredzamības; tā kā visas dalībvalstis to ir ieviesušas savos tiesību aktos un tā kā visiem nozaru tiesību aktiem, piemēram, tiem, kas attiecas uz farmaceitiskiem līdzekļiem, pārtiku vai ķimikālijām, ir jāatbilst direktīvas mērķiem, kas nozīmē, ka dzīvu dzīvnieku izmantošanai būtu jānotiek tikai tad, ja nav pieejamu piemērotu alternatīvu; tā kā šī saskaņošana ir nepieciešama, lai mūsdienās aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi;

| C. | tā kā iepriekšējie testi ar dzīvniekiem ir veicinājuši cilvēku slimību ārstēšanai paredzētu zāļu, kā arī medicīnisko ierīču, anestēzijas līdzekļu un drošu vakcīnu, tostarp Covid-19 vakcīnu, izstrādi un tā kā tiem ir bijusi nozīme arī dzīvnieku veselības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekšējie testi ar dzīvniekiem ir veicinājuši cilvēku slimību ārstēšanai paredzētu zāļu, kā arī medicīnisko ierīču, anestēzijas līdzekļu un drošu vakcīnu, tostarp Covid-19 vakcīnu, izstrādi un tā kā tiem ir bijusi nozīme arī dzīvnieku veselības nodrošināšanā;

| D. | tā kā 2017. gadā tika ziņots par 9,58 miljoniem gadījumu, kad dzīvnieki tika izmantoti zinātniskiem mērķiem; tā kā galvenais mērķis bija pētniecība (69 %), kam sekoja izmantošana regulatīviem mērķiem, lai izpildītu tiesību aktu prasības (23 %), un parastā ražošana (5 %); tā kā no regulatīvajiem mērķiem veiktajiem testiem lielākā daļa bija saistīti ar cilvēkiem paredzētām zālēm (61 %), kam sekoja veterinārās zāles (15 %) un rūpnieciskās ķīmiskās vielas (11 %) (8); tā kā dažās ES daļās šādos testos ir izmantoti cilvēku ģintij nepiederošie primāti un katru gadu zinātniskiem mērķiem tiek izmantoti daudzi citi dzīvnieku paveidi; tā kā vienā gadā līdz 12 miljoniem (9) dzīvnieku tiek audzēti un nogalināti, lai veiktu testus ar tiem, taču reālos eksperimentos tie izmantoti netiek; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gadā tika ziņots par 9,58 miljoniem gadījumu, kad dzīvnieki tika izmantoti zinātniskiem mērķiem; tā kā galvenais mērķis bija pētniecība (69 %), kam sekoja izmantošana regulatīviem mērķiem, lai izpildītu tiesību aktu prasības (23 %), un parastā ražošana (5 %); tā kā no regulatīvajiem mērķiem veiktajiem testiem lielākā daļa bija saistīti ar cilvēkiem paredzētām zālēm (61 %), kam sekoja veterinārās zāles (15 %) un rūpnieciskās ķīmiskās vielas (11 %) (8); tā kā dažās ES daļās šādos testos ir izmantoti cilvēku ģintij nepiederošie primāti un katru gadu zinātniskiem mērķiem tiek izmantoti daudzi citi dzīvnieku paveidi; tā kā vienā gadā līdz 12 miljoniem (9) dzīvnieku tiek audzēti un nogalināti, lai veiktu testus ar tiem, taču reālos eksperimentos tie izmantoti netiek;

| E. | tā kā pieaug dzīvniekus neizmantojošu testu modeļu skaits un tas liecina, ka ir potenciāli iespējams uzlabot mūsu izpratni par slimībām un paātrināt efektīvu ārstēšanas metožu atklāšanu; tā kā starp šādiem modeļiem ir, piemēram, jauna orgānus modelējošas mikroshēmas tehnoloģija, sarežģītas datorsimulācijas, cilvēka šūnu 3-D kultūras zāļu testēšanai un citi mūsdienīgi modeļi un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieaug dzīvniekus neizmantojošu testu modeļu skaits un tas liecina, ka ir potenciāli iespējams uzlabot mūsu izpratni par slimībām un paātrināt efektīvu ārstēšanas metožu atklāšanu; tā kā starp šādiem modeļiem ir, piemēram, jauna orgānus modelējošas mikroshēmas tehnoloģija, sarežģītas datorsimulācijas, cilvēka šūnu 3-D kultūras zāļu testēšanai un citi mūsdienīgi modeļi un tehnoloģijas;

| F. | tā kā Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) ir sagatavojis virkni ziņojumu, kuros uzskaitīti un aprakstīti progresīvi modeļi, kuros neizmanto dzīvniekus septiņās slimību jomās, lai paātrinātu šo tehnoloģiju attīstību; tā kā tomēr ES pētniecības, inovācijas un izglītības iniciatīvas būtu pilnībā jāsaskaņo ar šajos pārskatos noteiktajām prioritātēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas Kopīgais pētniecības centrs (KPC) ir sagatavojis virkni ziņojumu, kuros uzskaitīti un aprakstīti progresīvi modeļi, kuros neizmanto dzīvniekus septiņās slimību jomās, lai paātrinātu šo tehnoloģiju attīstību; tā kā tomēr ES pētniecības, inovācijas un izglītības iniciatīvas būtu pilnībā jāsaskaņo ar šajos pārskatos noteiktajām prioritātēm;

| G. | tā kā, lai gan oficiālais stimuls izvēlēties metodes, kurās neizmanto dzīvniekus, ir unikāls ES, pastāv birokrātiski šķēršļi to akceptēšanai, to izmantošana netiek pienācīgi nodrošināta un finansējums to izstrādei joprojām ir nepietiekams; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai gan oficiālais stimuls izvēlēties metodes, kurās neizmanto dzīvniekus, ir unikāls ES, pastāv birokrātiski šķēršļi to akceptēšanai, to izmantošana netiek pienācīgi nodrošināta un finansējums to izstrādei joprojām ir nepietiekams;

| H. | tā kā Eiropas iedzīvotāji ir neatslābstoši apliecinājuši atbalstu dzīvnieku izmantošanas zinātniskiem mērķiem izbeigšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas iedzīvotāji ir neatslābstoši apliecinājuši atbalstu dzīvnieku izmantošanas zinātniskiem mērķiem izbeigšanai;

| I. | tā kā Komisijā Vides ģenerāldirektorāts, Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts, Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts un Kopīgais pētniecības centrs ir atbildīgi par dažādām dzīvniekus izmantojošas izpētes un testēšanas jomām un tā kā nav oficiāla koordinācijas mehānisma, lai nodrošinātu aktīvu, saskaņotu un sinerģisku pieeju, kas ļautu pilnībā aizstāt dzīvnieku izmantošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijā Vides ģenerāldirektorāts, Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts, Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts un Kopīgais pētniecības centrs ir atbildīgi par dažādām dzīvniekus izmantojošas izpētes un testēšanas jomām un tā kā nav oficiāla koordinācijas mehānisma, lai nodrošinātu aktīvu, saskaņotu un sinerģisku pieeju, kas ļautu pilnībā aizstāt dzīvnieku izmantošanu;

| J. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) ir ieviesušas stratēģijas, lai aktīvi samazinātu un aizstātu testus ar dzīvniekiem, bet Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) joprojām ir jāievieš samazināšanas un aizstāšanas stratēģija, un tā ir apliecinājusi, ka ir nepieciešami tūlītēji mērķtiecīgi ieguldījumi, lai izstrādātu efektīvas ar dzīvniekiem nesaistītas prognozējošas toksikoloģijas metodes un tieši atbalstītu regulatīvos mērķus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) ir ieviesušas stratēģijas, lai aktīvi samazinātu un aizstātu testus ar dzīvniekiem, bet Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) joprojām ir jāievieš samazināšanas un aizstāšanas stratēģija, un tā ir apliecinājusi, ka ir nepieciešami tūlītēji mērķtiecīgi ieguldījumi, lai izstrādātu efektīvas ar dzīvniekiem nesaistītas prognozējošas toksikoloģijas metodes un tieši atbalstītu regulatīvos mērķus;

| K. | tā kā ES vēsturiskajam aizliegumam izmantot kosmētikas līdzekļu testēšanai dzīvniekus ir bijusi pozitīva ietekme uz dzīvnieku labjutību ES un tas ir sekmīgi apliecinājis, ka ir iespējams pakāpeniski pārtraukt testus ar dzīvniekiem, neapdraudot kosmētikas nozares attīstību; tā kā tomēr joprojām pastāv regulatīvās prasības turpināt testus ar dzīvniekiem, lai noteiktu ietekmi uz darba ņēmējiem, kas strādā ar ķīmiskām sastāvdaļām, kuras izmanto tikai kosmētikā, un to ietekmi uz vidi; tā kā tomēr skaidru šādu izmēģinājumu izbeigšanas termiņu noteikšana ES ir veicinājusi inovāciju ES uzņēmumos un ir saņēmusi sabiedrības atbalstu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES vēsturiskajam aizliegumam izmantot kosmētikas līdzekļu testēšanai dzīvniekus ir bijusi pozitīva ietekme uz dzīvnieku labjutību ES un tas ir sekmīgi apliecinājis, ka ir iespējams pakāpeniski pārtraukt testus ar dzīvniekiem, neapdraudot kosmētikas nozares attīstību; tā kā tomēr joprojām pastāv regulatīvās prasības turpināt testus ar dzīvniekiem, lai noteiktu ietekmi uz darba ņēmējiem, kas strādā ar ķīmiskām sastāvdaļām, kuras izmanto tikai kosmētikā, un to ietekmi uz vidi; tā kā tomēr skaidru šādu izmēģinājumu izbeigšanas termiņu noteikšana ES ir veicinājusi inovāciju ES uzņēmumos un ir saņēmusi sabiedrības atbalstu;

| L. | tā kā testu ar dzīvniekiem aizstāšana ar progresīvām metodēm, kurās neizmanto dzīvniekus, būs nepieciešama, lai sasniegtu Komisijas vērienīgos veselības un vides jomas mērķus, kas noteikti NextGenerationEU atveseļošanas plānā un Eiropas zaļajā kursā, un tā kā gadījumos, kad ir jau pieejamas apstiprinātas alternatīvas bez dzīvnieku izmantošanas, tām būtu jāpiešķir prioritāte; |
| --- | --- |

L.

tā kā testu ar dzīvniekiem aizstāšana ar progresīvām metodēm, kurās neizmanto dzīvniekus, būs nepieciešama, lai sasniegtu Komisijas vērienīgos veselības un vides jomas mērķus, kas noteikti NextGenerationEU atveseļošanas plānā un Eiropas zaļajā kursā, un tā kā gadījumos, kad ir jau pieejamas apstiprinātas alternatīvas bez dzīvnieku izmantošanas, tām būtu jāpiešķir prioritāte;

| M. | tā kā atsevišķas dalībvalstis ir pieņēmušas īstenošanas pasākumus, ar kuriem nodrošina zinātniskiem mērķiem izmantotu dzīvnieku augsta līmeņa aizsardzību, savukārt citas piemēro tikai minimālās prasības, kas ir noteiktas Direktīvā 2010/63/ES; |
| --- | --- |

M.

tā kā atsevišķas dalībvalstis ir pieņēmušas īstenošanas pasākumus, ar kuriem nodrošina zinātniskiem mērķiem izmantotu dzīvnieku augsta līmeņa aizsardzību, savukārt citas piemēro tikai minimālās prasības, kas ir noteiktas Direktīvā 2010/63/ES;

1.

aicina Komisiju uzlabot koordināciju, lai sasniegtu Direktīvā 2010/63/ES izvirzīto mērķi, izveidojot augsta līmeņa starpdienestu darba grupu, iesaistot visus galvenos ģenerāldirektorātus un aģentūras, lai sadarbotos ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām nolūkā izstrādāt ES mēroga rīcības plānu ar mērķi veicināt aktīvu izbeigšanu, samazinot, pilnveidojot un aizstājot procedūras attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem zinātniskos un regulatīvos nolūkos, tiklīdz tas ir zinātniski iespējams un to var izdarīt bez cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeņa pazemināšanas, vienlaikus paātrinot alternatīvu dzīvniekus neiesaistošu metožu, tehnoloģiju un pārmaiņu veikšanai nepieciešamo instrumentu izstrādi; uzsver, ka progresa stimulēšanai būtu jānosaka skaidrs un vērienīgs grafiks un starpposma mērķu saraksts;

2.

uzsver, ka agrākā dzīvnieku izmantošana pētniecībā ir būtiski veicinājusi progresu daudzu cilvēka slimību ārstēšanā un ir palīdzējusi dzīvnieku veselībai, un uzsver — lai gan galīgais mērķis ir pakāpeniski izbeigt dzīvnieku izmantošanu zinātniskos nolūkos, metodes, kurās neizmanto dzīvniekus, vēl nav pieejamas visās zinātniskās pētniecības jomās; uzsver arī, ka ilgajā ceļā uz konkrētu slimību efektīvām ārstēšanas iespējām dažos gadījumos nolūkā iegūt zinātnisko informāciju joprojām var būt vajadzīgi eksperimenti ar dzīvniekiem, jo pašreiz vēl nav pieejamas dzīvniekus neiesaistošas metodes; uzsver, ka Kopīgais pētniecības centrs atzīst, ka liela paļaušanās uz testiem ar dzīvniekiem var kavēt progresu dažās slimību pētniecības jomās (10), kurās dzīvniekus izmantojošie modeļi neatspoguļo cilvēka slimību galvenās iezīmes, un uzskata, ka virzība uz alternatīviem modeļiem varētu veicināt jaunus sasniegumus; turklāt atzīst, ka eksperimenti, kas tiek veikti ar dzīvniekiem, jo nav pieejamas metodes, kurās neizmanto dzīvniekus, ir jāveic tikai optimālos apstākļos, kas līdz minimumam samazina sāpes, stresu un ciešanas un aizsargā attiecīgo dzīvnieku labjutību;

3.

uzsver, ka rīcības plānā būtu jāiekļauj vērienīgi un sasniedzami mērķi, samazinājuma mērķrādītāji un termiņi, kas jānosaka saskaņā ar visaptverošo samazināšanas un aizstāšanas mērķi, lai stimulētu pārmaiņas, veicot konkrētas un koordinētas darbības kopā ar rādītājiem, ko piemēro citās ES politikas jomās, un būtu jāizmanto ES statistikas datubāze ALURES kā atsauces punkts, tādējādi panākot absolūtu un noturīgu zinātniskos nolūkos izmantoto dzīvnieku skaita samazinājumu visā ES;

4.

uzsver, ka plānā cita starpā būtu jāiekļauj priekšlikumi esošo iniciatīvu labākai īstenošanai un izpildei, tostarp labi funkcionējoša kontroles sistēma;

5.

uzsver, ka ir jāpadziļina Eiropas Pētniecības telpa un ka ir jāturpina līdz šim ES veiktā pētniecība un visās ES pētniecības un inovācijas iniciatīvās jāiekļauj mehānismi preferenciālam finansējumam metodēm, kurās neizmanto dzīvniekus, jo šādas alternatīvas metodes rada papildu izmaksas un ieguldījumu vajadzības; tāpēc norāda, ka programmai “Apvārsnis Eiropa” ir nepieciešams lielāks un mērķorientēts finansējums progresīviem modeļiem, kuros neizmanto dzīvniekus; aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis atvēlēt pietiekami daudz vidējā termiņa un ilgtermiņa finansējuma, pateicoties kam varētu ātri izstrādāt, apstiprināt un ieviest alternatīvas testēšanas metodes, ar kurām aizstātu testu ar dzīvniekiem metodes, jo īpaši attiecībā uz galvenajiem toksikoloģijas mērķparametriem; aicina Komisiju pilnībā īstenot savu apņemšanos attiecībā uz vielu grupēšanu un vispārēju riska novērtējumu izmantošanu kā svarīgu līdzekli, lai labāk aizsargātu cilvēku veselību un samazinātu testu ar dzīvniekiem skaitu;

6.

aicina Komisiju, apspriežoties ar attiecīgajām aģentūrām, jo īpaši ECHA un EFSA, noteikt samazināšanas mērķus, proaktīvāk piemērojot spēkā esošos noteikumus par ķimikāliju un citu produktu drošumu, un atbalstīt samazināšanas mērķus, izmantojot pilnībā savienotu un sadarbspējīgu ES ķīmiskās drošības datubāzi; atgādina, ka REACH 13. pantā ir noteikts, ka testēšanas metodes prasības ir jāatjaunina, tiklīdz kļūst pieejamas metodes, kurās neizmanto dzīvniekus;

7.

uzsver, ka plānā var aktīvi iesaistīt privāto sektoru, jo īpaši uzņēmumus, kas vēlas pāriet uz modeļiem, kuros neizmanto dzīvniekus, kā arī jaunuzņēmumus, kas tos attīsta un pilnveido, piedaloties sadarbīgās pieejās pakāpeniskai testu ar dzīvniekiem pārtraukšanai; uzskata, ka valdības struktūrām jāuzņemas koordinatora loma un jāiesaistās pozitīvā un konstruktīvā dialogā ar nozari, pieļaujot augšupējus risinājumus; prasa ieviest labāk koordinētu, starpnozaru un ES mēroga pieeju visās dalībvalstīs un ES aģentūrās, tostarp izmantojot starpnozaru Eiropas Partnerību alternatīvu pieeju izstrādei attiecībā uz testēšanu ar dzīvniekiem;

Izglītība un apmācība

Izglītība un apmācība

| 8. | mudina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai prioritizētu darbības, kuru mērķis ir izglītot, apmācīt un pārkvalificēt zinātniekus, pētniekus un tehniķus jautājumos par dzīvniekus neizmantojošu progresīvu modeļu izmantošanu un paraugprakses apmaiņu, un informēt gan drošuma novērtēšanas ekspertus, gan projektu priekšlikumu novērtēšanā un finansējuma piešķiršanā iesaistītās personas par apstiprinātajiem modeļiem, kuros neizmanto dzīvniekus; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai prioritizētu darbības, kuru mērķis ir izglītot, apmācīt un pārkvalificēt zinātniekus, pētniekus un tehniķus jautājumos par dzīvniekus neizmantojošu progresīvu modeļu izmantošanu un paraugprakses apmaiņu, un informēt gan drošuma novērtēšanas ekspertus, gan projektu priekšlikumu novērtēšanā un finansējuma piešķiršanā iesaistītās personas par apstiprinātajiem modeļiem, kuros neizmanto dzīvniekus;

| 9. | uzsver, ka ir nemitīgi jāveic laboratoriju un kompetento iestāžu darbinieku apmācība un izglītošana, lai pēc iespējas plašāk informētu par alternatīvām un procesiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir nemitīgi jāveic laboratoriju un kompetento iestāžu darbinieku apmācība un izglītošana, lai pēc iespējas plašāk informētu par alternatīvām un procesiem;

| 10. | norāda, ka akadēmiskās iestādes ir būtiski nozīmīgas, lai popularizētu zinātniskās disciplīnās veiktai testēšanai ar dzīvniekiem alternatīvas metodes un izplatītu jaunas zināšanas un paņēmienu piemērus, kas gan ir pieejami, bet ne vienmēr tiek plaši izmantoti; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka akadēmiskās iestādes ir būtiski nozīmīgas, lai popularizētu zinātniskās disciplīnās veiktai testēšanai ar dzīvniekiem alternatīvas metodes un izplatītu jaunas zināšanas un paņēmienu piemērus, kas gan ir pieejami, bet ne vienmēr tiek plaši izmantoti;

| 11. | uzsver, ka ir jāstrādā starptautiskās struktūrās, lai paātrinātu alternatīvu metožu validāciju un atzīšanu, nodrošinātu zināšanu pārnesi un sniegtu finansiālu atbalstu trešām valstīm, kur zinātniekiem alternatīvas metodes varbūt vēl nav zināmas un testēšanas laboratorijām, iespējams, trūkst vajadzīgās pētniecības infrastruktūras; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir jāstrādā starptautiskās struktūrās, lai paātrinātu alternatīvu metožu validāciju un atzīšanu, nodrošinātu zināšanu pārnesi un sniegtu finansiālu atbalstu trešām valstīm, kur zinātniekiem alternatīvas metodes varbūt vēl nav zināmas un testēšanas laboratorijām, iespējams, trūkst vajadzīgās pētniecības infrastruktūras;

o

o o

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

1

(2)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

4

(5)  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

5

(6)  OV C 41, 6.2.2020., 45. lpp.

6

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0201.

7

(8)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: 2019. gada statistiskais ziņojums par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem Eiropas Savienības dalībvalstīs 2015.–2017. gadā, 16. lpp. (COM(2020)0016).

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0016&rid=8

(9)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā Eiropas Savienības dalībvalstīs tiek īstenota Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, (SWD(2020)0015), 7.lpp.

9

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0015&from=EN.

(10)  Dura, Adelaide; Gribaldo, Laura; Deceuninck, Pierre (2021): “EURL ECVAM Review of non-animal models in biomedical research – Neurodegenerative Diseases” (“EURL ECVAM pārskats par modeļiem, kuros neizmanto dzīvniekus, biomedicīnas pētniecībā – neirodeģeneratīvās slimības”). Eiropas Komisija, Kopīgais pētniecības centrs (JRC) [Datu kopa] PID: http://data.europa.eu/89h/a8fd26ef-b113-47ab-92ba-fd2be449c7eb

10

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/88

---

P9_TA(2021)0388

Dzimumbalstītas vardarbības iekļaušana kā jauna noziegumu joma LESD 83. panta 1. punktā uzskaitītajā noziegumu jomu sarakstā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par to, lai dzimumbalstīta vardarbība tiktu iekļauta kā jauna noziegumu joma LESD 83. panta 1. punktā uzskaitītajā noziegumu jomu sarakstā (2021/2035(INL))

(2022/C 117/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10. un 19. pantu, 83. panta 1. punktu un 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10. un 19. pantu, 83. panta 1. punktu un 225. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 1.–4., 6.–8., 10.–12., 21., 23.–26., 47. un 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 1.–4., 6.–8., 10.–12., 21., 23.–26., 47. un 49. pantu,

| — | ņemot vērā Ekspertu grupas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai valstu uzraudzības ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekspertu grupas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai valstu uzraudzības ziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3),

| — | ņemot vērā ANO 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi “Dzimumu līdztiesība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi “Dzimumu līdztiesība”,

| — | ņemot vērā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2015. gada 3. augusta Vispārējo ieteikumu Nr. 33 par sieviešu iespējām vērsties tiesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2015. gada 3. augusta Vispārējo ieteikumu Nr. 33 par sieviešu iespējām vērsties tiesā,

| — | ņemot vērā Vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm, ar ko atjaunina Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada 14. jūlija vispārējo ieteikumu Nr. 19, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm, ar ko atjaunina Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada 14. jūlija vispārējo ieteikumu Nr. 19,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. gadā publicēto apsekojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. gadā publicēto apsekojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”,

| — | ņemot vērā 2021. gadā publicēto Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Noziedzība, drošība un cietušo tiesības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gadā publicēto Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Noziedzība, drošība un cietušo tiesības”,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, ko pieņēma Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām 1995. gada 15. septembrī, kā arī noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” 2000. gadā, “Pekina + 10” 2005. gadā, “Pekina + 15” 2010. gadā un “Pekina + 20” 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, ko pieņēma Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām 1995. gada 15. septembrī, kā arī noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” 2000. gadā, “Pekina + 10” 2005. gadā, “Pekina + 15” 2010. gadā un “Pekina + 20” 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta glosāriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta glosāriju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu statusa komisijas 65. sesijā, kas notika 2021. gada 15.–26. martā, pieņemtos secinājumus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu statusa komisijas 65. sesijā, kas notika 2021. gada 15.–26. martā, pieņemtos secinājumus;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, jo īpaši tos, kas attiecas uz sieviešu tiesībām, un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentus attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, jo īpaši tos, kas attiecas uz sieviešu tiesībām, un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentus attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, (8) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, (8)

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par tiesību veikt abortu faktisko aizliegumu Polijā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par tiesību veikt abortu faktisko aizliegumu Polijā (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (13),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par sievietēm, mieru un drošību, kuri publicēti 2018. gada 10. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par sievietēm, mieru un drošību, kuri publicēti 2018. gada 10. decembrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īso apskatu par Covid-19 un vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušanu (14), kurš publicēts 2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īso apskatu par Covid-19 un vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušanu (14), kurš publicēts 2020. gadā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. martā sniegto Eiropas Savienības Tiesas ģenerāladvokāta juridisko atzinumu par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kura mērķis ir kliedēt juridisko nenoteiktību par to, vai un kā Savienība var noslēgt un ratificēt šo konvenciju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. martā sniegto Eiropas Savienības Tiesas ģenerāladvokāta juridisko atzinumu par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kura mērķis ir kliedēt juridisko nenoteiktību par to, vai un kā Savienība var noslēgt un ratificēt šo konvenciju (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9–0249/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9–0249/2021),

| A. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas nostiprināta Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un atzīta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā. tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līgumos un Hartā; tā kā vīriešu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izbeigšana ir priekšnoteikums sieviešu un vīriešu patiesas līdztiesības panākšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas nostiprināta Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un atzīta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā. tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līgumos un Hartā; tā kā vīriešu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izbeigšana ir priekšnoteikums sieviešu un vīriešu patiesas līdztiesības panākšanai;

| B. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā ir prasīts, lai Savienība, veicot savas darbības, tiektos novērst nevienlīdzību un sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā ir prasīts, lai Savienība, veicot savas darbības, tiektos novērst nevienlīdzību un sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem;

| C. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē un pienācīgas aizsardzības nepieejamība ir vissmagākā dzimuma diskriminācijas izpausme un pārkāpj Hartā nostiprinātās pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, tiesības uz fizisko un garīgo neaizskaramību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegumu, verdzības un piespiedu darba aizliegumu, tiesības uz brīvību un drošību un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē un pienācīgas aizsardzības nepieejamība ir vissmagākā dzimuma diskriminācijas izpausme un pārkāpj Hartā nostiprinātās pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, tiesības uz fizisko un garīgo neaizskaramību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegumu, verdzības un piespiedu darba aizliegumu, tiesības uz brīvību un drošību un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību;

| D. | tā kā saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu, pamatojoties uz noziedzības attīstību, Padome var pieņemt lēmumu, ar ko precizē citas īpaši smagu noziegumu jomas ar pārrobežu dimensiju to būtības vai ietekmes dēļ vai tāpēc, ka pastāv īpaša vajadzība tos apkarot kopīgi; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu, pamatojoties uz noziedzības attīstību, Padome var pieņemt lēmumu, ar ko precizē citas īpaši smagu noziegumu jomas ar pārrobežu dimensiju to būtības vai ietekmes dēļ vai tāpēc, ka pastāv īpaša vajadzība tos apkarot kopīgi;

| E. | tā kā saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu šādam Padomes lēmumam ir jābūt pieņemtam vienprātīgi pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu šādam Padomes lēmumam ir jābūt pieņemtam vienprātīgi pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana;

| F. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) un Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”) dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā vardarbību, kas vērsta pret sievieti, jo viņa ir sieviete, vai vardarbību, kas nesamērīgi skar sievietes; tā kā “vardarbība pret sievietēm” ir jebkāda dzimumbalstīta vardarbība, kuras rezultātā publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls, psiholoģisks vai ekonomisks kaitējums vai ciešanas sievietēm, tostarp draudi veikt šādas darbības, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) un Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”) dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā vardarbību, kas vērsta pret sievieti, jo viņa ir sieviete, vai vardarbību, kas nesamērīgi skar sievietes; tā kā “vardarbība pret sievietēm” ir jebkāda dzimumbalstīta vardarbība, kuras rezultātā publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls, psiholoģisks vai ekonomisks kaitējums vai ciešanas sievietēm, tostarp draudi veikt šādas darbības, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana;

| G. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība skar arī LGBTIK+ personas viņu dzimuma, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība skar arī LGBTIK+ personas viņu dzimuma, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ;

| H. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība pret LGBTIK+ personām ietver fizisku vardarbību, psiholoģisku vardarbību, piespiedu laulības, seksuālu vardarbību, tostarp “korektīvo” izvarošanu un seksuālu uzmākšanos, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu, transpersonu un interseksuāļu piespiedu sterilizāciju, tā sauktos “goda” noziegumus, pārveidošanas terapiju, naida runu gan tiešsaistē, gan bezsaistē, iebiedēšanu un vajāšanu, sociālekonomisko nenodrošinātību un vardarbību, kas notiek ģimenē un/vai mājsaimniecībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība pret LGBTIK+ personām ietver fizisku vardarbību, psiholoģisku vardarbību, piespiedu laulības, seksuālu vardarbību, tostarp “korektīvo” izvarošanu un seksuālu uzmākšanos, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu, transpersonu un interseksuāļu piespiedu sterilizāciju, tā sauktos “goda” noziegumus, pārveidošanas terapiju, naida runu gan tiešsaistē, gan bezsaistē, iebiedēšanu un vajāšanu, sociālekonomisko nenodrošinātību un vardarbību, kas notiek ģimenē un/vai mājsaimniecībā;

| I. | tā kā Stambulas konvencijā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, un tajā tiek atgādināts, ka daudzi pret sievietēm vērstas vardarbības veidi sakņojas varas nevienlīdzībā starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Stambulas konvencijā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, un tajā tiek atgādināts, ka daudzi pret sievietēm vērstas vardarbības veidi sakņojas varas nevienlīdzībā starp sievietēm un vīriešiem;

| J. | tā kā vārdu kopums “visā viņu daudzveidībā” šajā rezolūcijā norāda uz nostāju, ka sievietes, vīrieši un nebināras personas ietilpst neviendabīgās kategorijās, tostarp, bet ne tikai saistībā ar rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, valodu, reliģiju vai ticību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu, seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti, dzimuma pašizpausmi vai dzimumpazīmēm, veselības stāvokli, civilstāvokli un migranta vai bēgļa statusu; tā kā minētais vārdu kopums apstiprina apņemšanos nevienu neatstāt novārtā un panākt dzimumu līdztiesību Eiropā visiem; tā kā reālu progresu dzimumu līdztiesības jomā nav iespējams panākt bez intersekcionālas pieejas; |
| --- | --- |

J.

tā kā vārdu kopums “visā viņu daudzveidībā” šajā rezolūcijā norāda uz nostāju, ka sievietes, vīrieši un nebināras personas ietilpst neviendabīgās kategorijās, tostarp, bet ne tikai saistībā ar rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, valodu, reliģiju vai ticību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu, seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti, dzimuma pašizpausmi vai dzimumpazīmēm, veselības stāvokli, civilstāvokli un migranta vai bēgļa statusu; tā kā minētais vārdu kopums apstiprina apņemšanos nevienu neatstāt novārtā un panākt dzimumu līdztiesību Eiropā visiem; tā kā reālu progresu dzimumu līdztiesības jomā nav iespējams panākt bez intersekcionālas pieejas;

| K. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība sakņojas dzimumu stereotipos, heteropatriarhālās struktūrās un varas asimetrijā, kā arī strukturālā un institucionālā nevienlīdzībā; tā kā dzimumbalstīta vardarbība ietekmē visas sabiedriskās dzīves jomas; |
| --- | --- |

K.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība sakņojas dzimumu stereotipos, heteropatriarhālās struktūrās un varas asimetrijā, kā arī strukturālā un institucionālā nevienlīdzībā; tā kā dzimumbalstīta vardarbība ietekmē visas sabiedriskās dzīves jomas;

| L. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība ir vērsta pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un pret LGBTIK+ personām, un to motivē vēlme sodīt tos cilvēkus, kuri tiek uzskatīti par tādiem, kas pārkāpj ar dzimumu hierarhiju, dzimuma pašizpausmi un binārām dzimumu sistēmām saistītas sociālās normas; tā kā dzimumbalstītas vardarbības mērķis ir radīt, īstenot vai uzturēt dzimumu nevienlīdzību un pastiprināt dzimumu normas un stereotipus; |
| --- | --- |

L.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība ir vērsta pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un pret LGBTIK+ personām, un to motivē vēlme sodīt tos cilvēkus, kuri tiek uzskatīti par tādiem, kas pārkāpj ar dzimumu hierarhiju, dzimuma pašizpausmi un binārām dzimumu sistēmām saistītas sociālās normas; tā kā dzimumbalstītas vardarbības mērķis ir radīt, īstenot vai uzturēt dzimumu nevienlīdzību un pastiprināt dzimumu normas un stereotipus;

| M. | tā kā EIGE feminicīdu definē kā sieviešu un meiteņu nogalināšanu viņu dzimuma dēļ; tā kā feminicīdam var būt dažādi veidi, piemēram, tas var izpausties kā sieviešu slepkavība intīmo partneru vardarbības dēļ, sieviešu un meiteņu nogalināšana dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ, sieviešu un interseksuāļu nogalināšana, veicot dzimumorgānu kropļošanu, un tā sauktās “goda slepkavības”; tā kā feminicīds ir pastāvošo vardarbības pret sievietēm veidu galējā izpausme un pēdējais vardarbības akts ilgstošas vardarbības kontekstā; tā kā daudzi feminicīda veidi nav iekļauti oficiālajā statistikā un paliek neredzami; |
| --- | --- |

M.

tā kā EIGE feminicīdu definē kā sieviešu un meiteņu nogalināšanu viņu dzimuma dēļ; tā kā feminicīdam var būt dažādi veidi, piemēram, tas var izpausties kā sieviešu slepkavība intīmo partneru vardarbības dēļ, sieviešu un meiteņu nogalināšana dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ, sieviešu un interseksuāļu nogalināšana, veicot dzimumorgānu kropļošanu, un tā sauktās “goda slepkavības”; tā kā feminicīds ir pastāvošo vardarbības pret sievietēm veidu galējā izpausme un pēdējais vardarbības akts ilgstošas vardarbības kontekstā; tā kā daudzi feminicīda veidi nav iekļauti oficiālajā statistikā un paliek neredzami;

| N. | tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska saskarsme ar intīmo partneru vardarbību nopietni ietekmē bērnus un turpina vardarbību pret nākamajām paaudzēm, jo bērniem, kuri ir liecinieki intīma partnera vardarbībai pret māti vai vienu no vecākiem, ir lielāka iespēja piedzīvot šādu vardarbību turpmākajā dzīvē — gan kā cietušajiem, gan kā nozieguma izdarītājiem; tā kā tiesību aktiem, kas aizsargā bērna cieņu un šādos gadījumos atzīst arī bērnu par cietušo, ir izšķiroša nozīme gan sieviešu, gan cietušo bērnu aizsardzībā; tā kā tiesību akti, kas attiecas uz aizbildnību, ir jāizstrādā tā, lai nepiešķirtu aizbildnības tiesības tiem, kas ir izdarījuši vardarbību pret intīmo partneri; |
| --- | --- |

N.

tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska saskarsme ar intīmo partneru vardarbību nopietni ietekmē bērnus un turpina vardarbību pret nākamajām paaudzēm, jo bērniem, kuri ir liecinieki intīma partnera vardarbībai pret māti vai vienu no vecākiem, ir lielāka iespēja piedzīvot šādu vardarbību turpmākajā dzīvē — gan kā cietušajiem, gan kā nozieguma izdarītājiem; tā kā tiesību aktiem, kas aizsargā bērna cieņu un šādos gadījumos atzīst arī bērnu par cietušo, ir izšķiroša nozīme gan sieviešu, gan cietušo bērnu aizsardzībā; tā kā tiesību akti, kas attiecas uz aizbildnību, ir jāizstrādā tā, lai nepiešķirtu aizbildnības tiesības tiem, kas ir izdarījuši vardarbību pret intīmo partneri;

| O. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība ietver daudzus vardarbības veidus, tostarp intīmo partneru vardarbību un vardarbību ģimenē; tā kā EIGE līdzīgi Stambulas konvencijai vardarbību ģimenē definē kā jebkuru fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku vardarbību, kas notiek ģimenē vai mājsaimniecībā neatkarīgi no bioloģiskām vai likumīgām ģimenes saitēm, vai starp bijušajiem vai pašreizējiem laulātajiem vai partneriem neatkarīgi no tā, vai vainīgajam ir vai nav kopīga dzīvesvieta ar cietušo; |
| --- | --- |

O.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība ietver daudzus vardarbības veidus, tostarp intīmo partneru vardarbību un vardarbību ģimenē; tā kā EIGE līdzīgi Stambulas konvencijai vardarbību ģimenē definē kā jebkuru fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku vardarbību, kas notiek ģimenē vai mājsaimniecībā neatkarīgi no bioloģiskām vai likumīgām ģimenes saitēm, vai starp bijušajiem vai pašreizējiem laulātajiem vai partneriem neatkarīgi no tā, vai vainīgajam ir vai nav kopīga dzīvesvieta ar cietušo;

| P. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība tiešsaistē un seksuāla uzmākšanās tiešsaistē ir ar pārrobežu raksturu; tā kā vardarbība, kas izpaužas kā kibervardarbība, tostarp vajāšana tiešsaistē, kiberiebiedēšana, kiberizsekošana, seksistiska naida runa, seksuālu attēlu atklāšana bez vienošanās, ļaunprātīga privātas informācijas vākšana un publicēšana, identitātes zādzība vai uzlaušana, nesamērīgi skar sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

P.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība tiešsaistē un seksuāla uzmākšanās tiešsaistē ir ar pārrobežu raksturu; tā kā vardarbība, kas izpaužas kā kibervardarbība, tostarp vajāšana tiešsaistē, kiberiebiedēšana, kiberizsekošana, seksistiska naida runa, seksuālu attēlu atklāšana bez vienošanās, ļaunprātīga privātas informācijas vākšana un publicēšana, identitātes zādzība vai uzlaušana, nesamērīgi skar sievietes un meitenes;

| Q. | tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm ir viens no izplatītākajiem sieviešu tiesību pārkāpumiem Eiropā; tā kā Savienības veiktie apsekojumi liecina, ka Savienībā katra trešā sieviete (62 miljoni sieviešu) kopš 15 gadu vecuma ir piedzīvojusi fizisku un/vai seksuālu vardarbību un viena no divām sievietēm (55 %) ir pieredzējusi seksuālu uzmākšanos; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sniegto informāciju visā pasaulē gandrīz trešdaļa (27 %) sieviešu vecumā no 15 līdz 49 gadiem, kurām bijušas attiecības, ir ziņojušas par to, ka viņu intīmais partneris viņas ir pakļāvis kāda veida fiziskai un/vai seksuālai vardarbībai; tā kā PVO ziņo, ka pasaulē 38 % no visām sieviešu slepkavībām izdara intīmie partneri; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm ir viens no izplatītākajiem sieviešu tiesību pārkāpumiem Eiropā; tā kā Savienības veiktie apsekojumi liecina, ka Savienībā katra trešā sieviete (62 miljoni sieviešu) kopš 15 gadu vecuma ir piedzīvojusi fizisku un/vai seksuālu vardarbību un viena no divām sievietēm (55 %) ir pieredzējusi seksuālu uzmākšanos; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sniegto informāciju visā pasaulē gandrīz trešdaļa (27 %) sieviešu vecumā no 15 līdz 49 gadiem, kurām bijušas attiecības, ir ziņojušas par to, ka viņu intīmais partneris viņas ir pakļāvis kāda veida fiziskai un/vai seksuālai vardarbībai; tā kā PVO ziņo, ka pasaulē 38 % no visām sieviešu slepkavībām izdara intīmie partneri;

| R. | tā kā trūkst atjauninātu, visaptverošu un salīdzināmu sadalītu datu par visu veidu dzimumbalstītu vardarbību visā Savienībā; tā kā salīdzināmu datu trūkums ir saistīts arī ar to, ka dzimumbalstītas vardarbības definīcijas nav saskaņotas; tā kā visaptveroši un salīdzināmi sadalīti dati ir būtiski, lai dokumentētu dzimumbalstītu vardarbību un tās pamatcēloņus; tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra pēdējo pētījumu par vardarbību pret sievietēm publicēja 2014. gadā un tā kā visjaunākie dati nav pieejami; |
| --- | --- |

R.

tā kā trūkst atjauninātu, visaptverošu un salīdzināmu sadalītu datu par visu veidu dzimumbalstītu vardarbību visā Savienībā; tā kā salīdzināmu datu trūkums ir saistīts arī ar to, ka dzimumbalstītas vardarbības definīcijas nav saskaņotas; tā kā visaptveroši un salīdzināmi sadalīti dati ir būtiski, lai dokumentētu dzimumbalstītu vardarbību un tās pamatcēloņus; tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra pēdējo pētījumu par vardarbību pret sievietēm publicēja 2014. gadā un tā kā visjaunākie dati nav pieejami;

| S. | tā kā dzimumbalstīta vardarbība Eiropas sabiedrībai rada ievērojamas izmaksas –– gan negūtu ekonomikas ieņēmumu, gan nesniegtu pakalpojumu, tostarp veselības aprūpes, juridisko, sociālo un specializēto pakalpojumu, ziņā; tā kā tomēr vislielākās izmaksas ir dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem, kuriem pastāvīgi jādzīvo ar šīs traumatiskās pieredzes radītajām emocionālajām rētām; tā kā Savienības rīcībai vajadzētu būt vērstai uz to, lai nodrošinātu dzimumbalstītā vardarbībā cietušo labbūtību; |
| --- | --- |

S.

tā kā dzimumbalstīta vardarbība Eiropas sabiedrībai rada ievērojamas izmaksas –– gan negūtu ekonomikas ieņēmumu, gan nesniegtu pakalpojumu, tostarp veselības aprūpes, juridisko, sociālo un specializēto pakalpojumu, ziņā; tā kā tomēr vislielākās izmaksas ir dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem, kuriem pastāvīgi jādzīvo ar šīs traumatiskās pieredzes radītajām emocionālajām rētām; tā kā Savienības rīcībai vajadzētu būt vērstai uz to, lai nodrošinātu dzimumbalstītā vardarbībā cietušo labbūtību;

| T. | tā kā Covid-19 krīzes dēļ dramatiski pieauga dzimumbalstīta vardarbība, jo īpaši intīmā partnera vardarbība, tostarp fiziska un psiholoģiska vardarbība, koercitīva kontrole un vardarbība tiešsaistē; tā kā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas dalībvalstis ziņo, ka par 60 % ir pieaudzis to sieviešu neatliekamās palīdzības izsaukumu skaits, kuras cietušas no sava intīmā partnera vardarbības; tā kā pārvietošanās ierobežošanas pasākumu dēļ no intīma partnera vardarbības cietušajām personām ir grūtāk vērsties pēc palīdzības, jo tās bieži vien atradās kopā ar savu pāridarītāju un šīm personām bija ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, un tā kā atbalsta struktūru un resursu nepietiekamība ir pastiprinājusi jau pastāvošo “ēnu pandēmiju”; |
| --- | --- |

T.

tā kā Covid-19 krīzes dēļ dramatiski pieauga dzimumbalstīta vardarbība, jo īpaši intīmā partnera vardarbība, tostarp fiziska un psiholoģiska vardarbība, koercitīva kontrole un vardarbība tiešsaistē; tā kā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas dalībvalstis ziņo, ka par 60 % ir pieaudzis to sieviešu neatliekamās palīdzības izsaukumu skaits, kuras cietušas no sava intīmā partnera vardarbības; tā kā pārvietošanās ierobežošanas pasākumu dēļ no intīma partnera vardarbības cietušajām personām ir grūtāk vērsties pēc palīdzības, jo tās bieži vien atradās kopā ar savu pāridarītāju un šīm personām bija ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, un tā kā atbalsta struktūru un resursu nepietiekamība ir pastiprinājusi jau pastāvošo “ēnu pandēmiju”;

| U. | tā kā izglītībai ir īpaši būtiska nozīme, lai novērstu dzimumbalstītu vardarbību, jo īpaši apstrīdot negatīvās sociālās normas, kas veicina šo parādību, un ļaujot jauniešiem atpazīt, novērst un nepieļaut minētās darbības; |
| --- | --- |

U.

tā kā izglītībai ir īpaši būtiska nozīme, lai novērstu dzimumbalstītu vardarbību, jo īpaši apstrīdot negatīvās sociālās normas, kas veicina šo parādību, un ļaujot jauniešiem atpazīt, novērst un nepieļaut minētās darbības;

| V. | tā kā par dzimumbalstītu vardarbību Savienībā joprojām tiek ziņots nepietiekami; tā kā divas trešdaļas dzimumbalstītā vardarbībā cietušo neziņo iestādēm (16); |
| --- | --- |

V.

tā kā par dzimumbalstītu vardarbību Savienībā joprojām tiek ziņots nepietiekami; tā kā divas trešdaļas dzimumbalstītā vardarbībā cietušo neziņo iestādēm (16);

| W. | tā kā saskaņā ar EIGE sniegto informāciju sekundārā viktimizācija, kas ir zināma arī kā atkārtota viktimizācija, “notiek tad, kad cietušajam tiek nodarīts papildu kaitējums, kas nav tieši saistīts ar noziedzīgo nodarījumu, bet ar to, kā iestādes un citas personas izturas pret cietušo”; tā kā saskaņā ar EIGE sniegto informāciju “sekundāro viktimizāciju var izraisīt, piemēram, cietušā atkārtota pakļaušana saskarsmei ar nozieguma izdarītāju, atkārtota nopratināšana par tiem pašiem faktiem, nepiemērotas valodas lietošana vai neiejūtīgi visu to personu komentāri, kuras saskaras ar cietušajiem”; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar EIGE sniegto informāciju sekundārā viktimizācija, kas ir zināma arī kā atkārtota viktimizācija, “notiek tad, kad cietušajam tiek nodarīts papildu kaitējums, kas nav tieši saistīts ar noziedzīgo nodarījumu, bet ar to, kā iestādes un citas personas izturas pret cietušo”; tā kā saskaņā ar EIGE sniegto informāciju “sekundāro viktimizāciju var izraisīt, piemēram, cietušā atkārtota pakļaušana saskarsmei ar nozieguma izdarītāju, atkārtota nopratināšana par tiem pašiem faktiem, nepiemērotas valodas lietošana vai neiejūtīgi visu to personu komentāri, kuras saskaras ar cietušajiem”;

| X. | tā kā dzimumbalstītu vardarbību var īstenot personas varas amatos, kuras strādā brīvības atņemšanas iestādēs, piemēram, cietumos, garīgās veselības aprūpes iestādēs, aizturēšanas centros, aprūpes iestādēs un bēgļu nometnēs; tā kā arī pārblīvētības, augsta stresa līmeņa un privātuma trūkuma situācijas var izraisīt dzimumbalstītu vardarbību; tā kā, nodrošinot policijas darbiniekiem īpašu apmācību par vispārīgām prasmēm rūpīgi uzklausīt, saprast un cienīt visas sievietes, kuras ir cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, viņi var palīdzēt novērst nepietiekamu ziņošanu, atkārtotu viktimizāciju un radīt drošāku vidi dzimumbalstītā vardarbībā cietušām personām; |
| --- | --- |

X.

tā kā dzimumbalstītu vardarbību var īstenot personas varas amatos, kuras strādā brīvības atņemšanas iestādēs, piemēram, cietumos, garīgās veselības aprūpes iestādēs, aizturēšanas centros, aprūpes iestādēs un bēgļu nometnēs; tā kā arī pārblīvētības, augsta stresa līmeņa un privātuma trūkuma situācijas var izraisīt dzimumbalstītu vardarbību; tā kā, nodrošinot policijas darbiniekiem īpašu apmācību par vispārīgām prasmēm rūpīgi uzklausīt, saprast un cienīt visas sievietes, kuras ir cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, viņi var palīdzēt novērst nepietiekamu ziņošanu, atkārtotu viktimizāciju un radīt drošāku vidi dzimumbalstītā vardarbībā cietušām personām;

| Y. | tā kā ir nepieciešams nodrošināt cenas ziņā pieejamu un drošu piekļuvi neatkarīgai tiesu sistēmai, lai veicinātu drošāku vidi visiem dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem; tā kā, lai efektīvi risinātu dzimumbalstītas vardarbības problēmu, ir jāizveido apmācības programmas iesaistītajiem speciālistiem, piemēram, sociālajiem darbiniekiem, veselības aprūpes sniedzējiem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem un tiesu sistēmas darbiniekiem, lai viņi varētu apzināt un novērst dzimumbalstītu vardarbību, kā arī reaģēt uz to; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir nepieciešams nodrošināt cenas ziņā pieejamu un drošu piekļuvi neatkarīgai tiesu sistēmai, lai veicinātu drošāku vidi visiem dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem; tā kā, lai efektīvi risinātu dzimumbalstītas vardarbības problēmu, ir jāizveido apmācības programmas iesaistītajiem speciālistiem, piemēram, sociālajiem darbiniekiem, veselības aprūpes sniedzējiem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem un tiesu sistēmas darbiniekiem, lai viņi varētu apzināt un novērst dzimumbalstītu vardarbību, kā arī reaģēt uz to;

| Z. | tā kā visās dalībvalstīs ir nepieņemami maz notiesājošu spriedumu par vardarbību pret sievietēm un jo īpaši par seksuālu vardarbību, tostarp izvarošanu un seksuālu vardarbību, un tas liecina, ka pastāv sistēmiski trūkumi attiecībā uz to, kā tiesībaizsardzības iestādes vēršas pret dzimumbalstītu vardarbību, un tā kā tas savukārt rada plaši izplatītu nesodāmības kultūru un nopietnu kaitējumu dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības apkarošanai; |
| --- | --- |

Z.

tā kā visās dalībvalstīs ir nepieņemami maz notiesājošu spriedumu par vardarbību pret sievietēm un jo īpaši par seksuālu vardarbību, tostarp izvarošanu un seksuālu vardarbību, un tas liecina, ka pastāv sistēmiski trūkumi attiecībā uz to, kā tiesībaizsardzības iestādes vēršas pret dzimumbalstītu vardarbību, un tā kā tas savukārt rada plaši izplatītu nesodāmības kultūru un nopietnu kaitējumu dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības apkarošanai;

| AA. | tā kā seksuālā vardarbība ir daļa no nepārtrauktas dzimumbalstītas diskriminācijas un vardarbības, kas cieši saistīta ar pastāvīgu nevienlīdzību un plašākiem uzbrukumiem dzimumu līdztiesībai un sieviešu un meiteņu cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā seksuālā vardarbība ir daļa no nepārtrauktas dzimumbalstītas diskriminācijas un vardarbības, kas cieši saistīta ar pastāvīgu nevienlīdzību un plašākiem uzbrukumiem dzimumu līdztiesībai un sieviešu un meiteņu cilvēktiesībām;

| AB. | tā kā Stambulas konvencija ir visaptverošākais instruments Eiropā, lai apkarotu īpašus vīriešu īstenotas vardarbības veidus pret sievietēm un meitenēm, kā arī vardarbību ģimenē; tā kā ar Stambulas konvenciju tiek izveidots visaptverošs juridisku un politikas pasākumu satvars šādas vardarbības novēršanai, cietušo atbalstīšanai un noziegumu izdarītāju sodīšanai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Stambulas konvencija ir visaptverošākais instruments Eiropā, lai apkarotu īpašus vīriešu īstenotas vardarbības veidus pret sievietēm un meitenēm, kā arī vardarbību ģimenē; tā kā ar Stambulas konvenciju tiek izveidots visaptverošs juridisku un politikas pasākumu satvars šādas vardarbības novēršanai, cietušo atbalstīšanai un noziegumu izdarītāju sodīšanai;

| AC. | tā kā dezinformācijas kampaņas, kas apdraud dzimumu līdztiesību, cita starpā bloķē progresu vardarbības pret sievietēm izskaušanā, kā tas tika novērots saistībā ar Stambulas konvenciju, kas dažās dalībvalstīs ir radījusi sabiedrības pretestību un bijusi par pamatu kaitējošu politisko lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

AC.

tā kā dezinformācijas kampaņas, kas apdraud dzimumu līdztiesību, cita starpā bloķē progresu vardarbības pret sievietēm izskaušanā, kā tas tika novērots saistībā ar Stambulas konvenciju, kas dažās dalībvalstīs ir radījusi sabiedrības pretestību un bijusi par pamatu kaitējošu politisko lēmumu pieņemšanai;

| AD. | tā kā Stambulas konvenciju ir parakstījušas visas dalībvalstis un to ir ratificējusi 21 dalībvalsts; tā kā Bulgārija, Čehija, Ungārija, Latvija, Lietuva un Slovākija vēl nav ratificējušas Stambulas konvenciju; tā kā Polija ir paziņojusi par savu nodomu izstāties no Stambulas konvencijas; tā kā Turcijas izstāšanās no Stambulas konvencijas rada nevēlamu precedentu; tā kā Savienība vēl nav ratificējusi Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Stambulas konvenciju ir parakstījušas visas dalībvalstis un to ir ratificējusi 21 dalībvalsts; tā kā Bulgārija, Čehija, Ungārija, Latvija, Lietuva un Slovākija vēl nav ratificējušas Stambulas konvenciju; tā kā Polija ir paziņojusi par savu nodomu izstāties no Stambulas konvencijas; tā kā Turcijas izstāšanās no Stambulas konvencijas rada nevēlamu precedentu; tā kā Savienība vēl nav ratificējusi Stambulas konvenciju;

| AE. | tā kā sieviešu tiesību pārkāpumiem ir starptautisks, Eiropas mēroga un pārrobežu raksturs; tā kā sievietes un meitenes Eiropā un citi dzimumbalstītā vardarbībā cietušie visā Savienībā nesaņem vienāda līmeņa aizsardzību pret vardarbību atšķirīgu valstu tiesiskā regulējuma un aizsardzības un novēršanas mehānismu dēļ; |
| --- | --- |

AE.

tā kā sieviešu tiesību pārkāpumiem ir starptautisks, Eiropas mēroga un pārrobežu raksturs; tā kā sievietes un meitenes Eiropā un citi dzimumbalstītā vardarbībā cietušie visā Savienībā nesaņem vienāda līmeņa aizsardzību pret vardarbību atšķirīgu valstu tiesiskā regulējuma un aizsardzības un novēršanas mehānismu dēļ;

| AF. | tā kā Savienības rīcība, kuras mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus, prasa, lai Komisija izmantotu vairākas paralēlus risinājumus –– gan leģislatīvus, gan neleģislatīvus ––, tostarp ierosinot dzimumbalstītu vardarbību noteikt par noziegumu jomu, kas atbilst LESD 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, un vienlaikus ierosinot direktīvu par dzimumbalstītu vardarbību, izmantojot minēto pantu kā juridisko pamatu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Savienības rīcība, kuras mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus, prasa, lai Komisija izmantotu vairākas paralēlus risinājumus –– gan leģislatīvus, gan neleģislatīvus ––, tostarp ierosinot dzimumbalstītu vardarbību noteikt par noziegumu jomu, kas atbilst LESD 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, un vienlaikus ierosinot direktīvu par dzimumbalstītu vardarbību, izmantojot minēto pantu kā juridisko pamatu;

| AG. | tā kā dzimumbalstītas vardarbības izskaušana ir ES Dzimumu līdztiesības stratēģijas un Savienības ārējās darbības viena no galvenajām prioritātēm; tā kā Komisija 2021. gada darba programmā paziņoja par jaunu tiesību akta priekšlikumu dzimumbalstītas vardarbības novēršanai un apkarošanai, pamatojoties uz LESD 82., 83. un 84. pantu, kā arī par konkrētu priekšlikumu paplašināt LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā minēto īpaši smagu noziegumu ar pārrobežu dimensiju jomu sarakstu, iekļaujot tajā visu veidu naida noziegumus un naida runu; tā kā dzimumbalstītas vardarbības apkarošana ir viena no Komisijas priekšsēdētājas prioritātēm (17), |
| --- | --- |

AG.

tā kā dzimumbalstītas vardarbības izskaušana ir ES Dzimumu līdztiesības stratēģijas un Savienības ārējās darbības viena no galvenajām prioritātēm; tā kā Komisija 2021. gada darba programmā paziņoja par jaunu tiesību akta priekšlikumu dzimumbalstītas vardarbības novēršanai un apkarošanai, pamatojoties uz LESD 82., 83. un 84. pantu, kā arī par konkrētu priekšlikumu paplašināt LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā minēto īpaši smagu noziegumu ar pārrobežu dimensiju jomu sarakstu, iekļaujot tajā visu veidu naida noziegumus un naida runu; tā kā dzimumbalstītas vardarbības apkarošana ir viena no Komisijas priekšsēdētājas prioritātēm (17),

Dzimumbalstītas vardarbības cēloņi un ietekme un holistiskas pieejas nodrošināšana tās novēršanā

| 1. | nosoda visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus, piemēram, vardarbību pret LGBTIK+ personām dzimuma, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ, kura tiek uzskatīta par saistītu ar dažādiem vardarbības aktiem tiešsaistē un bezsaistē un kura rada vai var radīt fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku kaitējumu vai ciešanas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka pārvietošanās ierobežojumu un sociālās distancēšanās pasākumu dēļ Covid-19 pandēmijas laikā visā Savienībā ir satraucoši pieaugusi dzimumbalstīta vardarbība pret sievietēm un meitenēm, tostarp intīmo partneru vardarbība, fiziska, seksuāla, ekonomiska un psiholoģiska vardarbība, koercitīva kontrole un kibervardarbība, kā rezultātā minētajām cietušajām personām ir ārkārtīgi nepieciešami atbalsta pakalpojumi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzstāj, ka, pievēršoties vardarbības pret sievietēm problēmai, ar “sievietēm” ir jāsaprot arī meitenes, kas jaunākas par 18 gadiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda feminicīdu kā vissmagāko pret sievietēm un meitenēm vērstas dzimumbalstītas vardarbības veidu; uzsver, ka feminicīds ir ļoti smags cilvēktiesību pārkāpums un ka Savienībai būtu jāizstrādā plāns vardarbības novēršanai un apkarošanai, riska situāciju atklāšanai, kā arī cietušo atbalstam un aizsardzībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka vardarbību pret sievietēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus joprojām klāj klusuma plīvurs un tie ir vēsturiski nevienlīdzīgas piekļuves varai un resursiem un to sadalījuma rezultāts, kas ir novedis pie vīriešu dominējošā stāvokļa un vīriešu diskriminējošas attieksmes pret sievietēm, kā arī pie vardarbības pret LGBTIK+ personām, būtiski skarot cietušos, viņu ģimenes un kopienas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē #MeToo kustību, kas simbolizē sieviešu balsi, pārtraucot klusēšanu par seksuālu uzmākšanos jebkura vecuma sievietēm un pret viņām vērstu seksuālu vardarbību jebkurā nozarē un jebkurā vietā; nosoda to, ka dažās valstīs seksuālas uzmākšanās un seksuālas vardarbības upuri arvien biežāk tiek apsūdzēti un pat notiesāti par apmelošanu, tādējādi radot atturošu ietekmi un atkārtotu viktimizāciju un apklusinot sievietes, kuras ir uzdrošinājušās runāt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka progress virzībā uz līdztiesību ir panākts, pateicoties smagajai feministu kustības cīņai pret sieviešu un meiteņu apspiešanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka šo situāciju vēl vairāk pasliktina sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība un ievērojami samazinātais pieejamais finansējums, jo īpaši krīzes laikā, un ka tas savukārt veicina darba samaksas un pensiju atšķirības, nestabila darba feminizāciju un nedrošākus sieviešu dzīves apstākļus; vērš uzmanību uz to, ka minētajai nevienlīdzībai un varas nelīdzsvarotībai ir transversāls un globāls raksturs, kas ir kopīgs visai Savienības teritorijai un skar ne tikai konkrētas dalībvalstis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka stingras dzimumu normas, kuru pamatā ir patriarhālie stereotipi, veicina sieviešu, tostarp lesbiešu, biseksuālu sieviešu, transsieviešu un interseksuālu sieviešu, diskrimināciju un pakļaušanu, tādējādi palielinot risku saskarties ar dzimumbalstītu vardarbību visiem tiem, kuri neatbilst šīm normām, un veicinot vardarbības neredzamību, ar ko saskaras geji un biseksuāli un interseksuāli vīrieši; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka ir svarīgi ar izglītības starpniecību pievērsties jautājumam par sieviešu un vīriešu, kā arī zēnu un meiteņu vienlīdzīgu statusu un varas attiecībām un izskaust aizspriedumus un dzimumu stereotipus, kas noved pie kaitējošām sociālām dzimumu normām; pauž nožēlu par lielo skaitu vardarbības gadījumu, kas vērsti pret sievietēm visā viņu daudzveidībā, tostarp lesbietēm, biseksuālām sievietēm un transsievietēm, kā arī transpersonām, interseksuāļiem un cilvēkiem, kas neietilpst binārajā dzimumidentitātē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka dzimumbalstīta vardarbība cietušajiem rada daudzas un dažādas psiholoģiskās sekas, tostarp stresu, nedrošības un neaizsargātības sajūtu, koncentrēšanās problēmas, trauksmi, panikas lēkmes, sociālo izolāciju, zemu pašnovērtējumu, depresiju, posttraumatisko stresa sindromu, uzticības un kontroles sajūtas trūkumu, kā arī bailes vai pat domas par pašnāvību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt šajos noziegumos cietušajiem garīgās veselības pakalpojumus, kurus bieži sniedz arī NVO un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka dzimumbalstītai vardarbībai ir arī ietekme un sabiedrību, ekonomiku un demokrātiju, kura izpaužas, piemēram, kā nodarbinātības nepieejamība, izolācija, atteikšanās no sabiedriskās dzīves vai materiālo vai finanšu resursu zaudēšana, tādējādi pastiprinot sieviešu nelabvēlīgo situāciju; uzsver, ka dzimumbalstīta vardarbība tiek izmantota kā koercitīva kontrole pār sievietēm, kura kavē dzimumu līdztiesības panākšanu, sociālo mobilitāti, ekonomisko iespēju nodrošināšanu un viņu kā Savienības pilsoņu tiesību īstenošanu, tostarp pilnvērtīgu pilsonisko līdzdalību un brīvību veidot savu dzīvi bez vardarbības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver dzimumbalstītas vardarbības negatīvo ekonomisko ietekmi un saistītās garīgās veselības problēmas, ko tā var radīt cietušajiem, tostarp viņu grūtības atrast darbu un tiesvedības radīto finansiālo slogu, un norāda, ka aplēstās dzimumbalstītas vardarbības radītās sociālās izmaksas (290 miljardi EUR) (no 49 līdz 89,3 miljardiem EUR kiberuzmākšanās un kiberizsekošanas gadījumā) pārsniedz aplēstās gada izmaksas, ko rada īpaši smagi noziegumi, kuri uzskaitīti LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Stambulas konvencija joprojām ir starptautiskais standarts un īpaši svarīgs instruments dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai, izmantojot holistisku un koordinētu pieeju, saskaņā ar kuru galvenā uzmanība tiek pievērsta cietušā tiesībām un šie jautājumi tiek risināti no dažādām perspektīvām; atkārtoti aicina Savienību pabeigt Stambulas konvencijas ratifikāciju, pamatojoties uz vairākuma pievienošanos, un uzsver, ka ir svarīgi, lai to ratificētu Bulgārija, Čehija, Ungārija, Latvija, Lietuva un Slovākija; ar bažām norāda uz mēģinājumiem dažās dalībvalstīs izplatīt dezinformāciju par Stambulas konvenciju, piemēram, noliegumu, ka pastāv dzimumbalstīta vardarbība; nosoda to, ka šādas dezinformācijas apjoms Eiropā pieaug un tādējādi apgrūtina sieviešu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka Stambulas konvencija būtu jāuztver kā minimuma standarts, lai izskaustu dzimumbalstītu vardarbību, un ka Savienībai šajā ziņā būtu vēl izlēmīgāk jāīsteno efektīvi likumdošanas pasākumi; atgādina, ka šādiem jauniem pasākumiem jebkurā gadījumā būtu jāsaskan ar Stambulas konvencijā noteiktajām tiesībām un pienākumiem un jāpapildina tās ratifikācija; aicina dalībvalstis ņemt vērā Ekspertu grupas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai ieteikumus un uzlabot savus valsts tiesību aktus, lai tie vairāk atbilstu Stambulas konvencijas noteikumiem nolūkā nodrošināt tās pareizu īstenošanu un izpildi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda to, ka vēršanās pret sieviešu un meiteņu tiesībām un dzimumu līdztiesību negatīvi ietekmē dzimumbalstītas vardarbības apkarošanu; nosoda pret dzimtes jautājumu aktualizēšanu un pret sievietēm vērsto kustību darbības Eiropā un pasaulē, kuras sistemātiski vēršas pret sieviešu un LGBTIK+ personu tiesībām, tostarp seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām, un kuru mērķis ir atcelt spēkā esošos tiesību aktus, kas šīs personas aizsargā, tādējādi apdraudot cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; nosoda jebkādu dezinformāciju, kas apzināti tiek izplatīta saistībā ar Stambulas konvenciju un citiem instrumentiem un iniciatīvām vardarbības pret sievietēm apkarošanai Savienībā, tādējādi liekot šķēršļus sieviešu aizsargāšanai pret vardarbību; mudina Komisiju nodrošināt, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ko atbalsta un finansē Savienība, neveicina dzimumu diskrimināciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju palielināt un nodrošināt ilgtermiņa finansējumu, kas paredzēts vardarbības pret sievietēm un meitenēm un citu dzimumbalstītas vardarbības veidu novēršanai un apkarošanai, izmantojot Pilsoņu, vienlīdzības, tiesību un vērtību programmu, tostarp atbalstu patvēruma organizācijām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas šajā jomā; atkārtoti uzsver, ka progresa novērtēšanai ir svarīgi izmantot kritērijus un rādītājus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības juridiskajā definīcijā un attieksmē pret dzimumbalstītu vardarbību; norāda, ka tas būtiski ierobežo Savienības likumdošanas pasākumus pret dzimumbalstītu vardarbību, tostarp Direktīvu 2012/29/ES, Direktīvu 2011/36/ES un Direktīvu 2011/99/ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver preventīvo pasākumu nozīmi vardarbības pret sievietēm un meitenēm apkarošanā; norāda — lai novērstu un mazinātu vardarbības risku, visā tiesu sistēmā, kā arī skolās un veselības aprūpes nozarē ir jāpievērš lielāka uzmanība šādiem pasākumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzstāj, ka ir jārīkojas, lai novērstu dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, tostarp apkarojot seksismu, patriarhālās dzimumu normas, stereotipus un vērtības; pauž nožēlu par pētniecības un zināšanu trūkumu, kas veido pamatu efektīvai politikai un likumdošanai dzimumbalstītas vardarbības novēršanas jomā; tādēļ aicina EIGE un Eurostat darboties kā zināšanu centram attiecībā uz vardarbību pret meitenēm Savienībā; uzsver, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm sākas kā zēnu vardarbība pret meitenēm; tādēļ uzskata, ka preventīvie pasākumi jāsāk jau agrīnā vecumā; uzsver nepieciešamību izglītības centrā izvirzīt dzimumu līdztiesību un aicina īstenot izglītojošus pasākumus, kas vērsti uz jauniešiem un tiek veikti kopā ar jauniešiem, tostarp vecumam atbilstošas informācijas sniegšanu, visaptverošu seksuālo izglītību, informāciju par nevardarbīgu attiecību veidošanu un pašaizsardzības apmācību sievietēm, lai īstenotu Stambulas konvencijas 12. panta 6. punktu un Pekinas Rīcības platformas D.1. stratēģiskā mērķa 125. punkta g) apakšpunktu, kā arī vispārīgākus pasākumus segregācijas, dzimumu nevienlīdzības un diskriminācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka vēršanās pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību bieži vien ir viens no demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situācijas tālākas pasliktināšanās aspektiem, un tādēļ aicina Komisiju un Padomi skatīt sieviešu tiesību un LGBTI+ personu tiesību pārkāpumus saistībā ar notiekošajām LES 7. panta procedūrām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir vajadzīgas Savienības mēroga izpratnes veicināšanas kampaņas, kas ietvertu informāciju, kuras mērķis ir izglītot Savienības jauniešus par dzimumu līdztiesību un par dzimumbalstītas vardarbības tiešsaistē un bezsaistē ietekmi, tādējādi atbalstot centienus nodrošināt, ka sievietes un meitenes var justies brīvi un droši visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka valstu mācību programmās efektīvi tiek risināta dzimumbalstītas vardarbības problēma; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu dzimumu līdztiesības stratēģijā iekļaut Savienības mēroga kampaņu par dzimumu stereotipiem un tās apņemšanos “no agrīna vecuma izglītot zēnus un meitenes par dzimumu līdztiesību un atbalstīt nevardarbīgu attiecību veidošanu” kā būtiskus pasākumus, lai efektīvi novērstu vardarbību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt dalībvalstu sadarbību dzimumbalstītas vardarbības novēršanas jomā, kas arī ļauj dalībvalstīm ar veiksmīgu politiku dalīties pieredzē, apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot kvalitatīvu un sadalītu datu pastāvīgu pieejamību un salīdzināmību attiecībā uz visiem dzimumbalstītas vardarbības veidiem Savienības un dalībvalstu līmenī un nodrošināt datu vākšanas sistēmu saskaņošanu starp dalībvalstīm sadarbībā ar Eurostat, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un EIGE; uzskata, ka kvalitatīvi dati ir īpaši būtiski, lai sasniegtu skaidrus un izmērāmus mērķus dzimumbalstītas vardarbības izskaušanā; atzinīgi vērtē paziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras jaunu ES mēroga pētījumu par visu veidu vardarbības pret sievietēm izplatību un dinamiku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver –– lai palielinātu izpratni par dzimumbalstītu vardarbību Savienībā, ir jānodrošina, ka datu vākšanā tiesībaizsardzības intervences līmenī tiek iekļautas vismaz šādas kategorijas: a) cietušā dzimums; b) nozieguma izdarītāja dzimums; c) attiecības starp cietušo un nodarījuma izdarītāju; d) seksuālās vardarbības dimensijas pastāvēšana; e) tas, vai vardarbībai ir ar dzimumu saistīta motivācija un f) citas sociāldemogrāfiskās iezīmes, ko var analizēt intersekcionāli; uzsver, ka papildus minētajiem datiem ir vajadzīgi vispārīgi dati, kas attiecas uz sūdzību skaitu, izdoto aizsardzības rīkojumu skaitu un veidiem, sūdzību noraidīšanas un atsaukšanas rādītājiem, kriminālvajāšanas un notiesāšanas rādītājiem, laiku, kas vajadzīgs lietu izskatīšanai, informāciju par nozieguma izdarītājiem piespriestajiem sodiem un atlīdzināšanu, tostarp kompensācijām, kas paredzētas cietušajiem, incidentiem, par kuriem ziņots palīdzības dienestiem vai veselības un sociālajiem dienestiem, kas strādā ar vardarbībā cietušām sievietēm, un izlases veida apsekojumiem; |
| --- | --- |

26.

Visu dzimumbalstītas vardarbības veidu novēršana

| 27. | uzsver, ka ir vajadzīgi mērķtiecīgi tiesību akti un politikas virzieni ar intersekcionālu pieeju, lai risinātu dzimumbalstītā vardarbībā cietušo problēmas, kuri saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju un citu iemeslu dēļ, piemēram, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, dzimšanas, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas, veselības stāvokļa, ģimenes stāvokļa vai migranta vai bēgļa statusa dēļ; uzsver, ka politikas veidošanas un likumdošanas procesā ir jāpievieno konkrētas un izmērāmas saistības, tostarp attiecībā uz grupām, kuras ar Savienības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru ir aizsargātas pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis un Komisiju savā darbā apkarot dzimumbalstītu vardarbību, lai nodrošinātu, ka visu leģislatīvo un neleģislatīvo iniciatīvu mērķis ir izskaust visu veidu dzimumbalstītu vardarbību, jo īpaši iekļaujot vardarbību pret sievietēm visā viņu daudzveidībā un pret LGBTIK+ personām viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ; atgādina, ka Parlaments iepriekš ir stingri mudinājis dalībvalstis pieņemt tiesību aktus un politikas virzienus, ar ko aizliedz konversijas terapiju, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu sterilizācijas praksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka dzimumbalstīta vardarbība ir nopietns cilvēktiesību un cilvēka cieņas pārkāpums, kas var izpausties kā psiholoģiska, fiziska, seksuāla un ekonomiska vardarbība un cita starpā ietver arī feminicīdu, intīmā partnera vardarbību, seksuālu uzmākšanos, kibervardarbību, izsekošanu, izvarošanu, agrīnas un piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, tā sauktos “goda” noziegumus, piespiedu abortus, piespiedu sterilizāciju, seksuālu izmantošanu, cilvēku tirdzniecību, atkārtotu vardarbību, pārnesto vardarbību un atkārtotu viktimizāciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka cilvēku tirdzniecība un seksuāla izmantošana ir dzimumbalstīta vardarbība pret sievietēm un meitenēm, un uzsver, cik svarīga ir dzimumsensitīva pieeja cilvēku tirdzniecībai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nosoda otrās pakāpes vardarbības parādību, proti, fizisku vai psiholoģisku vardarbību, atriebību, pazemošanu un vajāšanu, kas vērsta pret cilvēkiem, kuri atbalsta dzimumbalstītā vardarbībā cietušos; uzsver, ka minētās darbības ir šķērslis dzimumbalstītas vardarbības pret sievietēm novēršanai un dzimumbalstītā vardarbībā cietušo sieviešu atklāšanai, atbalstīšanai un rehabilitācijai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nopietnas bažas par dzimumbalstītas vardarbības un uzmākšanās darba vietā raksturu, apjomu un smagumu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen pieņemto Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 190 par vardarbību un uzmākšanos darba vidē un aicina dalībvalstis to nekavējoties ratificēt un īstenot; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi papildināt spēkā esošo regulējumu, lai nodrošinātu efektīvus pasākumus vardarbības un uzmākšanās novēršanai darba vietā, kā arī preventīvus pasākumus, efektīvu piekļuvi dzimumsensitīviem, drošiem un efektīviem sūdzību un strīdu izšķiršanas mehānismiem, apmācību un izpratnes veicināšanas kampaņas šajā jomā, psiholoģiskā atbalsta pakalpojumus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzstāj, ka kibervardarbība, tostarp seksuāla un psiholoģiska vajāšana tiešsaistē, kiberiebiedēšana, kiberizsekošana, seksuāla rakstura attēlu atklāšana bez piekrišanas, seksistiska naida runa tiešsaistē un jauni uzmākšanās veidi tiešsaistē, piemēram, uzbrukumi platformā Zoom vai draudi tiešsaistē, ir dzimumbalstītas vardarbības veidi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka kibervardarbība nesamērīgi skar sievietes un meitenes un kļūst arvien izplatītāka; atgādina, ka dzimumbalstīta kibervardarbība ir vardarbības bezsaistē turpinājums un nav no tās nošķirama, jo abi šie vardarbības veidi ir savstarpēji saistīti; uzsver, ka kibervardarbība apdraud progresu dzimumu līdztiesības jomā, liekot cietušajiem klusēt un tādējādi kaitējot Savienības demokrātijas principiem; uzsver, ka dzimumbalstīta kibervardarbība bieži vien tiek vērsta pret sabiedrībā zināmām sievietēm, piemēram, politiķēm, žurnālistēm, māksliniecēm un aktīvistēm, ar mērķi atturēt viņas no līdzdalības sabiedriskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver kibervardarbības pārrobežu raksturu, proti, to, ka noziegumu izdarītāji izmanto platformas vai mobilos tālruņus, kas savienoti ar citām dalībvalstīm vai ko mitina citas dalībvalstis, nevis dalībvalsts, kurā atrodas cietušais; uzsver, ka ir vajadzīga koordinēta Savienības pieeja, lai uzlabotu pieejamus savlaicīgas ziņošanas instrumentus, efektīvus satura izņemšanas mehānismus un efektīvu sadarbību starp tiešsaistes platformām un dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā apkarot dzimumbalstītu vardarbību tiešsaistē, pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis un Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai izskaustu visu veidu vardarbību tiešsaistē, kas nesamērīgi skar sievietes un meitenes, tostarp pienācīgi apmācot tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas, un jo īpaši censties novērst šādas vardarbības pieaugumu Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumi, tostarp seksuāla vardarbība, vardarbība ginekoloģiskajā aprūpē un dzemdībās un kaitīgas prakses, ir dzimumbalstītas vardarbības veids pret sievietēm un meitenēm, transpersonām un nebinārām personām, kā atspoguļots LGBTIK līdztiesības stratēģijā, un ka šie pārkāpumi ir šķērslis dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Komisiju, izstrādājot priekšlikumus par papildu pasākumiem dažādu dzimumbalstītas vardarbības veidu novēršanai un apkarošanai, veicināt regulāru labas prakses apmaiņu seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību jomā starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka reproduktīvā piespiešana un drošas un likumīgas aborta veikšanas liegšana ir arī dzimumbalstītas vardarbības veids; uzsver, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa vairākkārt ir atzinusi, ka ierobežojoši tiesību akti attiecībā uz abortiem un to neīstenošana ir sieviešu cilvēktiesību pārkāpums; uzsver, ka meiteņu un sieviešu autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnosacījumi viņu ekonomiskajai neatkarībai, dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; stingri nosoda vēršanos pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Savienībā, jo īpaši regresu sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomā, kā arī drošas un likumīgas aborta veikšanas faktisko aizliegumu Polijā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par redzamajām nepilnībām tiesībaizsardzības sistēmā, kuru dēļ notiesājošu spriedumu skaits gadījumos, kad pret sievietēm un meitenēm tiek vērsta dzimumbalstīta vardarbība, ir zems, kā arī pauž nožēlu par noziegumu izdarītāju nesodāmību; aicina visas dalībvalstis grozīt seksuālās vardarbības un izvarošanas definīcijas savos tiesību aktos, lai to pamatā būtu piekrišanas neesība, kā noteikts Stambulas konvencijā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž bažas par bērnu seksualizāciju, jo īpaši par meiteņu seksualizāciju no pieaugušu vīriešu puses; uzskata, ka ir obligāti jāpastiprina krimināltiesībās paredzētā aizsardzība attiecībā uz dzimumnoziegumiem pret bērniem, jo īpaši gadījumos, kad nozieguma izdarītājs acīmredzami nav mēģinājis noteikt bērna vecumu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti risks piedzīvot dažādu veidu vardarbību ir divas līdz piecas reizes lielāks; uzsver, ka Savienībai kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām līgumslēdzējai pusei ir pienākums veikt pasākumus, lai nodrošinātu visu sieviešu un meiteņu ar invaliditāti cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu; norāda, ka Savienībai būtu jāpastiprina centieni šajā virzienā, cita starpā ratificējot Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka sievietes no minoritāšu vidus un sevišķi romu un musulmaņu sievietes, tostarp sievietes, kas valkā reliģisku apģērbu, nesamērīgi cieš no dzimumbalstītas vardarbības, jo īpaši publiskajā telpā, darba vietā un tiešsaistē; uzsver, ka pret dzimumbalstītu vardarbību pret romu un musulmaņu sievietēm būtu jāvēršas ar intersekcionālu pieeju, kurā tiek ņemta vērā diskriminācija dzimuma dēļ apvienojumā ar diskrimināciju reliģijas un etniskās piederības dēļ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka Komisijai ir jārisina jautājums par īpašo situāciju attiecībā uz migranšu aizsardzību pret dzimumbalstītu vardarbību, jo īpaši gadījumos, kad cietušās personas uzturēšanās statuss ir atkarīgs no kopdzīves vai civilstāvokļa, un atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2012/29/ES visiem dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem ir jābūt pieejamai pienācīgai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, tostarp tiesībām saņemt informāciju un spēt piedalīties kriminālprocesā, un ka visas tiesības ir jāpiemēro nediskriminējošā veidā neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka lielākā daļa spēkā esošo tiesību aktu attiecībā uz migrāciju un bēgļiem Eiropā nenovērš sieviešu, kas ir migrantes un bēgles, neaizsargātības problēmu, līdz ar to cita starpā viņām ir lielāks risks piedzīvot dzimumbalstītu vardarbību pārvietošanās laikā, kā arī nenovērš problēmas saistībā ar nedrošiem uzņemšanas apstākļiem, nepietiekamiem aizsardzības pasākumiem un tiesu iestāžu nepieejamību migrantiem Savienībā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka intīmo partneru vardarbība ir ne tikai noziegums pret vardarbībā cietušo, bet tā būtu jāuzskata arī par noziegumu pret ikvienu bērnu, kurš tai ir liecinieks, tostarp ilgstošas negatīvas ietekmes dēļ uz bērna labbūtību un attīstību; nosoda to, ka personas, kas vardarbīgi izturas pret intīmo partneri, bieži vien slikti izturas pret saviem bērniem, lai tādējādi īstenotu varu pār māti, un šo parādību, kas ir viens no dzimumbalstītās vardarbības veidiem, sauc par pārnesto vardarbību; |
| --- | --- |

46.

Aizsardzība, atbalsts un kompensācija

| 47. | aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu un nodrošinātu atbalstu un kompensācijas sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un visām personām, kas pārcietušas dzimumbalstītu vardarbību, un lai veicinātu un nodrošinātu viņu aizsardzību pret visu veidu vardarbību; atgādina, ka šādiem pasākumiem vajadzētu būt pietiekamiem, savlaicīgiem, holistiskiem un samērīgiem ar nodarītā kaitējuma smagumu, pienācīgu uzmanību pievēršot to personu vajadzībām, kuras saskaras ar intersekcionālas diskriminācijas un vardarbības veidiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina dalībvalstis ievērot Stambulas konvenciju, nodrošinot sievietēm aizsardzības un atbalsta pasākumus, kuru pamatā ir patiesa izpratne par vardarbību pret sievietēm un vardarbību starp intīmiem partneriem un kuri ir vērsti uz cietušā cilvēktiesībām un drošību, tādējādi novēršot institucionālu vardarbību pret cietušajiem tādu tiesību aktu vai administratīvas vai izpildes prakses dēļ, kuros netiek ņemti vērā ar dzimumu saistīti apsvērumi, un/vai tāpēc, ka trūkst pietiekamu zināšanu un atbilstošu procedūru, kas var novest pie noziegumu izdarītāju nesodāmības, kā arī cietušo atkārtotas viktimizācijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka arī bērni tiek uzskatīti par dzimumbalstītas vardarbības upuriem intīmu partneru vardarbības gadījumos un ka viņu cieņai un drošībai tiek pievērsta īpaša uzmanība; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tiesību aktus, kas paredz kriminālatbildību par bērna pakļaušanu vardarbībai tuvās attiecībās; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesību akti, kas attiecas uz aizgādību, atbilst šim principam tādā ziņā, ka aizgādības tiesības netiek piešķirtas tam no vecākiem, kurš ir atbildīgs par vardarbību pret intīmo partneri; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver dalībvalstu pienākumu nodrošināt pietiekamu atbalstu un pakalpojumus personām, kas pārcietušas dzimumbalstītu vardarbību, pielāgojot tos viņu īpašajām vajadzībām, jo sevišķi krīzes laikā; šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi sniegt atbalstu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sieviešu patversmju organizācijām, kas ir organizācijas ar zinātību, kura vajadzīga, lai nodrošinātu sieviešu aizsardzību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis garantēt cietušajiem piekļuvi atbalsta pakalpojumiem un pamatpakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, arī lauku apvidos; stingri atbalsta sabiedrisko pakalpojumu pieejamību visos atlīdzināšanas procesa posmos, jo īpaši attiecībā uz būtiska psiholoģiskā, juridiskā un darba meklējumu atbalsta nodrošināšanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot informētību un nodrošināt, lai dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem un noziegumu izdarītājiem būtu pieejama informācija visās Savienības valodās, ar mērķi garantēt cietušo tiesību ievērošanu, viņiem īstenojot savas pamattiesības uz pārvietošanās brīvību ES; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ņemot vērā diskriminācijas un nevienlīdzības strukturālo kontekstu, aicina dalībvalstis pastiprināt darbu, lai nodrošinātu, ka cietušajiem ir piekļuve neatkarīgu tiesu sistēmai, kas ir fiziski, ekonomiski, sociāli un kultūras ziņā pieejama visiem dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem, un garantēt, ka uzmanības centrā tiek izvirzītas cietušā tiesības, lai nepieļautu diskrimināciju, traumatizāciju vai atkārtotu viktimizāciju tiesvedības, medicīnisku un policijas procedūru laikā, integrējot dzimumu līdztiesības aspektu visā procesā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ar bažām uzsver, ka lielākajā daļā dalībvalstu joprojām pastāv problēmas saistībā ar Direktīvas 2012/29/ES pilnīgu vai pareizu transponēšanu un/vai praktisko piemērošanu, kā atspoguļots Komisijas Stratēģijā par cietušo tiesībām, un aicina dalībvalstis pienācīgi un rūpīgi nodrošināt, lai tā tiktu transponēta pilnībā un pareizi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka nespēja novērst dzimumbalstītā vardarbībā cietušo uzticēšanās trūkumu tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmai, būtiski veicina nepietiekamu ziņošanu; aicina dalībvalstis palielināt ārstiem un tiesībaizsardzības amatpersonām, tostarp tiesnešiem, prokuroriem, tiesu iestāžu darbiniekiem, tiesu ekspertīzes ekspertiem un citu speciālistiem, kas strādā ar dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem, pieejamos resursus un apmācību; aicina dalībvalstis izvērtēt iespēju šajā nolūkā izveidot specializētas tiesas; ir pārliecināts, ka, nodrošinot policistiem un tiesnešiem plašākas zināšanas un vispārīgās prasmes rūpīgi uzklausīt, saprast un cienīt visus dzimumbalstītā vardarbībā cietušos, ir iespējams palīdzēt novērst nepietiekamu ziņošanu un atkārtotu viktimizāciju un radīt drošāku vidi dzimumbalstītā vardarbībā cietušajiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina visas dalībvalstis pilnībā ievērot Stambulas konvenciju, pieņemot ārstniecības programmas, kuras paredzētas personām, kas īstenojušas dzimumbalstītu vardarbību un vardarbību ģimenē, un kuru mērķis ir novērst turpmāku vardarbību, sniedzot informāciju par destruktīvām dzimumu normām, asimetriskām varas attiecībām un vērtībām, kas ir pamatā dzimumbalstītai vardarbībai, un nodrošinot, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta cietušo drošībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību, tostarp piekļuvi kvalitatīvai juridiskai palīdzībai, visiem ar dzimumbalstītu vardarbību saistītos konfliktos cietušajiem un panākt, lai tiktu saukti pie atbildības visi ar dzimumbalstītiem konfliktiem saistītu noziegumu pret sievietēm un meitenēm, kā arī vīriešiem un zēniem izdarītāji, uzsākot juridiskās procedūras valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī, jo īpaši ar Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu starpniecību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/99/ES, Direktīvu 2012/29/ES un Direktīvu 2011/36/ES; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka Savienības tiesību aktu trūkums dzimumbalstītas vardarbības apkarošanas jomā un atšķirības dalībvalstu tiesību aktos noved pie tā, ka cietušajiem ir atšķirīga līmeņa aizsardzība; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos paplašināt LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā minētās noziegumu jomas, iekļaujot tajās naida noziegumus un naida runu; mudina Komisiju iekļaut seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti, dzimuma pašizpausmi un dzimumpazīmes to diskriminācijas iemeslu vidū, uz kuriem īpaši attiecas minētais pants; uzskata, ka šāda rīcība ir būtiska, lai nodrošinātu LGBTIK+ personu aizsardzību Savienībā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka ir svarīgi pilnībā izmantot apmācības iespējas, kas dalībvalstīm pieejamas ar dažādu Savienības programmu un struktūru, biroju un aģentūru starpniecību, un aicina dalībvalstis nodrošināt periodisku un efektīvu apmācību, kas ietvertu dzimumu līdztiesības un cilvēktiesību aspektu un starptautiskos standartus; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka cietušajiem ir tiesības uz publisku kvalitatīvu juridisko palīdzību pirms tiesvedības un tās laikā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2021. gadā nākt klajā ar priekšlikumu direktīvai, kuras mērķis ir novērst un apkarot dzimumbalstītu vardarbību, lai īstenotu Stambulas konvencijas standartus; uzsver, ka šai jaunajai direktīvai ir jāpapildina pašreizējie un gaidāmie leģislatīvie un neleģislatīvie pasākumi, lai panāktu saskaņotu Savienības rīcību dzimumu līdztiesības jomā, kā arī Stambulas Konvencijas galīgo ratifikāciju; tādēļ atkārtoti aicina Savienību ratificēt Stambulas konvenciju; turklāt atgādina par Komisijas priekšsēdētājas apņemšanos paplašināt kriminālnoziegumu jomas, iekļaujot konkrētus dzimumbalstītas vardarbības veidus saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

62.

Turpmākie pasākumi Savienības līmenī

| 63. | uzsver, ka dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir īpaši smags noziegums un plaši izplatīts pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpums Savienībā, pret kuru ir kopīgi jāvēršas efektīvāk un apņēmīgāk; norāda, ka dzimumbalstītu vardarbību izraisa sociāla un sistēmiska strukturāla dzimumu nevienlīdzība ar pārrobežu dimensiju; jo īpaši norāda uz to, ka palielinās pret dzimtes jautājumu aktualizēšanu, LGBTIK+ personām un sievietēm vērstas kustības, kuras ir labi organizētas un kurām ir pārrobežu raksturs; turklāt uzskata, ka dzimumbalstītas kibervardarbības pārrobežu dimensija un dzimumbalstītas vardarbības lielā individuālā, ekonomiskā un sociālā ietekme visās dalībvalstīs atkārtoti apliecina nepieciešamību vienoti Savienības līmenī apkarot dzimumbalstītu vardarbību tās daudzajos aspektos; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Savienību steidzami pievērsties dzimumbalstītas vardarbības pieauguma problēmai Covid-19 pandēmijas laikā; šajā sakarībā aicina Komisiju izstrādāt Savienības protokolu par dzimumbalstītu vardarbību krīzes laikā un kā “pamatpakalpojumus” dalībvalstīs nodrošināt arī aizsardzības pakalpojumus cietušajiem, piemēram, palīdzības tālruņu līnijas, drošu izmitināšanu un veselības aprūpes pakalpojumus, lai novērstu dzimumbalstītu vardarbību un atbalstītu vardarbībā cietušos tādu krīžu laikā kā Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka tādu reģionālu un starptautisku instrumentu kā Stambulas konvencijas, Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu un citu ANO rezolūciju pieņemšana arī apliecina, ka visu veidu dzimumbalstīta vardarbība ir jāapkaro kopīgi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka īpašā vajadzība kopīgi apkarot vardarbību pret sievietēm un meitenēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus izriet arī no nepieciešamības izstrādāt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sodu noteikšanai, tostarp vienotu dzimumbalstītas vardarbības definīciju, kā arī noteikumu minimumu attiecībā uz galvenajiem novēršanas, nepietiekamas ziņošanas, cietušo aizsardzības, atbalsta un atlīdzināšanas jautājumiem un noziegumu izdarītāju saukšanu pie atbildības; uzsver, ka dalībvalstu pieejas un apņēmības līmenis attiecībā uz dzimumbalstītas vardarbības novēršanu un apkarošanu ievērojami atšķiras un ka līdz ar to vienota pamatpieeja arī veicinātu tiesībaizsardzību pārrobežu operācijās; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prasa Komisijai, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu, iesniegt priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko dzimumvardarbību atzīst par jaunu noziegumu jomu, kura atbilst minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem, ievērojot pielikumā izklāstītos ieteikumus, un prasa Komisijai izmantot šo jauno noziegumu jomu kā juridisko pamatu holistiskai un uz cietušajiem vērstai Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, lai novērstu un apkarotu visu veidu dzimumbalstītu vardarbību gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju ierosināt visaptverošu direktīvu par dzimumbalstītu vardarbību, ar kuru tiktu īstenoti Stambulas konvencijas standarti un citi starptautiskie standarti, piemēram, Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas ieteikumi attiecībā uz dzimumbalstītu vardarbību, un kurā būtu iekļauti vismaz šādi elementi:






  — | preventīvi pasākumi, tostarp izmantojot dzimumsensitīvas un intersekcionāli reaģētspējīgas izglītības programmas, kas paredzētas gan meitenēm, gan arī zēniem, un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- | --- |

68.

—

preventīvi pasākumi, tostarp izmantojot dzimumsensitīvas un intersekcionāli reaģētspējīgas izglītības programmas, kas paredzētas gan meitenēm, gan arī zēniem, un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un meitenēm;

| — | atbalsta pakalpojumi un aizsardzības un atlīdzināšanas pasākumi cietušajiem; |
| --- | --- |

—

atbalsta pakalpojumi un aizsardzības un atlīdzināšanas pasākumi cietušajiem;

| — | pasākumi ar mērķi apkarot visu veidu dzimumbalstītu vardarbību, tostarp vardarbību pret LGBTIK+ personām dzimtes, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ, kā arī apkarot dzimumbalstītu vardarbību un seksuālu un ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

pasākumi ar mērķi apkarot visu veidu dzimumbalstītu vardarbību, tostarp vardarbību pret LGBTIK+ personām dzimtes, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ, kā arī apkarot dzimumbalstītu vardarbību un seksuālu un ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē;

| — | tiesībaizsardzības standartu minimums; |
| --- | --- |

—

tiesībaizsardzības standartu minimums;

| — | uz cietušo vērsta un intersekcionāla pieeja. |
| --- | --- |

—

uz cietušo vērsta un intersekcionāla pieeja.

| — | dalībvalstu pienākumi nodrošināt, ka dzimumbalstītas vardarbības gadījumā tiek pienācīgi ņemtas vērā aizgādības un apmeklēšanas tiesības attiecībā uz bērniem, savos tiesību aktos prioritāti piešķirot cietušo tiesībām; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu pienākumi nodrošināt, ka dzimumbalstītas vardarbības gadījumā tiek pienācīgi ņemtas vērā aizgādības un apmeklēšanas tiesības attiecībā uz bērniem, savos tiesību aktos prioritāti piešķirot cietušo tiesībām;

| — | pasākumi informācijas nodrošināšanai visās attiecīgajās valodās, kā arī |
| --- | --- |

—

pasākumi informācijas nodrošināšanai visās attiecīgajās valodās, kā arī

| — | pasākumi nolūkā nodrošināt sadarbību starp dalībvalstīm un paraugprakses, informācijas un specializēto zināšanu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

pasākumi nolūkā nodrošināt sadarbību starp dalībvalstīm un paraugprakses, informācijas un specializēto zināšanu apmaiņu;

| 69. | aicina Komisiju iecelt koordinatoru vardarbības pret sievietēm un citu dzimumbalstītas vardarbības veidu apkarošanai; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 338, 21.12.2011., 2. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(4)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(5)  OV C 285, 29.8.2017., 2. lpp.

(6)  OV C 337, 20.9.2018., 167. lpp.

(7)  OV C 449, 23.12.2020., 102. lpp.

(8)  OV C 232, 16.6.2021., 48. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0336.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0024.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0025.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0041.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0058.

(14)  https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/issue-brief-covid-19-and-ending-violence-against-women-and-girls

(15)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=lv

(16)  https://www.unwomen.org/en/what-we-do/ending-violence-against-women/facts-and-figures

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_lv_0.pdf

(18)  EPRS starpposma Eiropas pievienotās vērtības novērtējums (EAVA) par dzimumbalstītu vardarbību, 35. lpp.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

PADOMES LĒMUMS

par dzimumbalstītas vardarbības noteikšanu par nozieguma jomu, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. pantā noteiktajiem kritērijiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Savienības vērtību pamatā un Līgumos nostiprināts un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā atzīts Savienības pamatprincips Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā. Vīriešu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izbeigšana ir priekšnoteikums patiesas sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanai. |
| --- | --- |

(1)

Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Savienības vērtību pamatā un Līgumos nostiprināts un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā atzīts Savienības pamatprincips Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā. Vīriešu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izbeigšana ir priekšnoteikums patiesas sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanai.

| (2) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā ir prasīts, lai Savienība, veicot visas savas darbības, tiektos novērst nevienlīdzību un sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

(2)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā ir prasīts, lai Savienība, veicot visas savas darbības, tiektos novērst nevienlīdzību un sekmēt vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem.

| (3) | Saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu Padome, pamatojoties uz noziedzības attīstību, var pieņemt lēmumu, ar ko papildus LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā minētajām jomām precizē citas īpaši smagu noziegumu jomas ar pārrobežu dimensiju to būtības vai ietekmes dēļ vai tāpēc, ka pastāv īpaša vajadzība tos apkarot kopīgi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu Padome, pamatojoties uz noziedzības attīstību, var pieņemt lēmumu, ar ko papildus LESD 83. panta 1. punkta otrajā daļā minētajām jomām precizē citas īpaši smagu noziegumu jomas ar pārrobežu dimensiju to būtības vai ietekmes dēļ vai tāpēc, ka pastāv īpaša vajadzība tos apkarot kopīgi.

| (4) | Saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu šādam Padomes lēmumam ir jābūt pieņemtam vienprātīgi pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu šādam Padomes lēmumam ir jābūt pieņemtam vienprātīgi pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana.

| (5) | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) un Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”) dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā vardarbību, kas vērsta pret sievieti, jo viņa ir sieviete, vai vardarbību, kas nesamērīgi skar sievietes. Stambulas konvencijā “vardarbība pret sievietēm” ir definēta kā jebkura dzimumbalstīta vardarbība, kuras rezultātā sievietēm publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls, psiholoģisks vai ekonomisks kaitējums vai ciešanas, tostarp draudi veikt šādas darbības, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) un Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”) dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā vardarbību, kas vērsta pret sievieti, jo viņa ir sieviete, vai vardarbību, kas nesamērīgi skar sievietes. Stambulas konvencijā “vardarbība pret sievietēm” ir definēta kā jebkura dzimumbalstīta vardarbība, kuras rezultātā sievietēm publiski vai privāti tiek vai, iespējams, tiks nodarīts fizisks, seksuāls, psiholoģisks vai ekonomisks kaitējums vai ciešanas, tostarp draudi veikt šādas darbības, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana.

| (6) | Dzimumbalstīta vardarbība skar arī LGBTIK+ personas viņu dzimtes, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Dzimumbalstīta vardarbība skar arī LGBTIK+ personas viņu dzimtes, dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes un dzimumpazīmju dēļ.

| (7) | Dzimumbalstīta vardarbība pret LGBTIK+ personām ietver fizisku vardarbību, psiholoģisku vardarbību, piespiedu laulības, seksuālu vardarbību, tostarp “korektīvo” izvarošanu un seksuālu uzmākšanos, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu, transpersonu un interseksuāļu piespiedu sterilizāciju, tā sauktos “goda” noziegumus, pārveidošanas terapiju, naida runu gan tiešsaistē, gan bezsaistē, iebiedēšanu un uzmākšanos, sociālekonomisko nenodrošinātību un vardarbību, kas notiek ģimenē un/vai mājsaimniecībā cietušo dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ. |
| --- | --- |

(7)

Dzimumbalstīta vardarbība pret LGBTIK+ personām ietver fizisku vardarbību, psiholoģisku vardarbību, piespiedu laulības, seksuālu vardarbību, tostarp “korektīvo” izvarošanu un seksuālu uzmākšanos, sieviešu un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu, transpersonu un interseksuāļu piespiedu sterilizāciju, tā sauktos “goda” noziegumus, pārveidošanas terapiju, naida runu gan tiešsaistē, gan bezsaistē, iebiedēšanu un uzmākšanos, sociālekonomisko nenodrošinātību un vardarbību, kas notiek ģimenē un/vai mājsaimniecībā cietušo dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ.

| (8) | Dzimumbalstīta vardarbība sakņojas dzimumu stereotipos, heteropatriarhālās struktūrās un varas asimetrijā, kā arī strukturālā un institucionālā nevienlīdzībā. Dzimumbalstīta vardarbība ietekmē visas sabiedriskās dzīves jomas. |
| --- | --- |

(8)

Dzimumbalstīta vardarbība sakņojas dzimumu stereotipos, heteropatriarhālās struktūrās un varas asimetrijā, kā arī strukturālā un institucionālā nevienlīdzībā. Dzimumbalstīta vardarbība ietekmē visas sabiedriskās dzīves jomas.

| (9) | Stambulas konvencijā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, un tajā tiek atgādināts, ka daudzi pret sievietēm vērstas vardarbības veidi sakņojas varas nevienlīdzībā starp sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

(9)

Stambulas konvencijā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, un tajā tiek atgādināts, ka daudzi pret sievietēm vērstas vardarbības veidi sakņojas varas nevienlīdzībā starp sievietēm un vīriešiem.

| (10) | Dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē un pienācīgas aizsardzības nepieejamība ir vissmagākā dzimuma diskriminācijas izpausme un pārkāpj Hartā nostiprinātās pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, tiesības uz fizisko un garīgo neaizskaramību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegumu, verdzības un piespiedu darba aizliegumu, tiesības uz brīvību un drošību un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. |
| --- | --- |

(10)

Dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē un pienācīgas aizsardzības nepieejamība ir vissmagākā dzimuma diskriminācijas izpausme un pārkāpj Hartā nostiprinātās pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, tiesības uz fizisko un garīgo neaizskaramību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegumu, verdzības un piespiedu darba aizliegumu, tiesības uz brīvību un drošību un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību.

| (11) | Dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir īpaši smags noziegums un plaši izplatīts pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpums Savienībā, pret kuru ir kopīgi jāvēršas efektīvāk un apņēmīgāk. |
| --- | --- |

(11)

Dzimumbalstīta vardarbība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir īpaši smags noziegums un plaši izplatīts pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpums Savienībā, pret kuru ir kopīgi jāvēršas efektīvāk un apņēmīgāk.

| (12) | Tādu reģionālu un starptautisku instrumentu kā Stambulas konvencijas, Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu un citu ANO rezolūciju pieņemšana apliecina, ka visu veidu dzimumbalstīta vardarbība ir jāapkaro kopīgi. |
| --- | --- |

(12)

Tādu reģionālu un starptautisku instrumentu kā Stambulas konvencijas, Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijas par vardarbības pret sievietēm izskaušanu un citu ANO rezolūciju pieņemšana apliecina, ka visu veidu dzimumbalstīta vardarbība ir jāapkaro kopīgi.

| (13) | Īpašā vajadzība kopīgi apkarot vardarbību pret sievietēm un meitenēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus izriet arī no nepieciešamības paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sodu noteikšanai, tostarp vienotu dzimumbalstītas vardarbības definīciju, kā arī noteikumu minimumu attiecībā uz galvenajiem novēršanas, nepietiekamas ziņošanas, cietušo aizsardzības, atbalsta un atlīdzināšanas jautājumiem un noziegumu izdarītāju saukšanu pie atbildības. Dalībvalstu pieejas un apņēmības līmenis attiecībā uz dzimumbalstītas vardarbības novēršanu un apkarošanu ievērojami atšķiras, un līdz ar to vienota pamatpieeja arī veicinātu tiesībaizsardzību pārrobežu operācijās. |
| --- | --- |

(13)

Īpašā vajadzība kopīgi apkarot vardarbību pret sievietēm un meitenēm un citus dzimumbalstītas vardarbības veidus izriet arī no nepieciešamības paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sodu noteikšanai, tostarp vienotu dzimumbalstītas vardarbības definīciju, kā arī noteikumu minimumu attiecībā uz galvenajiem novēršanas, nepietiekamas ziņošanas, cietušo aizsardzības, atbalsta un atlīdzināšanas jautājumiem un noziegumu izdarītāju saukšanu pie atbildības. Dalībvalstu pieejas un apņēmības līmenis attiecībā uz dzimumbalstītas vardarbības novēršanu un apkarošanu ievērojami atšķiras, un līdz ar to vienota pamatpieeja arī veicinātu tiesībaizsardzību pārrobežu operācijās.

| (14) | Dzimumbalstīta vardarbība atbilst kritērijiem, lai noteiktu to par jaunu noziegumu jomu saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(14)

Dzimumbalstīta vardarbība atbilst kritērijiem, lai noteiktu to par jaunu noziegumu jomu saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo dzimumbalstītu vardarbību nosaka par noziegumu jomu, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/104

---

P9_TA(2021)0389

Valdības vēršanās pret protestiem un pilsoņiem Kubā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par valdības vēršanos pret protestiem un pilsoņiem Kubā (2021/2872(RSP))

(2022/C 117/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kubu un jo īpaši 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību un politisko stāvokli Kubā (1), 2019. gada 28. novembra rezolūciju par Kubu, Jose Daniel Ferrer lietu (2) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kubu un jo īpaši 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību un politisko stāvokli Kubā (1), 2019. gada 28. novembra rezolūciju par Kubu, Jose Daniel Ferrer lietu (2) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (3),

| — | ņemot vērā Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu (PDSN) starp Eiropas Savienību un Kubu, kas parakstīts 2016. gada 12. decembrī un provizoriski tiek piemērots no 2017. gada 1. novembra (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu (PDSN) starp Eiropas Savienību un Kubu, kas parakstīts 2016. gada 12. decembrī un provizoriski tiek piemērots no 2017. gada 1. novembra (4),

| — | ņemot vērā oficiālo ES un Kubas cilvēktiesību dialogu, kas notika ES un Kubas PDSN ietvaros, un jo īpaši trešo dialogu 2021. gada 26. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā oficiālo ES un Kubas cilvēktiesību dialogu, kas notika ES un Kubas PDSN ietvaros, un jo īpaši trešo dialogu 2021. gada 26. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 29. jūlija deklarāciju par nesenajiem notikumiem Kubā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 29. jūlija deklarāciju par nesenajiem notikumiem Kubā,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskos nolīgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskos nolīgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, kuru Kuba ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, kuru Kuba ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā ANO Komitejas piespiedu pazušanas jautājumos vēstuli, kurā prasīts steidzami rīkoties un mudināt Kubas iestādes atbildēt par 187 bezvēsts pazudušajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Komitejas piespiedu pazušanas jautājumos vēstuli, kurā prasīts steidzami rīkoties un mudināt Kubas iestādes atbildēt par 187 bezvēsts pazudušajām personām,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2021. gada 16. jūlija paziņojumu, kurā Kuba aicināta atbrīvot aizturētos protestētājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2021. gada 16. jūlija paziņojumu, kurā Kuba aicināta atbrīvot aizturētos protestētājus,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) un tās īpašo referentu 2021. gada 15. jūlija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) un tās īpašo referentu 2021. gada 15. jūlija paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (5) un jo īpaši tās 12. pantu par pulcēšanās un biedrošanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (5) un jo īpaši tās 12. pantu par pulcēšanās un biedrošanās brīvību,

| — | ņemot vērā Kubas Cilvēktiesību novērošanas centra (OCDH) 2021. gada 8. septembra sūdzību ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Eamon Gilmore par represijām, kas vērstas pret protestētājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kubas Cilvēktiesību novērošanas centra (OCDH) 2021. gada 8. septembra sūdzību ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Eamon Gilmore par represijām, kas vērstas pret protestētājiem,

| — | ņemot vērā Kubas konstitūciju un tās kriminālkodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kubas konstitūciju un tās kriminālkodeksu,

| — | ņemot vērā Dekrētlikumu Nr. 35 par telesakariem, informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un radiofrekvenču spektra izmantošanu un 2021. gada Rezolūciju Nr. 105 par noteikumiem par valsts intervences modeli, lai reaģētu uz Kubas Republikas kiberdrošības incidentiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dekrētlikumu Nr. 35 par telesakariem, informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un radiofrekvenču spektra izmantošanu un 2021. gada Rezolūciju Nr. 105 par noteikumiem par valsts intervences modeli, lai reaģētu uz Kubas Republikas kiberdrošības incidentiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 11. jūlijā tūkstošiem kubiešu vairāk nekā 40 pilsētās izgāja uz ielām, lai mierīgi protestētu pret pastāvīgu zāļu un citu pirmās nepieciešamības preču trūkumu, vispārēju nepareizu rīcību saistībā ar Covid-19 pandēmiju un sistemātiskajiem cilvēktiesību, jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, ko noteikušas Kubas iestādes; tā kā šie bija lielākie protesti Kubā kopš 1994. gada “Maleconazo” protesta; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 11. jūlijā tūkstošiem kubiešu vairāk nekā 40 pilsētās izgāja uz ielām, lai mierīgi protestētu pret pastāvīgu zāļu un citu pirmās nepieciešamības preču trūkumu, vispārēju nepareizu rīcību saistībā ar Covid-19 pandēmiju un sistemātiskajiem cilvēktiesību, jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem, ko noteikušas Kubas iestādes; tā kā šie bija lielākie protesti Kubā kopš 1994. gada “Maleconazo” protesta;

| B. | tā kā Kubas iestādes uz tiem reaģēja ar nežēlīgu vardarbību un represijām pret protestētājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem; tā kā prezidents M. Díaz-Canel skaidri aicināja visus valdības atbalstītājus, tostarp tādas īpašās spēku vienības kā “Melnās beretes”, kas ir elitāra revolucionāro bruņoto spēku vienība, cīnīties pret miermīlīgiem protestētājiem, saasinot vardarbību, ievainojot simtiem civiliedzīvotāju, kā rezultātā policija iesaistījās pārmeklēšanā, notika aresti protestētāju mājās un policijas veikta vardarbība; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kubas iestādes uz tiem reaģēja ar nežēlīgu vardarbību un represijām pret protestētājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem; tā kā prezidents M. Díaz-Canel skaidri aicināja visus valdības atbalstītājus, tostarp tādas īpašās spēku vienības kā “Melnās beretes”, kas ir elitāra revolucionāro bruņoto spēku vienība, cīnīties pret miermīlīgiem protestētājiem, saasinot vardarbību, ievainojot simtiem civiliedzīvotāju, kā rezultātā policija iesaistījās pārmeklēšanā, notika aresti protestētāju mājās un policijas veikta vardarbība;

| C. | tā kā Kubas iestādes pieņēma jaunas represijas metodes, piemēram, telesakaru pakalpojumu apturēšanu, uzraudzību, cenzūru un kontroli, pārkāpjot starptautiskās cilvēktiesības, lai kontrolētu un noslēptu savus smagos cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā Kubas iestādēm ir jāaizsargā cilvēktiesības un jānodrošina tādu cilvēktiesību ievērošana kā miermīlīga pulcēšanās un vārda brīvība, nepieļaujot diskrimināciju politisku uzskatu dēļ, un jāievēro starptautiskie cilvēktiesību standarti, respektējot likumības, izņēmuma, atbildības un nepieciešamības principus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kubas iestādes pieņēma jaunas represijas metodes, piemēram, telesakaru pakalpojumu apturēšanu, uzraudzību, cenzūru un kontroli, pārkāpjot starptautiskās cilvēktiesības, lai kontrolētu un noslēptu savus smagos cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā Kubas iestādēm ir jāaizsargā cilvēktiesības un jānodrošina tādu cilvēktiesību ievērošana kā miermīlīga pulcēšanās un vārda brīvība, nepieļaujot diskrimināciju politisku uzskatu dēļ, un jāievēro starptautiskie cilvēktiesību standarti, respektējot likumības, izņēmuma, atbildības un nepieciešamības principus;

| D. | tā kā Dekrētlikumā Nr. 35 ir atjaunināts Kubas tiesiskais regulējums par procedūrām un nosacījumiem, lai saņemtu nepieciešamās atļaujas valsts radiofrekvenču spektra izmantošanai, un noteikts pienākums telesakaru operatoriem apturēt, uzraudzīt, pārtvert un kontrolēt lietotājus un nodot informāciju par viņiem Kubas iestādēm; tā kā starptautiski šis dekrēts ir atzīts par nelikumīgu; tā kā ar Rezolūciju Nr. 105 vispārīgā veidā ir paredzēti noteikumi par kiberdrošības incidentiem, nodrošinot tiesisko regulējumu personu kriminālvajāšanai saistībā ar plašu apsūdzību klāstu un ļaujot piemērot sankcijas, izņemt mobilos tālruņus un datorus, veikt mājokļa kratīšanu un pat ļaujot valdībai veicināt krimināllietu ierosināšanu par noziegumiem, kas pašlaik minēti kriminālkodeksā, bet kuru definīcijas starptautiski atzītas par nelikumīgām; tā kā Dekrētlikums Nr. 370, kurš tika ieviests pēc jaunās 2019. gada konstitūcijas apstiprināšanas, ierobežo vārda brīvību sociālajos tīklos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dekrētlikumā Nr. 35 ir atjaunināts Kubas tiesiskais regulējums par procedūrām un nosacījumiem, lai saņemtu nepieciešamās atļaujas valsts radiofrekvenču spektra izmantošanai, un noteikts pienākums telesakaru operatoriem apturēt, uzraudzīt, pārtvert un kontrolēt lietotājus un nodot informāciju par viņiem Kubas iestādēm; tā kā starptautiski šis dekrēts ir atzīts par nelikumīgu; tā kā ar Rezolūciju Nr. 105 vispārīgā veidā ir paredzēti noteikumi par kiberdrošības incidentiem, nodrošinot tiesisko regulējumu personu kriminālvajāšanai saistībā ar plašu apsūdzību klāstu un ļaujot piemērot sankcijas, izņemt mobilos tālruņus un datorus, veikt mājokļa kratīšanu un pat ļaujot valdībai veicināt krimināllietu ierosināšanu par noziegumiem, kas pašlaik minēti kriminālkodeksā, bet kuru definīcijas starptautiski atzītas par nelikumīgām; tā kā Dekrētlikums Nr. 370, kurš tika ieviests pēc jaunās 2019. gada konstitūcijas apstiprināšanas, ierobežo vārda brīvību sociālajos tīklos;

| E. | tā kā režīms uz vairākām dienām atslēdza internetu, lai iedzīvotāji nevarētu publiski ziņot par pārciestajām represijām un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā Kubas ārlietu ministrs Bruno Rodríguez raksturoja ASV mēģinājumu atjaunot interneta signālu salā kā “agresiju”; |
| --- | --- |

E.

tā kā režīms uz vairākām dienām atslēdza internetu, lai iedzīvotāji nevarētu publiski ziņot par pārciestajām represijām un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā Kubas ārlietu ministrs Bruno Rodríguez raksturoja ASV mēģinājumu atjaunot interneta signālu salā kā “agresiju”;

| F. | tā kā Amerikas Cilvēktiesību komisija un ANO augstā cilvēktiesību komisāre ir nosodījuši Kubas valsts represijas un spēka izmantošanu, reaģējot uz miermīlīgiem protestiem, ir arī aicinājuši nekavējoties atbrīvot visus aizturētos un mudinājuši Kubas valdību ar dialogu risināt sociālās problēmas, kuras ir situācijas pamatā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Amerikas Cilvēktiesību komisija un ANO augstā cilvēktiesību komisāre ir nosodījuši Kubas valsts represijas un spēka izmantošanu, reaģējot uz miermīlīgiem protestiem, ir arī aicinājuši nekavējoties atbrīvot visus aizturētos un mudinājuši Kubas valdību ar dialogu risināt sociālās problēmas, kuras ir situācijas pamatā;

| G. | tā kā OCDH ir ziņojis, ka 2021. gada 5. septembrī kopš 2021. gada 11. jūlija protestiem ir pazudušas vai aizturētas 1 306 personas, tostarp 27 nepilngadīgie; tā kā citos nevalstisko organizāciju ziņojumos, piemēram, Ieslodzīto aizstāvju organizācijas ziņojumos, ir norādīts, ka šajā laikposmā tika aizturēti vairāk nekā 5 000 cilvēku, un pastāv aizdomas par patvaļīgu aizturēšanu, aizturēšanu bez saziņas līdzekļu izmantošanas iespējām, piespiedu pazušanu, kriminālpersonu izmantošanu, lai kriminalizētu dalību protestos, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos, novērošanu un mājas arestiem, kā arī vardarbību pret protestētājiem; tā kā ANO Komiteja piespiedu pazušanas jautājumos 2021. gada 15. jūlijā Kubā ierosināja veikt steidzamas darbības 187 lietās saskaņā ar Konvencijas par piespiedu pazušanu 30. pantu (oficiālas steidzamas darbības AU Nr. 1200–1386/2021); tā kā Kuba ir sestajā vietā pēc to steidzamo darbību augstā skaita pasaulē, kuras kopš 2017. gada ir jāveic par piespiedu pazušanas gadījumiem pasaulē, neraugoties uz to, ka PDSN šobrīd ir pilnībā stājies spēkā; |
| --- | --- |

G.

tā kā OCDH ir ziņojis, ka 2021. gada 5. septembrī kopš 2021. gada 11. jūlija protestiem ir pazudušas vai aizturētas 1 306 personas, tostarp 27 nepilngadīgie; tā kā citos nevalstisko organizāciju ziņojumos, piemēram, Ieslodzīto aizstāvju organizācijas ziņojumos, ir norādīts, ka šajā laikposmā tika aizturēti vairāk nekā 5 000 cilvēku, un pastāv aizdomas par patvaļīgu aizturēšanu, aizturēšanu bez saziņas līdzekļu izmantošanas iespējām, piespiedu pazušanu, kriminālpersonu izmantošanu, lai kriminalizētu dalību protestos, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos, novērošanu un mājas arestiem, kā arī vardarbību pret protestētājiem; tā kā ANO Komiteja piespiedu pazušanas jautājumos 2021. gada 15. jūlijā Kubā ierosināja veikt steidzamas darbības 187 lietās saskaņā ar Konvencijas par piespiedu pazušanu 30. pantu (oficiālas steidzamas darbības AU Nr. 1200–1386/2021); tā kā Kuba ir sestajā vietā pēc to steidzamo darbību augstā skaita pasaulē, kuras kopš 2017. gada ir jāveic par piespiedu pazušanas gadījumiem pasaulē, neraugoties uz to, ka PDSN šobrīd ir pilnībā stājies spēkā;

| H. | tā kā aizturēto vidū bija ievērojams skaits aktīvistu, žurnālistu un politisko opozīcijas kustību vadītāju, piemēram, Kubas Patriotiskās savienības vadītājs José Daniel Ferrer, kura atrašanās vieta līdz šim nav zināma, kā arī tādi skolotāji, studenti un mākslinieki kā “San Isidro” kustības dalībnieks Luis Manuel Otero Alcántara; tā kā policija apstiprināja, ka Diubis Laurencio Tejeda ir miris pēc tam, kad protesta laikā viņu Havanā nošāva no aizmugures; |
| --- | --- |

H.

tā kā aizturēto vidū bija ievērojams skaits aktīvistu, žurnālistu un politisko opozīcijas kustību vadītāju, piemēram, Kubas Patriotiskās savienības vadītājs José Daniel Ferrer, kura atrašanās vieta līdz šim nav zināma, kā arī tādi skolotāji, studenti un mākslinieki kā “San Isidro” kustības dalībnieks Luis Manuel Otero Alcántara; tā kā policija apstiprināja, ka Diubis Laurencio Tejeda ir miris pēc tam, kad protesta laikā viņu Havanā nošāva no aizmugures;

| I. | tā kā Saharova balvas laureāti joprojām cieš no sistemātiskiem represīviem pasākumiem, tostarp viņu patvaļīgas aizturēšanas, reidiem un mājokļu aplenkšanas, agresijas un patvaļīgiem naudas sodiem, ko dokumentējis gan Kubas Cilvēktiesību novērošanas centrs, gan Kubas Cilvēktiesību centrs; tā kā pēdējo triju mēnešu laikā organizācija “Sievietes baltā” ir piedzīvojušas vismaz 318 šādus represīvus pasākumus, no kuriem 60 notika jūnijā, 142 — jūlijā un 116 — augustā; tā kā Saharova balvas laureāts Guillermo Fariñas Hernández ir paziņojis, ka atbilstoši cilvēktiesību organizāciju iepriekš minētajai informācijai arī viņš vairākus gadus katru mēnesi ir piedzīvojis sistemātiskas represijas, ka viņa telefona zvani tiek uzraudzīti un ka, izejot no mājām, viņš tiek sistemātiski aizturēts tikai dažu simtu metru attālumā no tām, un ka septembrī vien viņš tika trīsreiz patvaļīgi aizturēts, un pēdējo reizi tas notika 2021. gada 8. septembrī; |
| --- | --- |

I.

tā kā Saharova balvas laureāti joprojām cieš no sistemātiskiem represīviem pasākumiem, tostarp viņu patvaļīgas aizturēšanas, reidiem un mājokļu aplenkšanas, agresijas un patvaļīgiem naudas sodiem, ko dokumentējis gan Kubas Cilvēktiesību novērošanas centrs, gan Kubas Cilvēktiesību centrs; tā kā pēdējo triju mēnešu laikā organizācija “Sievietes baltā” ir piedzīvojušas vismaz 318 šādus represīvus pasākumus, no kuriem 60 notika jūnijā, 142 — jūlijā un 116 — augustā; tā kā Saharova balvas laureāts Guillermo Fariñas Hernández ir paziņojis, ka atbilstoši cilvēktiesību organizāciju iepriekš minētajai informācijai arī viņš vairākus gadus katru mēnesi ir piedzīvojis sistemātiskas represijas, ka viņa telefona zvani tiek uzraudzīti un ka, izejot no mājām, viņš tiek sistemātiski aizturēts tikai dažu simtu metru attālumā no tām, un ka septembrī vien viņš tika trīsreiz patvaļīgi aizturēts, un pēdējo reizi tas notika 2021. gada 8. septembrī;

| J. | tā kā daudzām personām tika sarīkoti paātrināti tiesas procesi un piespriesti sodi par dažādiem noziegumu veidiem, tostarp terorismu, sabiedriskās kārtības traucējumiem, necieņu, kūdīšanu izdarīt noziegumus un epidēmijas izplatīšanu, nenodrošinot obligātas pienācīga procesa garantijas; tā kā vairāki arestētie tiek uzskatīti par ieslodzītajiem pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzām personām tika sarīkoti paātrināti tiesas procesi un piespriesti sodi par dažādiem noziegumu veidiem, tostarp terorismu, sabiedriskās kārtības traucējumiem, necieņu, kūdīšanu izdarīt noziegumus un epidēmijas izplatīšanu, nenodrošinot obligātas pienācīga procesa garantijas; tā kā vairāki arestētie tiek uzskatīti par ieslodzītajiem pārliecības dēļ;

| K. | tā kā vairāk nekā 8 000 cilvēku tiek turēti cietumā bez attiecināma nozieguma un 2 500 personām ir piespriests piespiedu darbs viena un tā paša iemesla dēļ, visus apsūdzot par “sociālu kriminālnoziegumu izdarīšanas risku”, ko pilnībā pamato viņu “novērotā uzvedība, kas ir pretrunā sociālistiskas morāles normām” (Kubas kriminālkodeksa 72.–84. pants); |
| --- | --- |

K.

tā kā vairāk nekā 8 000 cilvēku tiek turēti cietumā bez attiecināma nozieguma un 2 500 personām ir piespriests piespiedu darbs viena un tā paša iemesla dēļ, visus apsūdzot par “sociālu kriminālnoziegumu izdarīšanas risku”, ko pilnībā pamato viņu “novērotā uzvedība, kas ir pretrunā sociālistiskas morāles normām” (Kubas kriminālkodeksa 72.–84. pants);

| L. | tā kā 2017. gada 5. jūlijā Parlaments deva piekrišanu PDSN ar nosacījumu, ka Kubā tiks veikti skaidri uzlabojumi saistībā ar cilvēktiesībām un demokrātiju; tā kā Parlaments ir atkārtoti nosodījis cilvēktiesību pārkāpumus Kubā, uzsverot PDSN 1. panta 5. punkta, 2. panta c) apakšpunkta, 5., 22. un 43. panta pārkāpšanu; tā kā Kubā nav panākts konkrēts progress attiecībā uz nolīguma vispārējiem principiem un mērķiem uzlabot cilvēktiesību stāvokli un tā kā, gluži pretēji, Kubas režīms ir pastiprinājis represijas un darba tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp palielinājis politieslodzīto skaitu; tā kā PDSN nav izdevies sasniegt galveno mērķi — uzlabot pamatbrīvību ievērošanu Kubā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2017. gada 5. jūlijā Parlaments deva piekrišanu PDSN ar nosacījumu, ka Kubā tiks veikti skaidri uzlabojumi saistībā ar cilvēktiesībām un demokrātiju; tā kā Parlaments ir atkārtoti nosodījis cilvēktiesību pārkāpumus Kubā, uzsverot PDSN 1. panta 5. punkta, 2. panta c) apakšpunkta, 5., 22. un 43. panta pārkāpšanu; tā kā Kubā nav panākts konkrēts progress attiecībā uz nolīguma vispārējiem principiem un mērķiem uzlabot cilvēktiesību stāvokli un tā kā, gluži pretēji, Kubas režīms ir pastiprinājis represijas un darba tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp palielinājis politieslodzīto skaitu; tā kā PDSN nav izdevies sasniegt galveno mērķi — uzlabot pamatbrīvību ievērošanu Kubā;

| M. | tā kā Kubas valsts turpina sistemātiski pārkāpt sava darbam medicīniskās misijās uz ārvalstīm norīkotā veselības aprūpes personāla darba un cilvēktiesības un tā kā ANO šādu rīcību uzskata par pielīdzināmu mūsdienu verdzībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā Kubas valsts turpina sistemātiski pārkāpt sava darbam medicīniskās misijās uz ārvalstīm norīkotā veselības aprūpes personāla darba un cilvēktiesības un tā kā ANO šādu rīcību uzskata par pielīdzināmu mūsdienu verdzībai;

| N. | tā kā Parlaments savā 2021. gada 10. jūnija rezolūcijā atgādina Eiropas Ārējās darbības dienestam, ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība politiskos dialogos un nolīguma sadarbības projektos ir svarīga daļa no PDSN un ka būtu nekavējoties jānovērš pilsoniskās sabiedrības izslēgšana no piekļuves sadarbībai paredzētajiem līdzekļiem un/vai līdzdalības nolīgumā, tajā pašā laikā atļaujot šādu līdzdalību un piekļuvi sadarbības līdzekļiem tikai uzņēmumiem, kuros valstij pieder daļas vai kuri atrodas tās kontrolē, kā tas notiek kopš nolīguma parakstīšanas; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments savā 2021. gada 10. jūnija rezolūcijā atgādina Eiropas Ārējās darbības dienestam, ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība politiskos dialogos un nolīguma sadarbības projektos ir svarīga daļa no PDSN un ka būtu nekavējoties jānovērš pilsoniskās sabiedrības izslēgšana no piekļuves sadarbībai paredzētajiem līdzekļiem un/vai līdzdalības nolīgumā, tajā pašā laikā atļaujot šādu līdzdalību un piekļuvi sadarbības līdzekļiem tikai uzņēmumiem, kuros valstij pieder daļas vai kuri atrodas tās kontrolē, kā tas notiek kopš nolīguma parakstīšanas;

| O. | tā kā PDSN ietver t. s. cilvēktiesību klauzulu, kas ir būtisks ES starptautisko nolīgumu standartelements, kas ļauj apturēt PDSN darbību gadījumos, kad tiek pārkāpti noteikumi par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

O.

tā kā PDSN ietver t. s. cilvēktiesību klauzulu, kas ir būtisks ES starptautisko nolīgumu standartelements, kas ļauj apturēt PDSN darbību gadījumos, kad tiek pārkāpti noteikumi par cilvēktiesībām;

| P. | tā kā OCDH ir oficiāli pieprasījusi piemērot jauno Eiropas Savienības sankciju režīmu tām fiziskajām personām un valsts institūcijām, kuras ir iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos Kubā, |
| --- | --- |

P.

tā kā OCDH ir oficiāli pieprasījusi piemērot jauno Eiropas Savienības sankciju režīmu tām fiziskajām personām un valsts institūcijām, kuras ir iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos Kubā,

| 1. | visstingrākajā iespējamā veidā nosoda pret protestētājiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgajiem žurnālistiem, māksliniekiem, disidentiem un opozīcijas politiskajiem līderiem vērsto Kubas valdības galējo vardarbību un represijas kā atbildes reakciju uz 2021. gada 11. jūlija protestiem; pauž nožēlu par zaudētajām dzīvībām un izsaka līdzjūtību bojā gājušo radiniekiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Kubas iestādes pārtraukt represijas, atbrīvot visus politieslodzītos, pārliecības dēļ ieslodzītos un tos, kas tika patvaļīgi aizturēti tikai tāpēc, ka miermīlīgā veidā izmantoja savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, un garantēt pienācīgu tiesas procesu; nosoda to, ka valdības reakcija uz šiem protestiem ietvēra t. s. melno berešu un civilpersonu grupu izmantošanu, kuras atsaucās uz prezidenta Migela Diasa-Kanela aicinājumu “aizstāvēt revolūciju”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Kubas iestādes pēc 2021. gada 11. jūlija protestiem izmantoja aizturēšanu vilni, lai noteiktu kriminālatbildību par tās iedzīvotāju miermīlīgi paustajām likumīgajām prasībām pēc demokrātijas, atgūtu kontroli, atjaunotu baiļu kultūru iedzīvotāju vidū un apklusinātu dažus no valsts harismātiskākajiem oponentiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa ievērot Saharova balvas laureātu, kas cieš no pastāvīgām represijām, cilvēktiesības un nosoda Hosē Daniela Ferrera patvaļīgo turēšanu apcietinājumā jau vairāk nekā divus mēnešus, kurš ir izolēts no savas ģimenes un kura atrašanās vieta nav zināma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver galējo nepieciešamību Kubas iestādēm ieklausīties prasībās pēc pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, brīvības un demokrātijas un reaģēt uz tām, kā arī iesaistīties iekļaujošā nacionālā dialogā par valsts modernizācijas un demokratizācijas procesu nolūkā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu tik ļoti nepieciešamās iekšējās ekonomiskās reformas, vienlaikus nodrošinot iedzīvotāju politisko, pilsonisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu un efektīvu reaģēšanu uz Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos konstatējumiem attiecībā uz patvaļīgu brīvības atņemšanu Kubā, kas liecina par sistemātisku patvaļīgas aizturēšanas problēmu, kā apstiprināts šīs darba grupas ziņojumos Nr. 12/2017, 55/2017, 64/2017, 59/2018, 66/2018, 63/2019 un 4/2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda to, ka Kubas iestādes neievēro cilvēktiesības un brīvības, kas nostiprinātas vispārējās cilvēktiesību konvencijās, jo īpaši pulcēšanās, preses un vārda brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, kā arī nosoda to īstenotās represijas pret jebkāda veida demokrātisku izpausmi un vietas trūkumu plurālistiskai politiskajai līdzdalībai; aicina ES publiski nosodīt to rīcību; pauž nožēlu par nesen pieņemto Dekrētlikumu Nr. 35 un Rezolūciju Nr. 105, kas paredz plašas likumīgas iespējas noteikt kriminālatbildību personām, kuras piedalās leģitīmos miermīlīgos protestos, šajā nolūkā kontrolējot telesakaru līdzekļus un tādējādi paverot ceļu jaunām represiju metodēm; aicina Kubas iestādes atjaunināt tiesisko regulējumu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un atcelt Dekrētlikumu Nr. 35 un jebkādus citus tiesību aktus, kas ierobežo šīs valsts pilsoņu pamatbrīvības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par nožēlojamo situāciju aizturēšanas jomā un tiesu iestāžu neatkarību garantējošu apstākļu pastāvīgo trūkumu; prasa, lai aizturētajiem tiktu nodrošināta taisnīgas tiesas prāvas pieejamība, iespējas saņemt neatkarīgu veselības stāvokļa novērtējumu un pienācīga pārtika un ūdens, lai viņiem tiktu atļauts piezvanīt un lai viņus būtu atļauts regulāri apmeklēt ģimenei, draugiem, žurnālistiem un diplomātiem; prasa veikt efektīvu kriminālizmeklēšanu un administratīvo izmeklēšanu, lai identificētu, sauktu pie atbildības un sodītu personas, kas atbildīgas par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Kubas iestādes ņemt vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas un ANO augstās cilvēktiesību komisāres ieteikumu iesaistīties konstruktīvā dialogā ar patiesu pilsonisko sabiedrību; aicina Kubu nekavējoties piešķirt atļauju iebraukt valstī ANO īpašajam referentam uzskatu un vārda brīvības jautājumos, ANO īpašajam referentam cilvēktiesību aizstāvju stāvokļa jautājumos un neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām, lai dokumentētu situāciju cilvēktiesību jomā un uzraudzītu un novērotu gaidāmās tiesas prāvas pret simtiem aktīvistu un parasto Kubas iedzīvotāju, kuri joprojām atrodas apcietinājumā; aicina ES novērot šīs tiesas prāvas un cietumā apmeklēt politieslodzītos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz PDSN, stāvoklis demokrātijas jomā Kubā nav uzlabojies un situācija cilvēktiesību jomā ir tikai pasliktinājusies vēl vairāk; uzsver, ka kopš šī nolīguma stāšanās spēkā Kuba sistemātiski pārkāpj tā pamatnoteikumus; pauž dziļu nožēlu par Kubas valdošā režīma apņēmības trūkumu un nevēlēšanos īstenot centienus, lai panāktu kaut minimālu progresu pārmaiņu virzienā vai pavērtu iespējas režīma reformēšanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pretēji tam, kas noteikts PDSN, Kubas un neatkarīgām Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām sistemātiski tiek liegta iespēja piedalīties cilvēktiesību dialogos starp Kubu un Eiropas Savienību plašākā PDSN cilvēktiesību dialoga ietvaros, piemēram, dialogā, kas notika 2021. gada 26. februārī; šajā sakarā atgādina, ka visiem dialogiem starp Eiropas Savienību un Kubas pilsonisko sabiedrību un finansējuma saņemšanas iespējām ir jābūt pieejamiem visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām bez ierobežojuma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka tas stingri atbalsta visus cilvēktiesību aizstāvjus Kubā un viņu darbu; aicina ES delegāciju un dalībvalstu pārstāvniecības šajā valstī savās attiecībās ar Kubas iestādēm būtiski pastiprināt atbalstu patiesai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai un izmantot visus pieejamos instrumentus, lai atvieglotu cilvēktiesību aizstāvju darbu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Kubas iestāžu nesenās represijas pret tās pilsoņiem papildina pastāvīgo un sistemātisko vēršanos pret pārliecības dēļ ieslodzītajiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, disidentiem, opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, māksliniekiem un žurnālistiem un ka tās visas ir uzskatāmas par PDSN papildu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka PDSN ietver cilvēktiesību klauzulu — ES starptautisko nolīgumu būtisku standartelementu —, kas ļauj apturēt nolīguma darbību cilvēktiesību noteikumu pārkāpšanas gadījumā; aicina Eiropas Savienību piemērot 85. panta 3.b punktu, lai sasauktu tūlītēju Apvienotās komitejas sanāksmi, ņemot vērā Kubas valdības izdarītos nolīguma pārkāpumus, kas ir uzskatāmi par “īpašas steidzamības gadījumu”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Padomi pēc iespējas drīzāk izmantot ES Magņitska akta (6) noteikumus un pieņemt sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem Kubā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž dziļu nožēlu par Kubas iestāžu atteikumu atļaut Parlamenta delegācijām apmeklēt Kubu, neraugoties uz to, ka Parlaments ir sniedzis piekrišanu PDSN; aicina tās nekavējoties atļaut attiecīgajām delegācijām iebraukt valstī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Kubas Republikas valdībai un Kubas Nacionālās tautas varas asamblejai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajai cilvēktiesību komisārei un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0292.

(2)  OV C 232, 16.6.2021., 17. lpp.

(3)  OV C 334, 19.9.2018., 235. lpp.

(4)  OV L 337 I, 13.12.2016., 3. lpp.

(5)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

(6)  Padomes 2020. gada 7. decembra Regula (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.).

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/109

---

P9_TA(2021)0390

Cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lieta Apvienotajos Arābu Emirātos

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lietu Apvienotajos Arābu Emirātos (2021/2873(RSP))

(2022/C 117/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), jo sevišķi 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), jo īpaši cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor stāvokli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), jo sevišķi 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), jo īpaši cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor stāvokli (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell2020. gada 10. decembra paziņojumu Ārlietu padomē par to, ka cilvēktiesības ir Eiropas Savienības būtisks un to raksturojošs pamats, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell2020. gada 10. decembra paziņojumu Ārlietu padomē par to, ka cilvēktiesības ir Eiropas Savienības būtisks un to raksturojošs pamats,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2019. gada 1. janvāra paziņojumu par Ahmed Mansoor lietu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2019. gada 1. janvāra paziņojumu par Ahmed Mansoor lietu,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2018. gada 12. jūnija paziņojumu, kurā pausts aicinājums nekavējoties atbrīvot apcietināto cilvēktiesību aizstāvi Ahmed Mansoor, un 2019. gada 7. maija paziņojumu, kurā nosodīti viņa ieslodzījuma apstākļi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2018. gada 12. jūnija paziņojumu, kurā pausts aicinājums nekavējoties atbrīvot apcietināto cilvēktiesību aizstāvi Ahmed Mansoor, un 2019. gada 7. maija paziņojumu, kurā nosodīti viņa ieslodzījuma apstākļi,

| — | ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2018. gada sadarbības mehānismu starp AAE un EĀDD, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada sadarbības mehānismu starp AAE un EĀDD,

| — | ņemot vērā ES un AAE cilvēktiesību dialoga nesenāko kārtu, kas notika 2021. gada 9. jūnijā virtuālā formātā, un otro AAE Ārlietu un starptautiskās sadarbības ministrijas un EĀDD augstāko amatpersonu sanāksmi, kas virtuālā formātā notika 2021. gada 3. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un AAE cilvēktiesību dialoga nesenāko kārtu, kas notika 2021. gada 9. jūnijā virtuālā formātā, un otro AAE Ārlietu un starptautiskās sadarbības ministrijas un EĀDD augstāko amatpersonu sanāksmi, kas virtuālā formātā notika 2021. gada 3. martā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, kurām abām AAE ir pievienojušies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, kurām abām AAE ir pievienojušies,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par vārda brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par vārda brīvību,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par spīdzināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par spīdzināšanu,

| — | ņemot vērā to, ka Ahmed Mansoor 2015. gadā tika piešķirta nozīmīgā Martin Ennals balva cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Ahmed Mansoor 2015. gadā tika piešķirta nozīmīgā Martin Ennals balva cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā to, ka Loujain al-Hathloul 2020. gadā tika piešķirta Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Vaclava Havela cilvēktiesību balva, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Loujain al-Hathloul 2020. gadā tika piešķirta Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Vaclava Havela cilvēktiesību balva,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2018. gada 29. maijā pēc ļoti negodīga tiesas procesa Abū Dabī Apelācijas tiesa Ahmed Mansoor notiesāja un piesprieda viņam 10 gadu cietumsodu sakarā ar apsūdzībām cilvēktiesību aizstāvībā; tā kā 2018. gada 31. decembrī AAE Federālā Augstākā tiesa šo spriedumu apstiprināja; tā kā viņam tika arī piespriests naudassods viena miljona AAE dirhēmu (232 475 EUR) apmērā un pēc atbrīvošanas viņš trīs gadus atradīsies uzraudzībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 29. maijā pēc ļoti negodīga tiesas procesa Abū Dabī Apelācijas tiesa Ahmed Mansoor notiesāja un piesprieda viņam 10 gadu cietumsodu sakarā ar apsūdzībām cilvēktiesību aizstāvībā; tā kā 2018. gada 31. decembrī AAE Federālā Augstākā tiesa šo spriedumu apstiprināja; tā kā viņam tika arī piespriests naudassods viena miljona AAE dirhēmu (232 475 EUR) apmērā un pēc atbrīvošanas viņš trīs gadus atradīsies uzraudzībā;

| B. | tā kā AAE Ārlietu un starptautiskās sadarbības ministrija 2017. gada 29. martā paziņoja, ka Valsts prokuratūra elektronisko noziegumu jautājumos esot pieprasījusi Ahmed Mansoor aizturēt sakarā ar apsūdzībām par nepatiesas un maldinošas informācijas izplatīšanu internetā nolūkā vairot nepatiku un sektantismu; tā kā citos AAE iestāžu paziņojumos bija norādīts, ka vienīgais aizturēšanas iemesls faktiski bija viņa tiešsaistē paustie viedokļi; tā kā viņam izvirzītās apsūdzības ir balstītas uz it kā veiktiem AAE 2012. gada Kibernoziegumu likuma pārkāpumiem; tā kā gan ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos, gan organizācijas “Human Rights Watch” ieskatā viņš notiesāts vienīgi par cilvēktiesību aizstāvēšanu, tostarp par Twitter publikācijām par netaisnību viņa valstī, piedalīšanos tīmekļsemināros par cilvēktiesībām un vēstījumu nosūtīšanu cilvēktiesību nevalstiskajām organizācijām (NVO); |
| --- | --- |

B.

tā kā AAE Ārlietu un starptautiskās sadarbības ministrija 2017. gada 29. martā paziņoja, ka Valsts prokuratūra elektronisko noziegumu jautājumos esot pieprasījusi Ahmed Mansoor aizturēt sakarā ar apsūdzībām par nepatiesas un maldinošas informācijas izplatīšanu internetā nolūkā vairot nepatiku un sektantismu; tā kā citos AAE iestāžu paziņojumos bija norādīts, ka vienīgais aizturēšanas iemesls faktiski bija viņa tiešsaistē paustie viedokļi; tā kā viņam izvirzītās apsūdzības ir balstītas uz it kā veiktiem AAE 2012. gada Kibernoziegumu likuma pārkāpumiem; tā kā gan ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos, gan organizācijas “Human Rights Watch” ieskatā viņš notiesāts vienīgi par cilvēktiesību aizstāvēšanu, tostarp par Twitter publikācijām par netaisnību viņa valstī, piedalīšanos tīmekļsemināros par cilvēktiesībām un vēstījumu nosūtīšanu cilvēktiesību nevalstiskajām organizācijām (NVO);

| C. | tā kā kopš aresta 2017. gada martā Ahmed Mansoor tiek turēts vieninieka kamerā Abū Dabī al-Sadr cietumā, kur viņam netiek nodrošinātas pamatvajadzības un liegtas viņa kā aizturētā tiesības saskaņā ar Emirātu tiesību aktiem un starptautiskajām cilvēktiesībām, tostarp ANO obligātajiem minimālajiem noteikumiem par izturēšanos pret ieslodzītajiem; tā kā viņam ir aizliegts jebkādā veidā sazināties ar citiem ieslodzītajiem un ģimeni, izņemot četrus 30 minūšu apmeklējumus, kas atļauti sievai, un ierobežotus telefona zvanus mātei un sievai; tā kā 2019. gadā viņš divreiz sāka badastreiku, pieprasot viņa ieslodzītā pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš aresta 2017. gada martā Ahmed Mansoor tiek turēts vieninieka kamerā Abū Dabī al-Sadr cietumā, kur viņam netiek nodrošinātas pamatvajadzības un liegtas viņa kā aizturētā tiesības saskaņā ar Emirātu tiesību aktiem un starptautiskajām cilvēktiesībām, tostarp ANO obligātajiem minimālajiem noteikumiem par izturēšanos pret ieslodzītajiem; tā kā viņam ir aizliegts jebkādā veidā sazināties ar citiem ieslodzītajiem un ģimeni, izņemot četrus 30 minūšu apmeklējumus, kas atļauti sievai, un ierobežotus telefona zvanus mātei un sievai; tā kā 2019. gadā viņš divreiz sāka badastreiku, pieprasot viņa ieslodzītā pamattiesību ievērošanu;

| D. | tā kā AAE iestādes jau vairāk nekā 10 gadus pārkāpj Ahmed Mansoor tiesības, veicot patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, izsakot nāves draudus, veicot fizisku uzbrukumu, īstenojot valdības veiktu novērošanu un necilvēcīgu izturēšanos apcietinājumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā AAE iestādes jau vairāk nekā 10 gadus pārkāpj Ahmed Mansoor tiesības, veicot patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, izsakot nāves draudus, veicot fizisku uzbrukumu, īstenojot valdības veiktu novērošanu un necilvēcīgu izturēšanos apcietinājumā;

| E. | tā kā ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos ir paziņojis, ka nosacījumi un izturēšanās, kam tiek pakļauti [Emirātu cilvēktiesību aizstāvji Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken un Nasser Bin Ghaith], piemēram, ilgstoša ieslodzīšana vieninieku kamerā, pārkāpj cilvēktiesību standartus un var tikt uzskatīta par spīdzināšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos ir paziņojis, ka nosacījumi un izturēšanās, kam tiek pakļauti [Emirātu cilvēktiesību aizstāvji Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken un Nasser Bin Ghaith], piemēram, ilgstoša ieslodzīšana vieninieku kamerā, pārkāpj cilvēktiesību standartus un var tikt uzskatīta par spīdzināšanu;

| F. | tā kā ANO cilvēktiesību ekspertu grupa ir aicinājusi AAE valdību atbrīvot Ahmed Mansoor, aprakstot viņa arestu kā tiešu uzbrukumu cilvēktiesību aizstāvju leģitīmajam darbam AAE; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO cilvēktiesību ekspertu grupa ir aicinājusi AAE valdību atbrīvot Ahmed Mansoor, aprakstot viņa arestu kā tiešu uzbrukumu cilvēktiesību aizstāvju leģitīmajam darbam AAE;

| G. | tā kā pirms nesenākā aresta 2017. gadā Ahmed Mansoor bija viens no133 cilvēkiem, kuri parakstīja aicinājumu AAE sarīkot vispārējas un tiešas vēlēšanas un piešķirt likumdošanas pilnvaras valdības padomdevējai struktūrai, proti, Federālajai nacionālajai padomei; tā kā viņš arī vadīja tiešsaistes forumu Al-Hiwar al-Emarati (Emirātu dialogs), kas kritizēja AAE politiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirms nesenākā aresta 2017. gadā Ahmed Mansoor bija viens no133 cilvēkiem, kuri parakstīja aicinājumu AAE sarīkot vispārējas un tiešas vēlēšanas un piešķirt likumdošanas pilnvaras valdības padomdevējai struktūrai, proti, Federālajai nacionālajai padomei; tā kā viņš arī vadīja tiešsaistes forumu Al-Hiwar al-Emarati (Emirātu dialogs), kas kritizēja AAE politiku;

| H. | tā kā sistemātiskā vajāšana, kas AAE tiek vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem un skolotājiem, liecina par politisko un cilvēktiesību situāciju AAE; tā kā jo īpaši kopš 2011. gada valsts ir pastiprinājusi biedrošanās, pulcēšanās un vārda brīvības apspiešanu; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus un viņu ģimenes locekļus skar piespiedu pazušana, ilgstoša patvaļīga aizturēšana, spīdzināšana, tiesu iestāžu vajāšana un netaisnīgi tiesas procesi, ceļošanas aizliegumi, fiziska un digitāla uzraudzība un patvaļīga atlaišana no darba; |
| --- | --- |

H.

tā kā sistemātiskā vajāšana, kas AAE tiek vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem un skolotājiem, liecina par politisko un cilvēktiesību situāciju AAE; tā kā jo īpaši kopš 2011. gada valsts ir pastiprinājusi biedrošanās, pulcēšanās un vārda brīvības apspiešanu; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus un viņu ģimenes locekļus skar piespiedu pazušana, ilgstoša patvaļīga aizturēšana, spīdzināšana, tiesu iestāžu vajāšana un netaisnīgi tiesas procesi, ceļošanas aizliegumi, fiziska un digitāla uzraudzība un patvaļīga atlaišana no darba;

| I. | tā kā neskaidrā un pārāk plašā terorisma definīcija Emirātu tiesību aktos ļauj kā terorismu kvalificēt plašu klāstu miermīlīgu un likumīgu darbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā neskaidrā un pārāk plašā terorisma definīcija Emirātu tiesību aktos ļauj kā terorismu kvalificēt plašu klāstu miermīlīgu un likumīgu darbību;

| J. | tā kā AAE izmanto rafinētu spiegošanas programmatūru, lai vērstos pret aktīvistiem un citiem kritisku viedokļu paudējiem; tā kā pret Ahmed Mansoor tika izmantota spiegošanas programmatūra, ko nodrošināja Izraēlas uzņēmums NSO Group; tā kā 2021. gada jūlija informācijas noplūdē par programmatūru Pegasus tika ziņots, ka Emirātu iestādes izmantoja NSO spiegošanas programmatūru pret dažādiem mērķiem, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem gan AAE, gan ārvalstīs; tā kā AAE varas iestādes kiberuzbrukumiem pakļāva arī ievērojamo Saūda Arābijas sieviešu tiesību aizstāvi Loujain al-Hathloul, pirms viņas arestēšanas uzlaužot viņas e-pastu un piespiedu kārtā pārvedot viņu uz Saūda Arābiju; |
| --- | --- |

J.

tā kā AAE izmanto rafinētu spiegošanas programmatūru, lai vērstos pret aktīvistiem un citiem kritisku viedokļu paudējiem; tā kā pret Ahmed Mansoor tika izmantota spiegošanas programmatūra, ko nodrošināja Izraēlas uzņēmums NSO Group; tā kā 2021. gada jūlija informācijas noplūdē par programmatūru Pegasus tika ziņots, ka Emirātu iestādes izmantoja NSO spiegošanas programmatūru pret dažādiem mērķiem, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem gan AAE, gan ārvalstīs; tā kā AAE varas iestādes kiberuzbrukumiem pakļāva arī ievērojamo Saūda Arābijas sieviešu tiesību aizstāvi Loujain al-Hathloul, pirms viņas arestēšanas uzlaužot viņas e-pastu un piespiedu kārtā pārvedot viņu uz Saūda Arābiju;

| K. | tā kā sievietes AAE joprojām ir pakļautas virknei diskriminējošu likumu un prakšu; tā kā sieviešu tiesību pārkāpumi citstarp ir Saūda Arābijas un Emirātu sieviešu un sieviešu tiesību aktīvistu nolaupīšana un ķīlnieku sagrābšana, izmeklēšanas un atbildības trūkums iespējamos noziegumos pret sievietēm, tostarp, piemēram, saistībā ar seksuālu uzbrukumu Lielbritānijas valstspiederīgajai Caitlin McNamara, kur pret šajā nodarījumā vainojamo nenotika izmeklēšana un viņš netika saukts pie atbildības, sistemātiska sieviešu diskriminācija, viesstrādnieču sieviešu ekspluatācija, seksa tirdzniecība un seksuālā verdzība; |
| --- | --- |

K.

tā kā sievietes AAE joprojām ir pakļautas virknei diskriminējošu likumu un prakšu; tā kā sieviešu tiesību pārkāpumi citstarp ir Saūda Arābijas un Emirātu sieviešu un sieviešu tiesību aktīvistu nolaupīšana un ķīlnieku sagrābšana, izmeklēšanas un atbildības trūkums iespējamos noziegumos pret sievietēm, tostarp, piemēram, saistībā ar seksuālu uzbrukumu Lielbritānijas valstspiederīgajai Caitlin McNamara, kur pret šajā nodarījumā vainojamo nenotika izmeklēšana un viņš netika saukts pie atbildības, sistemātiska sieviešu diskriminācija, viesstrādnieču sieviešu ekspluatācija, seksa tirdzniecība un seksuālā verdzība;

| L. | tā kā AAE joprojām tiek īstenota kafala (sponsorēšanas) sistēma kā tās sociālās un tiesiskās kārtības neatņemama sastāvdaļa; tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju ziņojumiem AAE ir izplatīta nehumāna izturēšanās pret ārvalstu darba ņēmējiem, kuri veido 80 % valsts iedzīvotāju, turklāt šādu nodarījumu apjoms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma laikā vēl palielinājās; tā kā, gatavojoties starptautiskajai izstādei Expo 2020 Dubaijā, kas notiks no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada martam, uzņēmumi un celtniecības kompānijas piespiež strādniekus parakstīt netulkotus dokumentus, konfiscē viņu pases, pakļauj viņus ekstrēmi ilgām darba stundām bīstamos laikapstākļos un izmitina šos cilvēkus antisanitāros mājokļus; |
| --- | --- |

L.

tā kā AAE joprojām tiek īstenota kafala (sponsorēšanas) sistēma kā tās sociālās un tiesiskās kārtības neatņemama sastāvdaļa; tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju ziņojumiem AAE ir izplatīta nehumāna izturēšanās pret ārvalstu darba ņēmējiem, kuri veido 80 % valsts iedzīvotāju, turklāt šādu nodarījumu apjoms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma laikā vēl palielinājās; tā kā, gatavojoties starptautiskajai izstādei Expo 2020 Dubaijā, kas notiks no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada martam, uzņēmumi un celtniecības kompānijas piespiež strādniekus parakstīt netulkotus dokumentus, konfiscē viņu pases, pakļauj viņus ekstrēmi ilgām darba stundām bīstamos laikapstākļos un izmitina šos cilvēkus antisanitāros mājokļus;

| M. | tā kā AAE un ES ir parakstījušas savstarpīgu divpusēju īstermiņa vīzu atcelšanas nolīgumu, kas AAE pilsoņus atbrīvo no nepieciešamības pieprasīt Šengenas vīzas; |
| --- | --- |

M.

tā kā AAE un ES ir parakstījušas savstarpīgu divpusēju īstermiņa vīzu atcelšanas nolīgumu, kas AAE pilsoņus atbrīvo no nepieciešamības pieprasīt Šengenas vīzas;

| N. | tā kā ES ir galvenā līdzekļu devēja Interpola tiesu iestāžu sadarbības programmām; Tā kā AAE Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors, ģenerālmajors Ahmed Nasser al-Raisi kandidē uz Interpola vadītāja amatu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES ir galvenā līdzekļu devēja Interpola tiesu iestāžu sadarbības programmām; Tā kā AAE Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors, ģenerālmajors Ahmed Nasser al-Raisi kandidē uz Interpola vadītāja amatu;

| O. | tā kā AAE nav ratificējuši ne vienu vien no svarīgākajiem ANO cilvēktiesību līgumiem, bet jo īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un tā fakultatīvos protokolus, ar kuriem atceļ nāvessodu un nepieļauj spīdzināšanu, kā arī Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā AAE nav ratificējuši ne vienu vien no svarīgākajiem ANO cilvēktiesību līgumiem, bet jo īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un tā fakultatīvos protokolus, ar kuriem atceļ nāvessodu un nepieļauj spīdzināšanu, kā arī Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu;

| P. | tā kā ES uzskata, ka AAE ir tās partneris, tostarp politisko un ekonomisko attiecību jomā; tā kā kopš 2013. gada ES un AAE divreiz gadā rīko sanāksmes cilvēktiesību dialoga ietvaros un tā kā 2021. gada 9. jūnijā notikušajā desmitajā ES un AAE cilvēktiesību dialogā bija iespēja apspriest problemātiskos jautājumus ar AAE iestādēm, |
| --- | --- |

P.

tā kā ES uzskata, ka AAE ir tās partneris, tostarp politisko un ekonomisko attiecību jomā; tā kā kopš 2013. gada ES un AAE divreiz gadā rīko sanāksmes cilvēktiesību dialoga ietvaros un tā kā 2021. gada 9. jūnijā notikušajā desmitajā ES un AAE cilvēktiesību dialogā bija iespēja apspriest problemātiskos jautājumus ar AAE iestādēm,

| 1. | asi nosoda Ahmed Mansoor un visu citu cilvēktiesību aizstāvju aizturēšanu AAE, kuri ir ieslodzīti tikai par to vien, ka viņi izmantoja savas pamattiesības, tostarp tiesības uz vārda, biedrošanās, miermīlīgas pulcēšanās un izteiksmes brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, kas ir nostiprinātas ne tikai vispārējos cilvēktiesību instrumentos, bet arī Arābu Cilvēktiesību hartā; pauž dziļu nožēlu par nesakritību starp AAE apgalvojumiem, ka tā ir iecietīga un tiesību ievērojoša valsts, un to, ka tās cilvēktiesību aizstāvji tiek turēti apcietinājumā skarbos apstākļos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken un Nasser bin Ghaith, kā arī visus citus cilvēktiesību aizstāvjus, politiskos aktīvistus un miermīlīgos disidentus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina AAE iestādes līdz atbrīvošanai nodrošināt, ka pret Ahmed Mansoor un visiem pārējiem ieslodzītajiem izturas saskaņā ar ANO minimālajiem standarta noteikumiem, kuri reglamentē izturēšanos pret ieslodzītajiem; jo īpaši mudina izlaist Ahmed Mansoor no vieninieku kameras un atļaut visiem ieslodzītajiem regulāri tikties ar advokātiem un ģimenes locekļiem, kā arī nodrošināt viņiem pienācīgu medicīnisko aprūpi, ļaut ANO ekspertiem un starptautiskajām NVO apmeklēt Ahmed Mansoor un citas personas cietumā un uzraudzīt ieslodzījuma apstākļus, aicina arī rūpīgi izmeklēt visus ziņojumus par iespējamu spīdzināšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nopietnas bažas par pastāvīgajiem ziņojumiem, tostarp tiem, kas atklājās līdz ar 2021. gada jūlijā publicētajām nopludinātajām vēstulēm, ka Ahmed Mansoor joprojām atrodas skarbos apstākļos vieninieku kamerā; atgādina AAE iestādēm, ka ilgstoša un beztermiņa ieslodzīšana vieninieku kamerā ir klasificējama kā spīdzināšana; aicina AAE iestādes garantēt visiem aizturētajiem, tostarp pārliecības dēļ ieslodzītajiem, pienācīgu tiesas procesu un taisnīgu tiesu; mudina valsts varas iestādes ievērot starptautiskos cilvēktiesību standartus un grozīt 2008. gadā pieņemtos likumus — Terorisma apkarošanas likumu, Kibernoziedzības likumu un Federālo likumu Nr. 2 —, ko sistemātiski izmanto cilvēktiesību aizstāvju kriminālvajāšanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina AAE iestādes pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu un atcelt ceļošanas viņiem noteiktos aizliegumu; uzstāj, ka iestādēm ir jāgarantē, lai cilvēktiesību aizstāvji AAE spētu veikt savas leģitīmās darbības cilvēktiesību jomā, lai kādi arī būtu apstākļos valstī vai ārpus tās, nebaidoties no represijām un bez jebkādiem ierobežojumiem, tostarp tiesvedībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina PV/AP cieši sekot līdzi Ahmed Mansoorlietai, lai nodrošinātu viņa un pārējo cilvēktiesību aizstāvju tūlītēju atbrīvošanu; jo īpaši aicina PV/AP lūgt iespēju viņa gaidāmās AAE vizītes laikā apmeklēt cilvēktiesību aizstāvjus cietumos un publiski un privāti sanāksmēs ar AAE varas pārstāvjiem aicināt viņus nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot; aicina EĀDD ziņot Parlamentam par ES delegācijas un dalībvalstu līdz šim Abū Dabī veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir sniegt pienācīgu atbalstu Ahmed Mansoor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ņemot vērā, ka AAE apspiež savus valstspiederīgos, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (2), aicina visas dalībvalstis, kamēr nav veikti konkrēti un izmērāmi pasākumi šo pārkāpumu novēršanai, uz laiku pārtraukt uzraudzībā izmantojamu tehnoloģiju, kā arī to uzturēšanā un atjaunināšanā izmantojamu komponentu pārdošanu AAE vai to eksportu uz AAE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EĀDD nākt klajā ar ierosmi saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu pieņemt mērķtiecīgus ES pasākumus pret personām, kas atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem AAE, tostarp par Ahmed Mansoor un citu cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu; atkārtoti norāda, ka visām sankciju procedūrām jābūt balstītām uz pierādījumiem un tās jāsāk tikai tad, ja iespējams norādīt uz konkrētiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES cilvēktiesību dialogā ar AAE pieņemt un publiskot jēgpilnus cilvēktiesību kritērijus un sarakstu ar atsevišķiem gadījumiem, lai nodrošinātu īstenu un uz rezultātiem orientētu diskusiju par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES iekļaut diskusiju par cilvēktiesībām, īpaši par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli, kā pastāvīgu darba kārtības punktu ikgadējā ES un Persijas līča sadarbības padomes samitā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka AAE iestādes izmanto NSO grupas spiegprogrammas, nelikumīgi vēršot darbību pret mobilajiem tālruņiem, ko izmanto simtiem personu Apvienotajā Karalistē, tostarp juristi, akadēmisko aprindu pārstāvji un parlamentārieši; aicina PV/AP pieprasīt paskaidrojumu par šīm ziņām no AAE iestādēm, tostarp attiecībā uz iespējamo darbību izvēršanu pret ES pilsoņiem vai personām ES teritorijā, un ziņot par iznākumu Parlamentam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka 2015. gadā ES parakstīja īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanas nolīgumu ar AAE; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par to, kā tiek ievēroti šā nolīguma nosacījumi attiecībā uz attiecīgajiem ES tiesību aktiem, jo īpaši, kā tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas arī bija bezvīzu režīma ieviešanas kritērijs; aicina Komisiju un Padomi ziņot Parlamentam par progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Interpola Ģenerālās asamblejas locekļus, bet jo īpaši ES dalībvalstis, pirms 2021. gada 23.–25. novembra vēlēšanām pienācīgi izskatīt apgalvojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem, kuros iesaistīts ģenerālmajors Nasser Ahmed al-Raisi; norāda uz pilsoniskās sabiedrības paustajām bažām par viņa kandidatūru un iespējamo ietekmi uz iestādes reputāciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | lai dotu signālu, ka cilvēktiesību pārkāpumi AAE tiek nosodīti, aicina starptautiskos uzņēmumus, kas sponsorē Expo 2020 Dubaijā, pārtraukt sponsorēšanu un mudina dalībvalstis nepiedalīties šajā pasākumā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž dziļu nožēlu par AAE iestāžu lomu sieviešu tiesību aktīvistes Loujain al-Hathloul izdošanā Saūda Arābijai, kur viņa ir apcietināta un tiek spīdzināta un vajāta par sieviešu tiesību aizstāvību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par sieviešu stāvokli AAE, neraugoties uz zināmiem panākumiem, un aicina iestādes reformēt Personiskā statusa likumu, lai nodrošinātu sievietēm vienlīdzīgas tiesības un nodrošinātu, ka emirātu sievietes var nodot pilsonību saviem bērniem tāpat kā vīrieši; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē AAE moratoriju nāvessoda izpildei, kas ir spēkā kopš 2017. gada; aicina AAE ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un otro fakultatīvo protokolu, kura mērķis ir nāvessoda atcelšana, |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta pastāvīgo un pastiprināto dialogu starp ES, tās dalībvalstīm un AAE par abpusēji interesējošiem jautājumiem, kā paredzēts sadarbības nolīgumā; uzskata, ka regulāras starpparlamentārās sanāksmes starp Parlamentu un tā partneriem Persijas līča reģionā ir svarīgs forums konstruktīva un atklāta dialoga veidošanai par visiem problemātiskajiem jautājumiem, tostarp cilvēktiesībām, drošību un tirdzniecību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ieviest stingrākus pārredzamības noteikumus attiecībā uz ārvalstu organizāciju lobēšanas darbībām, kas tiek izvērstas ES iestādēs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina pārtulkot šo rezolūciju arābu valodā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Apvienoto Arābu Emirātu valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos un Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  
  OV C 11, 13.1.2020., 21. lpp.

(2)  
  OV L 206, 11.6.2021., 1. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/114

---

P9_TA(2021)0391

Stāvoklis Kakumas bēgļu nometnē Kenijā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Kakumas bēgļu nometnē Kenijā (2021/2874(RSP))

(2022/C 117/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Keniju, jo īpaši 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (1) un 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dadābas bēgļu nometni (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Keniju, jo īpaši 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (1) un 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dadābas bēgļu nometni (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (3),

| — | ņemot vērā Kenijas Republikas un Eiropas Savienības 2021. gada 21. jūnija kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kenijas Republikas un Eiropas Savienības 2021. gada 21. jūnija kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 17. maijā ES vārdā sniegto Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos deklarāciju saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 17. maijā ES vārdā sniegto Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos deklarāciju saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par LGBTI stāvokli Ugandā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par LGBTI stāvokli Ugandā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. maija secinājumus “Āfrikas rags — ģeostratēģiska ES prioritāte”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. maija secinājumus “Āfrikas rags — ģeostratēģiska ES prioritāte”,

| — | ņemot vērā Kenijas Republikas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) 2021. gada 29. aprīļa kopīgo paziņojumu par ceļvedi Dadābas un Kakumas bēgļu nometnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kenijas Republikas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) 2021. gada 29. aprīļa kopīgo paziņojumu par ceļvedi Dadābas un Kakumas bēgļu nometnēm,

| — | ņemot vērā UNHCR2021. gada 25. marta paziņojumu par LGBTIK+ bēgļu stāvokli Kakumas nometnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR2021. gada 25. marta paziņojumu par LGBTIK+ bēgļu stāvokli Kakumas nometnē,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 17. maija vēstījumu saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 17. maija vēstījumu saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju, transfobiju un bifobiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 21., 24., 29. un 31. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 215. pantu, kas Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm uzliek par pienākumu attiecībās ar pārējo pasauli aizstāvēt un veicināt vispārējo cilvēktiesību ievērošanu un fizisko personu aizsardzību un būtisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā pieņemt ierobežojošus pasākumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 21., 24., 29. un 31. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. un 215. pantu, kas Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm uzliek par pienākumu attiecībās ar pārējo pasauli aizstāvēt un veicināt vispārējo cilvēktiesību ievērošanu un fizisko personu aizsardzību un būtisku cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā pieņemt ierobežojošus pasākumus,

| — | ņemot vērā cilvēka cieņas, vienlīdzības un solidaritātes vērtības, kas ietvertas 1951. gada Konvencijā par bēgļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēka cieņas, vienlīdzības un solidaritātes vērtības, kas ietvertas 1951. gada Konvencijā par bēgļa statusu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 14. pantu, kurā atzītas tiesības meklēt patvērumu no vajāšanas citās valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 14. pantu, kurā atzītas tiesības meklēt patvērumu no vajāšanas citās valstīs,

| — | ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai (EUTF Āfrikai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai (EUTF Āfrikai),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (5),

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2020–2024)” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2020–2024)” (JOIN(2020)0005),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā UNHCR Visaptverošo satvaru reaģēšanai bēgļu jautājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR Visaptverošo satvaru reaģēšanai bēgļu jautājumā,

| — | ņemot vērā Kenijas Augstās tiesas 2021. gada 8. aprīļa lēmumu uz laiku bloķēt Dadābas un Kakumas bēgļu nometņu slēgšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kenijas Augstās tiesas 2021. gada 8. aprīļa lēmumu uz laiku bloķēt Dadābas un Kakumas bēgļu nometņu slēgšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609),

| — | ņemot vērā ANO Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Kenija ir otrajā vietā aiz Etiopijas, kura uzņem lielāko bēgļu un patvēruma meklētāju skaitu Āfrikā; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem kopš 2021. gada 31. maija bēgļu un patvēruma meklētāju skaits Kenijā — Kakumā, Dadābā un pilsētu teritorijās — ir 519 989; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kenija ir otrajā vietā aiz Etiopijas, kura uzņem lielāko bēgļu un patvēruma meklētāju skaitu Āfrikā; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem kopš 2021. gada 31. maija bēgļu un patvēruma meklētāju skaits Kenijā — Kakumā, Dadābā un pilsētu teritorijās — ir 519 989;

| B. | tā kā Kakumas nometne atrodas Turkanas apgabalā, kas ir viens no nabadzīgākajiem Kenijas apgabaliem; tā kā saskaņā ar UNHCR sniegto informāciju dzīves apstākļi nometnē ir smagi, pastāvīgi pasliktinās un tos raksturo galēja nabadzība, slikti mājokļi un infrastruktūra, kā arī ūdens, sanitārijas, zāļu un elektroapgādes trūkums; tā kā gan vietējie iedzīvotāji, gan bēgļi cieš no izteikta pārtikas un ūdens trūkuma un tiem nav iespējas apmierināt savas pamatvajadzības; tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi jau tā satraucošo humanitāro situāciju nometnē un apgabalā, kurā tā atrodas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kakumas nometne atrodas Turkanas apgabalā, kas ir viens no nabadzīgākajiem Kenijas apgabaliem; tā kā saskaņā ar UNHCR sniegto informāciju dzīves apstākļi nometnē ir smagi, pastāvīgi pasliktinās un tos raksturo galēja nabadzība, slikti mājokļi un infrastruktūra, kā arī ūdens, sanitārijas, zāļu un elektroapgādes trūkums; tā kā gan vietējie iedzīvotāji, gan bēgļi cieš no izteikta pārtikas un ūdens trūkuma un tiem nav iespējas apmierināt savas pamatvajadzības; tā kā Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi jau tā satraucošo humanitāro situāciju nometnē un apgabalā, kurā tā atrodas;

| C. | tā kā cilvēktiesību un drošības situācija Kakumas bēgļu nometnē Kenijā ir strauji pasliktinājusies; tā kā bieži tiek ziņots par bruņotas laupīšanas gadījumiem, zādzībām, izvarošanu un slepkavībām un sievietes, bērni, personas ar invaliditāti un LGBTIK+ ir pret vardarbību visneaizsargātākās personas; tā kā šie uzbrukumi pašlaik tiek izmeklēti; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību un drošības situācija Kakumas bēgļu nometnē Kenijā ir strauji pasliktinājusies; tā kā bieži tiek ziņots par bruņotas laupīšanas gadījumiem, zādzībām, izvarošanu un slepkavībām un sievietes, bērni, personas ar invaliditāti un LGBTIK+ ir pret vardarbību visneaizsargātākās personas; tā kā šie uzbrukumi pašlaik tiek izmeklēti;

| D. | tā kā sievietes un meitenes nometnē tiek pakļautas dažāda veida seksuālai vardarbībai, visbiežāk izvarošanai; tā kā riskam īpaši pakļautas ir bēgles meitenes, jaunpienācējas un vientuļās sievietes, kuras ir ģimenes galvas; tā kā izvarotāju vidū ir gan vīrieši no bēgļu nometnes, gan vietējās kopienas locekļi, gan apsargi; tā kā bieži sastopami ir arī tādi citi vardarbības veidi kā bērnu un piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošana un intīmā partnera vardarbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietes un meitenes nometnē tiek pakļautas dažāda veida seksuālai vardarbībai, visbiežāk izvarošanai; tā kā riskam īpaši pakļautas ir bēgles meitenes, jaunpienācējas un vientuļās sievietes, kuras ir ģimenes galvas; tā kā izvarotāju vidū ir gan vīrieši no bēgļu nometnes, gan vietējās kopienas locekļi, gan apsargi; tā kā bieži sastopami ir arī tādi citi vardarbības veidi kā bērnu un piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošana un intīmā partnera vardarbība;

| E. | tā kā 2021. gada 15. martā“Kakuma 3” 13. blokā divi bēgļi guļot cieta otrās pakāpes apdegumus ļaunprātīgā ar Molotova kokteili izraisītā dedzināšanā; tā kā viens no upuriem — Ugandas bēglis Chriton Atuhwera — no gūtajiem ievainojumiem gāja bojā; tā kā ir notikuši uzbrukumi arvien lielākam skaitam bēgļu, kas ir LGBTIK+, daudzi ir ievainoti un daudziem ir nācies bēgt no bēgļu nometnes uz teritoriju, kur viņi nav aizsargāti un kur viņiem nav likumīgu tiesību uzturēties; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gada 15. martā“Kakuma 3” 13. blokā divi bēgļi guļot cieta otrās pakāpes apdegumus ļaunprātīgā ar Molotova kokteili izraisītā dedzināšanā; tā kā viens no upuriem — Ugandas bēglis Chriton Atuhwera — no gūtajiem ievainojumiem gāja bojā; tā kā ir notikuši uzbrukumi arvien lielākam skaitam bēgļu, kas ir LGBTIK+, daudzi ir ievainoti un daudziem ir nācies bēgt no bēgļu nometnes uz teritoriju, kur viņi nav aizsargāti un kur viņiem nav likumīgu tiesību uzturēties;

| F. | tā kā, lai gan saskaņā ar Kenijas tiesību aktiem par konsensuālām viendzimuma attiecībām var sodīt ar līdz pat 14 gadiem cietumā, tā ir vienīgā valsts reģionā, kura uzņem bēgļus, kas bēgļu gaitās devušies seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem aptuveni 300 bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kas reģistrēti Kakumas bēgļu nometnē, ir LGBTIK+ profils un lielākā daļa no viņiem ir informējusi, ka netraucēti dzīvo Kakumas kopienā; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan saskaņā ar Kenijas tiesību aktiem par konsensuālām viendzimuma attiecībām var sodīt ar līdz pat 14 gadiem cietumā, tā ir vienīgā valsts reģionā, kura uzņem bēgļus, kas bēgļu gaitās devušies seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem aptuveni 300 bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kas reģistrēti Kakumas bēgļu nometnē, ir LGBTIK+ profils un lielākā daļa no viņiem ir informējusi, ka netraucēti dzīvo Kakumas kopienā;

| G. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu asociācijas (ILGA) 2020. gada globālo pārskatu gandrīz puse pasaules valstu, kurās homoseksualitāte ir aizliegta, atrodas Āfrikā; tā kā tikai 22 no 54 Āfrikas valstīm ir legalizējušas homoseksualitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu asociācijas (ILGA) 2020. gada globālo pārskatu gandrīz puse pasaules valstu, kurās homoseksualitāte ir aizliegta, atrodas Āfrikā; tā kā tikai 22 no 54 Āfrikas valstīm ir legalizējušas homoseksualitāti;

| H. | tā kā daudzās Āfrikas valstīs spēkā esošie pret LGBTIK+ vērstie tiesību akti ir pieņemti koloniālajā laikmetā; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzās Āfrikas valstīs spēkā esošie pret LGBTIK+ vērstie tiesību akti ir pieņemti koloniālajā laikmetā;

| I. | tā kā 2020. gada martā vairāki bēgļi ar LGBTIK+ profiliem lūdza UNHCR pārcelt viņus no Kenijas uz citurieni, ņemot vērā šīs valsts naidīgumu pret viņiem; tā kā dažu pēdējo mēnešu laikā vairāk nekā 30 LGBTIK+ no “Kakuma 3” ir pārcelti uz citām nometnes daļām, ņemot vērā viņu paustās bažas par drošību un rūpīgu UNHCR uz vietas veiktu novērtējumu; tā kā Eiropas Parlamenta pilnvarojumā attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014, bija prasīts laika gaitā censties panākt pārmitināto personu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm un šos centienus apvienot ar centieniem izveidot starptautiski saistošus noteikumus attiecībā uz kopīgu pasaules mēroga atbildību par to personu pārmitināšanu, kurām ir nepieciešama pārmitināšana, kā norādījis UNHCR; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2020. gada martā vairāki bēgļi ar LGBTIK+ profiliem lūdza UNHCR pārcelt viņus no Kenijas uz citurieni, ņemot vērā šīs valsts naidīgumu pret viņiem; tā kā dažu pēdējo mēnešu laikā vairāk nekā 30 LGBTIK+ no “Kakuma 3” ir pārcelti uz citām nometnes daļām, ņemot vērā viņu paustās bažas par drošību un rūpīgu UNHCR uz vietas veiktu novērtējumu; tā kā Eiropas Parlamenta pilnvarojumā attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014, bija prasīts laika gaitā censties panākt pārmitināto personu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm un šos centienus apvienot ar centieniem izveidot starptautiski saistošus noteikumus attiecībā uz kopīgu pasaules mēroga atbildību par to personu pārmitināšanu, kurām ir nepieciešama pārmitināšana, kā norādījis UNHCR;

| J. | tā kā 2020. gada novembrī Kenijas valdība un organizācija “Human Rights Watch” apstiprināja, ka Covid-19 laikā ir strauji pieaudzis uzbrukumu LGBTIK+ skaits neatkarīgi no tā, ka arī vardarbība kopumā ir vērsusies plašumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2020. gada novembrī Kenijas valdība un organizācija “Human Rights Watch” apstiprināja, ka Covid-19 laikā ir strauji pieaudzis uzbrukumu LGBTIK+ skaits neatkarīgi no tā, ka arī vardarbība kopumā ir vērsusies plašumā;

| K. | tā kā LGBTIK+ pārmitināšana no Kenijas bēgļu nometnēm joprojām nenotiek tādā apmērā, kā faktiski būtu nepieciešams; tā kā Covid-19 pandēmija ir palēninājusi šo procesu; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem kopš 2019. gada ir ierosināts pārmitināt aptuveni 235 bēgļus ar šādu profilu, no kuriem 48 % valsti ir pametuši; |
| --- | --- |

K.

tā kā LGBTIK+ pārmitināšana no Kenijas bēgļu nometnēm joprojām nenotiek tādā apmērā, kā faktiski būtu nepieciešams; tā kā Covid-19 pandēmija ir palēninājusi šo procesu; tā kā saskaņā ar UNHCR datiem kopš 2019. gada ir ierosināts pārmitināt aptuveni 235 bēgļus ar šādu profilu, no kuriem 48 % valsti ir pametuši;

| L. | tā kā, neraugoties uz to, ka UNHCR un tā partneri bija sagatavojuši infrastruktūru reaģēšanai uz pandēmiju, 65 % nometnēs dzīvojošu bēgļu ir ziņojuši, ka pēc pandēmijas uzliesmojuma piekļuve veselības aprūpes iespējām, salīdzinot ar laiku pirms tās uzliesmojuma 2020. gada martā, ir samazinājusies, ko galvenokārt nosaka bailes no inficēšanās un medicīniskā personāla nepieejamība; tā kā tikai 3 % Kenijas iedzīvotāju ir pilnībā vakcinēti pret Covid-19; tā kā vakcinācijas kampaņa Kenijas bēgļu nometnēs sākās 2021. gada 30. martā un Kakumas nometnei tika piešķirtas 2 000 vakcīnas devas; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neraugoties uz to, ka UNHCR un tā partneri bija sagatavojuši infrastruktūru reaģēšanai uz pandēmiju, 65 % nometnēs dzīvojošu bēgļu ir ziņojuši, ka pēc pandēmijas uzliesmojuma piekļuve veselības aprūpes iespējām, salīdzinot ar laiku pirms tās uzliesmojuma 2020. gada martā, ir samazinājusies, ko galvenokārt nosaka bailes no inficēšanās un medicīniskā personāla nepieejamība; tā kā tikai 3 % Kenijas iedzīvotāju ir pilnībā vakcinēti pret Covid-19; tā kā vakcinācijas kampaņa Kenijas bēgļu nometnēs sākās 2021. gada 30. martā un Kakumas nometnei tika piešķirtas 2 000 vakcīnas devas;

| M. | tā kā Kenijas valdība pēdējās desmitgadēs ir vairākkārt mēģinājusi slēgt šo nometni; tā kā Kenijas iekšlietu ministrs 2021. gada 24. martā izvirzīja UNHCR ultimātu 14 dienu laikā izstrādāt plānu gan Dadābas, gan Kakumas nometnes slēgšanai; tā kā Kenijas Augstā tiesa 2021. gada 8. aprīlī uz 30 dienām atlika šo slēgšanu; tā kā UNHCR un Kenijas valdība 2021. gada 29. aprīlī vienojās par ceļvedi Kakumas un Dadābas nometņu vēlākai slēgšanai līdz 2022. gada 30. jūnijam; tā kā šis ceļvedis ietver bēgļu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos viņu izcelsmes valstīs, izceļošanu uz trešām valstīm saskaņā ar dažādiem režīmiem un alternatīvas uzturēšanās iespējas Kenijā zināmai daļai bēgļu no Austrumāfrikas valstu kopienas (EAC) valstīm; |
| --- | --- |

M.

tā kā Kenijas valdība pēdējās desmitgadēs ir vairākkārt mēģinājusi slēgt šo nometni; tā kā Kenijas iekšlietu ministrs 2021. gada 24. martā izvirzīja UNHCR ultimātu 14 dienu laikā izstrādāt plānu gan Dadābas, gan Kakumas nometnes slēgšanai; tā kā Kenijas Augstā tiesa 2021. gada 8. aprīlī uz 30 dienām atlika šo slēgšanu; tā kā UNHCR un Kenijas valdība 2021. gada 29. aprīlī vienojās par ceļvedi Kakumas un Dadābas nometņu vēlākai slēgšanai līdz 2022. gada 30. jūnijam; tā kā šis ceļvedis ietver bēgļu brīvprātīgu, drošu un cieņpilnu atgriešanos viņu izcelsmes valstīs, izceļošanu uz trešām valstīm saskaņā ar dažādiem režīmiem un alternatīvas uzturēšanās iespējas Kenijā zināmai daļai bēgļu no Austrumāfrikas valstu kopienas (EAC) valstīm;

| N. | tā kā, lai gan ANO ir pieņēmusi zināšanai valdības bažas un ir atzinusi, ka bēgļu nometnēm nevajadzētu būt ar piespiedu pārvietošanu saistītiem ilgtermiņa risinājumiem, starptautiskās organizācijas un cilvēktiesību organizācijas ir brīdinājušas, ka strauja un haotiska slēgšana izraisītu humanitāro katastrofu un ka piespiedu repatriācija pārkāptu starptautiskās tiesības; tā kā bēgļi Kakumā pārsvarā dzīvo bailēs no deportēšanas; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai gan ANO ir pieņēmusi zināšanai valdības bažas un ir atzinusi, ka bēgļu nometnēm nevajadzētu būt ar piespiedu pārvietošanu saistītiem ilgtermiņa risinājumiem, starptautiskās organizācijas un cilvēktiesību organizācijas ir brīdinājušas, ka strauja un haotiska slēgšana izraisītu humanitāro katastrofu un ka piespiedu repatriācija pārkāptu starptautiskās tiesības; tā kā bēgļi Kakumā pārsvarā dzīvo bailēs no deportēšanas;

| O. | tā kā Āfrikas rags ir viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē, neraugoties uz tā bagātīgajiem dabas resursiem; tā kā pārtikas nodrošinājums tajā ir jo īpaši nestabils un miljoniem šī reģiona iedzīvotāju cieš no nepietiekama uztura un tos apdraud bads; tā kā sausums un bruņoti konflikti ir divi galvenie iemesli, kuru dēļ notiek personu pārvietošana šajā reģionā, tostarp Kenijā, kā uzsvērts Nairobi globālajā rīcības plānā, ko Starpvaldību attīstības iestāde (IGAD) pieņēma 2017. gada 26. marta samitā; tā kā tādi konflikti kā Somālijā un Etiopijā, kā arī vardarbība pirms un pēc vēlēšanām Ugandā un Tanzānijā nozīmē, ka ar drošību un cieņpilnu atgriešanos saistītu apsvērumu dēļ lielākā daļa Kakumas nometnes bēgļu brīvprātīgi atgriezties nevar; tā kā kopš 2019. gada beigām Keniju ir skāruši gan vēl nepieredzēti draudi, gan smagas klimata pārmaiņu sekas, tostarp pēdējo 60 gadu laikā lielākā tuksneša siseņu invāzija, ar nokrišņu sezonām saistīti plūdi un Covid-19 ierobežošanas pasākumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā Āfrikas rags ir viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē, neraugoties uz tā bagātīgajiem dabas resursiem; tā kā pārtikas nodrošinājums tajā ir jo īpaši nestabils un miljoniem šī reģiona iedzīvotāju cieš no nepietiekama uztura un tos apdraud bads; tā kā sausums un bruņoti konflikti ir divi galvenie iemesli, kuru dēļ notiek personu pārvietošana šajā reģionā, tostarp Kenijā, kā uzsvērts Nairobi globālajā rīcības plānā, ko Starpvaldību attīstības iestāde (IGAD) pieņēma 2017. gada 26. marta samitā; tā kā tādi konflikti kā Somālijā un Etiopijā, kā arī vardarbība pirms un pēc vēlēšanām Ugandā un Tanzānijā nozīmē, ka ar drošību un cieņpilnu atgriešanos saistītu apsvērumu dēļ lielākā daļa Kakumas nometnes bēgļu brīvprātīgi atgriezties nevar; tā kā kopš 2019. gada beigām Keniju ir skāruši gan vēl nepieredzēti draudi, gan smagas klimata pārmaiņu sekas, tostarp pēdējo 60 gadu laikā lielākā tuksneša siseņu invāzija, ar nokrišņu sezonām saistīti plūdi un Covid-19 ierobežošanas pasākumi;

| P. | tā kā 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā parakstītā vienošanās par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu Āfrikai bija paredzēta tam, lai, veicinot noturību, ekonomiskās iespējas, vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, novērstu pamatcēloņus, kas izraisa nestabilu situāciju, piespiedu pārvietošanu un neatbilstīgu migrāciju; tā kā ES rīkojas, lai nodrošinātu Kenijas bēgļu nometnēs mītošo bēgļu dzīvībai svarīgās pamatvajadzības; atgādina, ka ES trasta fonds Āfrikai ir izveidots atbilstīgi attīstības sadarbības instrumentam (ASI) un tā darbība ir jāpielāgo ES attīstības politikas galvenajam mērķim, kas joprojām ir cīņa pret nabadzību; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā parakstītā vienošanās par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu Āfrikai bija paredzēta tam, lai, veicinot noturību, ekonomiskās iespējas, vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, novērstu pamatcēloņus, kas izraisa nestabilu situāciju, piespiedu pārvietošanu un neatbilstīgu migrāciju; tā kā ES rīkojas, lai nodrošinātu Kenijas bēgļu nometnēs mītošo bēgļu dzīvībai svarīgās pamatvajadzības; atgādina, ka ES trasta fonds Āfrikai ir izveidots atbilstīgi attīstības sadarbības instrumentam (ASI) un tā darbība ir jāpielāgo ES attīstības politikas galvenajam mērķim, kas joprojām ir cīņa pret nabadzību;

| Q. | tā kā kopš 2012. gada ES ir sniegusi humāno palīdzību vairāk nekā 200 miljonu EUR apmērā un ir piešķīrusi 286 miljonus EUR no Eiropas Attīstības fonda (EAF) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, galveno uzmanību pievēršot darbvietu radīšanai, pārtikas nodrošinājumam, noturībai un institucionālajai attīstībai, jo īpaši izglītībai; tā kā Kenijas patvēruma meklētāju pamatvajadzību apmierināšana ir pilnībā atkarīga no humānās palīdzības; tā kā ar jauno finanšu instrumentu NDICI – “Eiropa pasaulē” tiks turpināta ES programmu īstenošana Kenijā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kopš 2012. gada ES ir sniegusi humāno palīdzību vairāk nekā 200 miljonu EUR apmērā un ir piešķīrusi 286 miljonus EUR no Eiropas Attīstības fonda (EAF) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, galveno uzmanību pievēršot darbvietu radīšanai, pārtikas nodrošinājumam, noturībai un institucionālajai attīstībai, jo īpaši izglītībai; tā kā Kenijas patvēruma meklētāju pamatvajadzību apmierināšana ir pilnībā atkarīga no humānās palīdzības; tā kā ar jauno finanšu instrumentu NDICI – “Eiropa pasaulē” tiks turpināta ES programmu īstenošana Kenijā;

| R. | tā kā ES 2021. gadā ir piešķīrusi 15 miljonus EUR humānās palīdzības projektiem Kenijā, kuru galvenais mērķis ir palīdzēt bēgļiem, un kopš 2016. gada no ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai ir piešķīrusi 45 miljonus EUR bēgļiem un uzņēmējām kopienām Kenijā; tā kā Kakumas un Dadābas bēgļu nometnēs ES turpina atbalstīt dzīvības glābšanai svarīgas pamatpalīdzības sniegšanu, piemēram, pārtikas palīdzību, veselības aprūpi, no nepietiekama uztura cietušo ārstēšanu, ūdeni, sanitāriju un higiēnu (WASH), aizsardzību un izglītību, |
| --- | --- |

R.

tā kā ES 2021. gadā ir piešķīrusi 15 miljonus EUR humānās palīdzības projektiem Kenijā, kuru galvenais mērķis ir palīdzēt bēgļiem, un kopš 2016. gada no ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai ir piešķīrusi 45 miljonus EUR bēgļiem un uzņēmējām kopienām Kenijā; tā kā Kakumas un Dadābas bēgļu nometnēs ES turpina atbalstīt dzīvības glābšanai svarīgas pamatpalīdzības sniegšanu, piemēram, pārtikas palīdzību, veselības aprūpi, no nepietiekama uztura cietušo ārstēšanu, ūdeni, sanitāriju un higiēnu (WASH), aizsardzību un izglītību,

| 1. | pauž dziļas bažas par humanitāro situāciju un ziņojumiem par ieilgušo vardarbību Kakumas nometnē; stingri nosoda 2021. gada 15. martā Kakumas 3. bēgļu nometnē pret diviem LGBTIK+ bēgļiem vērsto dedzināšanas uzbrukumu ar benzīnu; pauž dziļas bažas par pastāvīgajiem draudiem LGBTIK+ personām Kakumas bēgļu nometnē; atgādina, ka pēdējo mēnešu laikā ir steidzami pārvietotas vairāk nekā 30 personas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Kenijas iestādes turpināt izmeklēšanu, nodrošināt pilnīgu skaidrību attiecībā uz šo noziegumu un saukt vainīgos pie atbildības saskaņā ar Kenijas tiesību aktiem un starptautiskajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst Kenijas svarīgo un konstruktīvo lomu un atgādina par sarežģīto reģionālo situāciju, ko raksturo reģionālas krīzes un konflikti; atzīst Kakumas bēgļu nometnes nozīmi tūkstošiem bēgļu un patvēruma meklētāju Kenijas pierobežas reģionos, tostarp visneaizsargātākajiem no to skaita, jo īpaši LGBTIQ+ personām, kam izcelsmes valstīs draud kriminālatbildība un pat nāvessods; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē gadu gaitā veikto sadarbību starp Kenijas Bēgļu lietu sekretariātu (RAS), UNHCR un citiem partneriem, risinot visu bēgļu aizsardzības jautājumus; tomēr uzsver, ka pašreizējā situācija Kakumas nometnē ilgtermiņā nav ilgtspējīga, un prasa Kenijas valdības, reģiona valdību un visas starptautiskās sabiedrības, tostarp ES, efektīvu un koordinētu reakciju; šajā sakarā ņem vērā to, ka nesen tika pieņemts Dadābas un Kakumas bēgļu nometņu ceļvedis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Kenijas valdību uzturēt Kakumas un Dadābas bēgļu nometnes — vismaz līdz brīdim, kad situācija reģionā stabilizēsies; mudina Kenijas valdību nodrošināt, ka, pieņemot lēmumus, kas attiecas uz bēgļiem, tiek ievērotas bēgļu cilvēktiesības; uzsver, ka ES finansiālā palīdzība trešām valstīm bēgļu uzņemšanai nedrīkstētu aizstāt ES atbildību uzņemt un pārmitināt taisnīgu to cilvēku daļu, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Kenijas valdību, UNHCR un starptautisko sabiedrību apņemties sadarboties un rast alternatīvus, noturīgus, piemērotus un uz tiesībām balstītus risinājumus, kas atbilst Globālajā paktā par bēgļiem (GCR) noteiktajiem atbildības dalīšanas principiem un mērķiem; iesaka, ka, lai tas notiktu efektīvi, šeit būtu jāiekļauj ievērojama skaita bēgļu, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārvietošana uz ES; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir vajadzīga integrētāka un visaptverošāka reģionālā pieeja bēgļu pārvaldībā un Kenijas un tās kaimiņvalstu sadarbības stiprināšana politiskos, drošības, humanitāros un attīstības jautājumos, lai risinātu piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus; prasa nodrošināt pienācīgu drošību bēgļu nometnēs un aicina Kenijas valdību uzlabot Kakumas nometnes drošību un stiprināt bēgļu, jo īpaši visneaizsargātāko grupu, aizsardzību; aicina Kenijas tiesībaizsardzības iestādes un citas valdības struktūras nodrošināt bēgļu aizsardzību un drošību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Kenijas valdību un UNHCR nodrošināt repatriācijas programmas īstenošanu, pilnībā ievērojot starptautiskās saistības un Kenijas iekšzemes atbildību; uzstāj, ka ikvienam repatriācijas procesam izcelsmes valstī ir jābūt brīvprātīgam, drošam, ilgtspējīgam, cieņpilnam un balstītam uz tiesībām, nodrošinot, ka atgriežamajām personām ir pieejama objektīva, neitrāla un atbilstīga informācija par to, kas notiks gadījumā, ja viņi nolemtu nepiedalīties brīvprātīgi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nopietnas bažas par situāciju Āfrikas ragā, jo īpaši attiecībā uz nabadzību un pārtikas trūkumu; aicina Komisiju atļaut izmantot ārkārtas humāno palīdzību, kas nepieciešama, lai risinātu bēgļu problēmu un novērstu badu reģionā; aicina ES un dalībvalstu sniegto palīdzību Āfrikas ragā prioritārā kārtā izmantot, lai novērstu vardarbību, tostarp seksuālo vardarbību, un problēmas, kas saistītas ar nopietnu nevienlīdzību, nabadzību, hroniski nepilnvērtīgu uzturu, piekļuvi veselības aprūpei un sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši reproduktīvo veselības aprūpi, un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa ES risināt jautājumu par pārtikas trūkumu un pamatvajadzību apmierināšanas trūkumu Kakumas nometnē, cita starpā ietverot piekļuvi ūdenim, sanitārijai, veselības aprūpei un elektroenerģijas pakalpojumiem, ne tikai sniedzot vienīgi bēgļiem paredzētu palīdzību, bet arī atbalstot valsts attīstības programmas, kuru spēja nodrošināt attīstības efektivitāti ir pārbaudīta un tiek regulāri novērtēta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pieaugošā nestabilitāte reģionā ir šķērslis bēgļu drošai nosūtīšanai atpakaļ uz viņu izcelsmes valstīm; aicina ES sadarbībā ar starptautisko līdzekļu devēju kopienu turpināt pastiprināt centienus vidutāja lomā un atbalstīt ilgtspējīgu un ilgtermiņa sociālekonomisko attīstību reģionā, tādējādi radot labvēlīgu un drošu vidi brīvprātīgas atgriešanās īstenošanai un bēgļu reintegrācijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa pielikt lielākas pūles piespiedu kārtā pārvietoto LGBTIK+ personu aizsardzībai un panākt lielāku starptautiskās sabiedrības solidaritāti, reaģējot uz pārmitināšanas vajadzībām visā pasaulē, jo tās joprojām ir daudz lielākas nekā faktiskais pieejamo vietu skaits; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par ES trasta fondu Āfrikai īstenošanu un plānošanu un prasa Komisijai ar Pamattiesību aģentūras atbalstu veikt īpašu ietekmes novērtējumu par tā ietekmi uz cilvēktiesībām; aicina Komisiju šādu ietekmes novērtējumu rezultātus savlaicīgi iesniegt Parlamentam, tostarp Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas Ārējās finansēšanas instrumentu darba grupai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa ES turpināt cieši sadarboties ar Kenijas valdību, UNHCR un plašāku starptautisko sabiedrību, lai palīdzētu rast risinājumus ieilgušajai bēgļu situācijai reģionā; prasa ES uzlabot cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu Kenijā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka Eiropas Savienībā vajāšana seksuālās orientācijas dēļ tiek uzskatīta par patvēruma pieteikuma un patvēruma piešķiršanas kritēriju; prasa ES un tās dalībvalstīm ievērot šo principu; prasa ES, jo īpaši ES delegācijām un ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dialogā ar visām Āfrikas valstīm, kurās joprojām ir paredzēta kriminālatbildība par homoseksualitāti, un plašākā nozīmē dialogā ar visām valstīm, kurās LGBTIK+ personu vajāšana vai vardarbība pret tām ir plaši izplatīta, pilnībā izmantot LGBTI instrumentu kopumu un ar to saistītās vadlīnijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka ES delegācijai Kenijā ir jāturpina cieši uzraudzīt neaizsargātu cilvēku, jo īpaši LGBTIK+ personu un melnādaino Āfrikas sieviešu, stāvokli un aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, cilvēktiesību aizstāvjus un LGBTIK+ personas uz vietas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina ES turpināt centienus pārliecināt gan Kenijas valdību, gan Āfrikas Savienību pārskatīt savu pieeju LGBTIK+ jautājumā, norādot, ka viņu nostāja tādā vai citādā veidā var radīt necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās risku LGBTIK+ personām, kas būtu pretrunā likumā noteiktajām vienlīdzības un vienlīdzīgas aizsardzības vērtībām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina Kenijas iestādēm par to apņemšanos ievērot tiesības uz uzskatu un vārda brīvību, kā noteikts Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantā, un saistības garantēt pamattiesības, kā noteikts Āfrikas hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos, tostarp Kotonū nolīgumā un jo īpaši tā 8. un 96. pantā; mudina Kenijas valdību jebkuros apstākļos garantēt visu bēgļu fizisko integritāti un psiholoģisko labklājību neatkarīgi no viņu seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes vai izpausmes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina starptautisko sabiedrību garantēt, ka bēgļi tiek iekļauti Covid-19 vakcinācijas programmās; uzsver, ka iespēja bēgļiem izmantot valsts pakalpojumus un viņu integrēšana valstu attīstības plānos ir būtiska gan bēgļiem, gan kopienām, kas viņus uzņem, un atbilst Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam paustajam solījumam “nevienu neatstāt novārtā”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti norāda, ka nav iespējama attīstība, ja reģionā netiek uzlabota drošība; tomēr stingri uzsver, ka finansējums ir jāpiešķir reģiona ekonomiskajai, cilvēkkapitāla un sociālajai attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot attīstības problēmām, kas apzinātas trasta fonda lēmumā; atgādina, ka EAF un oficiālās attīstības palīdzības (OAP) finansējums būtu jāizmanto vienīgi attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi piešķirt ievērojamu daļu no NDICI — “Eiropa pasaulē” līdzekļiem pilsoniskās sabiedrības organizācijām trešās valstīs, tostarp Kenijā, lai sniegtu palīdzību un aizsargātu un uzraudzītu migrantu tiesības; prasa ES nodrošināt, ka ievērojama daļa no plānotajiem līdzekļiem šajā instrumentā tiek atvēlēta bēgļu cilvēktiesību un starptautiskās aizsardzības uzlabošanai, jo īpaši Kenijā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, Kenijas parlamenta priekšsēdētājam, Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), IGAD dalībvalstu valdībām, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV C 346, 21.9.2016., 51. lpp.

(2)  OV C 307, 30.8.2018., 131. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0108.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0042.

(5)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/120

---

P9_TA(2021)0392

ES prasību īstenošana attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par ES prasību īstenošanu attiecībā uz apmaiņu ar nodokļu informāciju: progress, gūtā pieredze un risināmās problēmas (2020/2046(INI))

(2022/C 117/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 14. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. un 115. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. un 115. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (1) (DAC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (1) (DAC),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1286/2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Fiscalis 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1286/2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Fiscalis 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīvu (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīvu (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2016/881, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2016/881, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 6. decembra Direktīvu (ES) 2016/2258, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 6. decembra Direktīvu (ES) 2016/2258, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (DAC7) (COM(2020)0314), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (DAC7) (COM(2020)0314),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 2. jūnija secinājumus par turpmāko administratīvo sadarbību nodokļu uzlikšanas jomā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 2. jūnija secinājumus par turpmāko administratīvo sadarbību nodokļu uzlikšanas jomā Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 10. marta nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 10. marta nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. novembrī publicēto sākotnējo ietekmes izvērtējumu attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem pastiprina spēkā esošos noteikumus un paplašina informācijas apmaiņas satvaru nodokļu uzlikšanas jomā, lai iekļautu kriptoaktīvus un e-naudu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. novembrī publicēto sākotnējo ietekmes izvērtējumu attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem pastiprina spēkā esošos noteikumus un paplašina informācijas apmaiņas satvaru nodokļu uzlikšanas jomā, lai iekļautu kriptoaktīvus un e-naudu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 18. decembra ziņojumu par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (COM(2017)0781), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 18. decembra ziņojumu par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (COM(2017)0781),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra ziņojumu par pārskatu un novērtējumu attiecībā uz statistiku un informāciju par automātisko informācijas apmaiņu tiešo nodokļu jomā (COM(2018)0844), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. decembra ziņojumu par pārskatu un novērtējumu attiecībā uz statistiku un informāciju par automātisko informācijas apmaiņu tiešo nodokļu jomā (COM(2018)0844),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 12. septembra darba dokumentu “Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, izvērtējums” (SWD(2019)0327), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 12. septembra darba dokumentu “Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, izvērtējums” (SWD(2019)0327),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 3/2021 “Nodokļu informācijas apmaiņa Eiropas Savienībā: stabils pamats, nepilnības īstenošanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 3/2021 “Nodokļu informācijas apmaiņa Eiropas Savienībā: stabils pamats, nepilnības īstenošanā”,

| — | ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. maija paziņojumu “Rīcības plāns attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai” (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. maija paziņojumu “Rīcības plāns attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai” (C(2020)2800),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312),

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta publicēto pētījumu Implementation of the EU requirements for tax information exchange (10) (ES prasību attiecībā uz nodokļu informācijas apmaiņu izpilde), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta publicēto pētījumu Implementation of the EU requirements for tax information exchange (10) (ES prasību attiecībā uz nodokļu informācijas apmaiņu izpilde),

| — | ņemot vērā ESAO 2013. gada 19. jūlija Rīcības plānu attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2013. gada 19. jūlija Rīcības plānu attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS),

| — | ņemot vērā ESAO 2020. gada 9. decembra ziņojumu Peer Review of the Automatic Exchange of Financial Account Information 2020 (Finanšu konta informācijas automātiskās apmaiņas profesionālizvērtēšana (2020. g.)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2020. gada 9. decembra ziņojumu Peer Review of the Automatic Exchange of Financial Account Information 2020 (Finanšu konta informācijas automātiskās apmaiņas profesionālizvērtēšana (2020. g.)),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu “Efektīvi un saskaņoti ES pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu oāzēm” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 18. septembra atzinumu “Efektīvi un saskaņoti ES pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu oāzēm” (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0193/2021),

| A. | tā kā ES saskaras ar negodīgu un agresīvu nodokļu praksi, piemēram, ar daudznacionālu uzņēmumu īstenotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un peļņas novirzīšanu, kā rezultātā ES dalībvalstis zaudē 160–190 miljardus EUR gadā (12); tā kā šis zaudējums ir milzīgs, ņemot vērā veselības, sociālo un ekonomikas krīzi, ar ko pašlaik saskaras un kuru pašlaik cenšas pārvarēt ES; tā kā ES nodokļu maksātāji 2016. gadā ārzonā turēja 1,5 triljonus EUR, kā rezultātā, indivīdiem izvairoties no nodokļu maksāšanas, Eiropas Savienībā tika zaudēti nodokļu ieņēmumi vidēji 46 miljardu EUR apjomā (13); tā kā šīs summas atspoguļo tikai daļu no vispārējās problēmas, kas ir indivīdu un uzņēmumu īstenotā nodokļu apiešana, un tā kā šīs summas nelikumīgi tiek atņemtas valstu budžetiem un līdz ar to rada papildu slogu personām, kuras godīgi maksā nodokļus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES saskaras ar negodīgu un agresīvu nodokļu praksi, piemēram, ar daudznacionālu uzņēmumu īstenotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un peļņas novirzīšanu, kā rezultātā ES dalībvalstis zaudē 160–190 miljardus EUR gadā (12); tā kā šis zaudējums ir milzīgs, ņemot vērā veselības, sociālo un ekonomikas krīzi, ar ko pašlaik saskaras un kuru pašlaik cenšas pārvarēt ES; tā kā ES nodokļu maksātāji 2016. gadā ārzonā turēja 1,5 triljonus EUR, kā rezultātā, indivīdiem izvairoties no nodokļu maksāšanas, Eiropas Savienībā tika zaudēti nodokļu ieņēmumi vidēji 46 miljardu EUR apjomā (13); tā kā šīs summas atspoguļo tikai daļu no vispārējās problēmas, kas ir indivīdu un uzņēmumu īstenotā nodokļu apiešana, un tā kā šīs summas nelikumīgi tiek atņemtas valstu budžetiem un līdz ar to rada papildu slogu personām, kuras godīgi maksā nodokļus;

| B. | tā kā pēdējos gados nodokļu administrāciju sadarbība gan ES, gan pasaules līmenī ir būtiski uzlabojusies — ar mērķi efektīvāk apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un krāpšanu nodokļu jomā —, it īpaši pateicoties 2014. gadā apstiprinātajam G20/ESAO Kopējam ziņošanas standartam; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējos gados nodokļu administrāciju sadarbība gan ES, gan pasaules līmenī ir būtiski uzlabojusies — ar mērķi efektīvāk apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un krāpšanu nodokļu jomā —, it īpaši pateicoties 2014. gadā apstiprinātajam G20/ESAO Kopējam ziņošanas standartam;

| C. | tā kā pētniecisko žurnālistu izdarītie daudzkārtējie atklājumi, piemēram, LuxLeaks, “Panamas dokumenti”, “Paradīzes dokumenti”, cum-ex/cum-cum skandāli un visnesenākie — OpenLux — atklājumi ir veicinājuši informētības palielināšanos un likuši Eiropas Savienībai vēl vairāk pilnveidot savus instrumentus cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un krāpšanu nodokļu jomā; tā kā OpenLux atklājumi ir uzskatāmi parādījuši, ka apmaiņai ar nodokļu informāciju jābūt kvalitatīvākai un jāsniedz reāli rezultāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā pētniecisko žurnālistu izdarītie daudzkārtējie atklājumi, piemēram, LuxLeaks, “Panamas dokumenti”, “Paradīzes dokumenti”, cum-ex/cum-cum skandāli un visnesenākie — OpenLux — atklājumi ir veicinājuši informētības palielināšanos un likuši Eiropas Savienībai vēl vairāk pilnveidot savus instrumentus cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un krāpšanu nodokļu jomā; tā kā OpenLux atklājumi ir uzskatāmi parādījuši, ka apmaiņai ar nodokļu informāciju jābūt kvalitatīvākai un jāsniedz reāli rezultāti;

| D. | tā kā DAC, kas stājās spēkā 2013. gada janvārī un ar ko aizstāj Padomes Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem, paredz noteikumus un procedūras dalībvalstu sadarbībai to administrāciju veiktas informācijas apmaiņas jomā, it īpaši automātiskas informācijas apmaiņas (AIA) par ienākumiem un aktīviem jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā DAC, kas stājās spēkā 2013. gada janvārī un ar ko aizstāj Padomes Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem, paredz noteikumus un procedūras dalībvalstu sadarbībai to administrāciju veiktas informācijas apmaiņas jomā, it īpaši automātiskas informācijas apmaiņas (AIA) par ienākumiem un aktīviem jomā;

| E. | tā kā DAC pēc tam tika grozīta piecas reizes, lai pakāpeniski paplašinātu AIA darbības jomu, tajā iekļaujot informāciju par finanšu kontiem un saistītiem ienākumiem (DAC2), iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem (IPN) un iepriekšēju vienošanos par cenu (IVC) (DAC3), un daudznacionālu uzņēmumu sniegtos pārskatus par katru valsti (PKV) (DAC4), lai nodokļu iestādēm nodrošinātu piekļuvi informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, kura tiek vākta saskaņā ar noteikumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (DAC5), un, visbeidzot, lai paplašinātu AIA darbības jomu, tajā iekļaujot pārrobežu nodokļu plānošanas shēmas, un lai ieviestu starpniekiem piemērojamus obligātas informācijas atklāšanas noteikumus (DAC6); |
| --- | --- |

E.

tā kā DAC pēc tam tika grozīta piecas reizes, lai pakāpeniski paplašinātu AIA darbības jomu, tajā iekļaujot informāciju par finanšu kontiem un saistītiem ienākumiem (DAC2), iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem (IPN) un iepriekšēju vienošanos par cenu (IVC) (DAC3), un daudznacionālu uzņēmumu sniegtos pārskatus par katru valsti (PKV) (DAC4), lai nodokļu iestādēm nodrošinātu piekļuvi informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, kura tiek vākta saskaņā ar noteikumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (DAC5), un, visbeidzot, lai paplašinātu AIA darbības jomu, tajā iekļaujot pārrobežu nodokļu plānošanas shēmas, un lai ieviestu starpniekiem piemērojamus obligātas informācijas atklāšanas noteikumus (DAC6);

| F. | tā kā DAC1 līdz DAC4 noteikumi par AIA stājās spēkā laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2017. gada jūnijam un tā kā ir iespējams izvērtēt to sākotnējo ietekmi, savukārt ir pārāk agri izvērtēt DAC5 un DAC6 noteikumu ietekmi, jo tās stājās spēkā tikai attiecīgi 2018. gada janvārī un 2020. gada jūlijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā DAC1 līdz DAC4 noteikumi par AIA stājās spēkā laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2017. gada jūnijam un tā kā ir iespējams izvērtēt to sākotnējo ietekmi, savukārt ir pārāk agri izvērtēt DAC5 un DAC6 noteikumu ietekmi, jo tās stājās spēkā tikai attiecīgi 2018. gada janvārī un 2020. gada jūlijā;

| G. | tā kā Komisija 2020. gada jūlijā ierosināja turpmākus grozījumus, lai paplašinātu AIA darbības jomu, cita starpā tajā iekļaujot ienākumus, kas gūti ar digitālu platformu palīdzību (DAC7), un ir paziņojusi par turpmāku grozījumu izdarīšanu, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par kriptoaktīviem (DAC8); tā kā šāda pārskatīšana varētu būt iespēja uzlabot informācijas apmaiņas satvaru kopumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija 2020. gada jūlijā ierosināja turpmākus grozījumus, lai paplašinātu AIA darbības jomu, cita starpā tajā iekļaujot ienākumus, kas gūti ar digitālu platformu palīdzību (DAC7), un ir paziņojusi par turpmāku grozījumu izdarīšanu, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par kriptoaktīviem (DAC8); tā kā šāda pārskatīšana varētu būt iespēja uzlabot informācijas apmaiņas satvaru kopumā;

| H. | tā kā Padome ir slēgusi sarunas par vairākām DAC pārskatīšanām, tostarp par neseno DAC7 priekšlikumu, neņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokli un līdz ar to rīkojoties pretrunā lojālas sadarbības principam un ignorējot LESD 115. pantā noteikto Eiropas Parlamenta lomu apspriešanās procesā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Padome ir slēgusi sarunas par vairākām DAC pārskatīšanām, tostarp par neseno DAC7 priekšlikumu, neņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokli un līdz ar to rīkojoties pretrunā lojālas sadarbības principam un ignorējot LESD 115. pantā noteikto Eiropas Parlamenta lomu apspriešanās procesā;

| I. | tā kā grūtības Padomē panākt vienošanos par Komisijas ierosinātajiem uzlabojumiem nesniedz pietiekamas atbildes uz to, kā risināt globālus nodokļu jautājumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā grūtības Padomē panākt vienošanos par Komisijas ierosinātajiem uzlabojumiem nesniedz pietiekamas atbildes uz to, kā risināt globālus nodokļu jautājumus;

| J. | tā kā joprojām pastāv dažas neatbilstības starp starptautiskajiem un Eiropas standartiem, it īpaši attiecībā uz termiņu nodokļu informācijas paziņošanai; tā kā lielākā daļa dalībvalstu atklāj apkopota līmeņa informāciju no PKV saskaņā ar BEPS rīcības plāna 13. darbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā joprojām pastāv dažas neatbilstības starp starptautiskajiem un Eiropas standartiem, it īpaši attiecībā uz termiņu nodokļu informācijas paziņošanai; tā kā lielākā daļa dalībvalstu atklāj apkopota līmeņa informāciju no PKV saskaņā ar BEPS rīcības plāna 13. darbību;

| K. | tā kā ES ir parakstījusi nolīgumus ar trešām valstīm, tostarp ar Andoru, Lihtenšteinu, Monako, Sanmarīno un Šveici, lai nodrošinātu DAC2 paredzētajai informācijai līdzvērtīgas informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm; tā kā attiecībā uz vēlākām DAC versijām līdzīgi nolīgumi nav noslēgti; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ir parakstījusi nolīgumus ar trešām valstīm, tostarp ar Andoru, Lihtenšteinu, Monako, Sanmarīno un Šveici, lai nodrošinātu DAC2 paredzētajai informācijai līdzvērtīgas informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm; tā kā attiecībā uz vēlākām DAC versijām līdzīgi nolīgumi nav noslēgti;

| L. | tā kā par DAC1 līdz DAC4 īstenošanu publiski pieejama ir tikai ļoti ierobežota informācija, tā kā nav pieejama gandrīz nekāda skaitliska informācija par DAC4 paredzēto tādas informācijas apmaiņu, kura attiecas uz PKV, un tā kā skaitliska informācija par DAC īstenošanu dalībvalstu līmenī ir pieejama reti; |
| --- | --- |

L.

tā kā par DAC1 līdz DAC4 īstenošanu publiski pieejama ir tikai ļoti ierobežota informācija, tā kā nav pieejama gandrīz nekāda skaitliska informācija par DAC4 paredzēto tādas informācijas apmaiņu, kura attiecas uz PKV, un tā kā skaitliska informācija par DAC īstenošanu dalībvalstu līmenī ir pieejama reti;

| M. | tā kā Parlaments pilnībā ievēro principu, kas paredz valstu suverenitāti nodokļu jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments pilnībā ievēro principu, kas paredz valstu suverenitāti nodokļu jomā;

| N. | tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju kopš DAC1 un DAC2 stāšanās spēkā ievērojami ir palielinājusies informācijas apmaiņa, kas tiek veikta saskaņā ar šo direktīvu noteikumiem par AIA, un ka dalībvalstis laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gada vidum atbilstoši DAC1 noteikumiem ir apmainījušās ar aptuveni 11 000 paziņojumu, kuri attiecas uz gandrīz 16 miljoniem nodokļu maksātāju un uz ienākumiem un/vai aktīviem vairāk nekā 120 miljardu EUR vērtībā, un kopš 2018. gada atbilstoši DAC2 noteikumiem — ar aptuveni 4 000 paziņojumu, kas attiecas uz aptuveni 8,3 miljoniem kontu, kuru kopējā vērtība ir gandrīz 2,9 triljoni EUR; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju kopš DAC1 un DAC2 stāšanās spēkā ievērojami ir palielinājusies informācijas apmaiņa, kas tiek veikta saskaņā ar šo direktīvu noteikumiem par AIA, un ka dalībvalstis laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gada vidum atbilstoši DAC1 noteikumiem ir apmainījušās ar aptuveni 11 000 paziņojumu, kuri attiecas uz gandrīz 16 miljoniem nodokļu maksātāju un uz ienākumiem un/vai aktīviem vairāk nekā 120 miljardu EUR vērtībā, un kopš 2018. gada atbilstoši DAC2 noteikumiem — ar aptuveni 4 000 paziņojumu, kas attiecas uz aptuveni 8,3 miljoniem kontu, kuru kopējā vērtība ir gandrīz 2,9 triljoni EUR;

| O. | tā kā, pateicoties DAC3 noteikumiem par AIA, ievērojami ir palielinājies paziņoto IPN un IVC skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, kad apmaiņa ar šādu informāciju notika reti un spontāni — lai gan kopš 1977. gada ir spēkā juridiski saistoša prasība veikt apmaiņu ar informāciju par daudziem IPN un IVC —, jo 2017. gadā tika paziņots par 17 652 IPN/IVC salīdzinājumā ar tikai 2 529 IPN/IVC 2016. gadā, 113 — 2015. gadā un 11 — 2014. gadā; tā kā gūtos panākumus nevar mērīt tikai, vadoties pēc kopējā IPN un IVC skaita pieauguma, kā uzskatāmi parādīts LuxLetters atklājumos; |
| --- | --- |

O.

tā kā, pateicoties DAC3 noteikumiem par AIA, ievērojami ir palielinājies paziņoto IPN un IVC skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, kad apmaiņa ar šādu informāciju notika reti un spontāni — lai gan kopš 1977. gada ir spēkā juridiski saistoša prasība veikt apmaiņu ar informāciju par daudziem IPN un IVC —, jo 2017. gadā tika paziņots par 17 652 IPN/IVC salīdzinājumā ar tikai 2 529 IPN/IVC 2016. gadā, 113 — 2015. gadā un 11 — 2014. gadā; tā kā gūtos panākumus nevar mērīt tikai, vadoties pēc kopējā IPN un IVC skaita pieauguma, kā uzskatāmi parādīts LuxLetters atklājumos;

| P. | tā kā saskaņā ar LES 14. pantu Parlamenta pienākums ir kopā ar Padomi īstenot politisko kontroli attiecībā uz Komisiju, tostarp attiecībā uz tās izpildes nodrošināšanas un īstenošanas politiku, un tā kā šī pienākuma veikšanai ir nepieciešama atbilstoša piekļuve attiecīgajai informācijai; tā kā saskaņā ar LES 17. panta 8. punktu Komisijai ir atbildīga Eiropas Parlamenta priekšā; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar LES 14. pantu Parlamenta pienākums ir kopā ar Padomi īstenot politisko kontroli attiecībā uz Komisiju, tostarp attiecībā uz tās izpildes nodrošināšanas un īstenošanas politiku, un tā kā šī pienākuma veikšanai ir nepieciešama atbilstoša piekļuve attiecīgajai informācijai; tā kā saskaņā ar LES 17. panta 8. punktu Komisijai ir atbildīga Eiropas Parlamenta priekšā;

| Q. | tā kā Komisija kopumā ir uzsākusi 73 pārkāpuma procedūras, kas galvenokārt ir saistītas ar aizkavēšanos dalībvalstīm veicamajā DAC transponēšanā, un tā kā 2021. gada janvārī divas pārkāpuma procedūras joprojām turpinājās; tā kā tas, ka dalībvalstis novēloti vai nepilnīgi transponēja DAC, bija par pamatu vairāku pārkāpuma procedūru uzsākšanai un tā kā šis scenārijs ir pamatā Parlamenta nostājai, ka Komisijai ir stingri jākontrolē ES nodokļu jomas tiesību aktu un it īpaši DAC noteikumu transponēšana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija kopumā ir uzsākusi 73 pārkāpuma procedūras, kas galvenokārt ir saistītas ar aizkavēšanos dalībvalstīm veicamajā DAC transponēšanā, un tā kā 2021. gada janvārī divas pārkāpuma procedūras joprojām turpinājās; tā kā tas, ka dalībvalstis novēloti vai nepilnīgi transponēja DAC, bija par pamatu vairāku pārkāpuma procedūru uzsākšanai un tā kā šis scenārijs ir pamatā Parlamenta nostājai, ka Komisijai ir stingri jākontrolē ES nodokļu jomas tiesību aktu un it īpaši DAC noteikumu transponēšana;

| R. | tā kā ESAO, 2014. gadā pieņemot Kopējo ziņošanas standartu (KZS), radīja globālu standartu attiecībā uz AIA un tā kā vairāk nekā 100 jurisdikcijas visā pasaulē ir apņēmušās veikt AIA par finanšu kontiem, sākot no 2021. gada; |
| --- | --- |

R.

tā kā ESAO, 2014. gadā pieņemot Kopējo ziņošanas standartu (KZS), radīja globālu standartu attiecībā uz AIA un tā kā vairāk nekā 100 jurisdikcijas visā pasaulē ir apņēmušās veikt AIA par finanšu kontiem, sākot no 2021. gada;

| S. | tā kā Parlaments atzīst, ka tam nav likumdošanas pilnvaru tiešo nodokļu uzlikšanas jomā un ir tikai ierobežotas likumdošanas pilnvaras netiešo nodokļu uzlikšanas jomā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Parlaments atzīst, ka tam nav likumdošanas pilnvaru tiešo nodokļu uzlikšanas jomā un ir tikai ierobežotas likumdošanas pilnvaras netiešo nodokļu uzlikšanas jomā;

| T. | tā kā DAC satvars būtu jāpapildina ar līdzvērtīgas uzmanības pievēršanu nodokļu administrāciju spējai un vēlmei atvieglot atbilstības nodrošināšanu un rīkoties nodokļu maksātāju interesēs; |
| --- | --- |

T.

tā kā DAC satvars būtu jāpapildina ar līdzvērtīgas uzmanības pievēršanu nodokļu administrāciju spējai un vēlmei atvieglot atbilstības nodrošināšanu un rīkoties nodokļu maksātāju interesēs;

| U. | tā kā Direktīvai par administratīvu sadarbību nodokļu jomā jābūt instrumentam, ar ko uzlabot valstu nodokļu administrāciju darba koordinēšanu, taču tajā jāņem vērā šādas dimensijas: i) nodokļu administrāciju resursu (cilvēkresursu, finanšu un infrastruktūras, galvenokārt digitālās infrastruktūras) pastiprināšana, ii) nodokļu maksātāju tiesību aizsardzība, piemēram, datu aizsardzība, iii) profesionālā un rūpnieciskā noslēpuma aizsardzība, nosakot augstus kiberdrošības standartus informācijas apmaiņas procesā, iv) administratīvā un birokrātiskā sloga mazināšana nodokļu maksātājiem un uzņēmumiem, v) nodokļu administrācijām piemērojamo izpildes standartu paaugstināšanas veicināšana, nosakot īsākus termiņus atbilstības ES noteikumiem panākšanai, un, vi) mūsu uzņēmumu konkurētspējas aizsardzība, atrodot vienkāršākus un ātrākus veidus, kā nodrošināt administratīvo prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Direktīvai par administratīvu sadarbību nodokļu jomā jābūt instrumentam, ar ko uzlabot valstu nodokļu administrāciju darba koordinēšanu, taču tajā jāņem vērā šādas dimensijas: i) nodokļu administrāciju resursu (cilvēkresursu, finanšu un infrastruktūras, galvenokārt digitālās infrastruktūras) pastiprināšana, ii) nodokļu maksātāju tiesību aizsardzība, piemēram, datu aizsardzība, iii) profesionālā un rūpnieciskā noslēpuma aizsardzība, nosakot augstus kiberdrošības standartus informācijas apmaiņas procesā, iv) administratīvā un birokrātiskā sloga mazināšana nodokļu maksātājiem un uzņēmumiem, v) nodokļu administrācijām piemērojamo izpildes standartu paaugstināšanas veicināšana, nosakot īsākus termiņus atbilstības ES noteikumiem panākšanai, un, vi) mūsu uzņēmumu konkurētspējas aizsardzība, atrodot vienkāršākus un ātrākus veidus, kā nodrošināt administratīvo prasību ievērošanu;

| V. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes dēļ valdībām nācās īstenot ievērojamus fiskālos un budžeta centienus, tostarp uzņēmumiem sniegta atbalsta veidā; tā kā šāda atbalsta saņēmējiem ir jāpilda savi sociālie pienākumi, piemēram, atbilstoša sadarbība ar nodokļu iestādēm, lai nodrošinātu visaptverošu nodokļu informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

V.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas krīzes dēļ valdībām nācās īstenot ievērojamus fiskālos un budžeta centienus, tostarp uzņēmumiem sniegta atbalsta veidā; tā kā šāda atbalsta saņēmējiem ir jāpilda savi sociālie pienākumi, piemēram, atbilstoša sadarbība ar nodokļu iestādēm, lai nodrošinātu visaptverošu nodokļu informācijas apmaiņu;

| W. | tā kā nodokļu informācijas apmaiņas efektivitāte vairāk ir atkarīga no datu, ar kuriem notiek apmaiņa, kvalitātes nekā no to daudzuma; tā kā tāpēc datu kvalitātei un pilnīgumam ir būtiska nozīme, lai gūtu pēc iespējas lielāku labumu no DAC satvara; tā kā tas, ka trūkst publiski pieejamas informācijas par kvantitatīvajiem datiem par informācijas apmaiņu, ko veic saskaņā ar DAC1 līdz DAC4, būtiski apgrūtina dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta īstenoto demokrātisko kontroli; |
| --- | --- |

W.

tā kā nodokļu informācijas apmaiņas efektivitāte vairāk ir atkarīga no datu, ar kuriem notiek apmaiņa, kvalitātes nekā no to daudzuma; tā kā tāpēc datu kvalitātei un pilnīgumam ir būtiska nozīme, lai gūtu pēc iespējas lielāku labumu no DAC satvara; tā kā tas, ka trūkst publiski pieejamas informācijas par kvantitatīvajiem datiem par informācijas apmaiņu, ko veic saskaņā ar DAC1 līdz DAC4, būtiski apgrūtina dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta īstenoto demokrātisko kontroli;

| X. | tā kā aizvien vairāk digitalizētajai un globalizētajai ekonomikai piemīt sarežģītas un grūtus uzdevumus radošas dimensijas, tādas kā digitālie aktīvi un kriptoaktīvi, ir svarīgi pastiprināt valstu nodokļu administrāciju sadarbību šajā jomā; tā kā skaidra kriptoaktīvu definēšana saskaņā ar ESAO un Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ietvaros pašlaik notiekošo darbu ļautu pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicināt taisnīgu nodokļu uzlikšanu; tā kā kriptovalūtu skaita palielināšanās ir aktuāla problēma, kas būtu jāņem vērā jebkādos centienos pastiprināt administratīvo sadarbību, balstoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

X.

tā kā aizvien vairāk digitalizētajai un globalizētajai ekonomikai piemīt sarežģītas un grūtus uzdevumus radošas dimensijas, tādas kā digitālie aktīvi un kriptoaktīvi, ir svarīgi pastiprināt valstu nodokļu administrāciju sadarbību šajā jomā; tā kā skaidra kriptoaktīvu definēšana saskaņā ar ESAO un Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ietvaros pašlaik notiekošo darbu ļautu pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicināt taisnīgu nodokļu uzlikšanu; tā kā kriptovalūtu skaita palielināšanās ir aktuāla problēma, kas būtu jāņem vērā jebkādos centienos pastiprināt administratīvo sadarbību, balstoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu;

| Y. | tā kā nodokļu politika ir valsts fiskālās un nodokļu suverenitātes pamatā un ir dalībvalstu kompetencē; tā kā jebkuram svarīgam ES līmeņa lēmumam ir jābalstās uz stingru starpvaldību loģikas ievērošanu, jo tā ir noteicošais faktors šajā ES integrācijas jomā; tā kā svarīgi lēmumi par turpmāku integrāciju šajā jomā vienmēr ir jāpieņem, ievērojot Līgumus, valstu kompetenci un valstu fiskālo un nodokļu suverenitāti; tā kā Parlaments atbalsta vērienīgo mērķi rast inovatīvus risinājumus nodokļu jautājumos, paturot prātā institucionālo satvaru, ko mēs vēlamies saglabāt; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nodokļu politika ir valsts fiskālās un nodokļu suverenitātes pamatā un ir dalībvalstu kompetencē; tā kā jebkuram svarīgam ES līmeņa lēmumam ir jābalstās uz stingru starpvaldību loģikas ievērošanu, jo tā ir noteicošais faktors šajā ES integrācijas jomā; tā kā svarīgi lēmumi par turpmāku integrāciju šajā jomā vienmēr ir jāpieņem, ievērojot Līgumus, valstu kompetenci un valstu fiskālo un nodokļu suverenitāti; tā kā Parlaments atbalsta vērienīgo mērķi rast inovatīvus risinājumus nodokļu jautājumos, paturot prātā institucionālo satvaru, ko mēs vēlamies saglabāt;

| Z. | tā kā administratīvai sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā ir jābūt instrumentam, ar ko, izmantojot uzlabotus komunikācijas kanālus un efektīvu informācijas apmaiņas praksi, pastiprināt cīņu pret indivīdu un uzņēmumu īstenoto krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā administratīvai sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā ir jābūt instrumentam, ar ko, izmantojot uzlabotus komunikācijas kanālus un efektīvu informācijas apmaiņas praksi, pastiprināt cīņu pret indivīdu un uzņēmumu īstenoto krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| AA. | tā kā Direktīvas par administratīvu sadarbību nodokļu jomā secīgā pārskatīšana liecina par to, ka tā dalībvalstīm un ES politikas veidotājiem ir pastāvīgas intereses objekts, ka ES instrumenti pakāpeniski attīstās saskaņā ar ciešākas sadarbības loģiku un ka iedzīvotāji apzinās ES risinājumu pievienoto vērtību ar nodokļu uzlikšanu saistītu problēmu — galvenokārt nodokļu apiešanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā — risināšanas ziņā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Direktīvas par administratīvu sadarbību nodokļu jomā secīgā pārskatīšana liecina par to, ka tā dalībvalstīm un ES politikas veidotājiem ir pastāvīgas intereses objekts, ka ES instrumenti pakāpeniski attīstās saskaņā ar ciešākas sadarbības loģiku un ka iedzīvotāji apzinās ES risinājumu pievienoto vērtību ar nodokļu uzlikšanu saistītu problēmu — galvenokārt nodokļu apiešanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā — risināšanas ziņā;

| AB. | tā kā informācijas apmaiņu par indivīdu ienākumiem un kapitāla pieaugumu, it īpaši nekustamā īpašuma jomā, apdraud čaulas sabiedrības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā informācijas apmaiņu par indivīdu ienākumiem un kapitāla pieaugumu, it īpaši nekustamā īpašuma jomā, apdraud čaulas sabiedrības;

| AC. | tā kā pašreizējais satvars neparedz automātisku apmaiņu ar informāciju par uzņēmumu akciju faktiskajiem īpašniekiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pašreizējais satvars neparedz automātisku apmaiņu ar informāciju par uzņēmumu akciju faktiskajiem īpašniekiem;

| AD. | tā kā fizisku personu bagātības pārvaldītājfirmas bieži vien tur lielus pārrobežu aktīvus, šajā nolūkā izmantojot tiešās īpašumtiesības uz uzņēmumiem vai ieguldījumu vienībām, kuru akcijas tur neliels personu skaits (14); tā kā šādas finanšu iestādes var būt interešu konfliktā un tā kā šāda situācija var veicināt nedrošas nodokļu informācijas sniegšanu; tā kā valstu nodokļu sistēmas gandrīz nemaz neaptver nerealizēto kapitāla pieaugumu, ko indivīdi tur ārvalstīs reģistrētos uzņēmumos, kuriem piemēro zemu nodokļa likmi; tā kā abas minētās situācijas privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību sniedz iespēju uzkrāt bagātību, pateicoties tam, ka viņu ienākumiem tiek piemērota zema nodokļa likme, savukārt vidusslānis var uzkrāt bagātību, tikai izmantojot ienākumus, kas pilnībā tiek aplikti ar nodokli; |
| --- | --- |

AD.

tā kā fizisku personu bagātības pārvaldītājfirmas bieži vien tur lielus pārrobežu aktīvus, šajā nolūkā izmantojot tiešās īpašumtiesības uz uzņēmumiem vai ieguldījumu vienībām, kuru akcijas tur neliels personu skaits (14); tā kā šādas finanšu iestādes var būt interešu konfliktā un tā kā šāda situācija var veicināt nedrošas nodokļu informācijas sniegšanu; tā kā valstu nodokļu sistēmas gandrīz nemaz neaptver nerealizēto kapitāla pieaugumu, ko indivīdi tur ārvalstīs reģistrētos uzņēmumos, kuriem piemēro zemu nodokļa likmi; tā kā abas minētās situācijas privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību sniedz iespēju uzkrāt bagātību, pateicoties tam, ka viņu ienākumiem tiek piemērota zema nodokļa likme, savukārt vidusslānis var uzkrāt bagātību, tikai izmantojot ienākumus, kas pilnībā tiek aplikti ar nodokli;

| AE. | tā kā pienācīgi funkcionējošs un efektīvs informācijas apmaiņas satvars var atvieglot spiedienu uz budžetu visās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

AE.

tā kā pienācīgi funkcionējošs un efektīvs informācijas apmaiņas satvars var atvieglot spiedienu uz budžetu visās dalībvalstīs,

Tvērums un ziņošanas prasības

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka ES iestādes pastāvīgi uzlabo un paplašina informācijas apmaiņas tvērumu, lai ierobežotu krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, tostarp atzinīgi vērtē neseno priekšlikumu par DAC7, kā arī plānus attiecībā uz DAC8; tomēr atzīmē — lai gan DAC satvara darbības joma nepārtraukti paplašinās, pārāk maz uzmanības tika veltīts līdzvērtīgai datu kvalitātes un pilnīguma uzlabošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka informācijas apmaiņa starp nodokļu administrācijām ir būtiski uzlabojusies gan pasaules, gan ES līmenī; atgādina, ka DAC2, DAC3, DAC4, DAC6 un DAC7 ir tieši saistītas ar ESAO līmenī uzsākto darbu; uzskata, ka pasākumi, par kuriem panākta vienošanās pasaules līmenī, ir Eiropas Savienībai minimālais standarts; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē — lai līdz minimumam samazinātu ienākumu nedeklarēšanas risku, nodokļu iestādēm būtu labāk jāpiemēro attiecīgie noteikumi, un tāpēc aicina Komisiju garantēt, ka labāk tiek nodrošināta noteikumu ievērošana; tomēr atzīmē, ka no attiecīgo noteikumu darbības jomas joprojām ir izslēgti daži ienākumu un aktīvu veidi un ka tas rada nodokļu saistību apiešanas risku; aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību AIA tvērumā iekļaut šādu informāciju par īpašumtiesībām, ienākumu posteņus un nefinanšu aktīvus (kā arī izvērtēt piemērotākos veidus, kā to izdarīt, un iesniegt konkrētus priekšlikumus): a) nekustamā īpašuma un uzņēmumu faktiskie īpašnieki, b) kapitāla pieaugums, kas saistīts ar nekustamo īpašumu, un kapitāla pieaugums, kas saistīts ar finanšu aktīviem, tostarp ar valūtas tirdzniecību, — it īpaši, lai rastu veidus, kā uzlabot nodokļu administrāciju informētību, lai tās varētu noteikt radīto kapitāla pieaugumu, c) dividenžu ienākumi no nefiduciāriem kontiem, d) nefinanšu aktīvi, tādi kā skaidra nauda, mākslas darbi, zelts vai citas vērtslietas, kas tiek turēti brīvostās, muitas noliktavās vai seifos, e) īpašumtiesības uz jahtām un privātām lidmašīnām, un, f) konti lielākajās vienādranga aizdošanas, kolektīvas finansēšanas un līdzīgās platformās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka DAC1 efektivitāti nopietni ierobežo tas, ka dalībvalstīm tiek prasīts ziņot tikai par vismaz divām ienākumu kategorijām; pieņem zināšanai neseno grozījumu, kas dalībvalstīm uzliek par pienākumu apmainīties ar visu pieejamo informāciju vismaz par četrām ienākumu kategorijām par taksācijas periodiem, sākot no 2024. gada; aicina Komisiju pēc ietekmes izvērtēšanas noteikt par obligātu ziņošanu par visām ienākumu un aktīvu kategorijām, kas ietilpst attiecīgajā darbības jomā; aicina dalībvalstis informācijas apmaiņas nolūkā izveidot efektīvus un pieejamus reģistrus; atzīmē, ka šādi centieni arī veicinās iekšzemes nodokļu iekasēšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatē sarežģīto uzdevumu, kas saistīts ar informācijas vākšanu par e-naudu un/vai kriptoaktīviem, un grūtības tos iekļaut AIA, jo tie nav atkarīgi no starpniekiem; prasa izveidot visaptverošu satvaru informācijas par e-naudu un kriptoaktīviem vākšanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatē, ka ziņojošo finanšu iestāžu definīcija un kontu veidi, par kuriem jāsniedz pārskati saskaņā ar DAC2, ir saistīti ar apiešanas un palielinātas birokrātijas risku; prasa Komisijai izvērtēt nepieciešamību paplašināt ziņošanas pienākumus, tos piemērojot arī citiem attiecīgajiem finanšu iestāžu veidiem, vienlaikus izvairoties no birokrātijas, un attiecīgā gadījumā iesniegt priekšlikumu, taču no jauna apsvērt pārvaldītu ieguldījumu vienību, kuru akcijas tur neliels personu skaits, uzskatīšanu par finanšu iestādēm, pārskatīt izslēgto kontu definīciju un atcelt robežvērtības, kas piemērojamas iepriekš pastāvējušiem vienību kontiem; atgādina — ja ir ieviestas atbilstošas IT sistēmas, nulles atbrīvojumu un nulles robežvērtību piemērošanas prakse var palīdzēt mazināt birokrātiju; lai mazinātu birokrātiju, aicina Komisiju izvērtēt finanšu iestāžu pienākumu iesniegt nulles deklarāciju gadījumos, kad nav paziņojamas informācijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatē, ka DAC3 ietver atsevišķas aklās zonas un ka tai var būt neplānota negatīva ietekme, piemēram, tas, ka nodokļu administrācijas neveic apmaiņu ar informāciju par IPN, ja tie ir pārāk labvēlīgi, vai tas, ka nodokļu administrācijas izmanto neoficiālas vienošanās, lai izvairītos no informācijas apmaiņas, kā to Luksemburgā atklājusi neoficiālo nodokļu nolēmumu prakse ar t. s. informācijas vēstuļu palīdzību; pauž nožēlu par privātpersonām ar lielu neto aktīvu vērtību piemēroto preferenciālo režīmu; tādēļ prasa paplašināt saskaņā ar DAC3 veicamās informācijas apmaiņas tvērumu, iekļaujot tajā neoficiālas vienošanās, IVC un IPN, kas nav iepriekšējas (piemēram, vienošanās pēc darījuma noslēgšanas vai pēc nodokļu deklarācijas aizpildīšanas), fiziskas personas un nolēmumus, kuri joprojām ir spēkā, bet kuri tika izdoti, grozīti vai atjaunoti līdz 2012. gadam; pauž nožēlu, ka līdz šim ir ignorēti Parlamenta iepriekš izteiktie aicinājumi šajā jomā; pauž nožēlu, ka saistībā ar DAC3 ievadītie dati nav kvalitatīvi un ka dalībvalstu nodokļu administrācijas tos vēl plaši neizmanto; iesaka nosūtīt īpašu paziņojumu nodokļu administrācijām gadījumos, kad uzņēmumiem, kas gūst labumu no nodokļu nolēmuma, kurš ietilpst DAC3 darbības jomā, ir ar nodokli apliekama klātbūtne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka DAC3 paredzētā informācijas apmaiņa neattiecas uz divpusējām un daudzpusējām IVC gadījumos, kad saistītā starptautiskā nodokļu konvencija nepieļauj to atklāšanu; aicina dalībvalstis no jauna vest sarunas par spēkā esošajām starptautiskajām nodokļu konvencijām, kuras neļauj atklāt IVC, un nepiekrist šādu konvenciju noslēgšanai nākotnē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka centrālajā direktorijā iekļautā kopsavilkuma informācija par IPN un IVC bieži vien ir pārāk vispārīga, lai to varētu izmantot bez papildu informācijas pieprasīšanas; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par to, kāda informācija nodokļu administrācijām būtu sniedzama kopsavilkuma veidā, kuram būtu jāietver jebkāda veida attiecīgā tiešā un netiešā nodokļu uzlikšanas ietekme, piemēram, faktiskās nodokļu likmes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka LuxLetters atklājumos atmaskotā neoficiālo nodokļu nolēmumu prakse Luksemburgā, kas noved pie neoficiālas vienošanās, par kuru netiek ziņots saskaņā ar DAC3 prasībām; mudina Komisiju steidzami izvērtēt iespējamo Luksemburgas un citu dalībvalstu izdarīto DAC3 prasību pārkāpšanu, īstenojot līdzīgu praksi, un nepieciešamības gadījumā sākt pārkāpuma procedūru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka liels skaits valstu, tostarp daudzas dalībvalstis, sniedz anonimizētu apkopota līmeņa informāciju, kas iegūta no pārskatiem par katru valsti, kā prasīts DAC4 un BEPS rīcības plāna 13. darbībā; pauž nožēlu, ka neliela daļa dalībvalstu šo informāciju nepublicē starptautiskās datubāzēs; prasa izmantot saskaņotu pieeju šajā jomā un uzstāj, lai Komisija iekļautu šo prasību nākotnē veicamajā DAC pārskatīšanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iesaka pārskatīt tādu daudznacionālu uzņēmumu sniegtās informācijas tvērumu, kuriem pieder vairākas vienības vienā un tajā pašā jurisdikcijā, lai tādējādi uzlabotu informācijas kvalitāti, vienlaikus izvairoties no pārmērīgām atbilstības nodrošināšanas izmaksām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatē, ka DAC6 paredzētās obligātās informācijas atklāšanas konsekvenci nelabvēlīgi ietekmē tas, ka atsevišķas dalībvalstis neskaidri interpretē pazīmes; tādēļ prasa nodrošināt lielāku skaidrību galvenā ieguvuma testa formulējumā attiecībā uz pazīmēm A un B kategorijā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka DAC noteikumi ir piemērojami visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ziņošanas pienākums; tomēr atgādina arī to, ka pastāv būtiskas atšķirības starp daudznacionāliem uzņēmumiem un MVU to atbilstības nodrošināšanas politikas ziņā un ka tas ir jāņem vērā turpmākajās DAC pārskatīšanās; tādēļ saprot, ka ir jāsamazina atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvais slogs MVU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ES noteikumi par administratīvu sadarbību nevis aizstāj valstu noteikumus, bet gan nodrošina minimālos standartus attiecībā uz informācijas apmaiņu un sadarbību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst — lai uzlabotu DAC mērķus, uzsvars būs jāliek uz esošo trūkumu novēršanu tās īstenošanā un uzraudzībā, nevis uz jaunu tiesību aktu izstrādi; |
| --- | --- |

16.

Pienācīgas pārbaudes pienākumi un faktiskās īpašumtiesības

| 17. | atzīmē, ka informācijas, ar kuru notiek apmaiņa, apjoms ir liels, bet kvalitāte — zema; atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas (turpmāk “Revīzijas palāta”) ieteikumus; konstatē, ka kopīgi konti finanšu iestādēm rada zināmas grūtības; pauž bažas par to, ka finanšu iestāžu rīcībā esoša neprecīza vai novecojusi informācija par rezidenci nodokļu vajadzībām un ar vairākām rezidencēm saistītā ļaunprātīgā izmantošana var novest pie informācijas apmaiņas neveikšanas gadījumos, kad tas būtu nepieciešams; pauž nožēlu par zelta vīzu un pasu izmantošanu, lai apietu informācijas apmaiņas prasību, un atkārto savu aicinājumu pakāpeniski atteikties no visām šādām esošajām shēmām; aicina Komisiju paplašināt pārkāpuma procedūras piemērošanas jomu, to attiecinot uz visām dalībvalstīm, kuras piedāvā zelta vīzas; prasa ieviest stingrākas izpildes nodrošināšanas procedūras dalībvalstu līmenī un iekšzemes sankciju sistēmu, kuras būtu piemērojamas nepareizas vai nepilnīgas paziņotās informācijas gadījumā un kurām būtu efektīva atturoša ietekme; aicina Komisiju iekļaut apmeklējumus uz vietas dalībvalstīs un izvērtēt to uzraudzības sistēmu efektivitāti; aicina dalībvalstis ieviest saskaņā ar DAC vākto datu kvalitātes un pilnīguma pārbaudes sistēmu, regulāru atsauksmju sniegšanu par saņemto informāciju un ziņojumu sniegšanu Komisijai par intervenču lietderīgumu — lai uzlabotu nākotnes lēmumu pieņemšanu —, kā arī procedūras ziņošanas pienākumam pakļauto vienību revīzijai attiecībā uz nosūtīto datu kvalitāti un pilnīgumu; atzīst, ka informācija, ar ko dalībvalstis apmainās saskaņā ar DAC, un šādas apmaiņas pamatā esošās sistēmas ir konfidenciālas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka nav noteiktas sankcijas finanšu iestādēm, kuras vai nu nesniedz pārskatus, vai arī sniedz nepatiesu vai nepareizu informāciju, un ka attiecīgie pasākumi dalībvalstīs būtiski atšķiras; atgādina, ka saskaņā ar DAC 25.a pantu dalībvalstīm ir jāievieš efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas ziņojošajām vienībām; pauž nožēlu par to, ka Komisija neizvērtē sankciju apmēru vai atturošo ietekmi katrā dalībvalstī un ka tā šajā jomā nav piedāvājusi nekādus pamatkritērijus salīdzināšanai vai norādījumus; prasa ieviest saskaņotākas un efektīvākas sankcijas ar atturošu ietekmi, kas piemērojamas neatbilstības gadījumā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka iekļaut rādītāju, kas raksturotu dažādu konta turētāju kopīgās īpašumtiesības, lai tādējādi izvairītos no dubultas ziņošanas un atvieglotu kontu atlikuma precīzu noteikšanu; turklāt iesaka, lai vienības reģistrētu katra konta turētāja īpašumtiesību daļu un paziņotu gadījumus, kad kontu tur īpašnieki no dažādām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē, ka DAC5 nodrošina nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, kas tiek vākta saskaņā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumiem; konstatē, ka ar Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu (AMLD5) ir paplašināta AMLD un DAC mijiedarbības joma un ka AMLD5 dalībvalstīm bija jātransponē līdz 2020. gada 10. janvārim; atzīmē, ka tāpēc DAC efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu transponēšanas dalībvalstīs; konstatē, ka DAC efektivitāti apdraud šo direktīvu nepareiza īstenošana, efektīvas izpildes nodrošināšanas trūkums un atlikušās nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumā, tādas kā: i) tas, ka faktiskās īpašumtiesības netiek noteiktas attiecībā uz individuāliem kontiem, kas tiek turēti ar aktīvu nefinanšu vienību starpniecību, ii) informācijas par faktiskajām īpašumtiesībām trūkums attiecībā uz nekustamo īpašumu un dzīvības apdrošināšanas līgumiem, iii) savstarpēji savienotu nacionālo reģistru trūkums, it īpaši ar faktisko īpašumtiesību reģistriem savienotu nekustamā īpašuma reģistru trūkums, un, iv) faktisko īpašumtiesību, pienācīgas rūpības un nodokļu nozieguma kopējas definīcijas trūkums; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par pašreizējo stāvokli dalībvalstīs AMLD4 transponēšanas jomā (15): Komisija 2020. gada decembrī sāka pārkāpuma procedūru pret 8 dalībvalstīm un 2021. gada februārī — pret 3 dalībvalstīm (16); atzīmē, ka šīs direktīvas noteikumu transponēšanas termiņš bija 2017. gada 27. jūnijs; pauž nožēlu arī par to, ka ir sākta pārkāpuma procedūra pret 16 dalībvalstīm attiecībā uz AMLD5 transponēšanu (17), kuras termiņš bija 2020. gada 10. janvāris (18); |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar bažām konstatē, ka FATF veiktais visnesenākais izvērtējums attiecībā uz valstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pasākumiem parādīja, ka 18 izvērtēšanā iekļauto dalībvalstu (19) darbības rezultāti saskaņā ar galvenajiem efektivitātes rādītājiem nebija apmierinoši, piemēram, klasificējot dalībvalstis pēc nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pasākumu pienācīgas piemērošanas, lielākā daļa vērtēto dalībvalstu tika atzītas par tādām, kuras uzrādījušas mērenu vai zemu efektivitātes līmeni, ka tikai Spānija tika atzīta par tādu, kurai ir būtisks efektivitātes līmenis, un ka neviena dalībvalsts neuzrādīja augstu efektivitātes līmeni (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatē, ka tiek izmantotas aizvien sarežģītākas struktūras, lai slēptu faktiskos īpašniekus un līdz ar to kavētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu efektīvu īstenošanu; konstatē arī OpenLux atklājumu rezultātā gaismā nākušos trūkumus; uzskata, ka nevajadzētu pastāvēt robežvērtībai informācijas sniegšanai par faktiskajiem īpašniekiem; atgādina savu viedokli, ka trastu faktiskajiem īpašniekiem būtu piemērojamas tādas pašas pārredzamības prasības kā prasības, ko piemēro uzņēmumiem saskaņā ar AMLD5, vienlaikus nodrošinot atbilstošus aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju savlaicīgi iesniegt AMLD un DAC mijiedarbības izvērtējumu; |
| --- | --- |

24.

Juridiskās un praktiskās problēmas

| 25. | atzīmē, ka Komisija uzrauga DAC transponēšanu dalībvalstīs; tomēr norāda, ka līdz šim tā nav ne veikusi tiešus un efektīvus pasākumus, lai risinātu starp dalībvalstīm nosūtīto datu kvalitātes trūkuma problēmu, ne organizējusi apmeklējumus dalībvalstīs, ne arī nodrošinājusi to, ka sankcijas, kuras dalībvalstis piemēro DAC ziņošanas noteikumu neievērošanas gadījumā, ir efektīvas; mudina Komisiju pastiprināt savu darbību šajā jomā un veikt tiešus un efektīvus pasākumus, lai risinātu dalībvalstu iesniegto datu zemās kvalitātes problēmu, pilnveidot savus norādījumus dalībvalstīm par DAC noteikumu īstenošanu, veicot riska analīzi un izmantojot saņemto nodokļu informāciju, un sākt pārkāpuma procedūras, cita starpā izmantojot Pasaules foruma (21) un Finanšu darījumu darba grupas izvērtējumus; aicina Komisiju gaidāmajā DAC satvara pārskatīšanā prioritāti piešķirt datu kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām konstatē, ka Komisijas 2019. gada izvērtējumā izcelts tas, ka dalībvalstis attiecībā informācijas apmaiņā bieži vien nepārsniedz DAC minimālās prasības un ka tas veicināja cum-ex/cum-cum skandālu, kas saistīts ar krāpšanu nodokļu jomā; it īpaši konstatē, ka dalībvalstis nav pietiekami sadarbojušās, izmantojot atbilstošus mehānismus, piemēram, spontānu informācijas apmaiņu, lai par šādām shēmām brīdinātu citas attiecīgās dalībvalstis; konstatē arī, ka tikai nelielai daļai dalībvalstu ir pieejama pilnīga informācija par visām sešāmDAC1 ienākumu un kapitāla kategorijām; uzsver nepieciešamību pēc efektīvākas, pilnīgākas un biežākas informācijas apmaiņas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar bažām atzīmē, ka Pasaules forums nesen izvērtēja Kopējā ziņošanas standarta (KZS) (22) — uz ko Eiropas Savienībā atsaucas kā uz DAC2 — juridisko īstenošanu un ka saskaņā ar Pasaules foruma veikto profesionālizvērtēšanu ne visas dalībvalstis ir nodrošinājušas pilnīgu atbilstību; aicina Komisiju cieši uzraudzīt dalībvalstis un uzsākt pārkāpuma procedūru, kamēr visas dalībvalstis nebūs panākušas pilnīgu atbilstību; ar nepacietību gaida Pasaules foruma profesionālizvērtēšanu attiecībā uz KZS ievērošanu praksē un aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi gatavoties šim procesam; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis reti nosaka saikni starp informāciju, ko tās nosūta, un nodokļu maksātāju rezidences valsts izdoto nodokļu maksātāju identifikācijas numuru (NMIN); atzīmē, ka tikai Lietuva un Īrija iekļauj NMIN, ko atzinusi saņemošā valsts (23); atzīmē arī, ka informācijas par derīgiem NMIN apmaiņa ir izšķiroši svarīga efektīvam informācijas apmaiņas procesam; turklāt atzīmē, ka būtu jāpaziņo arī uzņēmumu NMIN, lai vēl vairāk atvieglotu attiecīgās nodokļu informācijas saistīšanu; atgādina, ka, veicot jebkādus pasākumus, kas atvieglo nodokļu maksātāju identifikāciju, ir jāievēro pamattiesības, it īpaši tiesības uz privātumu un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē DAC7 noteikto prasību attiecībā uz informāciju, ko vāc saskaņā a DAC1 un DAC2, iekļaut rezidences dalībvalsts NMIN, lai uzlabotu datu saistīšanu un identifikāciju dalībvalstīs, jo pienācīga nodokļu maksātāju identifikācija ir ļoti svarīga efektīvai informācijas apmaiņai starp nodokļu administrācijām; pauž bažas par to, ka liels informācijas apjoms netiek saistīts ar attiecīgajiem nodokļu maksātājiem un netiek pietiekami izmantots, kas noved pie nepilnībām nodokļu uzlikšanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot NMIN validācijas rīku; atzīmē, ka šāds validācijas rīks būtiski palielinātu finanšu iestāžu veiktās ziņošanas efektivitāti un līdz ar to šīm iestādēm samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas; aicina Komisiju pēc pienācīgas analīzes un ietekmes izvērtēšanas no jauna izpētīt iespēju ieviest Eiropas NMIN; aicina dalībvalstis nodrošināt nesaistīto DAC1 un DAC2 datu sistemātiskāku analīzi un ieviest procedūras saņemtās informācijas sistemātiskai riska analīzei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pieņem zināšanai to, ka bieži vien tiek konstatēts — informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma (IAPP) ir nepilnīga un ir nepieciešami papildu skaidrojumi; pauž nožēlu par to, ka saistībā ar IAPP iestādēm informācijas sniegšanai bieži vien ir vajadzīgi seši mēneši un pat vairāk no pieprasījuma saņemšanas dienas; ar nožēlu atzīmē, ka nav noteikti termiņi jebkādai no iepriekšējās izrietošai informācijas apmaiņai un ka tas var izraisīt turpmāku kavēšanos; aicina Komisiju pārskatīt attiecīgos noteikumus, tostarp par papildu informācijas pieprasījumiem, tās sniegšanai nosakot termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus; ierosina, lai Komisijai tiktu piešķirtas pilnvaras sistemātiski izvērtēt trešo valstu sadarbības pakāpi; aicina Komisiju izvērtēt pazīmes, kas liecina par to, ka IAPP ar vairākām trešām valstīm, tostarp ar Šveici, ir neapmierinoša; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka viena dalībvalsts, proti, Malta, Globālā foruma profesionālizvērtēšanā attiecībā uz IAPP ir saņēmusi vispārēju vērtējumu “atbilst daļēji”, kas nozīmē to, ka IAPP standarts ir ievērots tikai daļēji — situācija, kurai ir būtiska praktiska ietekme (24); atzīmē, ka 19 dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “informācija par īpašumtiesībām un identitāti” (25); atzīmē, ka sešas dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “grāmatvedības informācija” (26); atzīmē, ka piecas dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “informācija par banku darbību” (27); atzīmē, ka septiņas dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “piekļuve informācijai” (28); atzīmē, ka trīs dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “tiesības un aizsardzības pasākumi” (29); atzīmē, ka piecas dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “informācijas apmaiņas mehānismi” (30); atzīmē, ka trīs dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “konfidencialitāte” (31); atzīmē, ka trīs dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “tiesības un aizsardzības pasākumi” (32); atzīmē, ka deviņas dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību kategorijā “atbilžu kvalitāte un savlaicīgums” (33); atzīmē, ka kopumā tikai astoņās dalībvalstīs netika konstatēti būtiski trūkumi (34); pauž nožēlu, ka 18 dalībvalstīs tika konstatēti būtiski trūkumi (35); pauž dziļu nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis ir ieguvušas zemu vērtējumu atsevišķās kategorijās, tādās kā “informācija par īpašumtiesībām un identitāti”; aicina dalībvalstis strādāt pie tā, lai nākamajā profesionālizvērtēšanā saņemtu atbilstošu vērtējumu; atzīmē, ka neapmierinošie dalībvalstu darbības rezultāti nopietni apdraud ES ticamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu starptautiskā līmenī; gaida, ka Komisija bez turpmākas kavēšanās izmantos visus pieejamos leģislatīvos un neleģislatīvos instrumentus, lai nodrošinātu attiecīgo tiesību aktu pienācīgu īstenošanu; aicina Komisiju uzsākt pārkāpuma procedūru, kamēr visas dalībvalstis nebūs panākušas pilnīgu atbilstību; tādēļ aicina dalībvalstis apņemties pilnībā īstenot DAC mērķus un izmantot labāko praksi informācijas apmaiņas jomā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē DAC7 iekļauto Komisijas priekšlikumu paskaidrot “prognozējamā svarīguma” standartu, kas piemērojams saistībā ar IAPP, un aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai nodrošinātu standartizētu pieeju un IAPP noteikumu efektīvāku izmantošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija dalībvalstīm ir darījusi pieejamus dažādus rīkus, lai tās varētu attīstīt informācijas apmaiņu un labāko praksi, kā arī IT atbalstu, galvenokārt ar programmas “Fiscalis 2020” palīdzību; uzsver nepieciešamību vēl vairāk veicināt labākās prakses apmaiņu un uzlabot norādījumus par informācijas izmantošanu, it īpaši attiecībā uz DAC3 un DAC4; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīmē, ka tās informācijas izmantošanai ar nodokļiem nesaistītiem mērķiem, ar kuru notiek apmaiņa atbilstoši DAC, ir nepieciešama nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēja atļauja, kas ne vienmēr tiek piešķirta, pat ja šāda informācija būtu noderīga, lai palielinātu krimināllietu un citu lietu izmeklēšanas efektivitāti, un ja tās pieprasījums ir pienācīgi pamatots; uzstāj, ka tās informācijas izmantošanai citiem mērķiem, kas nav saistīti ar nodokļiem, ar kuru notiek apmaiņa atbilstoši DAC, vienmēr vajadzētu būt atļautai, ja tas ir atļauts saskaņā ar saņemošās dalībvalsts tiesību aktiem tiesībaizsardzības nolūkā; šajā sakarā mudina dalībvalstis pilnībā uzņemties saistības attiecībā uz augstiem standartiem iedzīvotāju kā nodokļu maksātāju pamattiesību ievērošanas jomā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž nožēlu par to, ka Padome ir vājinājusi Komisijas ierosinātās izmaiņas DAC7, it īpaši attiecībā uz kopīgām revīzijām un grupas pieprasījumiem; aicina Padomi pārskatīt savu pašreizējo nostāju un pieņemt Komisijas ierosinātās izmaiņas; atzīmē, ka grupas pieprasījumu skaits ir ļoti neliels: 2017. gadā tikai piecas dalībvalstis nosūtīja vienu vai vairākus grupas pieprasījumus; aicina Komisiju izstrādāt grupas pieprasījuma standartveidlapu un iekļaut to attiecīgajā īstenošanas regulā (36); atgādina — lai sekmīgi izmantotu šo iespēju un lai vienlaicīgās pārbaudes sniegtu cerētos rezultātus, nodokļu iestāžu darbiniekiem ir nepieciešama pamatapmācība par ārvalstu tiesību aktiem nodokļu jomā, valodu kursi, specializācija un savstarpējo attiecību iemaņu apguve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst pievienoto vērtību, ko sniedz labākās prakses apmaiņa un pastāvīgs Komisijas atbalsts pilnvaru piešķiršanā valstu nodokļu administrācijām; šajā sakarā uzsver programmas “Fiscalis 2020” īpašo nozīmi; tomēr atgādina, ka valstu nodokļu administrācijām ievērojami būtu jāpalielina cilvēkresursi, finanšu resursi un infrastruktūras resursi; tādēļ aicina dalībvalstis apņemties veikt pietiekamus ieguldījumus savā nodokļu administrācijā; ar nepacietību gaida jaunās Fiscalis projekta grupas konstatējumus par uzlabotas analīzes izmantošanu datu kvalitātes mērīšanai vienotā satvarā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumus (37), ka vēl ir daudz darāmā uzraudzības, datu kvalitātes nodrošināšanas un saņemtās informācijas izmantošanas jomā, lai uzlabotu nodokļu informācijas apmaiņas efektivitāti; aicina Komisiju un dalībvalstis Revīzijas palātas konstatējumus ņemt vērā turpmākajā darbā pie DAC satvara; |
| --- | --- |

38.

Piekļuve datiem un uzraudzība

| 39. | ar lielām bažām atzīmē, ka nav pietiekamu datu, lai izvērtētu DAC1 un DAC2 noteikumos paredzētās ziņošanas kvalitāti, jo tikai dažas dalībvalstis sistemātiski pārbauda to datu kvalitāti, ar kuriem tās veic apmaiņu atbilstoši DAC1 un DAC2; ar lielām bažām atzīmē arī to, ka informācija netiek sniegta pietiekamā apjomā un ka sniegtā informācija netiek pietiekami izmantota; turklāt atzīmē, ka sistēmas efektivitātes uzraudzības līmenis ir zems; pauž nožēlu par to, ka publiski pieejamie dati par informācijas apmaiņu saskaņā ar DAC noteikumiem nav pietiekami, lai pienācīgi izvērtētu informācijas apmaiņas attīstību un efektivitāti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīmē, ka nav vienota ES satvara sistēmas darbības rezultātu un snieguma uzraudzībai un ka tāpēc palielinās iesniegto datu nepilnīguma un neprecizitātes risks; atzīmē arī to, ka tikai dažas dalībvalstis ir ieviesušas un piemēro procedūras tās informācijas revidēšanai, kuru finanšu iestādes iesniedz saskaņā ar DAC2; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju Komisija neveic minēto tiesību aktu īstenošanas proaktīvu uzraudzību, nesniedz pietiekamus norādījumus un nemēra sistēmas darbības rezultātus un ietekmi; pauž nopietnas bažas par to, ka tikai viena no piecām Revīzijas palātas pārbaudītajām dalībvalstīm veica datu kvalitātes pārbaudi, kas izpaudās kā tikai nelielas datu izlases manuāla pārbaude, nevis kā sistemātisks process; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka saistīšanas līmenis liecina par to, ka liels informācijas apjoms netiek izmantots, jo tā netiek saistīta ar attiecīgajiem nodokļu maksātājiem, un ka dalībvalstis neveic nesaistīto datu turpmāku pārbaudi; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot vienotu satvaru DAC ietekmes izvērtēšanai un izmaksu un ieguvumu mērīšanai un padarīt DAC paredzēto informācijas apmaiņu pilnībā revidējamu un izsekojamu no informācijas avota līdz tās izmantošanai, katrā datu kopā iekļaujot izcelsmes identifikatoru; aicina Komisiju publicēt dalībvalstu saņemtās informācijas ikgadēju kopsavilkumu, ievērojot nodokļu maksātāju tiesības un konfidencialitāti; tomēr norāda, ka šajā ziņojumā ir jāiekļauj gan apkopoti, gan detalizēti dati, lai Parlaments varētu veikt pienācīgu demokrātisko kontroli; atzīmē, ka Komisijai paziņoto informāciju nevajadzētu uzskatīt par stingri konfidenciālu, ja to nav iespējams attiecināt uz atsevišķiem nodokļu maksātājiem; atkārtoti norāda, ka Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai sagatavot un publicēt ziņojumus un dokumentus, izmantojot informāciju, kas iegūta anonimizētas apmaiņas ceļā, lai ievērotu nodokļu maksātāju tiesības uz konfidencialitāti un nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 1049/2001 (38) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju katru gadu par visām dalībvalstīm publicēt anonimizētu apkopota līmeņa statistiku, kas iegūta no pārskatiem par katru valsti; aicina dalībvalstis nosūtīt saņemtos pārskatus par katru valsti attiecīgajiem Komisijas dienestiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka Komisijas veiktais 2019. gada izvērtējums uzskatāmi parādīja nepieciešamību konsekventi uzraudzīt DAC satvara efektivitāti; aicina dalībvalstis reizi gadā paziņot Komisijai statistikas datus, informāciju par nodokļu ieņēmumiem un visu pārējo attiecīgo informāciju, kas nepieciešama, lai pienācīgi izvērtētu visu informācijas apmaiņas gadījumu efektivitāti; attiecībā uz IAPP prasa, lai sniegtā informācija būtu sadalīta pa valstīm, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības noteikumus; aicina Komisiju turpināt pienācīgi uzraudzīt un izvērtēt informācijas apmaiņas efektivitāti un tāpēc prasa līdz 2023. gada janvārim veikt jaunu visaptverošu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka nodokļu administrācijām būtu pilnībā jāpieņem digitālā pārkārtošanās un jāatzīst tās potenciāls palielināt informācijas sadales efektivitāti un samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas un nevajadzīgu birokrātiju; uzsver, ka vienlaikus būtu atbilstoši jāpalielina nodokļu administrācijām paredzētie finanšu resursi, cilvēkresursi un IT resursi; |
| --- | --- |

45.

Saskaņotība ar citiem noteikumiem

| 46. | atzīst, ka DAC noteikumi lielā mērā ir saskaņoti ar ESAO KZS un ka tie būtiski pārklājas ar ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), taču vienlaikus arī ietver nozīmīgas atšķirības no tā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nožēlu par savstarpīguma trūkumu FATCA ietvaros; konstatē, ka ASV kļūst par aizvien būtiskāku finanšu noslēpuma veicinātāju attiecībā uz citu valstu pilsoņiem; konstatē arī šādas divas svarīgākās nepilnības: informācijas apmaiņa notiek tikai par ASV aktīviem, bet ne par faktiskajām īpašumtiesībām; aicina Komisiju un dalībvalstis ESAO ietvaros sākt jaunas sarunas ar ASV, lai panāktu pilnīgu savstarpīgumu kopīgi noteiktā un pastiprinātā KZS satvarā; uzsver, ka tas ļautu panākt būtisku progresu, samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas finanšu iestādēm un būtiski mazināt birokrātijas slogu; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt sarunas par ANO nodokļu konvenciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž nožēlu par joprojām pastāvošo FATCA blakusietekmi uz tā sauktajiem nejaušajiem amerikāņiem; pauž nožēlu arī par to, ka līdz šim Eiropas līmenī nav rasts ilgstošs risinājums; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konstatē iespējamās pretrunas starp DAC satvaru un Regulām (ES) 2016/679 (39) un (ES) 2018/1725 (40); uzsver, ka DAC noteikumos paredzētās datu apstrādes vienīgais mērķis ir dalībvalstīs kalpot vispārējām sabiedrības interesēm nodokļu jomā, proti, ierobežot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, aizsargāt nodokļu ieņēmumus un veicināt taisnīgu nodokļu uzlikšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atbalsta Padomes aicinājumu Komisijai analizēt to, cik lielā mērā būtu iespējams vēl vairāk saskaņot to instrumentu darbības jomu, kuri nodokļu iestādēm pieejami atbilstoši Padomes Direktīvai 2011/16/ES, ar konkrētiem Padomes Regulas (ES) Nr. 904/2010 (41) noteikumiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē nolīgumus, līdzīgus Direktīvai 2014/107/ES, par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu ar trešām valstīm, tādām kā Andora, Lihtenšteina, Monako, Sanmarīno un Šveice; prasa izvērtēt šādu nolīgumu īstenošanu un tāpēc prasa veikt izvērtēšanu, ņemot vērā pašreizējo KZS nolīgumu; prasa arī noslēgt līdzīgus nolīgumus attiecībā uz DAC3, DAC5, DAC6 un DAC7; |
| --- | --- |

51.

Secinājumi

| 52. | mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar DAC satvara visaptverošu pārskatīšanu, kas balstītos uz Parlamenta priekšlikumiem un plašu sabiedrisko apspriešanu; neatlaidīgi aicina Komisiju un Padomi par šo jautājumu veikt viedokļu apmaiņu ar Parlamentu; pauž nožēlu par to, ka Padome vairākkārt ir pieņēmusi lēmumus, kas vājina Komisijas priekšlikumus pastiprināt DAC satvaru; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž dziļu nožēlu par to, ka gandrīz visas dalībvalstis, izņemot Somiju un Zviedriju, ir atteikušās piešķirt Parlamentam piekļuvi attiecīgajiem datiem, kas tam nepieciešami, lai izvērtētu DAC noteikumu īstenošanu; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija nepiešķīra Parlamentam piekļuvi attiecīgajiem tās rīcībā esošajiem datiem; uzskata, ka tādējādi faktiski tiek kavēta LES 14. pantā un 17. panta 8. punktā noteiktās Parlamenta funkcijas — īstenot politisko kontroli attiecībā uz Komisiju — pildīšana; atzīmē, ka tāpēc šajā īstenošanas ziņojumā ir būtiskas nepilnības; aicina dalībvalstis un Komisiju izbeigt atteikšanos nodrošināt piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem saskaņā ar tieši piemērojamo Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un prasa tai ievērot pilnīgas savstarpējas sadarbības principu, kas noteikts LES 13. panta 2. punktā; prasa Parlamentam izmantot visus tā rīcībā esošos juridiskos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka tas saņem visus dokumentus, kas nepieciešami DAC īstenošanas pilnīgai izvērtēšanai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | apzinās — tā kā DAC attiecas uz nodokļu jautājumiem, tā ir Eiropas integrācijas starpvaldību dimensija; tomēr atgādina, ka nodokļu politika ir svarīga ES stratēģisko mērķu īstenošanai, it īpaši attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, cīņu pret terorisma finansēšanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas u. c.; pauž nožēlu par Padomes nostāju attiecībā uz secīgajām DAC pārskatīšanām, kuras pamatā ir Komisijas priekšlikumu atkārtota vājināšana un Parlamenta nostāju ignorēšana; aicina Padomi pārskatīt savu attieksmi pret Parlamentu nodokļu jautājumos un konkrēti — DAC pārskatīšanas jomā; mudina Padomi piešķirt piekļuvi attiecīgajai informācijai par DAC īstenošanu, lai nodrošinātu to, ka Parlaments var veikt pienācīgu demokrātisko kontroli; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apzinās, ka DAC ir divējāda ietekme: krāpšanas atklāšana, veicot informācijas apmaiņu, un atturēšana no tās, palielinot krāpnieku identificēšanas iespējas un vienlaikus neļaujot tiem palikt nesodītiem; atzīst, ka šādu atturošu ietekmi ir grūtāk skaitliski izmērīt, tomēr aicina Komisiju šo DAC aspektu apsvērt arī turpmākajās izvērtēšanās; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 25. lpp.

(3)  OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.

(4)  OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp.

(5)  OV L 146, 3.6.2016., 8. lpp.

(6)  OV L 342, 16.12.2016., 1. lpp.

(7)  OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0072.

(9)  OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.

(10)  Eiropas Parlamenta Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta Ietekmes novērtēšanas un Eiropas pievienotās vērtības direktorāta Ex post novērtēšanas nodaļas pētījums Implementation of the EU requirements for tax information exchange, 2021. gada 4. februāris.

(11)  OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.

(12)  Dover et al, “Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union” (Uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences nodrošināšana Eiropas Savienībā), Part I: Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning, Eiropas Parlaments, Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts, Eiropas pievienotās vērtības nodaļa, 2015. gada septembris.

(13)  Eiropas Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts, dokumenti par nodokļu uzlikšanu, darba dokuments Nr. 76 “Estimating International Tax Evasion by Individuals” (Aplēses par indivīdu starptautiskā mērogā veikto izvairīšanos no nodokļu maksāšanas), 2019. gada septembris, https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2019-10/2019-taxation-papers-76.pdf.

(14)  Ecorys, galīgais ziņojums “Monitoring the amount of wealth hidden by individuals in international financial centres and impact of recent internationally agreed standards on tax transparency on the fight against tax evasion” (Starptautiskos finanšu centros indivīdu slēptās bagātības apjoma uzraudzīšana un to standartu ietekme, kuri nesen tika pieņemti starptautiskā līmenī attiecībā uz nodokļu pārredzamību izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanas jomā).

(15)  Stāvoklis 2020. gada 25. novembrī. Sk. Eiropas Komisijas mājaslapu Anti-money laundering Directive IV (AMLD IV) – transposition status at (Ceturtā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu: stāvoklis transponēšanas jomā), https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-4-transposition-status_en

(16)  Stāvoklis 2020. gada 22. decembrī: Čehija, Dānija, Igaunija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Rumānija un Slovākija (sk. Eiropas Komisijas tīmekļa vietni https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_lv. 2021. gada februārī tika sāktas vēl trīs pārkāpuma procedūras — pret Portugāli, Rumāniju un Vāciju (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/inf_21_441).

(17)  Stāvoklis 2020. gada 25. novembrī. Sk. Eiropas Komisijas mājaslapu Anti-money laundering Directive V (AMLD V) – transposition status at (Piektā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD V): stāvoklis transponēšanas jomā), https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-5-transposition-status_en.

(18)  Stāvoklis 2020. gada 22. decembrī: Austrija, Beļģija, Čehija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija un Ungārija. Eiropas Komisijas mājaslapu: https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_lv.

(19)  Beļģija, Kipra, Grieķija, Īrija, Itālija, Spānija, Austrija, Čehija, Dānija, Latvija, Lietuva, Malta, Slovākija, Slovēnija, Somija, Zviedrija, Portugāle un Ungārija.

(20)  Finanšu darījumu darba grupa, 4. kārtas izvērtējums, 2020. gada novembris: Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Grieķija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija un Zviedrija.

(21)  Pasaules forums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu vajadzībām.

(22)  https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/175eeff4-en.pdf?expires=1614245801&id=id&accname=ocid194994&checksum=C36736F5E5628939095D507381D7D7C5.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf

(24)  https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-malta-2020-second-round_d92a4f90-en.

(25)  Igaunija, Austrija, Ungārija, Beļģija, Luksemburga, Bulgārija, Horvātija, Nīderlande, Kipra, Polija, Čehija, Portugāle, Dānija, Rumānija, Slovākija, Grieķija, Vācija, Malta un Spānija. Avots: 25.–34. zemsvītras piezīme: https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-peer-reviews_2219469x?_ga=2.61374444.131706240.1621422687-1265388792.1602508229.

(26)  Horvātija, Kipra, Grieķija, Slovākija, Spānija un Malta.

(27)  Ungārija, Malta, Nīderlande, Dānija un Slovākija.

(28)  Austrija, Ungārija, Beļģija, Latvija, Čehija, Portugāle un Slovākija.

(29)  Ungārija, Beļģija un Luksemburga.

(30)  Austrija, Latvija, Kipra, Čehija un Portugāle.

(31)  Beļģija, Latvija un Ungārija.

(32)  Ungārija, Latvija un Čehija.

(33)  Itālija, Malta, Francija, Luksemburga, Bulgārija, Portugāle, Rumānija, Grieķija un Vācija.

(34)  Igaunija, Itālija, Somija, Lietuva, Francija, Slovēnija, Zviedrija un Īrija.

(35)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf.

(36)  Komisijas 2015. gada 15. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2378, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012 (OV L 332, 18.12.2015., 19. lpp.).

(37)  https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=57680.

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

(41)  Padomes 2010. gada 7. oktobra Regula (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.).

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/133 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/133

---

P9_TA(2021)0393

Stāvoklis Afganistānā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2021/2877(RSP))

(2022/C 117/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības Padomes rezolūcijas Nr. 1368 (2001. gads), Nr. 1373 (2001. gads), Nr. 2210 (2015. gads), Nr. 2344 (2017. gads), Nr. 2513 (2020. gads) un Nr. 2593 (2021. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības Padomes rezolūcijas Nr. 1368 (2001. gads), Nr. 1373 (2001. gads), Nr. 2210 (2015. gads), Nr. 2344 (2017. gads), Nr. 2513 (2020. gads) un Nr. 2593 (2021. gads),

| — | ņemot vērā 2016. gada 2. oktobra ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 2. oktobra ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos,

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. februāra Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. februāra Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu” (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu” (JOIN(2017)0031),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2021. gada 17. augusta deklarāciju par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2021. gada 17. augusta deklarāciju par Afganistānu,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2021. gada 24. augustā teikto uzrunu ANO Cilvēktiesību padomes ārkārtas sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2021. gada 24. augustā teikto uzrunu ANO Cilvēktiesību padomes ārkārtas sesijā,

| — | ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2021. gada 24. augusta paziņojumu par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2021. gada 24. augusta paziņojumu par Afganistānu,

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2021. gada 31. augusta paziņojumu par stāvokli Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2021. gada 31. augusta paziņojumu par stāvokli Afganistānā,

| — | ņemot vērā ES, NATO un G7 kopīgās sanāksmes par Afganistānu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, NATO un G7 kopīgās sanāksmes par Afganistānu rezultātus,

| — | ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi,

| — | ņemot vērā ANO starptautisko līdzekļu devēju konferenci par Afganistānu, kas notika Ženēvā 2021. gada 13. un 14. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO starptautisko līdzekļu devēju konferenci par Afganistānu, kas notika Ženēvā 2021. gada 13. un 14. septembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) Josep Borrell2021. gada 3. septembra paziņojumu preses konferencē pēc ārlietu ministru neoficiālās sanāksmes (Gimnihas sanāksmes), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) Josep Borrell2021. gada 3. septembra paziņojumu preses konferencē pēc ārlietu ministru neoficiālās sanāksmes (Gimnihas sanāksmes),

| — | ņemot vērā to, ka 2021. gada 30. augustā tika pabeigta ASV bruņoto spēku izvešana no Afganistānas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2021. gada 30. augustā tika pabeigta ASV bruņoto spēku izvešana no Afganistānas,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, par bērniem un bruņotu konfliktu un par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, par bērniem un bruņotu konfliktu un par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un ANO Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un ANO Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā talibu režīma valdīšanas laikā 20. gadsimta 90. gados Afganistāna bija nozīmīgākā patvēruma vieta un operatīvais štābs starptautiskām teroristu organizācijām, jo īpaši tīklam “Al Qaeda”, kas ir atbildīgs par daudziem barbariskiem pret civiliedzīvotājiem vērstiem teroristu uzbrukumiem Āzijā, Āfrikā, Austrālijā, Eiropā un Amerikā un par asiņaināko teroristu uzbrukumu cilvēces vēsturē — 2001. gada 11. septembra teroraktu Amerikas Savienotajās Valstīs, kurā bojā gāja gandrīz 3 000 cilvēku no vairāk nekā 90 valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā talibu režīma valdīšanas laikā 20. gadsimta 90. gados Afganistāna bija nozīmīgākā patvēruma vieta un operatīvais štābs starptautiskām teroristu organizācijām, jo īpaši tīklam “Al Qaeda”, kas ir atbildīgs par daudziem barbariskiem pret civiliedzīvotājiem vērstiem teroristu uzbrukumiem Āzijā, Āfrikā, Austrālijā, Eiropā un Amerikā un par asiņaināko teroristu uzbrukumu cilvēces vēsturē — 2001. gada 11. septembra teroraktu Amerikas Savienotajās Valstīs, kurā bojā gāja gandrīz 3 000 cilvēku no vairāk nekā 90 valstīm;

| B. | tā kā sakarā ar barbarisko uzbrukumu Amerikas Savienotajām Valstīm pirms 20 gadiem tika pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1368 un 2001. gadā sākās ASV vadītā intervence Afganistānā, kuras rezultātā tika gāzts talibu režīms un sagrauta tīkla “Al Qaeda” un citu globālo džihādistu organizāciju struktūra, un novājināta to ietekme, bet tagad šis panāktais progress ir ļoti apdraudēts; |
| --- | --- |

B.

tā kā sakarā ar barbarisko uzbrukumu Amerikas Savienotajām Valstīm pirms 20 gadiem tika pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija Nr. 1368 un 2001. gadā sākās ASV vadītā intervence Afganistānā, kuras rezultātā tika gāzts talibu režīms un sagrauta tīkla “Al Qaeda” un citu globālo džihādistu organizāciju struktūra, un novājināta to ietekme, bet tagad šis panāktais progress ir ļoti apdraudēts;

| C. | tā kā pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem NATO atsaucās uz sava dibināšanas līguma 5. pantu, — tā ir vienīgā reize, kad NATO jebkad ir iedarbinājusi savu kolektīvo aizsardzību, vairāk nekā 40 valstīm piedaloties valsts drošības stiprināšanā un desmitiem citu valstu un organizāciju, tostarp Eiropas Savienībai, iesaistoties valsts stabilizēšanā saskaņā ar vēlāk pieņemtajām ANO rezolūcijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem NATO atsaucās uz sava dibināšanas līguma 5. pantu, — tā ir vienīgā reize, kad NATO jebkad ir iedarbinājusi savu kolektīvo aizsardzību, vairāk nekā 40 valstīm piedaloties valsts drošības stiprināšanā un desmitiem citu valstu un organizāciju, tostarp Eiropas Savienībai, iesaistoties valsts stabilizēšanā saskaņā ar vēlāk pieņemtajām ANO rezolūcijām;

| D. | tā kā NATO un sabiedroto valstu klātbūtne Afganistānā iz pastāvējusi kopš talibu režīma krišanas 2001. gadā; tā kā 2021. gada aprīlī — pēc trīs gadus ilgušām sarunām ar talibiem — ASV paziņoja par karaspēka izvešanu, kas tiks pabeigta līdz 2021. gada 11. septembrim; tā kā NATO un sabiedroto karaspēka izvešana tika pabeigta 2021. gada augustā; |
| --- | --- |

D.

tā kā NATO un sabiedroto valstu klātbūtne Afganistānā iz pastāvējusi kopš talibu režīma krišanas 2001. gadā; tā kā 2021. gada aprīlī — pēc trīs gadus ilgušām sarunām ar talibiem — ASV paziņoja par karaspēka izvešanu, kas tiks pabeigta līdz 2021. gada 11. septembrim; tā kā NATO un sabiedroto karaspēka izvešana tika pabeigta 2021. gada augustā;

| E. | tā kā pēc tam talibi strauji ienāca valdības kontrolētajā teritorijā; tā kā Afganistānas armija un drošības spēki nespēja nodrošināt efektīvu aizsardzību un prezidents Ashraf Ghani aizbēga no valsts; tā kā talibi pilnībā pārņēma valsti savā kontrolē un atjaunoja Afganistānas Islāma Emirātu; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc tam talibi strauji ienāca valdības kontrolētajā teritorijā; tā kā Afganistānas armija un drošības spēki nespēja nodrošināt efektīvu aizsardzību un prezidents Ashraf Ghani aizbēga no valsts; tā kā talibi pilnībā pārņēma valsti savā kontrolē un atjaunoja Afganistānas Islāma Emirātu;

| F. | tā kā 2021. gada augustā notika ASV vadīta evakuācija, izvedot vairāk nekā 110 000 cilvēku no Afganistānas, bez koordinācijas no starptautiskās sabiedrības puses; tā kā 2021. gada augustā divu nedēļu laikā Amerikas Savienotajām Valstīm un starptautiskajai sabiedrībai izdevās pa gaisa ceļiem nogādāt drošībā vairāk nekā 120 000 Afganistānas pilsoņu, kuriem draudēja briesmas, vietējos darbiniekus, kas strādāja diplomātiskajās misijās, un militāro kontingentu personālu, kas tur uzturējās, un ārvalstu pilsoņus; tā kā tiek lēsts, ka no150 līdz 170 tūkstošiem Afganistānas pilsoņu, kuri pēdējo divdesmit gadu laikā ir sadarbojušies ar starptautisko sabiedrību, tika atstāti un joprojām atrodas valstī un viņu dzīvība ir apdraudēta; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada augustā notika ASV vadīta evakuācija, izvedot vairāk nekā 110 000 cilvēku no Afganistānas, bez koordinācijas no starptautiskās sabiedrības puses; tā kā 2021. gada augustā divu nedēļu laikā Amerikas Savienotajām Valstīm un starptautiskajai sabiedrībai izdevās pa gaisa ceļiem nogādāt drošībā vairāk nekā 120 000 Afganistānas pilsoņu, kuriem draudēja briesmas, vietējos darbiniekus, kas strādāja diplomātiskajās misijās, un militāro kontingentu personālu, kas tur uzturējās, un ārvalstu pilsoņus; tā kā tiek lēsts, ka no150 līdz 170 tūkstošiem Afganistānas pilsoņu, kuri pēdējo divdesmit gadu laikā ir sadarbojušies ar starptautisko sabiedrību, tika atstāti un joprojām atrodas valstī un viņu dzīvība ir apdraudēta;

| G. | tā kā talibi 2021. gada 7. septembrī paziņoja par pagaidu valdības izveidi, kuru vada “Taliban Vadības padomes” vadītājs Muhammad Hassan Akhund un kuras sastāvā nav iekļauta neviena sieviete, ne arī cilvēki, kas nepieder pie talibu vidū pazīstamām personībam; tā kā talibu pagaidu valdības sastāvā ir personas, kas ir atbildīgas par terora aktiem, to vidū bijušie ieslodzītie, personas, kurām piemēro ANO sankcijas, un persona, kuras vārds ir FIB meklētāko teroristu sarakstā; tā kā daudzi no talibu pagaidu valdības locekļiem ir tādas pases turētāji, ko izsniegusi Pakistāna; tā kā šī valsts īsteno smagu diskrimināciju attiecībā pret valsts etniskajām un reliģiskajām minoritātēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā talibi 2021. gada 7. septembrī paziņoja par pagaidu valdības izveidi, kuru vada “Taliban Vadības padomes” vadītājs Muhammad Hassan Akhund un kuras sastāvā nav iekļauta neviena sieviete, ne arī cilvēki, kas nepieder pie talibu vidū pazīstamām personībam; tā kā talibu pagaidu valdības sastāvā ir personas, kas ir atbildīgas par terora aktiem, to vidū bijušie ieslodzītie, personas, kurām piemēro ANO sankcijas, un persona, kuras vārds ir FIB meklētāko teroristu sarakstā; tā kā daudzi no talibu pagaidu valdības locekļiem ir tādas pases turētāji, ko izsniegusi Pakistāna; tā kā šī valsts īsteno smagu diskrimināciju attiecībā pret valsts etniskajām un reliģiskajām minoritātēm;

| H. | tā kā talibu pagaidu valdības veidošanā tika lauzti talibu dotie solījumi par iekļaujošu valdību; tā kā tika likvidēta Sieviešu lietu ministrija; tā kā talibi neparedz pastāvīgu sieviešu līdzdalību vadošās lomās Afganistānā, vajā sievietes līderes, amatpersonas un aktīvistes un pielieto letālu spēku, lai izkliedētu sieviešu tiesības aizstāvošus protestus; tā kā ir pamats baidīties, ka tiks atcelts Likums par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, kas paredz kriminālsodus par bērnu laulībām un piespiedu laulībām, vardarbību ģimenē un daudziem citiem pārkāpumiem pret sievietēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā talibu pagaidu valdības veidošanā tika lauzti talibu dotie solījumi par iekļaujošu valdību; tā kā tika likvidēta Sieviešu lietu ministrija; tā kā talibi neparedz pastāvīgu sieviešu līdzdalību vadošās lomās Afganistānā, vajā sievietes līderes, amatpersonas un aktīvistes un pielieto letālu spēku, lai izkliedētu sieviešu tiesības aizstāvošus protestus; tā kā ir pamats baidīties, ka tiks atcelts Likums par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, kas paredz kriminālsodus par bērnu laulībām un piespiedu laulībām, vardarbību ģimenē un daudziem citiem pārkāpumiem pret sievietēm;

| I. | tā kā talibu pagaidu valdība ir visā valstī aizliegusi protestus un ir sākusi represijas pret brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp žurnālistu aizturēšanu un uzbrukumus viņiem, un jaunu ierobežojumu noteikšanu plašsaziņas līdzekļu darbam; tā kā talibi ar propagandas palīdzību izplata naidu pret Rietumiem un ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā talibu pagaidu valdība ir visā valstī aizliegusi protestus un ir sākusi represijas pret brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp žurnālistu aizturēšanu un uzbrukumus viņiem, un jaunu ierobežojumu noteikšanu plašsaziņas līdzekļu darbam; tā kā talibi ar propagandas palīdzību izplata naidu pret Rietumiem un ES;

| J. | tā kā situācija cilvēktiesību jomā strauji pasliktinās; tā kā neaizsargātu un apdraudētu personu saraksts aptver lielāko daļu iedzīvotāju, to vidū sievietes, meitenes, LGBTI+ kopienu, etniskās un reliģiskās minoritātes, jo īpaši hazarejus, kuri ir šiīti, pilsoniskās sabiedrības locekļus, akadēmisko aprindu pārstāvjus, žurnālistus, juristus, tiesnešus, māksliniekus un Afganistānas iepriekšējās valdības politiķus un ierēdņus; tā kā vēsturiski bruņotu konfliktu laikā sievietes ir cietušas no dzimumbalstītas vardarbības un seksuālas vardarbības, ko izmanto kā kara ieroci; |
| --- | --- |

J.

tā kā situācija cilvēktiesību jomā strauji pasliktinās; tā kā neaizsargātu un apdraudētu personu saraksts aptver lielāko daļu iedzīvotāju, to vidū sievietes, meitenes, LGBTI+ kopienu, etniskās un reliģiskās minoritātes, jo īpaši hazarejus, kuri ir šiīti, pilsoniskās sabiedrības locekļus, akadēmisko aprindu pārstāvjus, žurnālistus, juristus, tiesnešus, māksliniekus un Afganistānas iepriekšējās valdības politiķus un ierēdņus; tā kā vēsturiski bruņotu konfliktu laikā sievietes ir cietušas no dzimumbalstītas vardarbības un seksuālas vardarbības, ko izmanto kā kara ieroci;

| K. | tā kā tiek ziņots, ka talibi ar vajāšanu, vardarbību un atriebības slepkavībām vēršas pret cilvēkiem; tā kā lielākajai daļai sieviešu ir liegta iespēja atgriezties darbā, augstskolās un skolās; tā kā valstī ir izcēlušies protesti, jo īpaši pret tikai vīriešu veidoto valdību un tās plāniem ierobežot sieviešu tiesības un izslēgt viņas no sabiedriskās dzīves, arī sporta aktivitātēm; tā kā talibi ir vardarbīgi apspieduši demonstrācijas un vietējo pretošanos, jo īpaši Pandžšīras ielejā; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek ziņots, ka talibi ar vajāšanu, vardarbību un atriebības slepkavībām vēršas pret cilvēkiem; tā kā lielākajai daļai sieviešu ir liegta iespēja atgriezties darbā, augstskolās un skolās; tā kā valstī ir izcēlušies protesti, jo īpaši pret tikai vīriešu veidoto valdību un tās plāniem ierobežot sieviešu tiesības un izslēgt viņas no sabiedriskās dzīves, arī sporta aktivitātēm; tā kā talibi ir vardarbīgi apspieduši demonstrācijas un vietējo pretošanos, jo īpaši Pandžšīras ielejā;

| L. | tā kā valstī izvēršas humanitārā katastrofa; tā kā būtiski trūkst pārtikas, ūdens un zāļu; tā kā humānā palīdzība ir vajadzīga 18,4 miljoniem Afganistānas iedzīvotāju, to skaitā 14 miljoniem cilvēku, kuriem jau nepietika pārtikas; tā kā Komisija ir paziņojusi par humānās palīdzības palielināšanu līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR — tiem, kas atrodas valstī, un tiem, kas no tās bēg; |
| --- | --- |

L.

tā kā valstī izvēršas humanitārā katastrofa; tā kā būtiski trūkst pārtikas, ūdens un zāļu; tā kā humānā palīdzība ir vajadzīga 18,4 miljoniem Afganistānas iedzīvotāju, to skaitā 14 miljoniem cilvēku, kuriem jau nepietika pārtikas; tā kā Komisija ir paziņojusi par humānās palīdzības palielināšanu līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR — tiem, kas atrodas valstī, un tiem, kas no tās bēg;

| M. | tā kā krīze Afganistānā vispirms un galvenokārt ir traģēdija Afganistānas tautai, bet tā apdraud arī pašas ES drošību; tā kā ES būtu jāizdara nepieciešamie secinājumi no šīs kolektīvās neveiksmes un jāsagatavojas tās sekām mūsu drošībai, tostarp iespējamam terorisma draudu pieaugumam; tā kā talibu varas pārņemšanas rezultātā džihādisti visā pasaulē sajūtas iedrošināti; |
| --- | --- |

M.

tā kā krīze Afganistānā vispirms un galvenokārt ir traģēdija Afganistānas tautai, bet tā apdraud arī pašas ES drošību; tā kā ES būtu jāizdara nepieciešamie secinājumi no šīs kolektīvās neveiksmes un jāsagatavojas tās sekām mūsu drošībai, tostarp iespējamam terorisma draudu pieaugumam; tā kā talibu varas pārņemšanas rezultātā džihādisti visā pasaulē sajūtas iedrošināti;

| N. | tā kā jau gadiem ilgi Afganistānas iedzīvotāji bēg no savas valsts un meklē patvērumu vispirms jau kaimiņvalstīs, bet arī Eiropā; tā kā varētu pieaugt to migrantu skaits, kuri no Afganistānas dodas uz Eiropu; |
| --- | --- |

N.

tā kā jau gadiem ilgi Afganistānas iedzīvotāji bēg no savas valsts un meklē patvērumu vispirms jau kaimiņvalstīs, bet arī Eiropā; tā kā varētu pieaugt to migrantu skaits, kuri no Afganistānas dodas uz Eiropu;

| O. | tā kā Komisija nav nedz koordinējusi evakuācijas pasākumus, kas aptvertu Eiropas pilsoņus un Afganistānas pilsoņus, kuri strādā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu labā, nedz arī spējusi izveidot patiesus Eiropas aviopārvadājumus; tā kā ES pilsoņu un briesmām pakļauto Afganistānas iedzīvotāju, kuri vēlas aizbēgt, evakuācija vēl nav beigusies un tai ir vajadzīga vienotība ES un tās dalībvalstu starpā, tostarp sakaru kanāls ar talibiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija nav nedz koordinējusi evakuācijas pasākumus, kas aptvertu Eiropas pilsoņus un Afganistānas pilsoņus, kuri strādā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu labā, nedz arī spējusi izveidot patiesus Eiropas aviopārvadājumus; tā kā ES pilsoņu un briesmām pakļauto Afganistānas iedzīvotāju, kuri vēlas aizbēgt, evakuācija vēl nav beigusies un tai ir vajadzīga vienotība ES un tās dalībvalstu starpā, tostarp sakaru kanāls ar talibiem;

| P. | tā kā saziņa ar talibiem nekādā gadījumā nedrīkstētu novest pie tā, ka tiktu atceltas pret talibu grupējuma locekļiem spēkā esošās sankcijas; |
| --- | --- |

P.

tā kā saziņa ar talibiem nekādā gadījumā nedrīkstētu novest pie tā, ka tiktu atceltas pret talibu grupējuma locekļiem spēkā esošās sankcijas;

| Q. | tā kā Kabulas lidosta pa daļai atkal darbojas, bet Afganistānas sauszemes robežas tiek stingri apsargātas, ar talibu uzraudzītiem kontrolpunktiem; tā kā valstī ir palikuši miljoniem Afganistānas iedzīvotāju, kuriem nav iespējams doties projām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Kabulas lidosta pa daļai atkal darbojas, bet Afganistānas sauszemes robežas tiek stingri apsargātas, ar talibu uzraudzītiem kontrolpunktiem; tā kā valstī ir palikuši miljoniem Afganistānas iedzīvotāju, kuriem nav iespējams doties projām;

| R. | tā kā šī valsts joprojām ir ārkārtīgi nedroša; tā kā organizācijas “Islāma valsts” reģionālais grupējums “ISIS-K” paziņoja, ka tas ir atbildīgs par 2021. gada 26. augustā notikušajiem sprādzieniem lidostā, kuros gāja bojā aptuveni 170 cilvēku; |
| --- | --- |

R.

tā kā šī valsts joprojām ir ārkārtīgi nedroša; tā kā organizācijas “Islāma valsts” reģionālais grupējums “ISIS-K” paziņoja, ka tas ir atbildīgs par 2021. gada 26. augustā notikušajiem sprādzieniem lidostā, kuros gāja bojā aptuveni 170 cilvēku;

| S. | tā kā talibi saskaras ar iekšēju šķelšanos un opozīciju no citu ekstrēmistisko un radikālo grupējumu puses, kuri atrodas Afganistānā; tā kā režīmam tagad ir arī piekļuve militārajam aprīkojumam, ko pametuši Afganistānas un sabiedroto spēki; tā kā šie ieroči varētu viegli nokļūt citu starptautiski atzītu teroristu grupējumu — piemēram, “Islāma valsts”, Al Qaeda un ar tiem saistītu grupējumu — rokās; |
| --- | --- |

S.

tā kā talibi saskaras ar iekšēju šķelšanos un opozīciju no citu ekstrēmistisko un radikālo grupējumu puses, kuri atrodas Afganistānā; tā kā režīmam tagad ir arī piekļuve militārajam aprīkojumam, ko pametuši Afganistānas un sabiedroto spēki; tā kā šie ieroči varētu viegli nokļūt citu starptautiski atzītu teroristu grupējumu — piemēram, “Islāma valsts”, Al Qaeda un ar tiem saistītu grupējumu — rokās;

| T. | tā kā Afganistāna ir viena no valstīm, kas ir visvairāk atkarīga no palīdzības, proti, aptuveni vairāk nekā 18 miljoniem cilvēku (jeb pusei šīs valsts iedzīvotāju) palīdzība ir vajadzīga visu laiku, bet vienai trešdaļai iedzīvotāju reizēm trūkst pārtikas; tā kā tikai 2021. gadā vien valsts iekšienē ir tikuši pārvietoti aptuveni 600 000 Afganistānas iedzīvotāju, no kuriem 80 % ir sievietes un bērni; tā kā kopsummā tiek lēsts, ka Afganistānā iekšzemē ir tikuši pārvietoti 5 miljoni Afganistānas iedzīvotāju un saskaņā ar aplēsēm kaimiņvalstīs jau dzīvo 2,2 miljoni Afganistānas bēgļu; tā kā humānās palīdzības izsniegšanu būtiski kavē talibu kontrole; |
| --- | --- |

T.

tā kā Afganistāna ir viena no valstīm, kas ir visvairāk atkarīga no palīdzības, proti, aptuveni vairāk nekā 18 miljoniem cilvēku (jeb pusei šīs valsts iedzīvotāju) palīdzība ir vajadzīga visu laiku, bet vienai trešdaļai iedzīvotāju reizēm trūkst pārtikas; tā kā tikai 2021. gadā vien valsts iekšienē ir tikuši pārvietoti aptuveni 600 000 Afganistānas iedzīvotāju, no kuriem 80 % ir sievietes un bērni; tā kā kopsummā tiek lēsts, ka Afganistānā iekšzemē ir tikuši pārvietoti 5 miljoni Afganistānas iedzīvotāju un saskaņā ar aplēsēm kaimiņvalstīs jau dzīvo 2,2 miljoni Afganistānas bēgļu; tā kā humānās palīdzības izsniegšanu būtiski kavē talibu kontrole;

| U. | tā kā 2021. gadā no Irānas un Pakistānas jau ir atgriezušies 760 000 Afganistānas iedzīvotāju, kas ir apgrūtinājis pastāvošo pakalpojumu sniegšanas kapacitāti un radījis bažas par viņu reintegrāciju un dzīves apstākļiem; tā kā Komisija ir paziņojusi par humānās palīdzības palielināšanu līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR — tiem, kas atrodas valstī, un tiem, kas no tās bēg; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2021. gadā no Irānas un Pakistānas jau ir atgriezušies 760 000 Afganistānas iedzīvotāju, kas ir apgrūtinājis pastāvošo pakalpojumu sniegšanas kapacitāti un radījis bažas par viņu reintegrāciju un dzīves apstākļiem; tā kā Komisija ir paziņojusi par humānās palīdzības palielināšanu līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR — tiem, kas atrodas valstī, un tiem, kas no tās bēg;

| V. | tā kā Afganistānā kopš 2001. gada ir panākts ievērojams progress sieviešu un meiteņu tiesību jomā, cita starpā attiecībā uz piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei un līdzdalību pilsoniskajā un politiskajā dzīvē; tā kā šie uzlabojumi neapšaubāmi ir visveiksmīgākie sasniegumi valsts nesenajā attīstībā; tā kā tagad, talibiem pārņemot Afganistānu, šis daļējais progress ir nopietni apdraudēts; |
| --- | --- |

V.

tā kā Afganistānā kopš 2001. gada ir panākts ievērojams progress sieviešu un meiteņu tiesību jomā, cita starpā attiecībā uz piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei un līdzdalību pilsoniskajā un politiskajā dzīvē; tā kā šie uzlabojumi neapšaubāmi ir visveiksmīgākie sasniegumi valsts nesenajā attīstībā; tā kā tagad, talibiem pārņemot Afganistānu, šis daļējais progress ir nopietni apdraudēts;

| W. | tā kā talibi cenšas panākt starptautisku atzīšanu, leģitimitāti un atbalstu un tāpēc ir publiski paziņojuši, ka atļaus brīvību sievietēm tiktāl, ciktāl to pieļauj islāma likumi, taču pieaug ziņojumi par ierobežojumiem, kas tiek ieviesti viscaur Afganistānā, un par uzbrukumiem sievietēm, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, mediju darbiniekiem un ierēdņiem; tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka talibi izseko tos, kas strādāja iepriekšējās iekārtas labā, un pēc tam atriebjoties šos cilvēkus nogalina; |
| --- | --- |

W.

tā kā talibi cenšas panākt starptautisku atzīšanu, leģitimitāti un atbalstu un tāpēc ir publiski paziņojuši, ka atļaus brīvību sievietēm tiktāl, ciktāl to pieļauj islāma likumi, taču pieaug ziņojumi par ierobežojumiem, kas tiek ieviesti viscaur Afganistānā, un par uzbrukumiem sievietēm, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, mediju darbiniekiem un ierēdņiem; tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka talibi izseko tos, kas strādāja iepriekšējās iekārtas labā, un pēc tam atriebjoties šos cilvēkus nogalina;

| X. | tā kā vairāk nekā 75 % Afganistānas valsts budžeta un vairāk nekā 95 % tās militārā budžeta finansēja starptautiskā sabiedrība; |
| --- | --- |

X.

tā kā vairāk nekā 75 % Afganistānas valsts budžeta un vairāk nekā 95 % tās militārā budžeta finansēja starptautiskā sabiedrība;

| Y. | tā kā nesenais Covid-19 pandēmijas uzliesmojums valstī, vakcīnu un medicīnisko materiālu trūkums, sausums un gaidāmā ziema ir apstākļi, kas, visticamāk, vēl vairāk saasinās pašreizējo sociālekonomisko un humanitāro krīzi; tā kā šajā loģistikas un drošības situācijā vēl papildu šķēršļus rada Covid-19 pandēmija, |
| --- | --- |

Y.

tā kā nesenais Covid-19 pandēmijas uzliesmojums valstī, vakcīnu un medicīnisko materiālu trūkums, sausums un gaidāmā ziema ir apstākļi, kas, visticamāk, vēl vairāk saasinās pašreizējo sociālekonomisko un humanitāro krīzi; tā kā šajā loģistikas un drošības situācijā vēl papildu šķēršļus rada Covid-19 pandēmija,

1.

pauž nožēlu par talibu īstenoto vardarbīgo Afganistānas pārņemšanu un atsakās atzīt to pašreizējo valdību; pauž nopietnas bažas par Afganistānas nākotni tagad, kad talibi ir pārņēmusi šo valsti un piemēro radikālus šariata likumus, atņemot Afganistānas tautai pamattiesības un brīvības, ko tā ir baudījusi pēdējo 20 gadu laikā; pauž visdziļāko līdzjūtību un atbalstu notiekošo pārkāpumu un terora aktu upuriem un viņu ģimenēm;

2.

izsaka visdziļāko līdzjūtību visu to kareivju un civiliedzīvotāju tuviniekiem un draugiem, kuri pēdējo 20 gadu laikā ir gājuši bojā Afganistānā;

3.

pauž dziļu un patiesu solidaritāti ar Afganistānas iedzīvotājiem, kas ir aizbēguši no valsts, un Afganistānas iedzīvotājiem, kas tajā paliek; atkārtoti uzsver, ka šī pirmām kārtam ir humanitāra un cilvēktiesību krīze un tajā prioritāte vienmēr jāpiešķir Afganistānas iedzīvotāju drošībai un tiesībām;

4.

pauž dziļas bažas par pieaugošo humanitāro, ekonomisko un migrācijas krīzi Afganistānā; uzskata, ka drošai, miermīlīgai un demokrātiskai Afganistānas nākotnei ir vajadzīgs iekļaujošs politisks noregulējums, kas panākts sarunu ceļā; atkārtoti uzsver savu pastāvīgo apņemšanos nodrošināt Afganistānas valstspiederīgo vadītu un Afganistānas valstspiederīgo īstenotu miera procesu un pēckonflikta atjaunošanu kā vienīgo uzticamo ceļu uz iekļaujošu ilgtermiņa mieru, drošību un attīstību;

5.

pauž nožēlu par to, ka politiskais process un militārā plānošana, kas noveda pie ASV karaspēka izvešanas no Afganistānas, tika īstenoti vienpusēji un bez pietiekamas koordinācijas ar NATO sabiedrotajiem; pauž nožēlu par to, ka glābšanas operācijas laikā Kabulā nenotika nekāda sadarbība vai koordinācija starp ES dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz saziņu ar ASV, kā rezultātā lielākā daļa vēstniecību tika negaidīti pārsteigtas, talibu spēkiem pārņemot varu Kabulā; uzskata, ka lielāka koordinācija būtu varējusi palīdzēt izvairīties no haosa un izmisuma un būtu radījusi efektīvākas procedūras, ar kurām nodrošināt, ka tie, kas bija tiesīgi uz glābšanu, pametot valsti, būtu varējuši nokļūt lidostā sakārtotākā un paredzamākā veidā;

6.

pauž nožēlu par saziņas trūkumu starp ASV un Eiropas valstīm un aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju kritiski izvērtēt procesu un līdz šā gada beigām iesniegt šo novērtējumu Eiropas Parlamentam;

7.

pauž pateicību par visu to dienestā esošo vīriešu un sieviešu, humanitārās palīdzības sniedzēju un attīstības jomas personāla, diplomātu un vietējo darbinieku drosmi, kuri strādāja Afganistānā un pa daļai joprojām turpina tur strādāt; uzteic ievērojamo uzupurēšanos, kas pēdējo divdesmit gadu laikā veltīta tam, lai Afganistāna kļūtu mierīgāka un drošāka;

8.

pauž dziļu vilšanos par to, cik strauji (tikai 10 dienu laikā no pirmās provinces galvaspilsētas ieņemšanas līdz talibu ieiešanai Kabulā) sabruka Afganistānas valsts struktūras, kuras nespēja vai nevēlējās turēties pretī talibu ofensīvai; pauž vilšanos par prezidenta Ashraf Ghani vadības neveiksmēm un viņa lēmumu bēgt no Afganistānas; pieprasa izmeklēt apgalvojumus par to, ka prezidents A. Ghani un citi politiskās elites dalībnieki varētu būt piesavinājušies līdzekļus no Afganistānas budžeta;

Aicinājums izbeigt vardarbību

Aicinājums izbeigt vardarbību

| 9. | ir satriekts par iespējamiem pārkāpumiem, tostarp par civiliedzīvotāju un Afganistānas nacionālo drošības spēku locekļu sodīšanu ar nāvi, nepilngadīgo kareivju vervēšana dienestam armijā un miermīlīgu protestu un pretēju viedokļu paušanas apspiešanu, cilvēktiesību iegrožošanu, jo īpaši mērķtiecīgi vēršoties pret sievietēm un meitenēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, LGBTI+, reliģiskajām un etniskajām minoritātēm, žurnālistiem, rakstniekiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un māksliniekiem; mudina talibus nekavējoties izbeigt šo praksi un jo īpaši aizsargāt Afganistānas sieviešu tiesības cita starpā uz izglītību, darbu, sportu, brīvu pārvietošanos, pulcēšanās un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

9.

ir satriekts par iespējamiem pārkāpumiem, tostarp par civiliedzīvotāju un Afganistānas nacionālo drošības spēku locekļu sodīšanu ar nāvi, nepilngadīgo kareivju vervēšana dienestam armijā un miermīlīgu protestu un pretēju viedokļu paušanas apspiešanu, cilvēktiesību iegrožošanu, jo īpaši mērķtiecīgi vēršoties pret sievietēm un meitenēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, LGBTI

| 10. | uzsver, ka ir nepieciešams dokumentēt, pārredzami un ātri izmeklēt ziņojumus par visiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem un aizskārumiem un saukt vainīgos pie atbildības; atbalsta ES globālā cilvēktiesību sankciju režīma (ES Magņitska akta) piemērošanu šajā saistībā; sagaida, ka dalībvalstis nodrošinās rezolūcijas pieņemšanu par to, lai gaidāmajā 48. kārtējā ANO Cilvēktiesību padomes sesijā prioritārā kārtā izveidotu faktu konstatēšanas misiju Afganistānā ar iedarbīgām pilnvarām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir nepieciešams dokumentēt, pārredzami un ātri izmeklēt ziņojumus par visiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem un aizskārumiem un saukt vainīgos pie atbildības; atbalsta ES globālā cilvēktiesību sankciju režīma (ES Magņitska akta) piemērošanu šajā saistībā; sagaida, ka dalībvalstis nodrošinās rezolūcijas pieņemšanu par to, lai gaidāmajā 48. kārtējā ANO Cilvēktiesību padomes sesijā prioritārā kārtā izveidotu faktu konstatēšanas misiju Afganistānā ar iedarbīgām pilnvarām;

| 11. | aicina EĀDD un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija par ANO misijas Afganistānā (UNAMA) atjaunošanu, kuras termiņš beidzas 2021. gada 17. septembrī; |
| --- | --- |

11.

aicina EĀDD un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pieņemta ANO Drošības padomes rezolūcija par ANO misijas Afganistānā (UNAMA

Uzlabot evakuācijas pasākumu koordināciju

Uzlabot evakuācijas pasākumu koordināciju

| 12. | aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties, lai palīdzētu turpināt ES pilsoņu un Afganistānas iedzīvotāju, kuriem draud briesmas, evakuāciju, jo īpaši izmantojot pieejamus drošus koridorus; atgādina, ka ES sagaida no talibiem, lai tie palīdzētu to izdarīt; šajā sakarībā atkārtoti uzsver nepieciešamību koncentrēt uzmanību uz tām sieviešu grupām, attiecībā uz kurām pastāv sevišķi apdraudējumi, tostarp visām sievietēm un meitenēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, LGBTI+, reliģiskām un etniskām minoritātēm, žurnālistiem, rakstniekiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, vietējiem darbiniekiem, māksliniekiem un citiem; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties, lai palīdzētu turpināt ES pilsoņu un Afganistānas iedzīvotāju, kuriem draud briesmas, evakuāciju, jo īpaši izmantojot pieejamus drošus koridorus; atgādina, ka ES sagaida no talibiem, lai tie palīdzētu to izdarīt; šajā sakarībā atkārtoti uzsver nepieciešamību koncentrēt uzmanību uz tām sieviešu grupām, attiecībā uz kurām pastāv sevišķi apdraudējumi, tostarp visām sievietēm un meitenēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, LGBTI

| 13. | aicina Komisiju un EĀDD, koordinējot to ar dalībvalstīm, izstrādāt un īstenot pastāvošās un turpmākās aizsardzības shēmas un noteikt paredzētos aizsardzības pasākumus, ņemot vērā nākotnē iespējamās ārkārtas situācijas, kurās šādi pasākumi būtu nepieciešami; uzskata, ka vietējo darbinieku kategorijā būtu jāiekļauj visi darbinieki, kuri ir strādājuši Eiropas Savienībai vai ES finansētiem projektiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un EĀDD, koordinējot to ar dalībvalstīm, izstrādāt un īstenot pastāvošās un turpmākās aizsardzības shēmas un noteikt paredzētos aizsardzības pasākumus, ņemot vērā nākotnē iespējamās ārkārtas situācijas, kurās šādi pasākumi būtu nepieciešami; uzskata, ka vietējo darbinieku kategorijā būtu jāiekļauj visi darbinieki, kuri ir strādājuši Eiropas Savienībai vai ES finansētiem projektiem;

Pastāvīgs atbalsts sievietēm un meitenēm Afganistānā

Pastāvīgs atbalsts sievietēm un meitenēm Afganistānā

| 14. | pauž solidaritāti ar sievietēm un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri visā Afganistānā protestē pret to, ka talibi ir pārņēmuši valsti, un kuri vēlas dzīvot brīvā, stabilā, miermīlīgā un daudzveidīgā sabiedrībā; |
| --- | --- |

14.

pauž solidaritāti ar sievietēm un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri visā Afganistānā protestē pret to, ka talibi ir pārņēmuši valsti, un kuri vēlas dzīvot brīvā, stabilā, miermīlīgā un daudzveidīgā sabiedrībā;

| 15. | pauž dziļu nožēlu par to, ka 20 gados gūtie panākumi sieviešu un meiteņu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā tagad ir nopietni apdraudēti; atkārtoti pauž nostāju, ka šie sasniegumi ir rūpīgi jāaizsargā un jāuzrauga; uzsver, ka tiesībām uz izglītību un nodarbinātību, brīvībai no dzimumbalstītas vardarbības, pamattiesību aizsardzībai, piekļuvei veselības aprūpei un pilnīgai līdzdalībai lēmumu pieņemšanā vietējā un valsts politiskajā, sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē ir jābūt starptautiskās sabiedrības galvenajām prasībām dialogā ar talibiem; |
| --- | --- |

15.

pauž dziļu nožēlu par to, ka 20 gados gūtie panākumi sieviešu un meiteņu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā tagad ir nopietni apdraudēti; atkārtoti pauž nostāju, ka šie sasniegumi ir rūpīgi jāaizsargā un jāuzrauga; uzsver, ka tiesībām uz izglītību un nodarbinātību, brīvībai no dzimumbalstītas vardarbības, pamattiesību aizsardzībai, piekļuvei veselības aprūpei un pilnīgai līdzdalībai lēmumu pieņemšanā vietējā un valsts politiskajā, sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē ir jābūt starptautiskās sabiedrības galvenajām prasībām dialogā ar talibiem;

| 16. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai sievietes un jaunieši, kas pametuši Afganistānu, varētu turpināt izglītību citās valstīs; mudina izstrādāt inovatīvus veidus, kā turpināt pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu Afganistānas sievietēm un jauniešiem, jo īpaši nodrošinot stipendijas studijām Eiropas skolās un universitātēs; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai sievietes un jaunieši, kas pametuši Afganistānu, varētu turpināt izglītību citās valstīs; mudina izstrādāt inovatīvus veidus, kā turpināt pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu Afganistānas sievietēm un jauniešiem, jo īpaši nodrošinot stipendijas studijām Eiropas skolās un universitātēs;

Dziļas bažas par de facto talibu valdību

Dziļas bažas par de facto talibu valdību

| 17. | pauž nopietnas bažas par pagaidu valdību, ko veido tikai vīrieši un kuras sastāvā ir 33 mullas, no kuriem daudziem tiek piemērotas ASV un ANO noteiktas sankcijas un daudzi tiek meklēti par teroristiskām darbībām; ar lielām bažām atzīmē, ka par iekšlietu ministru ir iecelts Sirajuddin Haqqani, kura saistība ar teroristu darbībām ir plaši dokumentēta, un ka de facto talibu valdības sastāvā ir vairākas personas, pret kurām noteiktas ANO sankcijas; |
| --- | --- |

17.

pauž nopietnas bažas par pagaidu valdību, ko veido tikai vīrieši un kuras sastāvā ir 33 mullas, no kuriem daudziem tiek piemērotas ASV un ANO noteiktas sankcijas un daudzi tiek meklēti par teroristiskām darbībām; ar lielām bažām atzīmē, ka par iekšlietu ministru ir iecelts Sirajuddin Haqqani

de facto

| 18. | aicina izveidot reprezentatīvu un vēlētu valdību, kurā var jēgpilni piedalīties sievietes un minoritāšu grupas; atgādina, ka Afganistānas ilgtermiņa attīstība būs atkarīga no pārskatatbildības, labas pārvaldības, ilgtspējīgas cilvēka drošības garantēšanas, tostarp nabadzības samazināšanas un darbvietu radīšanas, piekļuves sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītības un pamatbrīvību un cilvēktiesību aizsardzības; |
| --- | --- |

18.

aicina izveidot reprezentatīvu un vēlētu valdību, kurā var jēgpilni piedalīties sievietes un minoritāšu grupas; atgādina, ka Afganistānas ilgtermiņa attīstība būs atkarīga no pārskatatbildības, labas pārvaldības, ilgtspējīgas cilvēka drošības garantēšanas, tostarp nabadzības samazināšanas un darbvietu radīšanas, piekļuves sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītības un pamatbrīvību un cilvēktiesību aizsardzības;

| 19. | uzsver savu ilgtermiņa atbalstu ticamām, brīvām, taisnīgām un pārredzamām vēlēšanām saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un pauž atbalstu vēlēšanu novērošanai valstī; |
| --- | --- |

19.

uzsver savu ilgtermiņa atbalstu ticamām, brīvām, taisnīgām un pārredzamām vēlēšanām saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un pauž atbalstu vēlēšanu novērošanai valstī;

Operatīvā sadarbība ir nepieciešama, bet de facto valdība nav oficiāli atzīta

Operatīvā sadarbība ir nepieciešama, bet de facto valdība nav oficiāli atzīta

| 20. | atzīst, ka ir vajadzīga operatīva sadarbība ar jauno de facto talibu valdību loģistikas, operatīvos un humanitāros jautājumos, lai sniegtu humāno palīdzību civiliedzīvotājiem, kam tā nepieciešama, un darītu iespējamu drošu pārvietošanos ārvalstniekiem un Afganistānas pilsoņiem, kuri vēlas pamest valsti; norāda, ka šajā posmā šiem kontaktiem būtu stingri jāaprobežojas tikai ar attiecīgajiem uzdevumiem; uzsver, ka nav izpildīti nosacījumi, lai politiski atzītu de facto talibu valdītājus, kuri ar militāriem līdzekļiem ir pārņēmuši varu un pašlaik iznīcina pēdējo 20 gadu sasniegumus; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka ir vajadzīga operatīva sadarbība ar jauno de facto

de facto

| 21. | atgādina, ka Eiropas Savienībai izšķirošs lakmusa tests jebkāda veida attiecībās ar talibiem būs pēdējo 20 gadu sasniegumu saglabāšana, jo īpaši sieviešu tiesību un meiteņu izglītības jomā, un centieni nodrošināt, ka Afganistāna nekļūst par drošības zonu džihādistiem un citiem teroristu grupējumiem, kas uzsāk vai vada teroristu uzbrukumus no tās teritorijas; atgādina, ka starptautiskā sabiedrība savu viedokli par talibiem veidos, pamatojoties uz viņu rīcību uz vietas nevis publiskajiem paziņojumiem; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Eiropas Savienībai izšķirošs lakmusa tests jebkāda veida attiecībās ar talibiem būs pēdējo 20 gadu sasniegumu saglabāšana, jo īpaši sieviešu tiesību un meiteņu izglītības jomā, un centieni nodrošināt, ka Afganistāna nekļūst par drošības zonu džihādistiem un citiem teroristu grupējumiem, kas uzsāk vai vada teroristu uzbrukumus no tās teritorijas; atgādina, ka starptautiskā sabiedrība savu viedokli par talibiem veidos, pamatojoties uz viņu rīcību uz vietas nevis publiskajiem paziņojumiem;

| 22. | mudina Komisiju ātri sākt izmeklēšanu saskaņā ar VPS regulas (2) 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai apturētu tirdzniecības preferences, kas Afganistānai ir paredzētas saskaņā ar shēmu “Viss, izņemot ieročus”; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju ātri sākt izmeklēšanu saskaņā ar VPS regulas (2

| 23. | norāda, ka ir svarīgi atjaunot ES klātbūtni uz vietas, kad to ļauj drošības un politiskie apstākļi; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka ir svarīgi atjaunot ES klātbūtni uz vietas, kad to ļauj drošības un politiskie apstākļi;

| 24. | prasa, kad apstākļi to ļauj, organizēt ES iestāžu misiju Kabulā, lai tās dalībnieki varētu iepazīties ar humanitāro, migrācijas, ekonomisko un drošības situāciju un sieviešu un minoritāšu tiesību stāvokli Afganistānā; |
| --- | --- |

24.

prasa, kad apstākļi to ļauj, organizēt ES iestāžu misiju Kabulā, lai tās dalībnieki varētu iepazīties ar humanitāro, migrācijas, ekonomisko un drošības situāciju un sieviešu un minoritāšu tiesību stāvokli Afganistānā;

Nodrošināt, lai Afganistāna nekļūtu par jaunu teroristisko organizāciju balstu

Nodrošināt, lai Afganistāna nekļūtu par jaunu teroristisko organizāciju balstu

| 25. | pauž visstingrāko nosodījumu nāvējošajiem teroristu uzbrukumiem, ko 2021. gada 26. augustā pie Kabulas starptautiskās lidostas Abbey vārtiem un Baron Hotel veica ISIS-K un kuros dzīvību zaudēja vairāk nekā 170 cilvēki, tostarp 13 ASV militārpersonas, bet vairāk nekā 200 cilvēki guva ievainojumus; |
| --- | --- |

25.

pauž visstingrāko nosodījumu nāvējošajiem teroristu uzbrukumiem, ko 2021. gada 26. augustā pie Kabulas starptautiskās lidostas Abbey

Baron Hotel

ISIS-K

| 26. | uzstāj, ka talibiem un Afganistānas Islāma Republikas valdībai ir jāpilda savas saistības terorisma apkarošanas jomā, tostarp jānovērš tas, ka tīkls “Al Qaeda”, Da'esh vai citi teroristu grupējumi un personas izmanto Afganistānas teritoriju, lai apdraudētu vai pārkāptu kādas citas valsts drošību, liedzot uzturēšanās iespējas šādu grupējumu dalībniekiem un neļaujot viņiem veikt vervēšanu, apmācīšanu vai līdzekļu vākšanu; brīdina, ka šādu grupējumu neapspiešanas sekas būs starptautiskas sankcijas un talibu izolācija; |
| --- | --- |

26.

uzstāj, ka talibiem un Afganistānas Islāma Republikas valdībai ir jāpilda savas saistības terorisma apkarošanas jomā, tostarp jānovērš tas, ka tīkls “Al Qaeda”, Da'esh

| 27. | mudina dalībvalstis saglabāt un apmainīties ar izlūkdatiem, kas iegūti, uzturoties Afganistānā militāros un tiesībaizsardzības nolūkos, īpašu uzmanību pievēršot biometriskajiem datiem, kas ir būtiski, lai palīdzētu dalībvalstīm un trešām valstīm identificēt visus ārvalstu kaujiniekus, kuri atgriežas; uzsver to, ka terorisma finansēšanas avotu apkarošanai ir svarīga nozīme, lai radītu drošību veicinošu vidi Afganistānā; mudina visus attiecīgos partnerus pastiprināt centienus, lai iznīcinātu visus teroristu finansēšanas tīklus; uzsver, ka attiecībā uz tūlītējiem terorisma draudiem Afganistānā, kas radušies sakarā ar talibu veikto pārņemšanu, ir būtiska uzmanība jāvelta ES Stratēģiskajā kompasā, kurā tiks izklāstīti militārie apdraudējumi, ar kuriem ES saskaras, un tās mērķi turpmākajiem gadiem; mudina Eiropas izlūkdienestus palielināt apmaiņu ar regulāri atjauninātām draudu analīzēm, lai uzlabotu apmaiņu ar izlūkdatiem un iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis saglabāt un apmainīties ar izlūkdatiem, kas iegūti, uzturoties Afganistānā militāros un tiesībaizsardzības nolūkos, īpašu uzmanību pievēršot biometriskajiem datiem, kas ir būtiski, lai palīdzētu dalībvalstīm un trešām valstīm identificēt visus ārvalstu kaujiniekus, kuri atgriežas; uzsver to, ka terorisma finansēšanas avotu apkarošanai ir svarīga nozīme, lai radītu drošību veicinošu vidi Afganistānā; mudina visus attiecīgos partnerus pastiprināt centienus, lai iznīcinātu visus teroristu finansēšanas tīklus; uzsver, ka attiecībā uz tūlītējiem terorisma draudiem Afganistānā, kas radušies sakarā ar talibu veikto pārņemšanu, ir būtiska uzmanība jāvelta ES Stratēģiskajā kompasā, kurā tiks izklāstīti militārie apdraudējumi, ar kuriem ES saskaras, un tās mērķi turpmākajiem gadiem; mudina Eiropas izlūkdienestus palielināt apmaiņu ar regulāri atjauninātām draudu analīzēm, lai uzlabotu apmaiņu ar izlūkdatiem un iestāžu sadarbību;

| 28. | atgādina, ka opija ražošana un tirdzniecība ir nozīmīgs talibu ienākumu avots un ietekme šajā jomā sniedzas tālu aiz Afganistānas robežām; pauž bažas par draudošo risku, ka nestabilitāte valstī palielinās nelegālo narkotiku tirdzniecību, kā arī ieroču plūsmu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka opija ražošana un tirdzniecība ir nozīmīgs talibu ienākumu avots un ietekme šajā jomā sniedzas tālu aiz Afganistānas robežām; pauž bažas par draudošo risku, ka nestabilitāte valstī palielinās nelegālo narkotiku tirdzniecību, kā arī ieroču plūsmu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu;

| 29. | aicina veikt rūpīgu reģistrāciju un drošības pārbaudes attiecībā uz tiem, kas tiek evakuēti no reģiona, un uzlabot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, ASV un Eiropolu, lai novērstu iespējamu drošības apdraudējumu, ko rada terorisms un organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

29.

aicina veikt rūpīgu reģistrāciju un drošības pārbaudes attiecībā uz tiem, kas tiek evakuēti no reģiona, un uzlabot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, ASV un Eiropolu, lai novērstu iespējamu drošības apdraudējumu, ko rada terorisms un organizētā noziedzība;

| 30. | nosoda neatgriezenisko kaitējumu kultūras objektiem, ko ir nodarījuši talibi un ar tiem saistītie grupējumi, un joprojām brīdina, ka nestabilitāte palielinās kultūras mantojuma izzagšanas un starptautiskās kontrabandas apmērus, un ka teroristu organizācijas var šos avotus izmantot savas darbības paplašināšanai šajā reģionā; mudina Eiropā veikt Afganistānas kultūras artefaktu digitalizāciju, lai veicinātu kontrabandas preču atklāšanu, un prasa ieviest visaptverošu pagaidu aizliegumu kultūras priekšmetu importam no Afganistānas, lai talibiem un ar tiem saistītajiem grupējumiem liegtu iespēju gūt labumu no kultūras mantojuma kontrabandas; |
| --- | --- |

30.

nosoda neatgriezenisko kaitējumu kultūras objektiem, ko ir nodarījuši talibi un ar tiem saistītie grupējumi, un joprojām brīdina, ka nestabilitāte palielinās kultūras mantojuma izzagšanas un starptautiskās kontrabandas apmērus, un ka teroristu organizācijas var šos avotus izmantot savas darbības paplašināšanai šajā reģionā; mudina Eiropā veikt Afganistānas kultūras artefaktu digitalizāciju, lai veicinātu kontrabandas preču atklāšanu, un prasa ieviest visaptverošu pagaidu aizliegumu kultūras priekšmetu importam no Afganistānas, lai talibiem un ar tiem saistītajiem grupējumiem liegtu iespēju gūt labumu no kultūras mantojuma kontrabandas;

Humānās palīdzības turpmāka palielināšana

Humānās palīdzības turpmāka palielināšana

| 31. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic starptautiskās organizācijas un vietējās un starptautiskās nevalstiskās organizācijas (NVO), kuras, neraugoties uz drošības riskiem, sniedz pakalpojumus, palīdzību un atspaidu Afganistānas iedzīvotājiem; aicina talibus nodrošināt vietējo un starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju, NVO un humānās palīdzības organizāciju, tostarp to sieviešu personāla, drošību, kas ir būtiska, lai sniegtu kritiski svarīgus pakalpojumus Afganistānas sievietēm un meitenēm; uzsver, ka šīm humānās palīdzības darbiniecēm ir jāspēj strādāt brīvi un bez bailēm no atriebības; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē darbu, ko veic starptautiskās organizācijas un vietējās un starptautiskās nevalstiskās organizācijas (NVO), kuras, neraugoties uz drošības riskiem, sniedz pakalpojumus, palīdzību un atspaidu Afganistānas iedzīvotājiem; aicina talibus nodrošināt vietējo un starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju, NVO un humānās palīdzības organizāciju, tostarp to sieviešu personāla, drošību, kas ir būtiska, lai sniegtu kritiski svarīgus pakalpojumus Afganistānas sievietēm un meitenēm; uzsver, ka šīm humānās palīdzības darbiniecēm ir jāspēj strādāt brīvi un bez bailēm no atriebības;

| 32. | prasa palielināt humāno palīdzību un to koordinēt ar ANO aģentūrām un NVO, kā arī izveidot humanitāros koridorus pārtikas palīdzības, ūdens, sanitārijas un medikamentu nodrošināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu palielināt humāno palīdzību Afganistānai no vairāk nekā 50 miljoniem EUR līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR; atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības nesen pausto apņemšanos piešķirt 1 miljardu EUR Afganistānas iedzīvotājiem un aicina Komisiju vadīt aizstāvības centienus, lai nodrošinātu, ka humānās palīdzības vajadzības tiek pilnībā apmierinātas; |
| --- | --- |

32.

prasa palielināt humāno palīdzību un to koordinēt ar ANO aģentūrām un NVO, kā arī izveidot humanitāros koridorus pārtikas palīdzības, ūdens, sanitārijas un medikamentu nodrošināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu palielināt humāno palīdzību Afganistānai no vairāk nekā 50 miljoniem EUR līdz vairāk nekā 200 miljoniem EUR; atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības nesen pausto apņemšanos piešķirt 1 miljardu EUR Afganistānas iedzīvotājiem un aicina Komisiju vadīt aizstāvības centienus, lai nodrošinātu, ka humānās palīdzības vajadzības tiek pilnībā apmierinātas;

| 33. | atkārtoti norāda, ka saistībā ar humāno palīdzību par prioritāti jānosaka Afganistānas sieviešu un meiteņu, jo īpaši pārvietoto personu, neatliekamās vajadzības; uzsver, ka ir būtiski mazināt neaizsargātību no dzimumbalstītas vardarbības, un nodrošināt piekļuvi veselības aprūpei un higiēnas pamatprecēm; |
| --- | --- |

33.

atkārtoti norāda, ka saistībā ar humāno palīdzību par prioritāti jānosaka Afganistānas sieviešu un meiteņu, jo īpaši pārvietoto personu, neatliekamās vajadzības; uzsver, ka ir būtiski mazināt neaizsargātību no dzimumbalstītas vardarbības, un nodrošināt piekļuvi veselības aprūpei un higiēnas pamatprecēm;

| 34. | uzstāj, ka ir jāturpina tiešs ES atbalsts Afganistānas politiķiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kas apņēmušies iestāties par cilvēktiesībām un pamatvērtībām — daudzi no viņiem pašlaik atrodas trimdā —, lai viņi varētu turpināt darbu pie tā, lai saglabātu pēdējo 20 gadu sasniegumus un īstenotu reformas Afganistānā; |
| --- | --- |

34.

uzstāj, ka ir jāturpina tiešs ES atbalsts Afganistānas politiķiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kas apņēmušies iestāties par cilvēktiesībām un pamatvērtībām — daudzi no viņiem pašlaik atrodas trimdā —, lai viņi varētu turpināt darbu pie tā, lai saglabātu pēdējo 20 gadu sasniegumus un īstenotu reformas Afganistānā;

| 35. | uzsver, ka Eiropas finansiālais atbalsts ar iestāžu starpniecību ir atkarīgs no tā, vai tiks saglabāti un ņemti par pamatu turpmākajam pēdējo 20 gadu laikā panāktie sasniegumi, jo īpaši sieviešu un meiteņu tiesības; uzstāj, ka talibiem ir uzskatāmi jāparāda, ka tie respektē šos sasniegumus, un jāapņemas tos saglabāt, ko līdz šim tie nav izdarījuši; uzsver, ka ES būtu jānodrošina, ka humānā palīdzība Afganistānas civiliedzīvotājiem tiek sniegta ar attiecīgo starptautisko organizāciju un NVO starpniecību, un būtu jāuzstāj, ka talibiem ir pienākums nodrošināt drošu un netraucētu piekļuvi vietējām un starptautiskām NVO; uzsver, ka talibi nedrīkst kavēt humānās palīdzības piegādi un izdalīšanu tiem, kam tā ir vajadzīga; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Eiropas finansiālais atbalsts ar iestāžu starpniecību ir atkarīgs no tā, vai tiks saglabāti un ņemti par pamatu turpmākajam pēdējo 20 gadu laikā panāktie sasniegumi, jo īpaši sieviešu un meiteņu tiesības; uzstāj, ka talibiem ir uzskatāmi jāparāda, ka tie respektē šos sasniegumus, un jāapņemas tos saglabāt, ko līdz šim tie nav izdarījuši; uzsver, ka ES būtu jānodrošina, ka humānā palīdzība Afganistānas civiliedzīvotājiem tiek sniegta ar attiecīgo starptautisko organizāciju un NVO starpniecību, un būtu jāuzstāj, ka talibiem ir pienākums nodrošināt drošu un netraucētu piekļuvi vietējām un starptautiskām NVO; uzsver, ka talibi nedrīkst kavēt humānās palīdzības piegādi un izdalīšanu tiem, kam tā ir vajadzīga;

| 36. | aicina Komisiju izvērtēt visus valstī pašlaik īstenotos attīstības projektus, lai mēģinātu noteikt, kurus no tiem joprojām var turpināt ar vietējiem partneriem vai NVO un starptautiskām organizācijām bez talibu režīma iejaukšanās, iesaistot sievietes, sniedzot drošības garantijas attīstības palīdzības darbiniekiem un nodrošinot efektīvus aizsardzības pasākumus pret korupciju; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju izvērtēt visus valstī pašlaik īstenotos attīstības projektus, lai mēģinātu noteikt, kurus no tiem joprojām var turpināt ar vietējiem partneriem vai NVO un starptautiskām organizācijām bez talibu režīma iejaukšanās, iesaistot sievietes, sniedzot drošības garantijas attīstības palīdzības darbiniekiem un nodrošinot efektīvus aizsardzības pasākumus pret korupciju;

ES ir jāizstrādā risinājumi iespējamai migrācijas un bēgļu krīzei

ES ir jāizstrādā risinājumi iespējamai migrācijas un bēgļu krīzei

| 37. | uzsver Afganistānas iedzīvotāju pamattiesības meklēt drošību; mudina veikt visus pasākumus, lai ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) aizgādībā atsāktu koordinētu evakuāciju no valsts, jo īpaši, izveidojot drošus koridorus un no jauna uz pastāvīgu darbību atverot Kabulas starptautisko lidostu un Afganistānas sauszemes robežas; prasa sniegt īpašu atbalstu sievietēm, meitenēm un apdraudētām personām, kas vēlas atstāt valsti, lai nodrošinātu drošus maršrutus; |
| --- | --- |

37.

uzsver Afganistānas iedzīvotāju pamattiesības meklēt drošību; mudina veikt visus pasākumus, lai ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) aizgādībā atsāktu koordinētu evakuāciju no valsts, jo īpaši, izveidojot drošus koridorus un no jauna uz pastāvīgu darbību atverot Kabulas starptautisko lidostu un Afganistānas sauszemes robežas; prasa sniegt īpašu atbalstu sievietēm, meitenēm un apdraudētām personām, kas vēlas atstāt valsti, lai nodrošinātu drošus maršrutus;

| 38. | uzsver, ka lielākā daļa Afganistānas bēgļu vispirms un galvenokārt meklēs aizsardzību kaimiņvalstīs un ka tādēļ ES būtu jāplāno sniegt papildu atbalstu Afganistānas kaimiņvalstīm, kas uzņem bēgļus, — vēlams ar ANO un tās aģentūru, kā arī vietējo starptautisko organizāciju starpniecību; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka lielākā daļa Afganistānas bēgļu vispirms un galvenokārt meklēs aizsardzību kaimiņvalstīs un ka tādēļ ES būtu jāplāno sniegt papildu atbalstu Afganistānas kaimiņvalstīm, kas uzņem bēgļus, — vēlams ar ANO un tās aģentūru, kā arī vietējo starptautisko organizāciju starpniecību;

| 39. | atgādina, ka finansiāls, loģistikas un spēju veidošanas atbalsts Afganistānas bēgļu un migrantu uzņemšanai kaimiņvalstīs neaizvieto pilnvērtīgu Eiropas patvēruma un migrācijas politiku; uzskata, ka ES ir steidzami jānoslēdz un jāīsteno tās jaunais Migrācijas un patvēruma pakts, lai varētu efektīvāk un humānāk rīkoties attiecībā uz migrācijas plūsmām; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka finansiāls, loģistikas un spēju veidošanas atbalsts Afganistānas bēgļu un migrantu uzņemšanai kaimiņvalstīs neaizvieto pilnvērtīgu Eiropas patvēruma un migrācijas politiku; uzskata, ka ES ir steidzami jānoslēdz un jāīsteno tās jaunais Migrācijas un patvēruma pakts, lai varētu efektīvāk un humānāk rīkoties attiecībā uz migrācijas plūsmām;

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotus Eiropas centienus un īstenot humānu patvēruma politiku, ar ko ES uzņemtos morālo atbildību par bēgļu uzņemšanu un integrāciju, pilnībā ievērojot Ženēvas 1951. gada konvenciju; atzinīgi vērtē plānotā Pārmitināšanas foruma rīkošanu septembrī; uzsver, ka ES politikā prioritārā kārtā būtu jāiekļauj pārmitināšanas paplašināšana, attiecinot to arī uz tiem, kuri ir visvairāk apdraudēti un visneaizsargātākie, kā arī turpmāki papildu kanāli, piemēram, humanitārās vīzas un īpaša vīzu programma Afganistānas sievietēm, kas meklē aizsardzību no talibu režīma; mudina dalībvalstis atkārtoti izvērtēt pašreizējos un nesenos patvēruma pieteikumus, arī noraidītos pieteikumus, ņemot vērā nesenos notikumus; uzsver, ka nekādā gadījumā nedrīkst veikt piespiedu atgriešanu Afganistānā; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotus Eiropas centienus un īstenot humānu patvēruma politiku, ar ko ES uzņemtos morālo atbildību par bēgļu uzņemšanu un integrāciju, pilnībā ievērojot Ženēvas 1951. gada konvenciju; atzinīgi vērtē plānotā Pārmitināšanas foruma rīkošanu septembrī; uzsver, ka ES politikā prioritārā kārtā būtu jāiekļauj pārmitināšanas paplašināšana, attiecinot to arī uz tiem, kuri ir visvairāk apdraudēti un visneaizsargātākie, kā arī turpmāki papildu kanāli, piemēram, humanitārās vīzas un īpaša vīzu programma Afganistānas sievietēm, kas meklē aizsardzību no talibu režīma; mudina dalībvalstis atkārtoti izvērtēt pašreizējos un nesenos patvēruma pieteikumus, arī noraidītos pieteikumus, ņemot vērā nesenos notikumus; uzsver, ka nekādā gadījumā nedrīkst veikt piespiedu atgriešanu Afganistānā;

| 41. | aicina Padomi izmantot pieejamos instrumentus, piemēram, Pagaidu aizsardzības direktīvu (3) un civilās aizsardzības mehānismu, lai maksimāli palielinātu centienus visā ES nodrošināt uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm un tūlītēju piekļuvi aizsardzībai; vēlreiz aicina Komisiju publicēt tiesību akta priekšlikumu par humanitārajām vīzām un aicina vienlīdzīgi sadalīt atbildību starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

41.

aicina Padomi izmantot pieejamos instrumentus, piemēram, Pagaidu aizsardzības direktīvu (3

| 42. | aicina uzlabot sadarbību un atbalstu trešām valstīm, lai palīdzētu tām apkarot noziedzīgos tīklus, kas nodarbojas ar migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; aicina Eiropolu analizēt noziedzības risku un ciešāk sadarboties ar trešām valstīm plašākā Afganistānas notikumu kontekstā; |
| --- | --- |

42.

aicina uzlabot sadarbību un atbalstu trešām valstīm, lai palīdzētu tām apkarot noziedzīgos tīklus, kas nodarbojas ar migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; aicina Eiropolu analizēt noziedzības risku un ciešāk sadarboties ar trešām valstīm plašākā Afganistānas notikumu kontekstā;

| 43. | aicina Komisiju ņemt vērā šo rezolūciju instrumenta NDICI – “Eiropa pasaulē” plānošanā un attiecīgo daudzgadu indikatīvo programmu sagatavošanā; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju ņemt vērā šo rezolūciju instrumenta NDICI

Nepieciešams palielināt sadarbību ar Afganistānas tuvumā esošajām reģiona valstīm, vienlaikus ievērojot pamata cilvēktiesības un tiesiskumu

Nepieciešams palielināt sadarbību ar Afganistānas tuvumā esošajām reģiona valstīm, vienlaikus ievērojot pamata cilvēktiesības un tiesiskumu

| 44. | atzīst, ka pašreizējā situācija Afganistānā neveicina reģiona stabilitāti; uzsver, ka Rietumu aiziešana no Afganistānas ir radījusi tukšumu, kas nestabilitāti tikai palielina; uzsver, ka tagad lielāka atbildība par situāciju Afganistānā gulstas uz kaimiņvalstīm un reģionālajām lielvarām, kurām ir jānovērš jebkāda nestabilitātes izplatīšanās ārpus valsts robežām; atkārtoti apstiprina, ka ES šajā sakarā ir jāstiprina sadarbība ar Vidusāzijas valstīm, jo īpaši ar Uzbekistānu, ar kuru ES pašlaik risina sarunas par padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu, kā arī ar Tadžikistānu; uzsver, ka šī sadarbība nedrīkstētu apdraudēt ES pamatvērtību un tiesiskuma aizsardzību; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka pašreizējā situācija Afganistānā neveicina reģiona stabilitāti; uzsver, ka Rietumu aiziešana no Afganistānas ir radījusi tukšumu, kas nestabilitāti tikai palielina; uzsver, ka tagad lielāka atbildība par situāciju Afganistānā gulstas uz kaimiņvalstīm un reģionālajām lielvarām, kurām ir jānovērš jebkāda nestabilitātes izplatīšanās ārpus valsts robežām; atkārtoti apstiprina, ka ES šajā sakarā ir jāstiprina sadarbība ar Vidusāzijas valstīm, jo īpaši ar Uzbekistānu, ar kuru ES pašlaik risina sarunas par padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu, kā arī ar Tadžikistānu; uzsver, ka šī sadarbība nedrīkstētu apdraudēt ES pamatvērtību un tiesiskuma aizsardzību;

| 45. | pauž savas bažas par lielam riskam pakļauto Afganistānas valstspiederīgo un to personu drošību, kuras dodas uz kaimiņvalstīm, jo īpaši uz Pakistānu, šķērsojot sauszemes robežas; pauž nožēlu par to, ka starptautiskā sabiedrība šajā jautājumā savu rīcību nesaskaņo, un mudina dalībvalstis izmantot visas iespējamās diplomātiskās sviras un instrumentus, ar kuriem nodrošina piekļuvi sauszemes robežām, drošu tranzītu un piekļuvi diplomātiskajiem objektiem; šajā sakarībā uzsver kaimiņvalstīs esošo ES delegāciju izšķiroši svarīgo koordinācijas lomu praktiska atbalsta sniegšanā; |
| --- | --- |

45.

pauž savas bažas par lielam riskam pakļauto Afganistānas valstspiederīgo un to personu drošību, kuras dodas uz kaimiņvalstīm, jo īpaši uz Pakistānu, šķērsojot sauszemes robežas; pauž nožēlu par to, ka starptautiskā sabiedrība šajā jautājumā savu rīcību nesaskaņo, un mudina dalībvalstis izmantot visas iespējamās diplomātiskās sviras un instrumentus, ar kuriem nodrošina piekļuvi sauszemes robežām, drošu tranzītu un piekļuvi diplomātiskajiem objektiem; šajā sakarībā uzsver kaimiņvalstīs esošo ES delegāciju izšķiroši svarīgo koordinācijas lomu praktiska atbalsta sniegšanā;

| 46. | atgādina, ka daudzus gadus Pakistāna ir nodrošinājusi drošas patvēruma vietas talibu grupējuma locekļiem, kā arī palīdzību to drošības spēkiem; uzdod Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) informēt Pakistānas vadību par to, ka tā ir atbildīga par drošību un stabilitāti Afganistānā un ka tai ir jāizmanto sava ietekme uz talibiem nolūkā sasniegt minētos mērķus, un apsvērt, vai nav pamata nekavējoties pārskatīt Pakistānas atbilstību VPS+ statusam un priekšrocības, kas no tā izriet, ņemot vērā pašreizējos notikumus; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka daudzus gadus Pakistāna ir nodrošinājusi drošas patvēruma vietas talibu grupējuma locekļiem, kā arī palīdzību to drošības spēkiem; uzdod Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) informēt Pakistānas vadību par to, ka tā ir atbildīga par drošību un stabilitāti Afganistānā un ka tai ir jāizmanto sava ietekme uz talibiem nolūkā sasniegt minētos mērķus, un apsvērt, vai nav pamata nekavējoties pārskatīt Pakistānas atbilstību VPS+ statusam un priekšrocības, kas no tā izriet, ņemot vērā pašreizējos notikumus;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sniegt Afganistānai un tās kaimiņvalstīm atbalstu spēju veidošanai patvēruma jomā, izmantojot Eiropas Patvēruma atbalsta organizācijas palīdzību, un humāno palīdzību visneaizsargātākajiem, lai stabilizētu reģionu un novērstu vēl vienu migrācijas krīzi; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sniegt Afganistānai un tās kaimiņvalstīm atbalstu spēju veidošanai patvēruma jomā, izmantojot Eiropas Patvēruma atbalsta organizācijas palīdzību, un humāno palīdzību visneaizsargātākajiem, lai stabilizētu reģionu un novērstu vēl vienu migrācijas krīzi;

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties palielināt atbalstu Afganistānas kaimiņvalstīm, kuras uzņem daudz migrantu un bēgļu, lai cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, tiktu nodrošināta droša uzņemšana un ilgtspējīgi dzīves apstākļi; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties palielināt atbalstu Afganistānas kaimiņvalstīm, kuras uzņem daudz migrantu un bēgļu, lai cilvēkiem, kuriem nepieciešama aizsardzība, tiktu nodrošināta droša uzņemšana un ilgtspējīgi dzīves apstākļi;

Trauksmes zvans Eiropas Savienībai: nepieciešamās reformas

Trauksmes zvans Eiropas Savienībai: nepieciešamās reformas

| 49. | apzinās, ka ASV un starptautisko spēku izvešana no Afganistānas liecina par Rietumu ārpolitikas un drošības politikas un stratēģijas kolektīvu neveiksmi, kurai iespējamas negatīvas sekas ilgtermiņā; uzskata, ka īstermiņā tas kaitēs Rietumu uzticamībai, radīs uzticības krīzi un šī pieredze būs nopietni jāanalizē, lai gūtu turpmākas atziņas, jo īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par militārās intervences būtību un pilnvarām; |
| --- | --- |

49.

apzinās, ka ASV un starptautisko spēku izvešana no Afganistānas liecina par Rietumu ārpolitikas un drošības politikas un stratēģijas kolektīvu neveiksmi, kurai iespējamas negatīvas sekas ilgtermiņā; uzskata, ka īstermiņā tas kaitēs Rietumu uzticamībai, radīs uzticības krīzi un šī pieredze būs nopietni jāanalizē, lai gūtu turpmākas atziņas, jo īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par militārās intervences būtību un pilnvarām;

| 50. | pauž dziļu sarūgtinājumu un bažas par to, cik neefektīvas visā 20 gadus ilgajā laikposmā ir bijušas ASV, NATO, EĀDD un Eiropas Savienības iestādes kopumā kā viens veselums, — to starpā arī šis Parlaments, — uzturot un finansējot demokrātiskas valdības “fasādi”, kura patiesībā ir korumpēta un tautai sveša, kā arī bruņotos spēkus, kas ir izrādījušies neefektīvi; pauž bažas par to, ka mūsu kolektīvā neveiksme Afganistānā nozīmē stratēģiskas priekšrocības lielvarām, kas nav nedz Rietumvalstis, nedz kaimiņvalstis: Pakistānai, arī Ķīnai un — mazākā mērā — Krievijai, lai gan tās nav sniegušas būtisku atbalstu Afganistānai un nav bijušas iesaistītas tās attīstībā; atgādina, ka Afganistānas iestādes bija iesaistītas politiskās cīņās un sistēmiskajā korupcijā un nespēja novērst vājas pārvaldības problēmu; |
| --- | --- |

50.

pauž dziļu sarūgtinājumu un bažas par to, cik neefektīvas visā 20 gadus ilgajā laikposmā ir bijušas ASV, NATO, EĀDD un Eiropas Savienības iestādes kopumā kā viens veselums, — to starpā arī šis Parlaments, — uzturot un finansējot demokrātiskas valdības “fasādi”, kura patiesībā ir korumpēta un tautai sveša, kā arī bruņotos spēkus, kas ir izrādījušies neefektīvi; pauž bažas par to, ka mūsu kolektīvā neveiksme Afganistānā nozīmē stratēģiskas priekšrocības lielvarām, kas nav nedz Rietumvalstis, nedz kaimiņvalstis: Pakistānai, arī Ķīnai un — mazākā mērā — Krievijai, lai gan tās nav sniegušas būtisku atbalstu Afganistānai un nav bijušas iesaistītas tās attīstībā; atgādina, ka Afganistānas iestādes bija iesaistītas politiskās cīņās un sistēmiskajā korupcijā un nespēja novērst vājas pārvaldības problēmu;

| 51. | uzsver labas pārvaldības, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas nozīmi, jo Afganistānā šajā sakarībā pietiekams progress, apkarojot terorismu šajā valstī, panākts nav; uzskata — lai sekmīgi nodrošinātu valsts veidošanu un ES starptautiskās cilvēktiesību programmas īstenošanu, ES ir jāīsteno integrēta pieeja attiecībā uz ārpolitiku, humanitārās palīdzības, attīstības, cilvēktiesību, drošības, dzimumu līdztiesības un tirdzniecības politikas jomām; mudina Padomi, EĀDD un Komisiju pēc iespējas drīzāk sagatavot un iesniegt Parlamentam visaptverošu, uz pieredzi balstītu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu un apkārtējā reģiona valstīm; |
| --- | --- |

51.

uzsver labas pārvaldības, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas nozīmi, jo Afganistānā šajā sakarībā pietiekams progress, apkarojot terorismu šajā valstī, panākts nav; uzskata — lai sekmīgi nodrošinātu valsts veidošanu un ES starptautiskās cilvēktiesību programmas īstenošanu, ES ir jāīsteno integrēta pieeja attiecībā uz ārpolitiku, humanitārās palīdzības, attīstības, cilvēktiesību, drošības, dzimumu līdztiesības un tirdzniecības politikas jomām; mudina Padomi, EĀDD un Komisiju pēc iespējas drīzāk sagatavot un iesniegt Parlamentam visaptverošu, uz pieredzi balstītu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu un apkārtējā reģiona valstīm;

| 52. | uzskata, ka šī krīze ir apliecinājusi, ka ES ir ievērojami jāpastiprina savas spējas rīkoties autonomi un tādējādi stiprināt ES sadarbību aizsardzības jomā, veidojot īstenu Eiropas aizsardzības savienību, kas būtu jānodrošina paralēli NATO Eiropas pīlāra stiprināšanai; uzskata, ka ES ir jāiegulda militārās izpratnes veidošanā, novērošanā, rekognoscēšanā un izlūkošanā, kā arī stratēģiskajā aviotransportā; atgādina, ka Eiropas spēku nespēja bez ASV atbalsta nodrošināt tādas starptautiskas lidostas darbību kā, piemēram, Kabulas lidosta, ir spilgts piemērs nepieciešamo ieguldījumu apjomam; atzinīgi vērtē Augstā pārstāvja nesenās pārdomas šajā saistībā un atkārtoti pauž atbalstu padziļinātam un visaptverošam dialogam starp ES iestādēm, ES dalībvalstīm, valstu parlamentiem, Eiropas partneriem un pilsonisko sabiedrību par turpmāko virzību; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka šī krīze ir apliecinājusi, ka ES ir ievērojami jāpastiprina savas spējas rīkoties autonomi un tādējādi stiprināt ES sadarbību aizsardzības jomā, veidojot īstenu Eiropas aizsardzības savienību, kas būtu jānodrošina paralēli NATO Eiropas pīlāra stiprināšanai; uzskata, ka ES ir jāiegulda militārās izpratnes veidošanā, novērošanā, rekognoscēšanā un izlūkošanā, kā arī stratēģiskajā aviotransportā; atgādina, ka Eiropas spēku nespēja bez ASV atbalsta nodrošināt tādas starptautiskas lidostas darbību kā, piemēram, Kabulas lidosta, ir spilgts piemērs nepieciešamo ieguldījumu apjomam; atzinīgi vērtē Augstā pārstāvja nesenās pārdomas šajā saistībā un atkārtoti pauž atbalstu padziļinātam un visaptverošam dialogam starp ES iestādēm, ES dalībvalstīm, valstu parlamentiem, Eiropas partneriem un pilsonisko sabiedrību par turpmāko virzību;

| 53. | uzskata, ka par ES ārlietu jautājumiem būtu jālemj, plašāk izmantojot kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar ES Līgumiem; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka par ES ārlietu jautājumiem būtu jālemj, plašāk izmantojot kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar ES Līgumiem;

| 54. | aicina EĀDD stiprināt ES diplomātisko pārstāvību Vidusāzijā, jo īpaši Tadžikistānā, lai varētu saņemt nepastarpinātu informāciju par norisēm uz vietas; uzstāj, ka turpmākajās nedēļās un mēnešos ir jāturpina izvērtēt un novērtēt situāciju Afganistānā, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, etniskajām, reliģiskajām un citām neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

54.

aicina EĀDD stiprināt ES diplomātisko pārstāvību Vidusāzijā, jo īpaši Tadžikistānā, lai varētu saņemt nepastarpinātu informāciju par norisēm uz vietas; uzstāj, ka turpmākajās nedēļās un mēnešos ir jāturpina izvērtēt un novērtēt situāciju Afganistānā, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un meitenēm, etniskajām, reliģiskajām un citām neaizsargātām grupām;

| 55. | atzīst, cik svarīga nozīme ir ciešai sadarbībai ar ASV, kas koncentrētos uz dažādu problēmu risināšanu un humānās palīdzības sniegšanu Afganistānas tautai, vienlaikus ņemot vērā Afganistānā gūto pieredzi; pauž atzinību ASV armijai par sniegto atbalstu saistībā ar evakuāciju no Kabulas starptautiskās lidostas un izsaka visdziļāko līdzjūtību šajā procesā bojāgājušo kareivju ģimenēm; |
| --- | --- |

55.

atzīst, cik svarīga nozīme ir ciešai sadarbībai ar ASV, kas koncentrētos uz dažādu problēmu risināšanu un humānās palīdzības sniegšanu Afganistānas tautai, vienlaikus ņemot vērā Afganistānā gūto pieredzi; pauž atzinību ASV armijai par sniegto atbalstu saistībā ar evakuāciju no Kabulas starptautiskās lidostas un izsaka visdziļāko līdzjūtību šajā procesā bojāgājušo kareivju ģimenēm;

| 56. | aicina ES un dalībvalstis nodrošināt efektīvu ES ārējo robežu aizsardzību, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus un pamattiesības, lai labāk sagatavotos migrācijas plūsmām no reģiona un neatļautai ieceļošanai ES; |
| --- | --- |

56.

aicina ES un dalībvalstis nodrošināt efektīvu ES ārējo robežu aizsardzību, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus un pamattiesības, lai labāk sagatavotos migrācijas plūsmām no reģiona un neatļautai ieceļošanai ES;

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam sūtnim Afganistānā, dalībvalstu parlamentiem un ASV Kongresam. |
| --- | --- |

57.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam sūtnim Afganistānā, dalībvalstu parlamentiem un ASV Kongresam.

---

(1)  OV L 67, 14.3.2017., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

3

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/143 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/143

---

P9_TA(2021)0394

Stāvoklis Libānā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par stāvokli Libānā (2021/2878(RSP))

(2022/C 117/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Libānu, jo īpaši 2008. gada 22. maija rezolūciju par situāciju Libānā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Libānu, jo īpaši 2008. gada 22. maija rezolūciju par situāciju Libānā (1),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši Nr. 1559 (2004), Nr. 1701 (2006), Nr. 2539 (2020) un Nr. 2591 (2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši Nr. 1559 (2004), Nr. 1701 (2006), Nr. 2539 (2020) un Nr. 2591 (2021),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmumu 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmumu 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada galīgo ziņojumu, kuru sagatavojusi Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misija Libānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada galīgo ziņojumu, kuru sagatavojusi Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misija Libānā,

| — | ņemot vērā saistības, par kurām tika panākta vienošanās ES un Libānas partnerības prioritāšu ietvaros 2016. gada novembrī, CEDRE konferencē 2018. gada 6. aprīlī, 2020. gada decembra Libānas reformu, atveseļošanas un atjaunošanas satvarā (3RF) un Starptautiskās atbalsta grupas Libānai sanāksmēs 2019. gada 11. decembrī, 2020. gada 23. septembrī un 2021. gada 19. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistības, par kurām tika panākta vienošanās ES un Libānas partnerības prioritāšu ietvaros 2016. gada novembrī, CEDRE konferencē 2018. gada 6. aprīlī, 2020. gada decembra Libānas reformu, atveseļošanas un atjaunošanas satvarā (3RF) un Starptautiskās atbalsta grupas Libānai sanāksmēs 2019. gada 11. decembrī, 2020. gada 23. septembrī un 2021. gada 19. maijā,

| — | ņemot vērā krīžu pārvaldības komisāra Janeza Lenarčiča 2020. gada 5. augusta paziņojumu par sprādzienu Beirūtā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā krīžu pārvaldības komisāra Janeza Lenarčiča 2020. gada 5. augusta paziņojumu par sprādzienu Beirūtā,

| — | ņemot vērā Francijas un ANO 2020. gada 9. augustā rīkoto Starptautisko konferenci par palīdzību un atbalstu Beirūtai un Libānas iedzīvotājiem un 2020. gada 2. decembrī rīkoto Konferenci par atbalstu Libānas iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas un ANO 2020. gada 9. augustā rīkoto Starptautisko konferenci par palīdzību un atbalstu Beirūtai un Libānas iedzīvotājiem un 2020. gada 2. decembrī rīkoto Konferenci par atbalstu Libānas iedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā 2020. gada 23. septembra kopīgo paziņojumu, ko sniegusi Starptautiskā Libānas atbalsta grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 23. septembra kopīgo paziņojumu, ko sniegusi Starptautiskā Libānas atbalsta grupa,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 28. septembrī ES vārdā sniegto deklarāciju par Libānas premjerministra amata kandidāta atkāpšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 28. septembrī ES vārdā sniegto deklarāciju par Libānas premjerministra amata kandidāta atkāpšanos,

| — | ņemot vērā ziņojumu par Libānas reformu, atveseļošanas un atjaunošanas sistēmu (3RF), ko ES, ANO un Pasaules Banka pieņēma 2020. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Libānas reformu, atveseļošanas un atjaunošanas sistēmu (3RF), ko ES, ANO un Pasaules Banka pieņēma 2020. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 7. decembra secinājumus par Libānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 7. decembra secinājumus par Libānu,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2021. gada 1. jūnija ziņojumu “Lebanon Economic Monitor” un Pasaules Bankas grupas sadarbībā ar ES un ANO sagatavoto Beirūtas ātro kaitējuma un vajadzību novērtējumu (RDNA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2021. gada 1. jūnija ziņojumu “Lebanon Economic Monitor” un Pasaules Bankas grupas sadarbībā ar ES un ANO sagatavoto Beirūtas ātro kaitējuma un vajadzību novērtējumu (RDNA),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2021. gada 19. jūnija paziņojumus un komentārus šīs valsts apmeklējuma laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2021. gada 19. jūnija paziņojumus un komentārus šīs valsts apmeklējuma laikā,

| — | ņemot vērā PV/AP Žuzepa Borela 2021. gada 16. jūlija paziņojumu par premjerministra amatam nominētā Saada Hariri atkāpšanos no amata, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Žuzepa Borela 2021. gada 16. jūlija paziņojumu par premjerministra amatam nominētā Saada Hariri atkāpšanos no amata,

| — | ņemot vērā Parlamenta Ārlietu komitejas priekšsēdētāja Deivida Makkalistera un Delegācijas attiecībām ar Mašrikas valstīm priekšsēdētājas Isabelas Santušas 2021. gada 16. jūlija aicinājumu Libānas politiskajiem līderiem rast izeju no strupceļa, kas izveidojies, jo premjerministra amata kandidāts ir atkāpies no amata, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Ārlietu komitejas priekšsēdētāja Deivida Makkalistera un Delegācijas attiecībām ar Mašrikas valstīm priekšsēdētājas Isabelas Santušas 2021. gada 16. jūlija aicinājumu Libānas politiskajiem līderiem rast izeju no strupceļa, kas izveidojies, jo premjerministra amata kandidāts ir atkāpies no amata,

| — | ņemot vērā UNICEF2021. gada 23. jūlija paziņojumu presei “Lebanon: Public water system on the verge of collapse, UNICEF warns” (UNICEF brīdina, ka Libānas publiskā ūdensapgādes sistēma ir uz sabrukuma robežas), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNICEF2021. gada 23. jūlija paziņojumu presei “Lebanon: Public water system on the verge of collapse, UNICEF warns” (UNICEF brīdina, ka Libānas publiskā ūdensapgādes sistēma ir uz sabrukuma robežas),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 26. jūlija paziņojumu par valdības veidošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 26. jūlija paziņojumu par valdības veidošanas procesu,

| — | ņemot vērā 3RF padomdevēju grupas līdzpriekšsēdētāju paziņojumu tās otrās sanāksmes laikā 2021. gada 28. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 3RF padomdevēju grupas līdzpriekšsēdētāju paziņojumu tās otrās sanāksmes laikā 2021. gada 28. jūlijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2021/1277 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Libānā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2021/1277 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Libānā (4),

| — | ņemot vērā PV/AP Žuzepa Borela 2021. gada 3. augusta paziņojumu sakarā ar to, ka ir pagājis gads kopš sprādziena Beirūtas ostā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Žuzepa Borela 2021. gada 3. augusta paziņojumu sakarā ar to, ka ir pagājis gads kopš sprādziena Beirūtas ostā,

| — | ņemot vērā Konferenci par atbalstu Libānas iedzīvotājiem, kas videokonferences veidā notika 2021. gada 4. augustā, un PV/AP Žuzepa Borela konferences laikā sniegto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konferenci par atbalstu Libānas iedzīvotājiem, kas videokonferences veidā notika 2021. gada 4. augustā, un PV/AP Žuzepa Borela konferences laikā sniegto paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 4. augusta vēstuli ANO Drošības padomes prezidentvalstij par ANO Pagaidu spēku Libānā (UNIFIL) pilnvaru termiņa pagarināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 4. augusta vēstuli ANO Drošības padomes prezidentvalstij par ANO Pagaidu spēku Libānā (UNIFIL) pilnvaru termiņa pagarināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2021. gada 4. augusta paziņojumu trešajā starptautiskajā konferencē Libānas tautas atbalstam, kas notika pēc ANO ģenerālsekretāra un Francijas Republikas prezidenta kopīga ielūguma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2021. gada 4. augusta paziņojumu trešajā starptautiskajā konferencē Libānas tautas atbalstam, kas notika pēc ANO ģenerālsekretāra un Francijas Republikas prezidenta kopīga ielūguma,

| — | ņemot vērā EĀDD 2021. gada 7. augusta paziņojumu presei, kurā nosodīta raķešu raidīšana no Libānas dienvidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD 2021. gada 7. augusta paziņojumu presei, kurā nosodīta raķešu raidīšana no Libānas dienvidiem,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Antoniu Gutjereša 2021. gada 26. augusta paziņojumu par sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos Libānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Antoniu Gutjereša 2021. gada 26. augusta paziņojumu par sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos Libānā,

| — | ņemot vērā ES un Libānas Asociācijas padomes 2016. gada 11. novembra Lēmumu Nr. 1/2016 “Vienošanās par ES un Libānas partnerības prioritātēm” un priekšlikumu Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Libānas partnerības prioritāšu spēkā esības termiņa pagarināšanu līdz brīdim, kad ES un Libāna būs pieņēmušas jaunus atjauninātus kopīgos dokumentus (COM(2021)0406), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Libānas Asociācijas padomes 2016. gada 11. novembra Lēmumu Nr. 1/2016 “Vienošanās par ES un Libānas partnerības prioritātēm” un priekšlikumu Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Libānas partnerības prioritāšu spēkā esības termiņa pagarināšanu līdz brīdim, kad ES un Libāna būs pieņēmušas jaunus atjauninātus kopīgos dokumentus (COM(2021)0406),

| — | ņemot vērā incidentus, kas no 2019. gada augusta līdz septembrim, 2020. gada 14. aprīlī, 2020. gada 17. aprīlī, 2020. gada 27. jūlijā, 2021. gada maijā, 2021. gada 20. jūlijā un no 2021. gada 4. līdz 6. augustam notika pie Zilās līnijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā incidentus, kas no 2019. gada augusta līdz septembrim, 2020. gada 14. aprīlī, 2020. gada 17. aprīlī, 2020. gada 27. jūlijā, 2021. gada maijā, 2021. gada 20. jūlijā un no 2021. gada 4. līdz 6. augustam notika pie Zilās līnijas,

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģioniem un jaunu programmu Vidusjūras reģionam (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģioniem un jaunu programmu Vidusjūras reģionam (JOIN(2021)0002),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā stāvoklis Libānā patlaban ir ārkārtīgi satraucošs un rada pamatīgas bažas, ņemot vērā politisko, ekonomisko un sociālo krīzi, finanšu krīzi un veselības krīzi, kā arī iestāžu sistēmas sabrukumu; tā kā Libāna ir cieša un nozīmīga Eiropas Savienības partnere; tā kā šīs partnerības pamatā ir kopīgas intereses, ilgstošas vēsturiskas un kultūras saites, regulārs politiskais un sociālais dialogs un plaša mēroga tieši personiski kontakti; |
| --- | --- |

A.

tā kā stāvoklis Libānā patlaban ir ārkārtīgi satraucošs un rada pamatīgas bažas, ņemot vērā politisko, ekonomisko un sociālo krīzi, finanšu krīzi un veselības krīzi, kā arī iestāžu sistēmas sabrukumu; tā kā Libāna ir cieša un nozīmīga Eiropas Savienības partnere; tā kā šīs partnerības pamatā ir kopīgas intereses, ilgstošas vēsturiskas un kultūras saites, regulārs politiskais un sociālais dialogs un plaša mēroga tieši personiski kontakti;

| B. | tā kā Libānā ir aktīva pilsoniskā sabiedrība, kurā enerģiski darbojas daudzi aktīvisti, kopienu vadītāji, akadēmisko aprindu pārstāvji, mākslinieki un jauniešu grupas un kura aicina veikt steidzamas reformas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Libānā ir aktīva pilsoniskā sabiedrība, kurā enerģiski darbojas daudzi aktīvisti, kopienu vadītāji, akadēmisko aprindu pārstāvji, mākslinieki un jauniešu grupas un kura aicina veikt steidzamas reformas;

| C. | tā kā stāvoklis Libānā bija kritisks un tā rezultātā 2019. gada beigās iestājās finanšu krīze; tā kā jau 2019. gada 17. oktobrī notika masveida protesti, dēvēti arī par Libānas Oktobra revolūciju, kuros tika pieprasīts nodrošināt sociālās un ekonomiskās tiesības, pārskatatbildību, likvidēt korupciju un kuros visiem politiskajiem pārstāvjiem tika prasīts atkāpties no amata; tā kā 2019. gada 29. oktobrī iepriekšējais Libānas premjerministrs Saads Hariri paziņoja par valdības atkāpšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā stāvoklis Libānā bija kritisks un tā rezultātā 2019. gada beigās iestājās finanšu krīze; tā kā jau 2019. gada 17. oktobrī notika masveida protesti, dēvēti arī par Libānas Oktobra revolūciju, kuros tika pieprasīts nodrošināt sociālās un ekonomiskās tiesības, pārskatatbildību, likvidēt korupciju un kuros visiem politiskajiem pārstāvjiem tika prasīts atkāpties no amata; tā kā 2019. gada 29. oktobrī iepriekšējais Libānas premjerministrs Saads Hariri paziņoja par valdības atkāpšanos;

| D. | tā kā 2020. gada 4. augustā Beirūtas ostā notika postošs sprādziens, kurā eksplodēja milzīgs apjoms amonija nitrāta un gāja bojā vairāk nekā 200 cilvēku, vairāk nekā 6 500 cilvēku tika ievainoti un vairāk nekā 74 000 mājām tika nodarīti bojājumi, tā tieši skarot 300 000 cilvēku; tā kā pēc šī notikuma no amata atkāpās iepriekšējais premjerministrs Hasans Diabs; tā kā gadu pēc sprādziena tā cēloņu izmeklēšana vēl nav pabeigta, lielākoties korupcijas dēļ, un vainīgie nav atklāti vai saukti pie atbildības; tā kā organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 3. augustā publicētais ziņojums sniedz ieskatu pierādījumos, kuri liecina par amatpersonu saistību ar sprādzienu; tā kā 2021. gada 4. augustā Beirūtas ielās atkal notika masveida protesti, kuros iedzīvotāji prasīja saukt pie atbildības par sprādzienu ostā vainīgās personas; tā kā nopludinātie oficiālie dokumenti liecina, ka Libānas muitas, militārās un drošības iestādes, kā arī tiesu iestādes vismaz desmit reizes sešu gadu laikā ir brīdinājušas attiecīgajā brīdī pie varas esošās valdības par bīstamo sprādzienbīstamo ķīmisko vielu krājumu Beirūtas ostā, tomēr nekādas darbības netika veiktas; tā kā Libānas galvenie politiskie darbinieki ir traucējuši vietējai izmeklēšanai saistībā ar sprādzienu, proti, iestādes atbrīvoja no amata pirmo izmeklēšanas tiesnesi pēc tam, kad viņš uzaicināja politiķus uz nopratināšanu, un noraidīja otrā izmeklēšanas tiesneša pieprasījumus atcelt aizdomās turēto parlamenta deputātu imunitāti un nopratināt drošības spēku augsta ranga amatpersonas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2020. gada 4. augustā Beirūtas ostā notika postošs sprādziens, kurā eksplodēja milzīgs apjoms amonija nitrāta un gāja bojā vairāk nekā 200 cilvēku, vairāk nekā 6 500 cilvēku tika ievainoti un vairāk nekā 74 000 mājām tika nodarīti bojājumi, tā tieši skarot 300 000 cilvēku; tā kā pēc šī notikuma no amata atkāpās iepriekšējais premjerministrs Hasans Diabs; tā kā gadu pēc sprādziena tā cēloņu izmeklēšana vēl nav pabeigta, lielākoties korupcijas dēļ, un vainīgie nav atklāti vai saukti pie atbildības; tā kā organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 3. augustā publicētais ziņojums sniedz ieskatu pierādījumos, kuri liecina par amatpersonu saistību ar sprādzienu; tā kā 2021. gada 4. augustā Beirūtas ielās atkal notika masveida protesti, kuros iedzīvotāji prasīja saukt pie atbildības par sprādzienu ostā vainīgās personas; tā kā nopludinātie oficiālie dokumenti liecina, ka Libānas muitas, militārās un drošības iestādes, kā arī tiesu iestādes vismaz desmit reizes sešu gadu laikā ir brīdinājušas attiecīgajā brīdī pie varas esošās valdības par bīstamo sprādzienbīstamo ķīmisko vielu krājumu Beirūtas ostā, tomēr nekādas darbības netika veiktas; tā kā Libānas galvenie politiskie darbinieki ir traucējuši vietējai izmeklēšanai saistībā ar sprādzienu, proti, iestādes atbrīvoja no amata pirmo izmeklēšanas tiesnesi pēc tam, kad viņš uzaicināja politiķus uz nopratināšanu, un noraidīja otrā izmeklēšanas tiesneša pieprasījumus atcelt aizdomās turēto parlamenta deputātu imunitāti un nopratināt drošības spēku augsta ranga amatpersonas;

| E. | tā kā korupcija ir viena no galvenajām problēmām, kas kavē Libānas attīstību un labklājību un padziļina atsvešināšanos no politiskās sistēmas un neuzticēšanos tai; tā kā korupcija ir plaši izplatīta un caurauž visus sabiedrības līmeņus, par ko liecina valsts kopējie un vidējie darbības rādītāji lielākajā daļā pārvaldības jomu; tā kā Valsts korupcijas apkarošanas iestāde joprojām nedarbojas, jo vēl nav iecelti tās komisāri; |
| --- | --- |

E.

tā kā korupcija ir viena no galvenajām problēmām, kas kavē Libānas attīstību un labklājību un padziļina atsvešināšanos no politiskās sistēmas un neuzticēšanos tai; tā kā korupcija ir plaši izplatīta un caurauž visus sabiedrības līmeņus, par ko liecina valsts kopējie un vidējie darbības rādītāji lielākajā daļā pārvaldības jomu; tā kā Valsts korupcijas apkarošanas iestāde joprojām nedarbojas, jo vēl nav iecelti tās komisāri;

| F. | tā kā pēc trim pagaidu premjerministriem — Mustafas Adiba, Saada Hariri un Nadžiba Mikati — Libāna 2021. gada 10. septembrī beidzot izveidoja valdību; tā kā jaunajai valdībai būs steidzami jāīsteno nepieciešamo būtisko politisko reformu kopums, lai Libāna varētu apkarot korupciju un saglabāt stabilitāti, vienotību, suverenitāti, politisko neatkarību un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc trim pagaidu premjerministriem — Mustafas Adiba, Saada Hariri un Nadžiba Mikati — Libāna 2021. gada 10. septembrī beidzot izveidoja valdību; tā kā jaunajai valdībai būs steidzami jāīsteno nepieciešamo būtisko politisko reformu kopums, lai Libāna varētu apkarot korupciju un saglabāt stabilitāti, vienotību, suverenitāti, politisko neatkarību un teritoriālo integritāti;

| G. | tā kā pašvaldību, parlamenta un prezidenta vēlēšanas ir plānotas 2022. gada maijā un oktobrī; tā kā ir ļoti svarīgi, lai visi politiskie līderi ievērotu 2022. gada vēlēšanu grafiku un nodrošinātu iekļaujošas, pārredzamas un taisnīgas vēlēšanas ar vienlīdzīgām iespējām īstenot kampaņu visiem un piekļuvi balsošanai visiem Libānas pilsoņiem, tostarp tiem, kuri dzīvo ārpus valsts, kā to paredz jaunākais 2017. gadā pieņemtais vēlēšanu likums un Libānas konstitūcija; tā kā Vēlēšanu uzraudzības komisijai trūkst vajadzīgo līdzekļu, lai īstenotu savas pilnvaras, radot bažas par kampaņas un nākamajā gadā plānoto vēlēšanu pārredzamību un godīgumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašvaldību, parlamenta un prezidenta vēlēšanas ir plānotas 2022. gada maijā un oktobrī; tā kā ir ļoti svarīgi, lai visi politiskie līderi ievērotu 2022. gada vēlēšanu grafiku un nodrošinātu iekļaujošas, pārredzamas un taisnīgas vēlēšanas ar vienlīdzīgām iespējām īstenot kampaņu visiem un piekļuvi balsošanai visiem Libānas pilsoņiem, tostarp tiem, kuri dzīvo ārpus valsts, kā to paredz jaunākais 2017. gadā pieņemtais vēlēšanu likums un Libānas konstitūcija; tā kā Vēlēšanu uzraudzības komisijai trūkst vajadzīgo līdzekļu, lai īstenotu savas pilnvaras, radot bažas par kampaņas un nākamajā gadā plānoto vēlēšanu pārredzamību un godīgumu;

| H. | tā kā uzreiz pēc milzīgā sprādziena ES kopā ar Pasaules Banku un ANO veica ātro kaitējuma un vajadzību novērtējumu, lai noteiktu tā ietekmi uz iedzīvotājiem, fiziskajiem aktīviem, infrastruktūru un pakalpojumu sniegšanu; tā kā cita starpā tika konstatēts, ka ir nodarīts kaitējums 3,8 līdz 4,6 miljardu ASV dolāru apmērā un vissmagāk ir skartas mājokļu un kultūras nozares, zaudējumi tika lēsti 2,9 līdz 3,5 miljardu ASV dolāru apmērā, kas vislielākie ir bijuši mājokļu nozarei, kurai seko transporta un kultūras nozares, un prioritārās atveseļošanas un atjaunošanas vajadzības tika lēstas 1,8 līdz 2 miljardu ASV dolāru apmērā, kas ir vislielākās transporta nozarei, kurai seko kultūras un mājokļu nozares; tā kā novērtējuma galvenais iznākums bija kopīgi ar Libānas valdību pārvaldīta reformu, atveseļošanas un atjaunošanas satvara (3RF) izveide; tā kā nav panākts progress 3RF reformu īstenošanā, jo mēnešiem ilgi nav izdevies izveidot valdību; tā kā 2021. gada maijā Libānas lielākais elektroenerģijas ražotājs, proti, uzņēmums “Electricité du Liban” paziņoja, ka tam vairs nepietiek naudas, lai iegādātos degvielu; tā kā Libāna ir vērsusies pie vairākām valstīm, cenšoties rast iespēju apmierināt neatliekamās vajadzības pēc enerģijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzreiz pēc milzīgā sprādziena ES kopā ar Pasaules Banku un ANO veica ātro kaitējuma un vajadzību novērtējumu, lai noteiktu tā ietekmi uz iedzīvotājiem, fiziskajiem aktīviem, infrastruktūru un pakalpojumu sniegšanu; tā kā cita starpā tika konstatēts, ka ir nodarīts kaitējums 3,8 līdz 4,6 miljardu ASV dolāru apmērā un vissmagāk ir skartas mājokļu un kultūras nozares, zaudējumi tika lēsti 2,9 līdz 3,5 miljardu ASV dolāru apmērā, kas vislielākie ir bijuši mājokļu nozarei, kurai seko transporta un kultūras nozares, un prioritārās atveseļošanas un atjaunošanas vajadzības tika lēstas 1,8 līdz 2 miljardu ASV dolāru apmērā, kas ir vislielākās transporta nozarei, kurai seko kultūras un mājokļu nozares; tā kā novērtējuma galvenais iznākums bija kopīgi ar Libānas valdību pārvaldīta reformu, atveseļošanas un atjaunošanas satvara (3RF) izveide; tā kā nav panākts progress 3RF reformu īstenošanā, jo mēnešiem ilgi nav izdevies izveidot valdību; tā kā 2021. gada maijā Libānas lielākais elektroenerģijas ražotājs, proti, uzņēmums “Electricité du Liban” paziņoja, ka tam vairs nepietiek naudas, lai iegādātos degvielu; tā kā Libāna ir vērsusies pie vairākām valstīm, cenšoties rast iespēju apmierināt neatliekamās vajadzības pēc enerģijas;

| I. | tā kā, neraugoties uz banku slepenības tiesību aktu piemērošanas apturēšanu, nav panākts progress Centrālās bankas revīzijā tiesvedības vajadzībām; tā kā pēc tam, kad Šveices izmeklēšana ziņoja par darījumiem, kuros, iespējams, bija iesaistīts Centrālās bankas vadītājs Riads Salamehs un viņa brālis, Libānas prokurors sāka izmeklēšanu un Francijas prokurori sāka iepriekšēju izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par R. Salameha īstenotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; tā kā Centrālās bankas vadītājs noraida visas apsūdzības; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neraugoties uz banku slepenības tiesību aktu piemērošanas apturēšanu, nav panākts progress Centrālās bankas revīzijā tiesvedības vajadzībām; tā kā pēc tam, kad Šveices izmeklēšana ziņoja par darījumiem, kuros, iespējams, bija iesaistīts Centrālās bankas vadītājs Riads Salamehs un viņa brālis, Libānas prokurors sāka izmeklēšanu un Francijas prokurori sāka iepriekšēju izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par R. Salameha īstenotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; tā kā Centrālās bankas vadītājs noraida visas apsūdzības;

| J. | tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt stabilitāti un vienotību šajā valstī, sniedzot ekonomisko palīdzību; tā kā ES ir sniegusi iespaidīgu atbalstu, lai pēc sprādziena novērstu tūlītējās sekas un apmierinātu neatliekamās vajadzības; tā kā ārkārtas vajadzībām ir mobilizēti 33 miljoni EUR un vairāk nekā 250 glābēji no ES dalībvalstīm; tā kā 2021. gadā vien ES ir sniegusi Libānai humāno palīdzību 55,5 miljonu EUR apmērā; tā kā 2021. gada vasarā tika izmaksāti vēl 5,5 miljoni EUR, lai Libāna varētu spēcīgāk reaģēt uz Covid-19; tā kā ES un tās dalībvalstis kopš 2011. gada pavisam kopā ir mobilizējušas 24 miljardus EUR; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt stabilitāti un vienotību šajā valstī, sniedzot ekonomisko palīdzību; tā kā ES ir sniegusi iespaidīgu atbalstu, lai pēc sprādziena novērstu tūlītējās sekas un apmierinātu neatliekamās vajadzības; tā kā ārkārtas vajadzībām ir mobilizēti 33 miljoni EUR un vairāk nekā 250 glābēji no ES dalībvalstīm; tā kā 2021. gadā vien ES ir sniegusi Libānai humāno palīdzību 55,5 miljonu EUR apmērā; tā kā 2021. gada vasarā tika izmaksāti vēl 5,5 miljoni EUR, lai Libāna varētu spēcīgāk reaģēt uz Covid-19; tā kā ES un tās dalībvalstis kopš 2011. gada pavisam kopā ir mobilizējušas 24 miljardus EUR;

| K. | tā kā Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk padziļinājusi joprojām aktuālo vispārējo krīzi Libānā, kur korupcija ir plaši izplatīta visos sabiedrības līmeņos; tā kā tas ir smagi skāris gan neaizsargātas, gan arī citas sabiedrības grupas; tā kā kopš pandēmijas sākuma Libānā ir reģistrēti vairāk nekā 610 000 koronavīrusa saslimšanas gadījumi un 8 150 tā izraisīti nāves gadījumi; tā kā sprādziens visvairāk nopostīja mājas Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael un Rmeil Medawara rajonos un cilvēkiem, kuru mājas tika nopostītas, tagad trūkst mājokļa alternatīvu, un tas varētu ietekmēt Libānas vēsturisko sociālo struktūru un kohēziju; |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk padziļinājusi joprojām aktuālo vispārējo krīzi Libānā, kur korupcija ir plaši izplatīta visos sabiedrības līmeņos; tā kā tas ir smagi skāris gan neaizsargātas, gan arī citas sabiedrības grupas; tā kā kopš pandēmijas sākuma Libānā ir reģistrēti vairāk nekā 610 000 koronavīrusa saslimšanas gadījumi un 8 150 tā izraisīti nāves gadījumi; tā kā sprādziens visvairāk nopostīja mājas Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael un Rmeil Medawara rajonos un cilvēkiem, kuru mājas tika nopostītas, tagad trūkst mājokļa alternatīvu, un tas varētu ietekmēt Libānas vēsturisko sociālo struktūru un kohēziju;

| L. | tā kā ar Padomes 2021. gada 30. jūlija lēmumu tika izveidots regulējums mērķtiecīgām sankcijām pret personām un vienībām, kas ir atbildīgas par demokrātijas vai tiesiskuma apdraudējumu Libānā; tā kā šīs sankcijas ietver ceļošanas aizliegumu uz ES un līdzekļu iesaldēšanu par pastāvīgu valdības veidošanas kavēšanu vai vēlēšanu rīkošanas nopietnu apdraudējumu, darbībām, kas kavē un apdraud Libānas iestāžu apstiprināto un ES atbalstīto plānu īstenošanu nolūkā uzlabot pārskatatbildību un labu pārvaldību, tostarp banku un finanšu nozarē, vai par nopietniem finanšu pārkāpumiem saistībā ar valsts līdzekļiem, darbībām, uz kurām attiecas ANO Pretkorupcijas konvencija, vai par nelikumīgu kapitāla eksportu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ar Padomes 2021. gada 30. jūlija lēmumu tika izveidots regulējums mērķtiecīgām sankcijām pret personām un vienībām, kas ir atbildīgas par demokrātijas vai tiesiskuma apdraudējumu Libānā; tā kā šīs sankcijas ietver ceļošanas aizliegumu uz ES un līdzekļu iesaldēšanu par pastāvīgu valdības veidošanas kavēšanu vai vēlēšanu rīkošanas nopietnu apdraudējumu, darbībām, kas kavē un apdraud Libānas iestāžu apstiprināto un ES atbalstīto plānu īstenošanu nolūkā uzlabot pārskatatbildību un labu pārvaldību, tostarp banku un finanšu nozarē, vai par nopietniem finanšu pārkāpumiem saistībā ar valsts līdzekļiem, darbībām, uz kurām attiecas ANO Pretkorupcijas konvencija, vai par nelikumīgu kapitāla eksportu;

| M. | tā kā ANO Rietumāzijas Ekonomikas un sociālo lietu komisija konstatēja, ka no 2019. līdz 2020. gadam nabadzības līmenis iedzīvotāju skaita izteiksmē jau ir krasi palielinājies no 28 % līdz 55 %; tā kā daudzdimensionālas nabadzības līmenis Libānā ir palielinājies gandrīz divas reizes — no 42 % 2019. gadā līdz 82 % 2021. gadā — un patlaban galēja daudzdimensionāla nabadzība skar 34 % iedzīvotāju; tā kā bezdarba līmenis ir palielinājies līdz vairāk nekā 40 % no darbaspēka un aizvien lielākai daļai mājsaimniecību ir grūtības piekļūt tādiem pamatpakalpojumiem kā pārtika, ūdens un veselības aprūpe; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas 2021. gada jūnija ziņojumu “Lebanon Economic Monitor” Libāna piedzīvo nopietnu un ilgstošu ekonomikas lejupslīdi, ko var uzskatīt par vienu no smagākajām krīzēm pasaulē kopš deviņpadsmitā gadsimta vidus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Rietumāzijas Ekonomikas un sociālo lietu komisija konstatēja, ka no 2019. līdz 2020. gadam nabadzības līmenis iedzīvotāju skaita izteiksmē jau ir krasi palielinājies no 28 % līdz 55 %; tā kā daudzdimensionālas nabadzības līmenis Libānā ir palielinājies gandrīz divas reizes — no 42 % 2019. gadā līdz 82 % 2021. gadā — un patlaban galēja daudzdimensionāla nabadzība skar 34 % iedzīvotāju; tā kā bezdarba līmenis ir palielinājies līdz vairāk nekā 40 % no darbaspēka un aizvien lielākai daļai mājsaimniecību ir grūtības piekļūt tādiem pamatpakalpojumiem kā pārtika, ūdens un veselības aprūpe; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas 2021. gada jūnija ziņojumu “Lebanon Economic Monitor” Libāna piedzīvo nopietnu un ilgstošu ekonomikas lejupslīdi, ko var uzskatīt par vienu no smagākajām krīzēm pasaulē kopš deviņpadsmitā gadsimta vidus;

| N. | tā kā kaimiņvalstī Sīrijā ir karš, tādēļ daudziem ir nācies bēgt uz Libānu, kas ir uzņēmusi aptuveni 1,5 miljonus bēgļu no Sīrijas un vēl aptuveni 15 800 bēgļu no Etiopijas, Irākas, Sudānas un citas ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) reģistrētas izcelsmes bēgļus, kā arī aptuveni 207 700 bēgļu no Palestīnas; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmas datiem 2021. gadā pārtikas trūkst 22 % Libānas valstspiederīgo, 50 % bēgļu no Sīrijas un 33 % citu tautību bēgļu; tā kā Libāna ir viena no divām Tuvo Austrumu valstīm, kas uzņem lielu skaitu mājsaimniecībās nodarbināto migrantu, kuru darbu reglamentē kafala sistēma; tā kā kopš 2011. gada ES ir piešķīrusi 2,4 miljardus EUR, lai palīdzētu Sīrijas un Palestīnas bēgļiem, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI); |
| --- | --- |

N.

tā kā kaimiņvalstī Sīrijā ir karš, tādēļ daudziem ir nācies bēgt uz Libānu, kas ir uzņēmusi aptuveni 1,5 miljonus bēgļu no Sīrijas un vēl aptuveni 15 800 bēgļu no Etiopijas, Irākas, Sudānas un citas ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) reģistrētas izcelsmes bēgļus, kā arī aptuveni 207 700 bēgļu no Palestīnas; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmas datiem 2021. gadā pārtikas trūkst 22 % Libānas valstspiederīgo, 50 % bēgļu no Sīrijas un 33 % citu tautību bēgļu; tā kā Libāna ir viena no divām Tuvo Austrumu valstīm, kas uzņem lielu skaitu mājsaimniecībās nodarbināto migrantu, kuru darbu reglamentē kafala sistēma; tā kā kopš 2011. gada ES ir piešķīrusi 2,4 miljardus EUR, lai palīdzētu Sīrijas un Palestīnas bēgļiem, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI);

| O. | tā kā 2020. gada aprīlī Libānas valdība apstiprināja ekonomikas plānu un pieprasīja SVF programmu, pamatojoties uz nepieciešamajām reformām; tā kā sarunas ar SVF vēl turpinās; tā kā SVF dati liecina, ka Libānai steidzami ir jāsāk īstenot vispusīgas reformas, lai sakārtotu valsts finanses, pārstrukturētu valsts parādu, atjaunotu banku sistēmu, paplašinātu sociālās drošības tīklu, reformētu valstij piederošus uzņēmumus un uzlabotu pārvaldību; tā kā SVF ir noteikusi speciālās aizņēmumu tiesības 860 miljonu ASV dolāru apmērā, lai stiprinātu valsts noplicinātās rezerves un palīdzētu apmierināt daudzās steidzamās vajadzības; tā kā Libānas parlamenta Finanšu komiteja noraidīja valdības iekšējās rekapitalizācijas plānu, kas ļautu saglabāt 98 % iedzīvotāju ietaupījumu, garantējot to banku kontu aktīvus, kuru uzkrājumi ir mazāki par 500 000 USD; tā kā, saskaroties ar Parlamenta deputātu kritiku par atveseļošanas plānu, Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) publicēja trīs paziņojumus, atbalstot valdības ierosināto plānu; tā kā Parlamenta deputāti, kas noraidīja atveseļošanas plānu, ir izrādījuši interesi par Libānas banku interešu aizsardzību, ņemot vērā to attiecības kā šo banku akcionāriem vai to attiecības ar šo banku akcionāriem; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2020. gada aprīlī Libānas valdība apstiprināja ekonomikas plānu un pieprasīja SVF programmu, pamatojoties uz nepieciešamajām reformām; tā kā sarunas ar SVF vēl turpinās; tā kā SVF dati liecina, ka Libānai steidzami ir jāsāk īstenot vispusīgas reformas, lai sakārtotu valsts finanses, pārstrukturētu valsts parādu, atjaunotu banku sistēmu, paplašinātu sociālās drošības tīklu, reformētu valstij piederošus uzņēmumus un uzlabotu pārvaldību; tā kā SVF ir noteikusi speciālās aizņēmumu tiesības 860 miljonu ASV dolāru apmērā, lai stiprinātu valsts noplicinātās rezerves un palīdzētu apmierināt daudzās steidzamās vajadzības; tā kā Libānas parlamenta Finanšu komiteja noraidīja valdības iekšējās rekapitalizācijas plānu, kas ļautu saglabāt 98 % iedzīvotāju ietaupījumu, garantējot to banku kontu aktīvus, kuru uzkrājumi ir mazāki par 500 000 USD; tā kā, saskaroties ar Parlamenta deputātu kritiku par atveseļošanas plānu, Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) publicēja trīs paziņojumus, atbalstot valdības ierosināto plānu; tā kā Parlamenta deputāti, kas noraidīja atveseļošanas plānu, ir izrādījuši interesi par Libānas banku interešu aizsardzību, ņemot vērā to attiecības kā šo banku akcionāriem vai to attiecības ar šo banku akcionāriem;

| P. | tā kā Libānas Kriminālkodeksa 534. pants joprojām tiek izmantots, lai vajātu un apcietinātu LGBTI; tā kā dažās valsts daļās vīrieši, kurus tur aizdomās par viendzimuma attiecībām, tiek regulāri arestēti un policijas iecirkņos pakļauti pazemojošai attieksmei; |
| --- | --- |

P.

tā kā Libānas Kriminālkodeksa 534. pants joprojām tiek izmantots, lai vajātu un apcietinātu LGBTI; tā kā dažās valsts daļās vīrieši, kurus tur aizdomās par viendzimuma attiecībām, tiek regulāri arestēti un policijas iecirkņos pakļauti pazemojošai attieksmei;

| Q. | tā kā Libānas parlaments 2021. gada 30. jūnijā apstiprināja ārkārtas kredītlikumu 556 miljonu USD apmērā, lai finansētu pārtikas devu kartīšu sistēmu, kas nodrošinās visneaizsargātākajām ģimenēm palīdzību skaidrā naudā, aizstājot pašreizējo subsīdiju sistēmu; tā kā pārtikas devu kartītes ieviešanā būtu jāievēro nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Libānas parlaments 2021. gada 30. jūnijā apstiprināja ārkārtas kredītlikumu 556 miljonu USD apmērā, lai finansētu pārtikas devu kartīšu sistēmu, kas nodrošinās visneaizsargātākajām ģimenēm palīdzību skaidrā naudā, aizstājot pašreizējo subsīdiju sistēmu; tā kā pārtikas devu kartītes ieviešanā būtu jāievēro nediskriminācijas princips;

| R. | tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums balstās uz demokrātijas principu un pamata cilvēktiesību ievērošanu, kā tas ir noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kas ir būtisks minētā nolīguma elements; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums balstās uz demokrātijas principu un pamata cilvēktiesību ievērošanu, kā tas ir noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kas ir būtisks minētā nolīguma elements;

| S. | tā kā ar jaunāko ANO Drošības padomes rezolūciju par Libānu (rezolūcija Nr. 2591 (2021)), kas vienprātīgi pieņemta 2021. gada 30. augustā, vēl uz gadu ir pagarināts UNIFIL pilnvaru termiņš, un šajā rezolūcijā ir atgādināts, ka jāpanāk pastāvīgs pamiers atbilstoši rezolūcijā Nr. 1701 (2006) izklāstītajiem principiem un elementiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā ar jaunāko ANO Drošības padomes rezolūciju par Libānu (rezolūcija Nr. 2591 (2021)), kas vienprātīgi pieņemta 2021. gada 30. augustā, vēl uz gadu ir pagarināts UNIFIL pilnvaru termiņš, un šajā rezolūcijā ir atgādināts, ka jāpanāk pastāvīgs pamiers atbilstoši rezolūcijā Nr. 1701 (2006) izklāstītajiem principiem un elementiem;

| T. | tā kā Libānas neitralitāte ir galvenais valsts turpmākās stabilitātes priekšnoteikums; tā kā stabila, pilnīgi suverēna, vienota un demokrātiska Libāna ir ārkārtīgi svarīga visu Tuvo Austrumu stabilitātei, drošībai un miermīlīgai attīstībai; tā kā nesen izveidotajai Libānas valdībai un tās ministriem ir jākļūst politiski neatkarīgiem un jāpretojas spiedienam, ko rada ārēja iejaukšanās no kaimiņvalstīm vai vēl tālākām valstīm; tā kā ārēja iejaukšanās kaitē Libānas attīstībai un stabilitātei; tā kā organizācija “Hezbollah” joprojām kontrolē galvenās Libānas valdības ministrijas; tā kā vairākas ES dalībvalstis organizāciju “Hezbollah” ir iekļāvušas teroristisku organizāciju sarakstā; tā kā organizācija “Hezbollah” ir vairākkārt apliecinājusi savu spēcīgo ideoloģisko saikni ar Irānu, kas destabilizē Libānas valdību un apdraud tās tik ļoti nepieciešamo kohēziju, |
| --- | --- |

T.

tā kā Libānas neitralitāte ir galvenais valsts turpmākās stabilitātes priekšnoteikums; tā kā stabila, pilnīgi suverēna, vienota un demokrātiska Libāna ir ārkārtīgi svarīga visu Tuvo Austrumu stabilitātei, drošībai un miermīlīgai attīstībai; tā kā nesen izveidotajai Libānas valdībai un tās ministriem ir jākļūst politiski neatkarīgiem un jāpretojas spiedienam, ko rada ārēja iejaukšanās no kaimiņvalstīm vai vēl tālākām valstīm; tā kā ārēja iejaukšanās kaitē Libānas attīstībai un stabilitātei; tā kā organizācija “Hezbollah” joprojām kontrolē galvenās Libānas valdības ministrijas; tā kā vairākas ES dalībvalstis organizāciju “Hezbollah” ir iekļāvušas teroristisku organizāciju sarakstā; tā kā organizācija “Hezbollah” ir vairākkārt apliecinājusi savu spēcīgo ideoloģisko saikni ar Irānu, kas destabilizē Libānas valdību un apdraud tās tik ļoti nepieciešamo kohēziju,

| 1. | uzskata, ka Libānas pašreizējā situācija ir cilvēka izraisīta katastrofa, par ko ir atbildīgi daži valdošās politiskās elites pārstāvji; ņem vērā, ka pēc 13 mēnešus ilga politiskā strupceļa nesen ir izveidota valdība; pauž nožēlu par to, ka jaunajā valdībā ir tikai viena sieviete; stingri mudina Libānas līderus pildīt solījumus un kļūt par valdību, kas ir spējīga darboties, ko vada pienākuma apziņa, kas ir uzticama un atbildīga, ko neietekmē šķelšanās parlamentā un kas ir brīva no ārvalstu ietekmes; uzskata, ka pārskatatbildības panākšanai, brīvu un godīgu vēlēšanu rīkošanai un sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšanai ir jābūt svarīgākai par jebkādiem Libānas politisko aprindu pārstāvju personiskiem apsvērumiem; atgādina, ka, ņemot vērā politisko strupceļu un aizvien pieaugošo valsts iestāžu disfunkciju, 2022. gada maijā paredzētās vēlēšanas nekādā gadījumā nedrīkst atlikt un tām ir jāatbilst starptautiskajiem demokrātijas standartiem brīvības, taisnīguma un pārredzamības jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Libānas iestādes vairākus mēnešus pirms vēlēšanām vērsties pie PV/AP ar lūgumu nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju vai arī — ja to uzskata par nepieciešamu, — vēlēšanu ekspertu misiju; aicina jauno Libānas valdību pilnībā īstenot 2018. gada ES vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumus; mudina Komisiju un dalībvalstis sniegt visu tehnisko un finansiālo palīdzību, lai vēlēšanas varētu notikt vislabākajos iespējamos apstākļos, un censties nodrošināt taisnīgumu un pārredzamību visā vēlēšanu procesā; mudina jauno Libānas valdību nodrošināt Vēlēšanu uzraudzības komisijai visus nepieciešamos līdzekļus, personālu un aprīkojumu, lai tā varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras; aicina ANO paspārnē izveidot starptautisku humānās palīdzības darba grupu, lai atbalstītu humānās palīdzības īstenošanu un uzraudzītu līdzekļu izmantošanu; atgādina, ka ANO ir izstrādājusi sistēmu, lai atbalstītu sievietes kā kandidātes un vēlētājas un tādējādi veicinātu plašāku sieviešu līdzdalību politiskajā procesā, un aicina šo sistēmu pilnībā iekļaut vēlēšanu reformas plānos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa, lai ES piedāvātu nosūtīt uz Libānu vispusīgu ES administratīvu padomdevēju misiju, tā reaģējot uz steidzamo vajadzību apturēt valsts pārvaldes un pamatpakalpojumu aizvien straujāku sabrukumu; mudina jauno valdību ātri īstenot galvenās pārvaldības un ekonomikas reformas, kas nodrošinās politisko un ekonomisko atveseļošanos, tostarp uzticamu regulējumu galvenajās ekonomikas nozarēs, piemēram, elektroenerģijas nozarē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka Beirūtas ostā notikušā sprādziena pārredzama, neitrāla un efektīva izmeklēšana ir prioritāte un ka šāda izmeklēšana ir jāveic; mudina Libānas iestādes respektēt tiesu procedūras un tiesu iestāžu neatkarību un sniegt atbalstu visiem centieniem, kas ļautu veikt pienācīgu izmeklēšanu un saukt pie atbildības tos, kuri ir atbildīgi par lēmumiem, kas noveda pie sprādziena Beirūtas ostā; prasa nosūtīt uz Libānu neatkarīgu faktu vākšanas misiju, kas ANO satvarā veiktu izmeklēšanu par Beirūtas sprādzienu; uzstāj, ka tie, kas ir atzīti par tieši vai netieši atbildīgiem, ir jāsauc pie atbildības par zaudētajām dzīvībām un Libānas tautai nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā smagos apstākļus uz vietas, sniegt papildu humāno palīdzību, jo īpaši pārtikas palīdzību, aprīkojumu slimnīcām un medicīnas preces, un nodrošināt alternatīvus energoresursus (tostarp saules enerģijas paneļus) visām skolām un slimnīcām, šim nolūkam izmantojot struktūras, kas nav publiskā sektora struktūras, piemēram, labi zināmas Libānas nevalstiskās organizācijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un ticības organizācijas, kas ir spējīgas īstenot reformas; uzstāj, ka visu Libānai paredzētu palīdzības programmu izstrādē, plānošanā, koordinēšanā, īstenošanā un novērtēšanā ir jāiesaista vietējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Komisiju rast kritēriju stratēģiskas un elastīgas piemērošanas mehānismus, kuri nodrošina, ka organizācijām ir ātri pieejams finansējums tūlītēju vajadzību apmierināšanai, bet vienmēr ir ievērots Eiropas konsenss par humāno palīdzību un starptautisko humanitāro tiesību normas; uzsver, ka ir stingri jāuzrauga ES atbalsta izmantošana, lai nodrošinātu, ka tas tiek tieši nodots tiem, kam tas ir vajadzīgs; pauž dziļu nožēlu par iepriekš piešķirto līdzekļu ārkārtīgi augsto nepareizas pārvaldības līmeni un finanšu uzraudzības trūkumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un ES dalībvalstis konstruktīvi sadarboties ar jauno Libānas valdību, lai valstī īstenotu strukturālās un nozaru reformas, kas ir priekšnoteikums ievērojamas ES makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai, un stiprinātu mūsu tirdzniecības attiecības ar priekšnosacījumu, ka tiek panākts taustāms progress 3RF paredzēto nepieciešamo reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Libānas iestādes pēc iespējas ātrāk atsākt sarunas ar SVF, lai reformas Libānā kļūtu par realitāti cilvēkiem, kas ir nonākuši grūtībās; mudina Libānas iestādes ar Starptautiskās Libānas atbalsta grupas palīdzību pildīt saistības, ko tās iepriekš uzņēmušās saistībā ar 2018. aprīlī notikušo Ekonomikas konferenci par attīstību ar privāto sektoru īstenojamu reformu ceļā (CEDRE) un par ko ir vienojušies visi Libānas politiskie līderi, un kas nozīmē saturīgas un pamatīgas reformas ekonomikas un pārvaldības jomās un cita starpā ir šādas: atjaunot ekonomisko stabilitāti un uzticēšanos finanšu sektoram, garantēt tiesu varas neatkarību, nodrošināt cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu un cīnīties pret korupciju; aicina Libānas iestādes sniegt atbalstu visneaizsargātākajām kopienām Libānā, tostarp izmantojot sociālās drošības tīklus; aicina Libānas iestādes apstiprināt 2021. gada budžetu un sagatavot 2022. gada budžetu, tostarp spēcīgu sociālās aizsardzības programmu, īstenojot ārkārtas sociālās drošības tīkla programmu un valsts nabadzības izskaušanas programmu; mudina Libānas iestādes nodrošināt pietiekamus līdzekļus 2022. gada vēlēšanām paredzētajā budžeta pozīcijā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka, ņemot vērā B. Asada režīma visaptverošās represijas pret Sīrijas tautas sacelšanos 2011. gadā, Libāna ir uzņēmusi pasaulē lielāko Sīrijas bēgļu daļu; norāda uz Sīrijas režīma īpašo atbildību par šīs dramatiskās humanitārās situācijas turpināšanos; atgādina — lai panāktu noturīgus risinājumus attiecībā uz pārvietotām personām, ir būtiski nodrošināt pietiekamu ilgtermiņa finansējumu un plānošanu nolūkā atbalstīt iekšzemē pārvietotās personas un bēgļus pēc humānās palīdzības programmas cikla beigām; atgādina par Libānā nonākušo Sīrijas un Palestīnas bēgļu neaizsargātību un uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgu, paredzamu un daudzlīmeņu finansējumu ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) un citiem dalībniekiem, kas strādā ar bēgļiem, lai nodrošinātu pilnīgu pamatpakalpojumu sniegšanu bēgļu kopienām šajā valstī; uzsver, ka ir jāuzlabo sadarbība un dialogs ar NVO un citiem pakalpojumu sniedzējiem, kas palīdz bēgļiem Libānā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina jauno Libānas valdību un prezidentu darīt visu, kas ir nepieciešams, lai izskaustu korumpētu praksi — cita starpā arī valsts kapitāla pārvedumus un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas —, nodrošināt nākamo Valsts pretkorupcijas iestādes locekļu pilnīgu neatkarību un lūgt starptautisko sabiedrību ar ANO mehānismiem un saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvenciju sniegt valstij tehnisko palīdzību, lai Libānas tautai būtu garantēta gan pārredzamība, gan pilnīga pārskatatbildība; atgādina, ka ES, Pasaules Banka un ANO ir pieprasījušas izveidot neatkarīgu un pārredzamu tiesu varu, pieņemt mūsdienīgu publiskā iepirkuma likumu un ieviest korupcijas apkarošanas stratēģiju, un nosoda secīgo Libānas valdību rīcības trūkumu pēdējo gadu laikā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver organizācijas “Hezbollah” un citu grupējumu īpašo atbildību par Libānas 2019. gada tautas kustības apspiešanu un Libānas politisko un ekonomisko krīzi; aicina visus ārējos spēkus atturēties no jaukšanās Libānas iekšējās lietās un prasa respektēt valsts suverenitāti un politisko neatkarību; mudina visas valdības politiskās frakcijas izbeigt sektantismu un bez reliģiskas vai etniskas diskriminācijas īstenot vitāli svarīgas reformas visiem cilvēkiem, kuri dzīvo Libānā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ņemot vērā jaunākos notikumus un nemitīgo saspīlējumu pie Libānas dienvidu robežas, pauž nopietnas bažas par to, ka vēl arvien nav panākts progress attiecībā uz pastāvīgu pamieru un citiem ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1701 (2006) galvenajiem noteikumiem; atkārtoti apstiprina, ka stingri atbalsta Libānas teritoriālo integritāti, suverenitāti un politisko neatkarību atbilstoši ANO Drošības padomes nesen pieņemtajai rezolūcijai Nr. 2591 (2021); atgādina par ES nostāju, proti, to, ka ir pilnībā jāievēro attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1559 (2005) un Nr. 1701 (2006); |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina starptautisko sabiedrību sniegt nepieciešamo finansiālo atbalstu, lai Libānas bruņotie spēki un iekšējās drošības spēki varētu pildīt savu būtisko lomu, novēršot turpmāku valsts iestāžu sabrukumu, nodrošinot humāno palīdzību un nodrošinot drošību un stabilitāti, vienlaikus ievērojot tiesības protestēt un vārda brīvību; atkārtoti norāda, ka valsts ierēdņu pārskatatbildība ir būtisks aspekts, un nosoda jebkādu vardarbību pret protestētājiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina EĀDD sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavot Libānas atbildīgo iestāžu sarakstu; aicina izmantot mērķtiecīgas sankcijas saskaņā ar regulējumu, ko Padome pieņēmusi 2021. gada 30. jūlijā, attiecībā uz visām personām vai vienībām, kas atbilst minētā regulējuma kritērijiem; uzsver, ka mērķtiecīgu sankciju ieviešana par demokrātiskā politiskā procesa kavēšanu vai apdraudēšanu joprojām ir iespēja, ko varētu īstenot, ja atbildīgie dalībnieki Libānā turpinātu bloķēt reformas un cīņu pret korupciju; aicina visas ES dalībvalstis bez izņēmuma pilnībā ievērot un stiprināt ES jaunās mērķtiecīgās sankcijas pret korumpētiem līderiem un tiem, kas ir atbildīgi par demokrātijas un tiesiskuma apdraudēšanu Libānā; mudina EĀDD un Padomi steidzami piešķirt pietiekamus resursus jaunā mehānisma efektīvai attīstībai; aicina ES dalībvalstis un to partnerus, piemēram, Apvienoto Karalisti un Šveici, sadarboties cīņā pret to, ka vairākas Libānas amatpersonas, iespējams, piesavinājušās publiskos līdzekļus; ierosina dalībvalstīm sākt tiesvedību savā jurisdikcijā pret nelikumīgi iegūta kapitāla, kas atrodas to teritorijā, īpašniekiem un veicināt centienus atdot nelikumīgi iegūtos līdzekļus Libānas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp ES un Libānas Republiku, ir paredzēts īstenot Parlamenta un jaunā Libānas parlamenta politisko dialogu, pamatojoties uz abu šo iestāžu politiskās sadarbības veidošanu, un ka šādu dialogu — pēc Libānas varasiestāžu lūguma — var izmantot kā papildu sistēmu, lai atbalstītu nesen izveidoto valdību un pārvarētu iestāžu stagnācijas problēmu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka stingri atbalsta visus cilvēktiesību aizstāvjus Libānā un viņu darbu; mudina pilsonisko sabiedrību, kā arī sociālos un ekonomiskos partnerus pildīt katram savu uzdevumu nacionālā dialoga procesā, paužot cerības un piedāvājot risinājumus, kā panākt mieru, attīstību un nodrošināt valsts nākotni, un izsaka atzinību par vietējo kopienu un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām; ir ārkārtīgi nobažījies par Libānas iedzīvotāju aizvien lielāku emigrāciju un līdz ar to arī intelektuālā darbaspēka emigrāciju, kas ietekmē cilvēkresursus, kuri ir ļoti svarīgi Libānas un tās demokrātiskās dzīves atjaunošanai un atveseļošanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Libānu nodrošināt nepieciešamo aizsardzību pret piespiedu darbu, tostarp pamatprincipus un tiesības darbā, kā noteikts valsts darba tiesībās un starptautiskajos cilvēktiesību standartos un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2011. gada Konvencijā Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, lai risinātu jautājumu par kafala sistēmu, kas pieļauj ekspluatāciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti pauž atbalstu ES centieniem palīdzēt Libānai tās ekonomikas pārstrukturēšanā un infrastruktūras rekonstrukcijā; aicina Komisiju īstenot ilgtermiņa finansējuma reformu un atbilstoši jaunajam Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam — “Eiropa pasaulē” pārformulēt Libānai paredzēto stratēģiju un atveseļošanas plānu ES un Libānas partnerības prioritāšu sistēmā, turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju finansēt vēl citus potenciālos pilsoniskās sabiedrības partnerus, sevišķi tādēļ, lai ar atjaunojamajiem energoresursiem, tostarp saules enerģijas paneļiem, steidzami atrisinātu energoresursu trūkuma problēmu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa atcelt Libānas kriminālkodeksa 534. pantu un izbeigt visu veidu juridisko un institucionālo vardarbību un vajāšanu, kas vērsta pret LGBTI personām; prasa atcelt citus diskriminējošus tiesību aktus, piemēram, tos, ar ko palestīniešu bēgļiem liedz tādas pašas tiesības, kādas piešķirtas citu valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk atbalstīt Libānas vakcinācijas kampaņu, kurai vajadzīga starptautiska palīdzība, un mazināt Libānā veselības krīzi; prasa sniegt atbalstu slimnīcu personāla algām un medicīnisko palīgmateriālu iegādei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti apstiprina, ka tam ir spēcīga partnerība ar Libānu un tās tautu un ka šī partnerība stabili balstās uz kopīgām demokrātijas, plurālisma, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas vērtībām; atkārtoti norāda, ka atbalsta ES apņemšanos palīdzēt Libānai pārstrukturēt ekonomiku; pauž līdzjūtību Beirūtas ostā notikušajā sprādzienā cietušajiem; atkārtoti apstiprina savu solidaritāti un atbalstu Libānas pilsoniskajai sabiedrībai, sevišķi žurnālistiem un trauksmes cēlējiem; aicina Padomi un Komisiju turpināt centienus atbalstīt Libānas atjaunošanu un ekonomikas atveseļošanu, veidot ciešāku sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām valstī un nodrošināt to labāku finansēšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, kā arī Libānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OV C 279 E, 19.11.2009., 69. lpp.

(2)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

(3)  OV L 337, 21.12.2007., 111. lpp.

(4)  OV L 277 I, 2.8.2021., 16. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/151

---

P9_TA(2021)0395

Mediju brīvība un tiesiskuma tālāka pasliktināšanās Polijā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par mediju brīvību un tiesiskuma aizvien lielāku pasliktināšanos Polijā (2021/2880(RSP))

(2022/C 117/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 49. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru,

| — | ņemot vērā Komisijas pamatoto priekšlikumu Padomes 2017. gada 20. decembra lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pamatoto priekšlikumu Padomes 2017. gada 20. decembra lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu, kas sagatavots saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu (COM(2017)0835),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (1) (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (1) (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvām zonām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. decembra rezolūciju par publisku diskrimināciju un naida runu, kas vērstas pret LGBTI personām, tostarp no LGBTI brīvām zonām (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par notiekošajām uzklausīšanām saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju un Ungāriju (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par konstatēšanu, ka ir droša varbūtība, ka Polija varētu nopietni pārkāpt tiesiskumu (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par vadlīniju izveidi attiecībā uz vispārējā nosacītības režīma piemērošanu Savienības budžeta aizsardzībai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par vadlīniju izveidi attiecībā uz vispārējā nosacītības režīma piemērošanu Savienības budžeta aizsardzībai (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisāra 2021. gada 8. marta vēstuli Polijas premjerministram attiecībā uz diviem likumprojektiem par mediju nozari Polijā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisāra 2021. gada 8. marta vēstuli Polijas premjerministram attiecībā uz diviem likumprojektiem par mediju nozari Polijā (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības;

| B. | tā kā saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību īstenošanai ir nepieciešama piekļuve “neatkarīgai” tiesai; tā kā tiesu iestāžu politiskā ietekmēšana vai kontrole un līdzīgi šķēršļi atsevišķu tiesnešu neatkarībai bieži vien ir izraisījuši to, ka tiesu iestādes nespēj pildīt savu uzdevumu veikt neatkarīgas pārbaudes par valdības izpildvaras un likumdošanas struktūru patvaļīgu varas izmantošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Hartas 47. pantu pamattiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību īstenošanai ir nepieciešama piekļuve “neatkarīgai” tiesai; tā kā tiesu iestāžu politiskā ietekmēšana vai kontrole un līdzīgi šķēršļi atsevišķu tiesnešu neatkarībai bieži vien ir izraisījuši to, ka tiesu iestādes nespēj pildīt savu uzdevumu veikt neatkarīgas pārbaudes par valdības izpildvaras un likumdošanas struktūru patvaļīgu varas izmantošanu;

| C. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no pīlāriem un garantijām funkcionējošai demokrātijai un tiesiskumam; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā publiskajām iestādēm būtu jāpieņem tiesisks un normatīvs regulējums, kas veicinātu brīvu, neatkarīgu un plurālistisku mediju attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no pīlāriem un garantijām funkcionējošai demokrātijai un tiesiskumam; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā publiskajām iestādēm būtu jāpieņem tiesisks un normatīvs regulējums, kas veicinātu brīvu, neatkarīgu un plurālistisku mediju attīstību;

| D. | tā kā Polija līdzās dažām citām dalībvalstīm joprojām vēl nav īstenojusi visas Audiovizuālo mēdiju pakalpojumu direktīvas (Direktīvas (ES) 2018/1808) prasības un īpaši tās, kuras attiecas uz valsts mediju tirgus regulatora neatkarību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Polija līdzās dažām citām dalībvalstīm joprojām vēl nav īstenojusi visas Audiovizuālo mēdiju pakalpojumu direktīvas (Direktīvas (ES) 2018/1808) prasības un īpaši tās, kuras attiecas uz valsts mediju tirgus regulatora neatkarību;

| E. | tā kā Eiropas Padomes Eiropas Audiovizuālā observatorija 2019. gadā secināja, ka Polijas plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu neatkarība rada bažas saistībā ar tās amatpersonu iecelšanas procedūru īstenošanu un pārskatatbildību Valsts apraides padomei (KRRiT); tā kā tā secināja arī, ka Valsts Plašsaziņas līdzekļu padomei (RMN) “nav pietiekamu garantiju funkcionālajai neatkarībai no politiskajām partijām un valdības” (12); |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Padomes Eiropas Audiovizuālā observatorija 2019. gadā secināja, ka Polijas plašsaziņas līdzekļu regulatīvo iestāžu neatkarība rada bažas saistībā ar tās amatpersonu iecelšanas procedūru īstenošanu un pārskatatbildību Valsts apraides padomei (KRRiT); tā kā tā secināja arī, ka Valsts Plašsaziņas līdzekļu padomei (RMN) “nav pietiekamu garantiju funkcionālajai neatkarībai no politiskajām partijām un valdības” (12);

| F. | tā kā 2021. gada februārī tika ierosināts un pēc tam atsaukts projekts par reklāmas nodokļa piemērošanu, jo tika stingri kritizēta tā negatīvā ietekme uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu; tā kā 2021. gada 10. februārī aptuveni 45 privāti plašsaziņas līdzekļi Polijā, protestējot pret ierosināto plašsaziņas līdzekļu reklāmas nodokli, uz 24 stundām pārtrauca apraidi, rādot tikai melnus ekrānus ar protesta saukļiem, un aptuveni 40 raidorganizācijas atklātā vēstulē Polijas iestādēm rakstīja, ka jaunais nodoklis vājinātu un, iespējams, piespiestu slēgt dažus plašsaziņas līdzekļus, kas darbojas Polijā, ierobežojot izvēli to auditorijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada februārī tika ierosināts un pēc tam atsaukts projekts par reklāmas nodokļa piemērošanu, jo tika stingri kritizēta tā negatīvā ietekme uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu; tā kā 2021. gada 10. februārī aptuveni 45 privāti plašsaziņas līdzekļi Polijā, protestējot pret ierosināto plašsaziņas līdzekļu reklāmas nodokli, uz 24 stundām pārtrauca apraidi, rādot tikai melnus ekrānus ar protesta saukļiem, un aptuveni 40 raidorganizācijas atklātā vēstulē Polijas iestādēm rakstīja, ka jaunais nodoklis vājinātu un, iespējams, piespiestu slēgt dažus plašsaziņas līdzekļus, kas darbojas Polijā, ierobežojot izvēli to auditorijai;

| G. | tā kā Polijas Sejms 2021. gada 11. augustā balsoja par likumprojektu, ar kuru tika ierosināts, ka apraides licences var būt tikai uzņēmējsabiedrībām, kuru daļu vairākums pieder vienībām no Eiropas Ekonomikas zonas; tā kā Polijas Senāts 2021. gada 9. septembrī nobalsoja pret šo likumprojektu, kas nenozīmē šīs likumdošanas procedūras beigas, ņemot vērā Polijas Sejma rīcībā esošo iespēju atcelt šo lēmumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Polijas Sejms 2021. gada 11. augustā balsoja par likumprojektu, ar kuru tika ierosināts, ka apraides licences var būt tikai uzņēmējsabiedrībām, kuru daļu vairākums pieder vienībām no Eiropas Ekonomikas zonas; tā kā Polijas Senāts 2021. gada 9. septembrī nobalsoja pret šo likumprojektu, kas nenozīmē šīs likumdošanas procedūras beigas, ņemot vērā Polijas Sejma rīcībā esošo iespēju atcelt šo lēmumu;

| H. | tā kā šis likumprojekts tieši ietekmētu TVN24 – neatkarīgu plašsaziņas līdzekli, kas pieder ASV reģistrētajai Discovery grupai; tā kā Polijā lēmums attiecībā uz TVN24 licences atjaunošanu joprojām vēl nav pieņemts, neskatoties uz to, ka raidorganizācija licences atjaunošanu pieprasīja 2020. gada februārī; tā kā Polijas valsts mediju regulatoram (KRRiT) būtu jāpieņem lēmums attiecībā uz jaunu apraides licenci pirms pašreizējā licence zaudējusi spēku, t. i., pirms 2021. gada 26. septembra; |
| --- | --- |

H.

tā kā šis likumprojekts tieši ietekmētu TVN24 – neatkarīgu plašsaziņas līdzekli, kas pieder ASV reģistrētajai Discovery grupai; tā kā Polijā lēmums attiecībā uz TVN24 licences atjaunošanu joprojām vēl nav pieņemts, neskatoties uz to, ka raidorganizācija licences atjaunošanu pieprasīja 2020. gada februārī; tā kā Polijas valsts mediju regulatoram (KRRiT) būtu jāpieņem lēmums attiecībā uz jaunu apraides licenci pirms pašreizējā licence zaudējusi spēku, t. i., pirms 2021. gada 26. septembra;

| I. | tā kā, ņemot vērā to, ka KRRiT nekādi neiejaucās, kad Discovery grupa iesniedza pieteikumu Nīderlandes iestādēm par jaunas apraides licences piešķiršanu tās TVN24 kanālam un kad šāda licence tika arī piešķirta; |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā to, ka KRRiT nekādi neiejaucās, kad Discovery grupa iesniedza pieteikumu Nīderlandes iestādēm par jaunas apraides licences piešķiršanu tās TVN24 kanālam un kad šāda licence tika arī piešķirta;

| J. | tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” pasaules preses brīvības indeksā 2021. gadam Polija ierindojas 64. vietā, kas ir tās zemākais rādītājs kopš 2015. gada, šīs valsts rādītājam noslīdot no 18. vietas; |
| --- | --- |

J.

tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” pasaules preses brīvības indeksā 2021. gadam Polija ierindojas 64. vietā, kas ir tās zemākais rādītājs kopš 2015. gada, šīs valsts rādītājam noslīdot no 18. vietas;

| K. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2021. gada 7. maijā lēma, ka iestāžu rīcība, ieceļot vienu no tiesnešiem, kurš bija “Konstitucionālā tribunāla” tiesas sastāvā, kad tika izskatīta uzņēmuma – prasītāja lieta, nozīmē, ka tiesas sastāvs, kas iztiesāja lietu, nebija “saskaņā ar likumu izveidota tiesa” un ka ir pārkāptas prasītāja “tiesības uz taisnīgu tiesu” (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2021. gada 7. maijā lēma, ka iestāžu rīcība, ieceļot vienu no tiesnešiem, kurš bija “Konstitucionālā tribunāla” tiesas sastāvā, kad tika izskatīta uzņēmuma – prasītāja lieta, nozīmē, ka tiesas sastāvs, kas iztiesāja lietu, nebija “saskaņā ar likumu izveidota tiesa” un ka ir pārkāptas prasītāja “tiesības uz taisnīgu tiesu” (13);

| L. | tā kā 2021. gada 2. martā EST lēma, ka secīgi grozījumi Likumā par Valsts tiesu varas padomi, kuru rezultātā tika atcelta efektīva tiesas kontrole pār šīs padomes lēmumiem iesniegt priekšlikumus par Augstākās tiesas tiesnešu kandidātu iecelšanu prezidentam, var būt pretrunā ES tiesību aktiem (14); |
| --- | --- |

L.

tā kā 2021. gada 2. martā EST lēma, ka secīgi grozījumi Likumā par Valsts tiesu varas padomi, kuru rezultātā tika atcelta efektīva tiesas kontrole pār šīs padomes lēmumiem iesniegt priekšlikumus par Augstākās tiesas tiesnešu kandidātu iecelšanu prezidentam, var būt pretrunā ES tiesību aktiem (14);

| M. | tā kā 2021. gada 29. martā Polijas premjerministrs iesniedza iesniegumu plaši apstrīdētajā un nelikumīgajā “Konstitucionālajā tribunālā”, lai izvērtētu, vai LES noteikumi par ES tiesību aktu prioritāti un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā atbilst Polijas konstitūcijai (15); |
| --- | --- |

M.

tā kā 2021. gada 29. martā Polijas premjerministrs iesniedza iesniegumu plaši apstrīdētajā un nelikumīgajā “Konstitucionālajā tribunālā”, lai izvērtētu, vai LES noteikumi par ES tiesību aktu prioritāti un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā atbilst Polijas konstitūcijai (15);

| N. | tā kā ar 2021. gada 14. jūlija lēmumu EST noteica pagaidu pasākumus, kurus Komisija pieprasīja saskaņā ar LESD 279. pantu un kuri saistīti ar Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā ar 2021. gada 14. jūlija lēmumu EST noteica pagaidu pasākumus, kurus Komisija pieprasīja saskaņā ar LESD 279. pantu un kuri saistīti ar Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu (16);

| O. | tā kā 2021. gada 14. jūlijā Polijas nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” nolēma, ka EST pagaidu noregulējuma pasākums par tiesu struktūru Polijā neatbilst Polijas konstitūcijai (17); |
| --- | --- |

O.

tā kā 2021. gada 14. jūlijā Polijas nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls” nolēma, ka EST pagaidu noregulējuma pasākums par tiesu struktūru Polijā neatbilst Polijas konstitūcijai (17);

| P. | tā kā EST 2021. gada 15. jūlija spriedumā lietā C-791/19 (18) nosprieda, ka tiesnešu disciplinārais režīms Polijā nav saderīgs ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā EST 2021. gada 15. jūlija spriedumā lietā C-791/19 (18) nosprieda, ka tiesnešu disciplinārais režīms Polijā nav saderīgs ar ES tiesību aktiem;

| Q. | tā kā 2021. gada 20. jūlijā Komisija nosūtīja Polijai vēstuli par visiem pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai pilnībā izpildītu Tiesas nospriesto, un visiem nepieciešamajiem pasākumiem, lai pilnībā izpildītu spriedumu; tā kā Polijas iestādes 2021. gada 16. augustā sniedza Komisijai atbildi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2021. gada 20. jūlijā Komisija nosūtīja Polijai vēstuli par visiem pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai pilnībā izpildītu Tiesas nospriesto, un visiem nepieciešamajiem pasākumiem, lai pilnībā izpildītu spriedumu; tā kā Polijas iestādes 2021. gada 16. augustā sniedza Komisijai atbildi;

| R. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2021. gada 22. jūlijā nolēma, ka Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta nav bijusi “ar likumu izveidota neatkarīga un objektīva tiesa” un neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 1. punktā garantētajām “tiesībām uz lietas izskatīšanu tiesā” (19); |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2021. gada 22. jūlijā nolēma, ka Augstākās tiesas Disciplinārlietu palāta nav bijusi “ar likumu izveidota neatkarīga un objektīva tiesa” un neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 1. punktā garantētajām “tiesībām uz lietas izskatīšanu tiesā” (19);

| S. | tā kā Komisija 2021. gada 7. septembrī nolēma nosūtīt Polijai oficiālu paziņojuma vēstuli saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu par to, ka tā nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā izpildītu Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedumu, kurā tika konstatēts, ka Polijas tiesību akti par disciplināro režīmu pret tiesnešiem nav saderīgi ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija 2021. gada 7. septembrī nolēma nosūtīt Polijai oficiālu paziņojuma vēstuli saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu par to, ka tā nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā izpildītu Tiesas 2021. gada 15. jūlija spriedumu, kurā tika konstatēts, ka Polijas tiesību akti par disciplināro režīmu pret tiesnešiem nav saderīgi ar ES tiesību aktiem;

| T. | tā kā 2021. gada 7. septembrī Komisija lūdza, lai EST nosaka finansiālas sankcijas Polijai nolūkā nodrošināt ar EST 2021. gada 14. jūlija lēmumu noteikto pagaidu pasākumu īstenošanu attiecībā uz Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā 2021. gada 7. septembrī Komisija lūdza, lai EST nosaka finansiālas sankcijas Polijai nolūkā nodrošināt ar EST 2021. gada 14. jūlija lēmumu noteikto pagaidu pasākumu īstenošanu attiecībā uz Polijas Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas darbību un citu Polijas tiesību aktu noteikumu, kas ietekmē tiesu varas neatkarību, apturēšanu;

| U. | tā kā 2021. gada jūnijā Polijas tieslietu ministra vietnieks paziņoja, ka ministrija pašlaik strādā pie likumprojekta, kura mērķis ir aizliegt “LGBT propagandu”; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2021. gada jūnijā Polijas tieslietu ministra vietnieks paziņoja, ka ministrija pašlaik strādā pie likumprojekta, kura mērķis ir aizliegt “LGBT propagandu”;

| V. | tā kā Komisija 2021. gada 14. jūlijā nolēma sākt pienākumu neizpildes procedūras pret Ungāriju un Poliju saistībā ar līdztiesību un pamattiesību aizsardzību, jo īpaši reaģējot uz paziņojumu par “zonām, kas brīvas no LGBT ideoloģijas”; tā kā 2021. gada septembra vēstulē (20) Komisijas dienesti uzskatīja, ka diskriminācijas aizlieguma princips Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanā nav nodrošināts, un tādēļ nolēma apturēt Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT–EU) programmas grozījumus attiecībā uz piecu Polijas vietējo pašvaldību reģionālajām darbības programmām; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisija 2021. gada 14. jūlijā nolēma sākt pienākumu neizpildes procedūras pret Ungāriju un Poliju saistībā ar līdztiesību un pamattiesību aizsardzību, jo īpaši reaģējot uz paziņojumu par “zonām, kas brīvas no LGBT ideoloģijas”; tā kā 2021. gada septembra vēstulē (20) Komisijas dienesti uzskatīja, ka diskriminācijas aizlieguma princips Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanā nav nodrošināts, un tādēļ nolēma apturēt Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT–EU) programmas grozījumus attiecībā uz piecu Polijas vietējo pašvaldību reģionālajām darbības programmām;

| W. | tā kā 2021. gada augusta Eirobarometra zibensaptaujā respondentu ievērojams vairākums piekrita, ka ES būtu jānodrošina līdzekļi dalībvalstīm tikai ar nosacījumu, ka to valdība īsteno tiesiskumu un demokrātijas principus; tā kā šis skaitlis bija ļoti liels arī Polijā veiktajā aptaujā (72 %) (21); |
| --- | --- |

W.

tā kā 2021. gada augusta Eirobarometra zibensaptaujā respondentu ievērojams vairākums piekrita, ka ES būtu jānodrošina līdzekļi dalībvalstīm tikai ar nosacījumu, ka to valdība īsteno tiesiskumu un demokrātijas principus; tā kā šis skaitlis bija ļoti liels arī Polijā veiktajā aptaujā (72 %) (21);

Plašsaziņas līdzekļu brīvība

| 1. | atgādina, ka Eiropas Parlaments savās rezolūcijās ir paudis bažas par iepriekš pieņemtajām un nesen ierosinātajām izmaiņām Polijas plašsaziņas līdzekļu likumā, pārveidojot sabiedrisko raidorganizāciju par valdību atbalstošu raidorganizāciju; atgādina, ka Polijas konstitūcijas 54. pants garantē vārda brīvību un aizliedz cenzūru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž visstingrāko kritiku par tā dēvēto “Lex TVN” likumprojektu, ko pieņēma Sejms; uzskata, ka tas ir mēģinājums apklusināt kritisku saturu un tiešs uzbrukums plašsaziņas līdzekļu plurālismam un ka tas arī pārkāpj pamattiesības, kas noteiktas Hartā un Līgumos, kā arī ES iekšējā tirgus tiesību aktos un starptautiskajos cilvēktiesību un tirdzniecības tiesību aktos, piemēram, Audiovizuālo mēdiju pakalpojumu direktīvā; uzstājīgi mudina Sejmu ņemt vērā apspriedes un to, ka pēc tām Senāts ir noraidījis likumprojektu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par to, ka Polijā vēl vairāk pasliktinās plašsaziņas līdzekļu brīvība, kā arī par dažādām reformām, ko īstenojusi valdošā koalīcija, lai mazinātu plašsaziņas līdzekļu daudzveidību un kritiska viedokļa izteikšanu; pauž dziļas bažas par informācijas apstiprināšanos, ka valsts kontrolēts naftas uzņēmums PKN Orlen ir iegādājies Polska Press Group pat pirms Polijas ombuda apelācijas pret Konkurences iestādi izskatīšanas galīgā iznākuma; ir ļoti nobažījies par redakcionālajām pārmaiņām, kuras uzņēmuma PKN Orlen vadība ir veikusi Polska Press Group, neskatoties uz to, ka saistībā ar izskatīšanā esošo apelāciju uzņēmumam PKN Orlen uz laiku ir aizliegts īstenot tā akcionāra tiesības; kategoriski nosoda uzņēmuma PKN Orlen amatpersonu paziņojumus, kuros tiesas spriedums tika ignorēts kā nenozīmīgs (22); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ir dziļi nobažījies par situācijas pasliktināšanos Polijas publisko mēdiju jomā un to nespēju īstenot savus uzdevumus sabiedrības interesēs, kurus raksturo plurālisms, objektivitāte, līdzsvars un neatkarība, kas ir to juridisks pienākums atbilstoši Apraides likuma 21. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kategoriski nosoda nepārtrauktās nomelnošanas kampaņas publiskajos plašsaziņas līdzekļos pret tiesnešiem, žurnālistiem un politiķiem, kas kritizē pašreizējo valdību, tostarp SLAPP (stratēģiskus tiesas procesus pret sabiedrības līdzdalību), ko ierosinājušas valdības aģentūras, valdības amatpersonas, valsts uzņēmumi vai privātpersonas, kurām ir cieša saikne ar valdības koalīciju; aicina Polijas iestādes sadarbībā ar žurnālistu organizācijām uzraudzīt uzbrukumus žurnālistiem un ziņot par tiem, kā arī par tiesas procesiem, kuru mērķis ir apklusināt vai iebiedēt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, un garantēt piekļuvi atbilstošiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka ES saistošie noteikumi, kas nodrošina stingru un konsekventu aizsardzību neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem no tiesas prāvām, kuru mērķis ir tos apklusināt vai iebiedēt ES, ir ļoti nepieciešami, lai palīdzētu izbeigt šo ļaunprātīgo praksi, un uzsver, ka Eiropas Parlaments pašlaik izstrādā patstāvīgu ziņojumu par stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas neseno iniciatīvu pieņemt ieteikumu par žurnālistu drošības garantēšanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju nekavējoties panākt Mediju brīvības akta (23) pildīšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju nodrošināt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pareizu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu regulatoru neatkarību, plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; aicina Komisiju efektīvi izmantot pienākumu neizpildes procedūras gadījumos, kad dalībvalstis šādus noteikumus īsteno nepareizi vai nepilnīgi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina Polijas iestādes pilnībā īstenot Eiropas Padomes 2016. gada 13. aprīļa ieteikumu par žurnālistikas aizsardzību un žurnālistu un citu mediju jomas dalībnieku drošību (24); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž pilnīgu atbalstu miermīlīgajiem protestiem pret Polijas valdības vadītajām reformām, kas vēl vairāk grauj plašsaziņas līdzekļu brīvību Polijā; |
| --- | --- |

10.

ES tiesību aktu prioritāte un tiesu varas un citu iestāžu neatkarība

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas nesenās iniciatīvas attiecībā uz tiesu varas neatkarību; tomēr uzskata, ka ātrāka rīcība, kā to atkārtoti aicinājis Eiropas Parlaments, būtu palīdzējusi izvairīties no nepārtrauktas tiesu varas neatkarības samazināšanās Polijā; atkārtoti aicina Komisiju sākt pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar tiesību aktiem par nelikumīgo “Konstitucionālo tribunālu” un tā nelikumīgo sastāvu, Augstākās tiesas Ārkārtas palātu un Valsts tiesu varas padomi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž dziļas bažas par to, ka Polijas iestādes nesen tīši un sistemātiski ir pārkāpušas ar tiesiskumu saistītus spriedumus un EST norādījumus; aicina Polijas iestādes ievērot dažādos Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus par nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” un Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas sastāvu un organizāciju, lai nodrošinātu atbilstību tiesu varas neatkarības standartiem, kurus Polija apņēmās ievērot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti nosoda praksi saukt pie atbildības un vajāt tiesnešus, kuri kritizē Polijas valdību; aicina Disciplinārlietu palātu tās pašreizējā sastāvā apturēt visas tās darbības un lietas, tostarp tiesvedības lietas, un atjaunot darbā visus tiesnešus, kurus šī palāta ir atcēlusi no tiesnešu amata, tostarp tos tiesnešus, kuriem joprojām tiek liegts spriest tiesu, neraugoties uz to, ka viņi sekmīgi ir pārsūdzējuši tiesas palātas lēmumu par viņu atstādināšanu no amata, jo to tiesu priekšsēdētāji, kurās viņi pildīja savus pienākumus, pēc tam pastāvīgi nepilda galīgos spriedumus apelācijas instancē; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem (25) nodalīt ģenerālprokurora un tieslietu ministra birojus; uzsver EST ģenerāladvokāta viedokli izskatāmajā lietā un aicina Komisiju aktīvāk sākt pienākumu neizpildes procedūru saistībā ar prokuratūras dienestu neatkarību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti uzsver, ka ES tiesību aktu prioritātei ir fundamentāls raksturs, jo saskaņā ar iedibināto ES Tiesas judikatūru šāds princips ir ES tiesību stūrakmens; atgādina, ka visas dalībvalstis vienojās Lisabonas līgumam pievienot deklarāciju par prevalēšanu; atgādina, ka šā principa darbība ir saistoša visām dalībvalstu struktūrām un to nevar atcelt ar valsts tiesību aktu noteikumiem, tostarp konstitucionālajiem noteikumiem; nosoda jebkādus mēģinājumus atkāpties no šā principa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Polijas premjerministru neapšaubīt ES tiesību aktu pārākumu pār valsts tiesību aktiem un atsaukt savu priekšlikumu, ko izskata nelikumīgais “Konstitucionālais tribunāls”, lai pārskatītu dažu ES Līgumu daļu atbilstību konstitūcijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ģenerālprokuroru atsaukt savu priekšlikumu, kas iesniegts pretlikumīgajam “Konstitucionālajam tribunālam”, kas saistīts ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta atbilstību konstitūcijai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt visus jau apzinātos jautājumus un pieprasīt pagaidu pasākumus ikreiz, kad lietas tiesu varas jautājumos tiek nodotas izskatīšanai EST, un pieprasīt finansiālas sankcijas gadījumos, kad tiek pārkāpti EST nolēmumi; |
| --- | --- |

18.

Polijas tiesiskuma situācijas papildu novērtējums

| 19. | pauž nožēlu par progresa trūkumu un tiesiskuma situācijas pasliktināšanos Polijā kopš Parlamenta 2020. gada 17. septembra rezolūcijas un par to, ka Polijas valdība nav ņēmusi vērā tajā iekļautos ieteikumus; atgādina par šiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ņem vērā Polijas un citu dalībvalstu, kas robežojas ar Baltkrieviju, paziņojumu par ārkārtas stāvokli; ar bažām norāda uz humanitāro situāciju pie robežas un nosoda Baltkrievijas iestāžu mēģinājumus izmantot migrantus, tostarp patvēruma meklētājus, kā politisku instrumentu un hibrīddraudus pret Poliju un citām dalībvalstīm, reaģējot uz atbalstu demokrātiskajai opozīcijai Baltkrievijā; prasa vienotu ES reakciju, lai rastu risinājumus šai situācijai; aicina Polijas un citu skarto dalībvalstu iestādes nodrošināt, ka ES tiesību akti patvēruma un atgriešanas jomā un starptautiskās cilvēktiesības tiek pilnībā ievērotas arī ārkārtas situācijā, tostarp patvēruma pieejamība un plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju piekļuve pierobežas zonai, un ņemt vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) un Eiropas Padomes struktūru norādījumus; aicina Komisiju kā Līgumu pārraudzītāju nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem; aicina citas dalībvalstis izrādīt solidaritāti un sniegt palīdzību skartajām dalībvalstīm, tostarp patvēruma meklētāju pārvietošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti pauž dziļas bažas, kas izteiktas rezolūcijās par mēģinājumiem noteikt kriminālatbildību par dzimumaudzināšanas izplatīšanu Polijā, un uzstāj, ka vecumam atbilstošai un uz pierādījumiem balstītai visaptverošai dzimumaudzināšanai un audzināšanai attiecību jomā ir būtiska nozīme, lai attīstītu jauniešu prasmes veidot veselīgas, vienlīdzīgas, audzinošas un drošas attiecības bez diskriminācijas, spaidiem un vardarbības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir satraukts par ierosinātajiem grozījumiem Izglītības likumā un dažos citos tiesību aktos, kā arī pieņemtajiem grozījumiem 2021. gada 1. septembra noteikumos par pedagoģisko uzraudzību (26), kas ierobežotu izglītības autonomiju, nododot pilnvaras no vietējām pašvaldībām uz centrālajām iestādēm, īstenojot kontroli pār skolu direktoriem un pastiprinot to NVO uzraudzību, kuras veicina skolu izglītību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti pauž dziļas bažas par uzbrukumiem sieviešu tiesībām Polijā, jo īpaši par sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību ierobežošanu pēc nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” sprieduma, kas tika publicēts Polijas Oficiālajā Vēstnesī (Dziennik Ustaw) 2021. gada 27. janvārī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē jauna Polijas cilvēktiesību komisāra iecelšanu 2021. gada jūlijā pēc viņa priekšgājēja pilnvaru termiņa beigām 2020. gada septembrī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž bažas par to, ka kopš 2018. gada decembra Padome ir rīkojusi tikai vienu uzklausīšanu par tiesiskumu Polijā saskaņā ar 7. panta 1. punktu; atkārto aicinājumu Padomei sniegt konkrētus ieteikumus Polijai, kā noteikts LES 7. panta 1. punktā, paredzēt šo ieteikumu īstenošanas termiņus; aicina pašreizējo un nākamās Padomes prezidentvalstis Padomes dienas kārtībā saglabāt uzklausīšanas par Poliju; pauž bažas par Padomes secīgo prezidentūru attieksmi vairs neziņot attiecīgajai Eiropas Parlamenta komitejai par 7. panta 1. punktā paredzētajām procedūrām un mudina Padomi to darīt pēc iespējas drīz; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju paplašināt LES 7. panta 1. punktā paredzēto uzklausīšanu darbību, lai aptvertu arī jautājumus, kas saistīti ar pamattiesībām un demokrātiju, un iekļaut jaunus notikumus un izvērtēt riskus, kas saistīti ar tiesu varas neatkarības, vārda brīvības, tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvības, humanitāro un eksakto zinātņu brīvības, biedrošanās brīvības un tiesību uz vienlīdzīgu attieksmi pārkāpumiem, kā to pieprasījis Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pasākumus saistībā ar dažu Polijas vietējo un reģionālo pašvaldību deklarāciju par dažām no “LGBT ideoloģijām brīvām zonām” un to nesaderību ar ES vērtībām un diskriminācijas aizlieguma nozīmi Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanā; aicina Komisiju pārkāpuma procedūrās izmantot visus juridiskos pamatus; aicina dalībvalstu valsts, vietējās un reģionālās iestādes pārtraukt jebkādu sadarbību ar Polijas varas iestādēm, kuras ir pasludinājušas sevi par “zonām, ka ir brīvas no LGBT ideoloģijas”; aicina Komisiju arī turpmāk noraidīt ES finansējuma pieteikumus, ko iesniegušas iestādes, kuras ir pieņēmušas šādas rezolūcijas, un apsvērt veidus, kā nodrošināt galīgo saņēmēju aizsardzību un viņu darba nepārtrauktību, tostarp apsverot alternatīvas reģionālajām pārvaldības iestādēm, piemēram, tiešus piešķīrumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir atkarīgas no ES finansējuma; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kategoriski nosoda to, ka stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību tiek izmantotas arī pret aktīvistiem, kuri vēršas pret rezolūcijām, kas pasludina atbrīvošanos no tā dēvētajās LGBTI ideoloģijas, un pret “reģionālajām ģimenes tiesību hartām” un informē sabiedrību par to; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārtoti apstiprina savu nostāju par Tiesiskuma nosacījumu regulu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī un ir tieši piemērojama visā Eiropas Savienībā un visās tās dalībvalstīs, attiecībā uz visiem ES budžeta līdzekļiem, tostarp resursiem, kas kopš tā laika piešķirti ar ES Atveseļošanas instrumenta starpniecību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka Tiesiskuma nosacījumu regulā ir sniegta skaidra tiesiskuma definīcija, kas jāsaprot saistībā ar citām Savienības vērtībām, tostarp pamattiesībām un diskriminācijas aizliegumu; pauž vilšanos par Komisijas atbildi Eiropas Parlamentam tās 2021. gada 23. augusta vēstulē; aicina Komisiju nekavējoties uzsākt procedūru saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulas 6. panta 1. punktu attiecībā uz Poliju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nopietnas bažas par Polijas atveseļošanas un noturības plāna projekta atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido atveseļošanas un noturības mehānismu (27), un Pamattiesību hartai; aicina Komisiju un Padomi rūpīgi izanalizēt visus Polijas atveseļošanas un noturības plāna projekta pasākumus un apstiprināt plānu tikai tad, ja tiek konstatēts, ka Polijas iestādes ir īstenojušas visus EST spriedumus, īpaši attiecībā uz tiesu varas neatkarību, un ka tas pēc tam nenovedīs pie tā, ka ES budžets aktīvi veicinās pamattiesību pārkāpumus Polijā; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(3)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(4)  OV C 255, 29.6.2021., 7. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0089.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0014.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0251.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0225.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0313.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0348.

(11)  Atsauce: CommHR/DM/sf 007-2021.

(12)  Cappello M. (red.), The independence of media regulatory authorities in Europe (Mediju regulatoru neatkarība Eiropā), IRIS Special, Eiropas Audiovizuālā observatorija, Strasbūra, 2019. g.

(13)  2021. gada 7. maija spriedums, Xero Flor w Polsce sp. z o.o. v Poland.

(14)  Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 2. marta spriedums lietā A.B. un citi Nr. C-824/18, ECLI:EU:C:2021:153.

(15)  Iesniegums izskatīšanā esošā lietā K 3/21; nelikumīgā “Konstitucionālā tribunāla” spriedums gaidāms 2021. gada 22. septembrī.

(16)  Tiesas 2021. gada 14. jūlija lietā C-204/21 R Komisija/Polija, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2020:593.

(17)  “Konstitucionālā tribunāla”2021. gada 14. jūlija spriedums, lieta P 7/20.

(18)  Tiesas (Virspalātas) 2021. gada 15. jūlija spriedums, Eiropas Komisija/Polijas Republika, C-791/19, ECLI:EU:C:2021:596.

(19)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 22. jūlija spriedums lietā Reczkowicz/Polija (iesniegums Nr. 43447/19);

(20)  Ares(2021)5444303 – 03/09/2021.

(21)  Flash Eurobarometer – State of the European Union (Eirobarometra zibensaptauja – Situācija Eiropas Savienībā), IPSOS, 2021. gada augusts.

(22)  Polija: Redaktoru nomaiņa uzsākta, neskatoties uz to, ka Polska Press iegāde ar tiesas spriedumu apturēta, Starptautiskais preses institūts, 2021. gada 30. aprīlis.

(23)  Iestājoties par “Eiropas Mediju brīvības aktu”, runa Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komitejā, 2021. gada 19. aprīlī.

(24)  Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2016)4 dalībvalstīm par žurnālistikas aizsardzību un žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu darbinieku drošību.

(25)  2017. gada 11. decembra atzinums Nr. 892/2017.

(26)  OV, 2021. g., 1618. p.

(27)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/159

---

P9_TA(2021)0396

Pārredzamības un integritātes stiprināšana ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūcija par pārredzamības un integritātes stiprināšanu ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru (2020/2133(INI))

(2022/C 117/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā nākamās Eiropas Komisijas politiskās pamatnostādnes 2019.–2024. gadam, ar kurām tika iepazīstināts 2019. gada 10. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nākamās Eiropas Komisijas politiskās pamatnostādnes 2019.–2024. gadam, ar kurām tika iepazīstināts 2019. gada 10. septembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas 2019. gada 1. decembra pilnvarojuma vēstuli priekšsēdētājas vietnieces amata kandidātei jautājumos par vērtībām un pārredzamību Verai Jouruvai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas 2019. gada 1. decembra pilnvarojuma vēstuli priekšsēdētājas vietnieces amata kandidātei jautājumos par vērtībām un pārredzamību Verai Jouruvai,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par Eiropas vēlēšanu izvērtēšanu (2),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 9., 10., 13., 14., 15., 16. un 17. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 9., 10., 13., 14., 15., 16. un 17. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 223. panta 2. punktu, kā arī 245. un 295. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 223. panta 2. punktu, kā arī 245. un 295. pantu,

| — | ņemot vērā Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra lēmumam, ar grozījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra lēmumam, ar grozījumiem,

| — | ņemot vērā projektu iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2019 par revidēto ES iestāžu ētikas satvariem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2019 par revidēto ES iestāžu ētikas satvariem,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2019, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 13/2019,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmumu 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmumu 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamentu, jo īpaši tā 2., 10. un 11. pantu, 176. panta 1. punktu, I pielikuma 1. līdz 3. pantu, 4. panta 6. punktu, 5. un 6. pantu un II pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamentu, jo īpaši tā 2., 10. un 11. pantu, 176. panta 1. punktu, I pielikuma 1. līdz 3. pantu, 4. panta 6. punktu, 5. un 6. pantu un II pielikumu,

| — | ņemot vērā Padomdevējas komitejas deputātu rīcības jautājumos gada ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomdevējas komitejas deputātu rīcības jautājumos gada ziņojumus,

| — | ņemot vērā gada ziņojumus par Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksa piemērošanu, tostarp neatkarīgās ētikas komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumus par Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksa piemērošanu, tostarp neatkarīgās ētikas komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda ieteikumus par kopīgu izmeklēšanu saistībā ar sūdzībām 194/2017/EA, 334/2017/EA un 543/2017/EA pret Eiropas Komisijas rīcību attiecībā uz tās bijušo komisāru un bijušā Komisijas priekšsēdētāja nodarbināšanu pēc pilnvaru termiņa beigām un tās ētikas komitejas lomu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda ieteikumus par kopīgu izmeklēšanu saistībā ar sūdzībām 194/2017/EA, 334/2017/EA un 543/2017/EA pret Eiropas Komisijas rīcību attiecībā uz tās bijušo komisāru un bijušā Komisijas priekšsēdētāja nodarbināšanu pēc pilnvaru termiņa beigām un tās ētikas komitejas lomu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un dažādu NVO ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un dažādu NVO ieteikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, jo īpaši to 11. pantu, 11. panta a) punktu, 12. pantu, 12. panta a) un b) punktu, 13., 15., 16., 17., 19. pantu, 21. panta a) punktu, 22. panta a) un c) punktu, 24., 27. un 40. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, jo īpaši to 11. pantu, 11. panta a) punktu, 12. pantu, 12. panta a) un b) punktu, 13., 15., 16., 17., 19. pantu, 21. panta a) punktu, 22. panta a) un c) punktu, 24., 27. un 40. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskās komitejas pilnvaras un pienākumus, kas izklāstīti Reglamenta VI pielikumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskās komitejas pilnvaras un pienākumus, kas izklāstīti Reglamenta VI pielikumā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0260/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0260/2021),

| A. | tā kā LES ir noteikts, ka “Savienība ievēro pilsoņu vienlīdzības principu, pret ikvienu paužot vienlīdzīgu attieksmi savās iestādēs un struktūrās”; tā kā tas nozīmē, ka publiski lēmumi tiek pieņemti, ņemot vērā kopējo labumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES ir noteikts, ka “Savienība ievēro pilsoņu vienlīdzības principu, pret ikvienu paužot vienlīdzīgu attieksmi savās iestādēs un struktūrās”; tā kā tas nozīmē, ka publiski lēmumi tiek pieņemti, ņemot vērā kopējo labumu;

| B. | tā kā ar Līgumiem ir izveidota Savienības iestāžu pilnvaru sadalījuma sistēma, kas katrai iestādei Savienības institucionālajā struktūrā paredz savu lomu, kura atbilst tai uzticētajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Līgumiem ir izveidota Savienības iestāžu pilnvaru sadalījuma sistēma, kas katrai iestādei Savienības institucionālajā struktūrā paredz savu lomu, kura atbilst tai uzticētajiem uzdevumiem;

| C. | tā kā katrai ES iestādei ir tiesības uz organizatorisko suverenitāti, tomēr visām ES iestādēm ir jāatbilst augstākajiem neatkarības un objektivitātes standartiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā katrai ES iestādei ir tiesības uz organizatorisko suverenitāti, tomēr visām ES iestādēm ir jāatbilst augstākajiem neatkarības un objektivitātes standartiem;

| D. | tā kā LES un LESD ir noteikts Eiropas pārvaldības regulējums, kas pamatojas uz varas dalīšanas principu un katrai iestādei paredz konkrētas tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā LES un LESD ir noteikts Eiropas pārvaldības regulējums, kas pamatojas uz varas dalīšanas principu un katrai iestādei paredz konkrētas tiesības un pienākumus;

| E. | tā kā publiskā sektora iestāžu un viņu vēlēto pārstāvju, komisāru un amatpersonu neatkarība, pārredzamība un pārskatatbildība ir ārkārtīgi svarīga, lai veicinātu pilsoņu uzticēšanos, kas ir vajadzīga, lai demokrātijas institūcijas varētu leģitīmi darboties; |
| --- | --- |

E.

tā kā publiskā sektora iestāžu un viņu vēlēto pārstāvju, komisāru un amatpersonu neatkarība, pārredzamība un pārskatatbildība ir ārkārtīgi svarīga, lai veicinātu pilsoņu uzticēšanos, kas ir vajadzīga, lai demokrātijas institūcijas varētu leģitīmi darboties;

| F. | tā kā ES iestādēm piemērojamie ētikas standarti daudzējādā ziņā ir augstāki par tiem, ko piemēro dalībvalstu iestādēm, taču tie nav tikuši pienācīgi īstenoti; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES iestādēm piemērojamie ētikas standarti daudzējādā ziņā ir augstāki par tiem, ko piemēro dalībvalstu iestādēm, taču tie nav tikuši pienācīgi īstenoti;

| G. | tā kā ētikas satvaru varētu īstenot labāk; |
| --- | --- |

G.

tā kā ētikas satvaru varētu īstenot labāk;

| H. | tā kā pilsoņu uzticēšanās publiskā sektora iestādēm un lēmumu pieņemšanas procesiem ir jebkuras demokrātiskas valdības pamatakmens, kura nodrošināšanai ir vajadzīga priekšzīmība, integritāte, pārredzamība, pārskatatbildība un visaugstākie ētiskas uzvedības standarti; |
| --- | --- |

H.

tā kā pilsoņu uzticēšanās publiskā sektora iestādēm un lēmumu pieņemšanas procesiem ir jebkuras demokrātiskas valdības pamatakmens, kura nodrošināšanai ir vajadzīga priekšzīmība, integritāte, pārredzamība, pārskatatbildība un visaugstākie ētiskas uzvedības standarti;

| I. | tā kā lai nodrošinātu, ka demokrātiskos procesus neietekmē privātas intereses un tiek pilnībā ievērotas pilsoņu tiesības, ir jāievēro svarīgi priekšnoteikumi, proti, nav interešu pārstāvju nesamērīgas ietekmes, tostarp Eiropas Parlamenta deputātiem netiek piedāvāti apmaksāti pasākumi, dāvanas vai braucieni, deputātiem vai amatpersonām netiek doti mājieni uz sagaidāmo darba vietu pēc viņu pilnvaru beigām vai dienesta attiecību izbeigšanās, kā arī netiek neatbilstīgi izmantota informācija un kontakti; |
| --- | --- |

I.

tā kā lai nodrošinātu, ka demokrātiskos procesus neietekmē privātas intereses un tiek pilnībā ievērotas pilsoņu tiesības, ir jāievēro svarīgi priekšnoteikumi, proti, nav interešu pārstāvju nesamērīgas ietekmes, tostarp Eiropas Parlamenta deputātiem netiek piedāvāti apmaksāti pasākumi, dāvanas vai braucieni, deputātiem vai amatpersonām netiek doti mājieni uz sagaidāmo darba vietu pēc viņu pilnvaru beigām vai dienesta attiecību izbeigšanās, kā arī netiek neatbilstīgi izmantota informācija un kontakti;

| J. | tā kā pašreizējā ES ētikas satvara nepilnības lielā mērā ir skaidrojamas ar to, ka tas balstās uz pašregulācijas pieeju, un to, ka nav ES krimināllikuma un trūkst pienācīgu resursu un kompetences informācijas pārbaudei; tā kā ES ētikas satvara pilnveidošanā ir jābalstās uz skaidru juridisko pamatu un vienlaikus jāievēro Līgumos noteiktais varas dalījums; tā kā neatkarīgas ētikas struktūras izveide varētu palīdzēt stiprināt uzticēšanos ES iestādēm un to demokrātiskajai leģitimitātei; |
| --- | --- |

J.

tā kā pašreizējā ES ētikas satvara nepilnības lielā mērā ir skaidrojamas ar to, ka tas balstās uz pašregulācijas pieeju, un to, ka nav ES krimināllikuma un trūkst pienācīgu resursu un kompetences informācijas pārbaudei; tā kā ES ētikas satvara pilnveidošanā ir jābalstās uz skaidru juridisko pamatu un vienlaikus jāievēro Līgumos noteiktais varas dalījums; tā kā neatkarīgas ētikas struktūras izveide varētu palīdzēt stiprināt uzticēšanos ES iestādēm un to demokrātiskajai leģitimitātei;

| K. | tā kā līdz ar to ir notikuši problemātiskas rīcības gadījumi; tā kā ikviens neētiskas rīcības gadījums un tā neapmierinoša izskatīšana ES iestādēs mazina Eiropas pilsoņu uzticēšanos ES iestādēm un ir būtiski veicinājis Eiropas Savienības reputācijas graušanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā līdz ar to ir notikuši problemātiskas rīcības gadījumi; tā kā ikviens neētiskas rīcības gadījums un tā neapmierinoša izskatīšana ES iestādēs mazina Eiropas pilsoņu uzticēšanos ES iestādēm un ir būtiski veicinājis Eiropas Savienības reputācijas graušanu;

| L. | tā kā īpaši pieaug tā dēvētā “virpuļdurvju efekta” gadījumu skaits; tā kā daudzi komisāri un trešdaļa bijušo 2014.–2019. gada Eiropas Parlamenta sasaukuma deputātu ir pieņemti darbā Eiropas Pārredzamības reģistrā iekļautās organizācijās; tā kā tas rada risku, ka var rasties interešu konflikts starp dalībvalstu un ES iestāžu likumīgās kompetences jomām, risku, ka var tikt atklāta vai neatbilstīgi izmantota konfidenciāla informācija, kā arī risku, ka bijušais darbinieks var izmantot ciešus personiskos kontaktus un draudzību ar bijušajiem kolēģiem, lai veiktu lobēšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā īpaši pieaug tā dēvētā “virpuļdurvju efekta” gadījumu skaits; tā kā daudzi komisāri un trešdaļa bijušo 2014.–2019. gada Eiropas Parlamenta sasaukuma deputātu ir pieņemti darbā Eiropas Pārredzamības reģistrā iekļautās organizācijās; tā kā tas rada risku, ka var rasties interešu konflikts starp dalībvalstu un ES iestāžu likumīgās kompetences jomām, risku, ka var tikt atklāta vai neatbilstīgi izmantota konfidenciāla informācija, kā arī risku, ka bijušais darbinieks var izmantot ciešus personiskos kontaktus un draudzību ar bijušajiem kolēģiem, lai veiktu lobēšanu;

| M. | tā kā pašreizējais ētikas standartu regulējums ES līmenī ir pielāgots katras ES iestādēs specifikai un līdz ar to dažādās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās ir spēkā atšķirīgas procedūras un izpildes līmeņi pat attiecībā uz vieniem un to pašiem ES Civildienesta noteikumiem, un tas rada sarežģītu sistēmu, kuru ir grūti saprast gan ES pilsoņiem, gan tiem, kam šie noteikumi jāievēro; |
| --- | --- |

M.

tā kā pašreizējais ētikas standartu regulējums ES līmenī ir pielāgots katras ES iestādēs specifikai un līdz ar to dažādās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās ir spēkā atšķirīgas procedūras un izpildes līmeņi pat attiecībā uz vieniem un to pašiem ES Civildienesta noteikumiem, un tas rada sarežģītu sistēmu, kuru ir grūti saprast gan ES pilsoņiem, gan tiem, kam šie noteikumi jāievēro;

| N. | tā kā Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2019 ieteica, ka daudzās jomās būtu pamatoti ieviest saskaņotu pieeju ētikas jautājumu risināšanai ES iestādēs; tā kā Eiropas ombuds un Eiropas Revīzijas palāta ir vairākkārt brīdinājuši par būtiskiem trūkumiem ES iestāžu interešu konfliktu novēršanas politikā; tā kā gan ombuds, gan Revīzijas palāta ir pauduši konkrētas bažas par to, ka nav vienota ES ētikas regulējuma, kurā ir noteiktas konkrētas procedūras un ziņošanas kanāli; tā kā šī problēma konkrēti skar Padomē esošo dalībvalstu pārstāvju darbu, un Padomei ir jārisina jautājumi par augsta līmeņa interešu konfliktiem, virpuļdurvju efektu un pārredzamības noteikumiem; tā kā ES ētikas noteikumi nav saskaņoti ar ESAO Pamatnostādnēm par interešu konflikta pārvaldību publiskajā dienestā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2019 ieteica, ka daudzās jomās būtu pamatoti ieviest saskaņotu pieeju ētikas jautājumu risināšanai ES iestādēs; tā kā Eiropas ombuds un Eiropas Revīzijas palāta ir vairākkārt brīdinājuši par būtiskiem trūkumiem ES iestāžu interešu konfliktu novēršanas politikā; tā kā gan ombuds, gan Revīzijas palāta ir pauduši konkrētas bažas par to, ka nav vienota ES ētikas regulējuma, kurā ir noteiktas konkrētas procedūras un ziņošanas kanāli; tā kā šī problēma konkrēti skar Padomē esošo dalībvalstu pārstāvju darbu, un Padomei ir jārisina jautājumi par augsta līmeņa interešu konfliktiem, virpuļdurvju efektu un pārredzamības noteikumiem; tā kā ES ētikas noteikumi nav saskaņoti ar ESAO Pamatnostādnēm par interešu konflikta pārvaldību publiskajā dienestā;

| O. | tā kā “Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique” Francijā pierāda, ka vienota un neatkarīga struktūra, kas ir atbildīga par publiskām struktūrām piemērojamo ētikas noteikumu uzraudzību un izpildi un sankciju noteikšanu, ir spēcīgs instruments, kas spēj ilgtermiņā samazināt neētisku rīcību; |
| --- | --- |

O.

tā kā “Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique” Francijā pierāda, ka vienota un neatkarīga struktūra, kas ir atbildīga par publiskām struktūrām piemērojamo ētikas noteikumu uzraudzību un izpildi un sankciju noteikšanu, ir spēcīgs instruments, kas spēj ilgtermiņā samazināt neētisku rīcību;

| P. | tā kā ar iestādēm piešķirto pilnvaru līdzsvaru Līgumi sniedz būtiskas garantijas ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar iestādēm piešķirto pilnvaru līdzsvaru Līgumi sniedz būtiskas garantijas ES pilsoņiem;

| Q. | tā kā Eiropas Savienības Tiesas (EST) izstrādātā Meroni doktrīna ļauj deleģēt ārējām struktūrām ES iestāžu kompetences, tostarp kompetences, kas vēl nav īstenotas; tā kā saskaņā ar EST jebkāda kompetenču deleģēšana ir ierobežota un attiecināma tikai uz skaidri noteiktām pilnvarām, kuru izmantošana ir pilnībā jāpārrauga deleģējošajai iestādei un kuras nevar skart rīcības brīvību politisku lēmumu pieņemšanā, lai neapdraudētu pilnvaru līdzsvaru starp iestādēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienības Tiesas (EST) izstrādātā Meroni doktrīna ļauj deleģēt ārējām struktūrām ES iestāžu kompetences, tostarp kompetences, kas vēl nav īstenotas; tā kā saskaņā ar EST jebkāda kompetenču deleģēšana ir ierobežota un attiecināma tikai uz skaidri noteiktām pilnvarām, kuru izmantošana ir pilnībā jāpārrauga deleģējošajai iestādei un kuras nevar skart rīcības brīvību politisku lēmumu pieņemšanā, lai neapdraudētu pilnvaru līdzsvaru starp iestādēm;

| R. | tā kā saskaņā ar kompetences piešķiršanas principu iestādes ar iestāžu nolīgumu nevar deleģēt pilnvaras, kas tām pašām nepiemīt, piemēram, gadījumos, kad šādas pilnvaras Līgumos ir piešķirtas Revīzijas palātai vai atstātas dalībvalstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar kompetences piešķiršanas principu iestādes ar iestāžu nolīgumu nevar deleģēt pilnvaras, kas tām pašām nepiemīt, piemēram, gadījumos, kad šādas pilnvaras Līgumos ir piešķirtas Revīzijas palātai vai atstātas dalībvalstīm;

| S. | tā kā, 2019. gadā pārbaudot komisāra amata kandidātu iespējamos interešu konfliktus, Juridiskās komitejas locekļi uzsvēra pašreizējās procedūras būtiskos ierobežojumus; tā kā šādi ierobežojumi cita starpā ir piekļuve tikai ierobežotam informācijas klāstam, pārbaudei paredzētā laika trūkums, izmeklēšanas pilnvaru trūkums un ekspertu atbalsta trūkums; tā kā LES 17. panta 3. punktā ir noteikts, ka Eiropas Komisijas locekļus izraugās “no tādu personu vidus, kuru neatkarība nav apšaubāma”; |
| --- | --- |

S.

tā kā, 2019. gadā pārbaudot komisāra amata kandidātu iespējamos interešu konfliktus, Juridiskās komitejas locekļi uzsvēra pašreizējās procedūras būtiskos ierobežojumus; tā kā šādi ierobežojumi cita starpā ir piekļuve tikai ierobežotam informācijas klāstam, pārbaudei paredzētā laika trūkums, izmeklēšanas pilnvaru trūkums un ekspertu atbalsta trūkums; tā kā LES 17. panta 3. punktā ir noteikts, ka Eiropas Komisijas locekļus izraugās “no tādu personu vidus, kuru neatkarība nav apšaubāma”;

| T. | tā kā pašreizējais komisāriem piemērotais stingrais ētikas satvars ir jāpilnveido, lai likvidētu esošās juridiskās nepilnības, piemēram, komisāru nolikuma neesamību; uzsver, ka šis process ir cieši saistīts ar parlamentāro uzraudzību un pārraudzību, uzskata, ka komisāru nolikums ir jāizstrādā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā pašreizējais komisāriem piemērotais stingrais ētikas satvars ir jāpilnveido, lai likvidētu esošās juridiskās nepilnības, piemēram, komisāru nolikuma neesamību; uzsver, ka šis process ir cieši saistīts ar parlamentāro uzraudzību un pārraudzību, uzskata, ka komisāru nolikums ir jāizstrādā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu;

| U. | tā kā visi vadošie kandidāti 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās apņēmās izveidot neatkarīgu ētikas struktūru, kas būtu kopīga visām ES iestādēm; tā kā Komisijas priekšsēdētāja to ir atbalstījusi savās politiskajās pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

U.

tā kā visi vadošie kandidāti 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās apņēmās izveidot neatkarīgu ētikas struktūru, kas būtu kopīga visām ES iestādēm; tā kā Komisijas priekšsēdētāja to ir atbalstījusi savās politiskajās pamatnostādnēs;

| V. | tā kā Eiropas Parlamenta deputātu pilnvaru brīvība ir to pilsoņu interesēs, kurus viņi pārstāv; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Parlamenta deputātu pilnvaru brīvība ir to pilsoņu interesēs, kurus viņi pārstāv;

| W. | tā kā viena no svarīgākajām LES noteiktajām Parlamenta funkcijām ir politiskās kontroles īstenošana; |
| --- | --- |

W.

tā kā viena no svarīgākajām LES noteiktajām Parlamenta funkcijām ir politiskās kontroles īstenošana;

| X. | tā kā iestāžu darbiniekiem piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, |
| --- | --- |

X.

tā kā iestāžu darbiniekiem piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību,

1.

uzskata, ka vienota neatkarīga ES ētikas struktūra varētu labāk nodrošināt ētikas standartu konsekventu un pilnīgu īstenošanu ES iestādēs, lai garantētu, ka politiskie lēmumi tiek pieņemti, ņemot vērā kopējo labumu un pilsoņu uzticēšanos ES iestādēm; ierosina noslēgt iestāžu nolīgumu, kura pamatā ir LESD 295. pants un kurš paredz izveidot neatkarīgu ES ētikas struktūru, kas paredzēta Parlamentam un Komisijai un atvērta visu ES iestāžu, aģentūru un struktūru dalībai, un šī struktūra iesaistītajām iestādēm, aģentūrām un struktūrām arī nodrošinātu apmācību un aktīvi sniegtu norādījumus;

Principi

Principi

| 2. | uzskata, ka šā iestāžu nolikuma noteikumos ir jāņem vērā šādi nosacījumi un principi:






  a) | pareizas finanšu pārvaldības princips, nodrošinot Savienības resursu efektīvu un lietderīgu pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

2.

uzskata, ka šā iestāžu nolikuma noteikumos ir jāņem vērā šādi nosacījumi un principi:

a)

pareizas finanšu pārvaldības princips, nodrošinot Savienības resursu efektīvu un lietderīgu pārvaldību;

| b) | kompetences piešķiršanas princips un varas dalīšanas princips; |
| --- | --- |

b)

kompetences piešķiršanas princips un varas dalīšanas princips;

| c) | brīvība izvēlēties nodarbošanos un strādāt, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantā; |
| --- | --- |

c)

brīvība izvēlēties nodarbošanos un strādāt, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantā;

| d) | tiesiskums un Eiropas pamatprincipi, piemēram, nevainīguma prezumpcija, tiesības tikt uzklausītam, kā arī likumības princips un proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

d)

tiesiskums un Eiropas pamatprincipi, piemēram, nevainīguma prezumpcija, tiesības tikt uzklausītam, kā arī likumības princips un proporcionalitātes princips;

| e) | deputātu nolikums un jo īpaši tā 2. punktā nostiprinātā pilnvaru brīvība; |
| --- | --- |

e)

deputātu nolikums un jo īpaši tā 2. punktā nostiprinātā pilnvaru brīvība;

| f) | aizliegums iejaukties Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūras (EPPO), Eiropas Ombuda, Eiropas Revīzijas palātas vai EST darbā vai dublēt to; |
| --- | --- |

f)

aizliegums iejaukties Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūras (EPPO), Eiropas Ombuda, Eiropas Revīzijas palātas vai EST darbā vai dublēt to;

OLAF

EPPO

| g) | Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesības, kas nostiprinātas LESD 226. pantā; |
| --- | --- |

g)

Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesības, kas nostiprinātas LESD 226. pantā;

| 3. | uzskata, ka šai struktūrai savu pienākumu pildīšanā, tostarp attiecībā uz uzraudzību un izmeklēšanu, būtu jāizmanto esošās iestāžu pilnvaras prasīt to locekļiem informāciju vai valsts iestāžu piekrišana sniegt informāciju; uzsver, ka Parlamenta priekšsēdētājam, Komisijas komisāru kolēģijai vai attiecīgajai iesaistītās iestādes vadībai joprojām būs galīgā politiskā lēmuma pieņemšanas pilnvaras, līdz šie noteikumi tiks pārskatīti; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka šai struktūrai savu pienākumu pildīšanā, tostarp attiecībā uz uzraudzību un izmeklēšanu, būtu jāizmanto esošās iestāžu pilnvaras prasīt to locekļiem informāciju vai valsts iestāžu piekrišana sniegt informāciju; uzsver, ka Parlamenta priekšsēdētājam, Komisijas komisāru kolēģijai vai attiecīgajai iesaistītās iestādes vadībai joprojām būs galīgā politiskā lēmuma pieņemšanas pilnvaras, līdz šie noteikumi tiks pārskatīti;

| 4. | uzskata, ka neatkarīgas ES ētikas struktūras izmantotajā procedūrā būtu jānodrošina pienācīgs pārredzamības līmenis, vienlaikus aizsargājot Eiropas Pamattiesību hartā paredzētās procesuālās garantijas, un ka iestāžu nolikumā būtu jāiekļauj procesuālie noteikumi un pienācīgs datu aizsardzības protokols, kuros ir atsauce uz esošo ES ētikas struktūru pašreizējo principu kopumu, kā arī ES kopīgajām vērtībām (LES 2. pants), attiecīgās personas tiesībām tikt uzklausītai un pārsūdzēt lēmumus, pienākumu sadarboties un publicēšanas prasībām; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka neatkarīgas ES ētikas struktūras izmantotajā procedūrā būtu jānodrošina pienācīgs pārredzamības līmenis, vienlaikus aizsargājot Eiropas Pamattiesību hartā paredzētās procesuālās garantijas, un ka iestāžu nolikumā būtu jāiekļauj procesuālie noteikumi un pienācīgs datu aizsardzības protokols, kuros ir atsauce uz esošo ES ētikas struktūru pašreizējo principu kopumu, kā arī ES kopīgajām vērtībām (LES 2. pants), attiecīgās personas tiesībām tikt uzklausītai un pārsūdzēt lēmumus, pienākumu sadarboties un publicēšanas prasībām;

Darbības joma un pilnvaras

Darbības joma un pilnvaras

| 5. | uzskata, ka būtu jādeleģē jaunajai ES ētikas struktūrai saskaņotu uzdevumu saraksts, kas paredz sniegt ierosinājumus un padomus par ētikas noteikumiem komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem un iesaistīto iestāžu darbiniekiem pirms amata pilnvaru vai dienesta sākuma, to laikā un dažos gadījumos arī pēc to beigām saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, tostarp:






  a) | Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (2. un 3. pantu), |
| --- | --- | --- |

5.

uzskata, ka būtu jādeleģē jaunajai ES ētikas struktūrai saskaņotu uzdevumu saraksts, kas paredz sniegt ierosinājumus un padomus par ētikas noteikumiem komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem un iesaistīto iestāžu darbiniekiem pirms amata pilnvaru vai dienesta sākuma, to laikā un dažos gadījumos arī pēc to beigām saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, tostarp:

a)

Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (2. un 3. pantu),

| b) | Parlamenta Reglamentu (2. pantu, 10. panta 5., 6. un 7. punktu, 11. pantu, 176. panta 1. punktu, I pielikumu (1.–8. pantu) un II pielikumu), |
| --- | --- |

b)

Parlamenta Reglamentu (2. pantu, 10. panta 5., 6. un 7. punktu, 11. pantu, 176. panta 1. punktu, I pielikumu (1.–8. pantu) un II pielikumu),

| c) | Komisijas Reglamentu (9. pantu), Rīcības kodeksu (2.–13. pantu un II pielikumu), kā arī Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas ir notikušas starp Komisijas locekļiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām, un tādu pašu lēmumu attiecībā uz ģenerāldirektoriem, |
| --- | --- |

c)

Komisijas Reglamentu (9. pantu), Rīcības kodeksu (2.–13. pantu un II pielikumu), kā arī Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas ir notikušas starp Komisijas locekļiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām, un tādu pašu lēmumu attiecībā uz ģenerāldirektoriem,

| d) | Civildienesta noteikumu 11. pantu, 11. panta a) punktu, 12. pantu, 12. panta a) un b) punktu, 13., 15., 16., 17., 19. pantu, 21. panta a) punktu, 22. pantu, 22. panta a) un c) punktu, 24., 26., 27., 40., 43., 86., 90., 91.a punktu un IX pielikumu, kurus mutatis mutandis piemēro visiem to aģentūru darbiniekiem, kas ir parakstījušas Iestāžu nolīgumu, |
| --- | --- |

d)

Civildienesta noteikumu 11. pantu, 11. panta a) punktu, 12. pantu, 12. panta a) un b) punktu, 13., 15., 16., 17., 19. pantu, 21. panta a) punktu, 22. pantu, 22. panta a) un c) punktu, 24., 26., 27., 40., 43., 86., 90., 91.a punktu un IX pielikumu, kurus mutatis mutandis piemēro visiem to aģentūru darbiniekiem, kas ir parakstījušas Iestāžu nolīgumu,

mutatis mutandis

| e) | Iestāžu nolīgums par obligātu pārredzamības reģistru; |
| --- | --- |

e)

Iestāžu nolīgums par obligātu pārredzamības reģistru;

| 6. | uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem uz iesaistīto iestāžu locekļiem un darbiniekiem būtu jāattiecina nolīgums pirms amata pilnvaru vai dienesta sākuma, to laikā un pēc to beigām; uzskata, ka tas būtu jāattiecina uz Eiropas Parlamenta deputātiem, komisāriem un visiem ES darbiniekiem, kuriem piemēro Civildienesta noteikumus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem uz iesaistīto iestāžu locekļiem un darbiniekiem būtu jāattiecina nolīgums pirms amata pilnvaru vai dienesta sākuma, to laikā un pēc to beigām; uzskata, ka tas būtu jāattiecina uz Eiropas Parlamenta deputātiem, komisāriem un visiem ES darbiniekiem, kuriem piemēro Civildienesta noteikumus;

| 7. | atgādina, ka attiecībā uz personām, kurām piemēro Civildienesta noteikumus, šo kompetenci varētu deleģēt neatkarīgajai ES ētikas struktūrai, izmantojot 2. panta 2. punktā, 9. panta 1. punktā vai abos paredzētās iespēju dodošās klauzulas, un tā skartu ētisko saistību uzraudzību un izpildes nodrošināšanu, savukārt par pārējo profesionālo saistību izpildes nodrošināšanu joprojām būtu atbildīgas iecēlējiestādes; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka attiecībā uz personām, kurām piemēro Civildienesta noteikumus, šo kompetenci varētu deleģēt neatkarīgajai ES ētikas struktūrai, izmantojot 2. panta 2. punktā, 9. panta 1. punktā vai abos paredzētās iespēju dodošās klauzulas, un tā skartu ētisko saistību uzraudzību un izpildes nodrošināšanu, savukārt par pārējo profesionālo saistību izpildes nodrošināšanu joprojām būtu atbildīgas iecēlējiestādes;

| 8. | uzstāj, ka iestāžu nolīgumam vajadzētu būt atvērtam visu ES iestāžu un struktūru dalībai; norāda, ka likumdevējiestādes var pieņemt lēmumu paredzēt aģentūrām attiecīgas saistības to izveides regulās; uzskata, ka iestāžu nolīgumā būtu jāparedz iespēja ētikas struktūrai apmainīties ar informāciju, piemēram, nodokļu informāciju, zemesgrāmatas ierakstiem un valstu ētikas struktūru datiem, ar valstu iestādēm, kad tas ir nepieciešams tās uzdevumu izpildei, uzskatot šo informāciju par tikpat konfidenciālu kā nosūtītāja iestāde, un izmantot paraugpraksi un salīdzinošu izvērtēšanu; uzskata, ka neatkarīgajai ētikas struktūrai, neskarot 2. punktā izklāstītos pamatprincipus un gadījumos, kad tas ir svarīgi tās pienākumu veikšanai, vajadzētu būt iespējai sadarboties un apmainīties ar informāciju ar attiecīgajām ES struktūrām, piemēram, OLAF, EPPO, Ombudu un Eiropas Revīzijas palātu, to attiecīgo pilnvaru robežās; |
| --- | --- |

8.

uzstāj, ka iestāžu nolīgumam vajadzētu būt atvērtam visu ES iestāžu un struktūru dalībai; norāda, ka likumdevējiestādes var pieņemt lēmumu paredzēt aģentūrām attiecīgas saistības to izveides regulās; uzskata, ka iestāžu nolīgumā būtu jāparedz iespēja ētikas struktūrai apmainīties ar informāciju, piemēram, nodokļu informāciju, zemesgrāmatas ierakstiem un valstu ētikas struktūru datiem, ar valstu iestādēm, kad tas ir nepieciešams tās uzdevumu izpildei, uzskatot šo informāciju par tikpat konfidenciālu kā nosūtītāja iestāde, un izmantot paraugpraksi un salīdzinošu izvērtēšanu; uzskata, ka neatkarīgajai ētikas struktūrai, neskarot 2. punktā izklāstītos pamatprincipus un gadījumos, kad tas ir svarīgi tās pienākumu veikšanai, vajadzētu būt iespējai sadarboties un apmainīties ar informāciju ar attiecīgajām ES struktūrām, piemēram, OLAF

EPPO

Kompetences un pilnvaras

Kompetences un pilnvaras

| 9. | uzskata, ka, neskarot Līgumos noteikto līdzsvaru starp iestādēm, visām iesaistītajām iestādēm to attiecīgās procesuālās autonomijas satvarā būtu jāuztic ES ētikas struktūrai, no vienas puses, preventīva loma, kurā tā veicina izpratni un sniedz ētisko orientāciju, un, no otras puses, atbilstības nodrošināšanas un padomdevējas loma, kurā tā var sniegt ieteikumus ētikas jautājumos, tostarp par interešu konfliktiem; uzskata, ka lēmumu pieņemšanas pilnvarām ir jāpaliek attiecīgajai iestādei, līdz ES ētikas struktūrai tiek uzticētas šādas pilnvaras ar pienācīgu juridisko pamatu; atgādina, ka ES ētikas struktūras uzdevumi aprobežotos ar iesaistīto iestāžu deleģēto saskaņotu uzdevumu sarakstu un tādējādi neskartu un pilnībā ievērotu OLAF, EPPO un valstu jurisdikcijas kompetences attiecībā uz jebkādu to kompetencē esošu tiesību aktu pārkāpumu; uzsver, ka integritātes uzraudzībai Parlamentam būtu regulāri jāpasūta pētījumi, kas to konstatētu ar skaidri noteiktiem mērķiem un snieguma rādītājiem, un jāziņo par panākto progresu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka, neskarot Līgumos noteikto līdzsvaru starp iestādēm, visām iesaistītajām iestādēm to attiecīgās procesuālās autonomijas satvarā būtu jāuztic ES ētikas struktūrai, no vienas puses, preventīva loma, kurā tā veicina izpratni un sniedz ētisko orientāciju, un, no otras puses, atbilstības nodrošināšanas un padomdevējas loma, kurā tā var sniegt ieteikumus ētikas jautājumos, tostarp par interešu konfliktiem; uzskata, ka lēmumu pieņemšanas pilnvarām ir jāpaliek attiecīgajai iestādei, līdz ES ētikas struktūrai tiek uzticētas šādas pilnvaras ar pienācīgu juridisko pamatu; atgādina, ka ES ētikas struktūras uzdevumi aprobežotos ar iesaistīto iestāžu deleģēto saskaņotu uzdevumu sarakstu un tādējādi neskartu un pilnībā ievērotu OLAF

EPPO

| 10. | uzskata, ka šai uzraudzības spējai cita starpā būtu jāietver iespēja pārbaudīt to, cik patiesas ir finansiālo interešu deklarācijas, kas attiecīgajām personām komisāra amata kandidātu gadījumā būtu tieši jāiesniedz ES ētikas struktūrai, ne tikai Parlamentam, lai nodrošinātu, ka šīs deklarācijas pēc iespējas ātrāk nonāk pie tiem, kas ir atbildīgi par demokrātisko un/vai publisko kontroli, kā tas paredzēts piemērojamos noteikumos, interešu konfliktu risināšanu, noteikumiem par lobēšanas darbībām, pārredzamības pienākumu pārbaudi, tostarp likumdošanas procedūrā, un virpuļdurvju efekta noteikumu ievērošanas pārbaudi, kā arī, plašāk, visu rīcības kodeksa noteikumu un piemērojamo pārredzamības, ētikas un integritātes noteikumu ievērošanas pārbaudi; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka šai uzraudzības spējai cita starpā būtu jāietver iespēja pārbaudīt to, cik patiesas ir finansiālo interešu deklarācijas, kas attiecīgajām personām komisāra amata kandidātu gadījumā būtu tieši jāiesniedz ES ētikas struktūrai, ne tikai Parlamentam, lai nodrošinātu, ka šīs deklarācijas pēc iespējas ātrāk nonāk pie tiem, kas ir atbildīgi par demokrātisko un/vai publisko kontroli, kā tas paredzēts piemērojamos noteikumos, interešu konfliktu risināšanu, noteikumiem par lobēšanas darbībām, pārredzamības pienākumu pārbaudi, tostarp likumdošanas procedūrā, un virpuļdurvju efekta noteikumu ievērošanas pārbaudi, kā arī, plašāk, visu rīcības kodeksa noteikumu un piemērojamo pārredzamības, ētikas un integritātes noteikumu ievērošanas pārbaudi;

| 11. | norāda, ka ES iestādēs dažādos normatīvajos un citos aktos, kuru mērķis ir novērst interešu konfliktus, ir ietvertas dažādas termina “interešu konflikts” definīcijas; tomēr norāda, ka šāda veida definīcija ir kontekstuāla, tā attīstās un ka pilnīga pārredzamība ne vienmēr garantē interešu konflikta neesamību un to, ka tiks iegūta vai palielināta sabiedrības uzticēšanās; norāda, ka priekšnoteikums pilsoņu uzticībai publiskajām iestādēm ir ētikas noteikumu izpilde un publiskā pārskatatbildība par interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ES iestādēs dažādos normatīvajos un citos aktos, kuru mērķis ir novērst interešu konfliktus, ir ietvertas dažādas termina “interešu konflikts” definīcijas; tomēr norāda, ka šāda veida definīcija ir kontekstuāla, tā attīstās un ka pilnīga pārredzamība ne vienmēr garantē interešu konflikta neesamību un to, ka tiks iegūta vai palielināta sabiedrības uzticēšanās; norāda, ka priekšnoteikums pilsoņu uzticībai publiskajām iestādēm ir ētikas noteikumu izpilde un publiskā pārskatatbildība par interešu konfliktiem;

| 12. | atgādina, ka ir svarīgi nodalīt interešu konfliktu, kas radies amata pienākumu pildīšanas laikā, no tā, kas radies pēc tās termiņa beigām, kā arī nodalīt darbības, kas ir atļautas, ja par tām paziņo, no darbībām, kas nav atļautas nekādā gadījumā; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ir svarīgi nodalīt interešu konfliktu, kas radies amata pienākumu pildīšanas laikā, no tā, kas radies pēc tās termiņa beigām, kā arī nodalīt darbības, kas ir atļautas, ja par tām paziņo, no darbībām, kas nav atļautas nekādā gadījumā;

| 13. | norāda, ka Eiropas Parlaments ir izveidojis Padomdevēju komiteju deputātu rīcības jautājumos kā struktūru, kuras uzdevums ir sniegt deputātiem norādījumus par Rīcības kodeksa interpretāciju un īstenošanu; turklāt norāda, ka Padomdevēja komiteja izvērtē arī iespējamos Rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam iespējamos pasākumus; uzskata, ka Eiropas Parlamentam būtu jārāda piemērs ētikas noteikumu un to izpildes jomā; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka Eiropas Parlaments ir izveidojis Padomdevēju komiteju deputātu rīcības jautājumos kā struktūru, kuras uzdevums ir sniegt deputātiem norādījumus par Rīcības kodeksa interpretāciju un īstenošanu; turklāt norāda, ka Padomdevēja komiteja izvērtē arī iespējamos Rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam iespējamos pasākumus; uzskata, ka Eiropas Parlamentam būtu jārāda piemērs ētikas noteikumu un to izpildes jomā;

| 14. | uzskata, ka ES ētikas struktūrai varētu piešķirt arī pilnvaras attiecībā uz Pārredzamības reģistra uzliktajiem pienākumiem un būtu jāparedz labāka aizsardzība trauksmes cēlējiem un labāka interešu konfliktu pārvaldība korupcijas un krāpšanas gadījumos; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES ētikas struktūrai varētu piešķirt arī pilnvaras attiecībā uz Pārredzamības reģistra uzliktajiem pienākumiem un būtu jāparedz labāka aizsardzība trauksmes cēlējiem un labāka interešu konfliktu pārvaldība korupcijas un krāpšanas gadījumos;

| 15. | uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāuztic uzdevums izveidot publisku ES portālu, kurā būtu pieejama attiecīga informācija par ētikas noteikumiem, ziņojumi par paraugpraksi, pētījumi un statistika, kā arī visu iesaistīto iestāžu finansiālo interešu deklarāciju datubāze; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāuztic uzdevums izveidot publisku ES portālu, kurā būtu pieejama attiecīga informācija par ētikas noteikumiem, ziņojumi par paraugpraksi, pētījumi un statistika, kā arī visu iesaistīto iestāžu finansiālo interešu deklarāciju datubāze;

| 16. | stingri prasa, lai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai būtu tiesības pēc savas iniciatīvas sākt izmeklēšanu un veikt izmeklēšanas uz vietas un dokumentos, izmantojot informāciju, kuru tā ir ievākusi vai saņēmusi no trešām personām, piemēram, žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļiem, NVO, trauksmes cēlējiem, pilsoniskās sabiedrības vai Eiropas ombuda; stingri prasa, ka ir jāaizsargā jebkura trešā persona, kas godprātīgi vēršas neatkarīgajā ētikas struktūrā, un ir jāsaglabā šīs personas anonimitāte; uzskata, ka šai struktūrai, uzsākot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, par to konfidenciāli ir jāpaziņo attiecīgajai personai, kā arī iestādei, kas ir atbildīga par sankciju piemērošanu attiecīgajās iestādēs; uzskata, ka šādā gadījumā šīs iestādes, aģentūras vai struktūras attiecīgā iestāde var prasīt, lai ētikas struktūra sniedz paskaidrojumu; |
| --- | --- |

16.

stingri prasa, lai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai būtu tiesības pēc savas iniciatīvas sākt izmeklēšanu un veikt izmeklēšanas uz vietas un dokumentos, izmantojot informāciju, kuru tā ir ievākusi vai saņēmusi no trešām personām, piemēram, žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļiem, NVO, trauksmes cēlējiem, pilsoniskās sabiedrības vai Eiropas ombuda; stingri prasa, ka ir jāaizsargā jebkura trešā persona, kas godprātīgi vēršas neatkarīgajā ētikas struktūrā, un ir jāsaglabā šīs personas anonimitāte; uzskata, ka šai struktūrai, uzsākot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, par to konfidenciāli ir jāpaziņo attiecīgajai personai, kā arī iestādei, kas ir atbildīga par sankciju piemērošanu attiecīgajās iestādēs; uzskata, ka šādā gadījumā šīs iestādes, aģentūras vai struktūras attiecīgā iestāde var prasīt, lai ētikas struktūra sniedz paskaidrojumu;

| 17. | uzskata, ka nodokļu dokumentu un bankas izrakstu pieprasīšana ir iejaukšanās privāttiesībās, tādēļ šādā gadījumā ir jābūt izvirzītām nopietnām apsūdzībām, kas ir OLAF kompetencē; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka nodokļu dokumentu un bankas izrakstu pieprasīšana ir iejaukšanās privāttiesībās, tādēļ šādā gadījumā ir jābūt izvirzītām nopietnām apsūdzībām, kas ir OLAF

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi, lai šī struktūra aizsargātu trauksmes cēlējus, jo īpaši Eiropas amatpersonas, lai viņi varētu paust bažas par iespējamiem noteikumu pārkāpumiem, nebaidoties no represijām; šajā sakarībā ierosina, ka šī struktūra varētu pārraudzīt iekšējo un konfidenciālo sūdzību izskatīšanas mehānismu, kas paredzēts Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā; uzsver, ka vienīgi droša un aizsargājoša darba vide ļaus amatpersonām paust bažas un tādējādi sekmēs neatkarīgās ētikas struktūras efektivitāti; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir svarīgi, lai šī struktūra aizsargātu trauksmes cēlējus, jo īpaši Eiropas amatpersonas, lai viņi varētu paust bažas par iespējamiem noteikumu pārkāpumiem, nebaidoties no represijām; šajā sakarībā ierosina, ka šī struktūra varētu pārraudzīt iekšējo un konfidenciālo sūdzību izskatīšanas mehānismu, kas paredzēts Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā; uzsver, ka vienīgi droša un aizsargājoša darba vide ļaus amatpersonām paust bažas un tādējādi sekmēs neatkarīgās ētikas struktūras efektivitāti;

| 19. | uzskata, ka, lai šī struktūru kļūtu pilnīgi efektīva, tai būtu jāpārņem pašreizējo par ētiku atbildīgo struktūru funkcijas; uzskata, ka šai struktūrai būtu jāsniedz padomi Eiropas Parlamenta locekļiem vai komisāriem gadījumos, kad viņi lūdz norādījumus par ētikas jautājumiem; uzskata, ka šai struktūrai būtu jāsniedz iecēlējiestādei ieteikumi par sankcijām personāla ētikas pienākumu jomā un ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātiem vai komisāriem šai struktūrai būtu jāsniedz ieteikumi attiecīgo iesaistīto iestāžu atbildīgajām iestādēm; iesaka ētikas struktūrai sniegt ieteikumus, kurus var izmantot kā precedentus identiskos vai līdzīgos gadījumos; uzskata, ka tas nodrošinās efektivitāti, konsekvenci un paredzamību un ievērojami samazinās darba slodzi, jo īpaši personāla jautājumos, kad rodas daudzi līdzīgi gadījumi; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka, lai šī struktūru kļūtu pilnīgi efektīva, tai būtu jāpārņem pašreizējo par ētiku atbildīgo struktūru funkcijas; uzskata, ka šai struktūrai būtu jāsniedz padomi Eiropas Parlamenta locekļiem vai komisāriem gadījumos, kad viņi lūdz norādījumus par ētikas jautājumiem; uzskata, ka šai struktūrai būtu jāsniedz iecēlējiestādei ieteikumi par sankcijām personāla ētikas pienākumu jomā un ka attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātiem vai komisāriem šai struktūrai būtu jāsniedz ieteikumi attiecīgo iesaistīto iestāžu atbildīgajām iestādēm; iesaka ētikas struktūrai sniegt ieteikumus, kurus var izmantot kā precedentus identiskos vai līdzīgos gadījumos; uzskata, ka tas nodrošinās efektivitāti, konsekvenci un paredzamību un ievērojami samazinās darba slodzi, jo īpaši personāla jautājumos, kad rodas daudzi līdzīgi gadījumi;

| 20. | uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāveicina integritāte un jāuztic padomdevēja uzdevumi, lai tā sniegtu uzticamus un drošus padomus jebkurai personai un/vai iestādei, uz kuru attiecas tās darbības joma un kura vēlas lūgt ētikas standartu interpretāciju saistībā uz atbilstošu rīcību konkrētā gadījumā; uzskata, ka, lai nodrošinātu ētikas standartu konsekventu piemērošanu un paredzamību, šiem padomiem vajadzētu būt saistošiem arī pašai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai attiecībā uz tās nostāju tajā pašā jautājumā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāveicina integritāte un jāuztic padomdevēja uzdevumi, lai tā sniegtu uzticamus un drošus padomus jebkurai personai un/vai iestādei, uz kuru attiecas tās darbības joma un kura vēlas lūgt ētikas standartu interpretāciju saistībā uz atbilstošu rīcību konkrētā gadījumā; uzskata, ka, lai nodrošinātu ētikas standartu konsekventu piemērošanu un paredzamību, šiem padomiem vajadzētu būt saistošiem arī pašai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai attiecībā uz tās nostāju tajā pašā jautājumā;

| 21. | atgādina, ka Juridiskās komitejas apstiprinājums par interešu konflikta neesamību ir būtisks priekšnoteikums komisāra amata kandidātu iecelšanai un ka Juridiskajai komitejai ir skaidras pilnvaras noraidīt komisāra amata kandidātus, ja ir konstatēts interešu konflikts; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Juridiskās komitejas apstiprinājums par interešu konflikta neesamību ir būtisks priekšnoteikums komisāra amata kandidātu iecelšanai un ka Juridiskajai komitejai ir skaidras pilnvaras noraidīt komisāra amata kandidātus, ja ir konstatēts interešu konflikts;

| 22. | atgādina, ka Parlaments saskaņā ar 2010. gada 20. novembra Iestāžu nolīguma 5. punktu var atsaukt uzticību atsevišķam Komisijas loceklim, un pēc tam Komisijas priekšsēdētājam vai nu jāpieprasa šā locekļa atkāpšanās no amata, vai arī nākamajā sesijā jāpaskaidro Parlamentam, kāpēc viņš atsakās to darīt; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka Parlaments saskaņā ar 2010. gada 20. novembra Iestāžu nolīguma 5. punktu var atsaukt uzticību atsevišķam Komisijas loceklim, un pēc tam Komisijas priekšsēdētājam vai nu jāpieprasa šā locekļa atkāpšanās no amata, vai arī nākamajā sesijā jāpaskaidro Parlamentam, kāpēc viņš atsakās to darīt;

| 23. | uzskata, ka komisāra amata kandidātu iesniegto deklarāciju izskatīšanai interešu konflikta konstatēšanas nolūkā ir būtiska institucionāla un demokrātiska nozīme un tā būtu jāveic ar vislielāko uzmanību, apņēmību un atbildības sajūtu, veicot pilnībā objektīvu, demokrātisku un neatkarīgu interpretēšanu; uzskata, ka noteikumi par iespējamo interešu konfliktu izskatīšanu būtu jāpiemēro arī Eiropas Komisijas jaunievēlētā priekšsēdētāja deklarācijai; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka komisāra amata kandidātu iesniegto deklarāciju izskatīšanai interešu konflikta konstatēšanas nolūkā ir būtiska institucionāla un demokrātiska nozīme un tā būtu jāveic ar vislielāko uzmanību, apņēmību un atbildības sajūtu, veicot pilnībā objektīvu, demokrātisku un neatkarīgu interpretēšanu; uzskata, ka noteikumi par iespējamo interešu konfliktu izskatīšanu būtu jāpiemēro arī Eiropas Komisijas jaunievēlētā priekšsēdētāja deklarācijai;

| 24. | uzsver, ka lēmums par komisāra amata kandidātu interešu konflikta neesamību pirms uzklausīšanas joprojām ir Parlamenta Juridiskās komitejas demokrātiskā un institucionālā kompetence; šajā sakarībā uzsver, ka topošajai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai būtu jāpiešķir pienācīgas izmeklēšanas pilnvaras, kā arī pilnvaras pieprasīt administratīvus dokumentus un piekļūt tiem, lai tā varētu veikt pamatotus un pienācīgi dokumentētus novērtējumus; uzsver, ka, pārbaudot to, kādas sekas ir radījis interešu konflikts, ir pilnībā jāievēro noteikumi par konfidencialitāti, privātumu un personas datu aizsardzību; uzskata, ka Juridiskajai komitejai būtu jādod vairāk laika un ka Juridiskajai komitejai, pilnībā saglabājot savu kompetenci šajā jautājumā, būtu jāpieņem lēmums par komisāra amata kandidātu interešu konflikta neesamību pēc tam, kad tā no neatkarīgas ES ētikas struktūras ir saņēmusi nesaistošus, precīzus un pamatotus ieteikumus, kam būtu tās darbību pastiprinoša ietekme; uzskata, ka Juridiskajai komitejai galu galā būtu jārīko debates par ieteikumiem, ko sniegusi neatkarīgā ES ētikas struktūra; uzskata, ka šie ieteikumi būtu jāpublicē kopā ar komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijām; uzskata, ka papildus tam, ka Juridiskā komiteja pārbauda komisāra amata kandidātu deklarācijas, interešu konfliktu pārbaude būtu jāveic visās Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās parasti pirms valsts amata vai nodarbinātības uzsākšanas, valsts amata pildīšanas vai nodarbinātības laikā, kā arī pēc aiziešanas no valsts amata vai nodarbinātības beigām; turklāt uzskata, ka būtu jānodrošina tai pietiekami resursi, instrumenti un prasmes, lai vajadzīgo informāciju atrastu, veiktu tās vispārēju pārbaudi un nepieciešamības gadījumā pieprasītu papildu informāciju; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka lēmums par komisāra amata kandidātu interešu konflikta neesamību pirms uzklausīšanas joprojām ir Parlamenta Juridiskās komitejas demokrātiskā un institucionālā kompetence; šajā sakarībā uzsver, ka topošajai neatkarīgajai ES ētikas struktūrai būtu jāpiešķir pienācīgas izmeklēšanas pilnvaras, kā arī pilnvaras pieprasīt administratīvus dokumentus un piekļūt tiem, lai tā varētu veikt pamatotus un pienācīgi dokumentētus novērtējumus; uzsver, ka, pārbaudot to, kādas sekas ir radījis interešu konflikts, ir pilnībā jāievēro noteikumi par konfidencialitāti, privātumu un personas datu aizsardzību; uzskata, ka Juridiskajai komitejai būtu jādod vairāk laika un ka Juridiskajai komitejai, pilnībā saglabājot savu kompetenci šajā jautājumā, būtu jāpieņem lēmums par komisāra amata kandidātu interešu konflikta neesamību pēc tam, kad tā no neatkarīgas ES ētikas struktūras ir saņēmusi nesaistošus, precīzus un pamatotus ieteikumus, kam būtu tās darbību pastiprinoša ietekme; uzskata, ka Juridiskajai komitejai galu galā būtu jārīko debates par ieteikumiem, ko sniegusi neatkarīgā ES ētikas struktūra; uzskata, ka šie ieteikumi būtu jāpublicē kopā ar komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijām; uzskata, ka papildus tam, ka Juridiskā komiteja pārbauda komisāra amata kandidātu deklarācijas, interešu konfliktu pārbaude būtu jāveic visās Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās parasti pirms valsts amata vai nodarbinātības uzsākšanas, valsts amata pildīšanas vai nodarbinātības laikā, kā arī pēc aiziešanas no valsts amata vai nodarbinātības beigām; turklāt uzskata, ka būtu jānodrošina tai pietiekami resursi, instrumenti un prasmes, lai vajadzīgo informāciju atrastu, veiktu tās vispārēju pārbaudi un nepieciešamības gadījumā pieprasītu papildu informāciju;

Sastāvs

Sastāvs

| 25. | uzskata, ka ētikas struktūrā vajadzētu būt deviņiem locekļiem, no kuriem trīs izraugās Komisija, trīs ievēlē Parlaments un trīs ieceļ de jure no bijušajiem Eiropas Savienības Tiesas (EST) tiesnešiem, bijušajiem Revīzijas palātas locekļiem un bijušajiem ES ombudiem; uzskata, ka personāla jautājumiem saistītu lietu izskatīšanā būtu jāiekļauj attiecīgās personas iestādes personāla pārstāvji; norāda, ka attiecīgi būtu jāgroza Civildienesta noteikumu II pielikums; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ētikas struktūrā vajadzētu būt deviņiem locekļiem, no kuriem trīs izraugās Komisija, trīs ievēlē Parlaments un trīs ieceļ de jure

| 26. | uzskata, ka tās locekļiem jābūt neatkarīgiem, izvēlētiem, pamatojoties uz viņu kompetenci, pieredzi un profesionālajām īpašībām, kā arī viņu personīgo integritāti, viņiem jābūt ar nevainojamu reputāciju attiecībā uz ētisku rīcību un jāiesniedz deklarācija par interešu konflikta neesamību; uzskata, ka struktūras sastāvam jābūt līdzsvarotam dzimumu ziņā; uzsver, ka visiem struktūras locekļiem ir neatkarīgi jāpilda savi pienākumi; uzskata, ka locekļi būtu jāizvēlas uz sešu gadu laikposmu un ik pēc diviem gadiem trešdaļa sastāva ir jāatjauno; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka tās locekļiem jābūt neatkarīgiem, izvēlētiem, pamatojoties uz viņu kompetenci, pieredzi un profesionālajām īpašībām, kā arī viņu personīgo integritāti, viņiem jābūt ar nevainojamu reputāciju attiecībā uz ētisku rīcību un jāiesniedz deklarācija par interešu konflikta neesamību; uzskata, ka struktūras sastāvam jābūt līdzsvarotam dzimumu ziņā; uzsver, ka visiem struktūras locekļiem ir neatkarīgi jāpilda savi pienākumi; uzskata, ka locekļi būtu jāizvēlas uz sešu gadu laikposmu un ik pēc diviem gadiem trešdaļa sastāva ir jāatjauno;

| 27. | aicina ētikas amatpersonai uzņemties kandidātu deklarāciju pārbaudi; uzskata, ka locekļiem būtu jāstrādā sadarbības garā un jāsniedz konsekventas analīzes un ieteikumi; aicina struktūras sastāvā garantēt dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

27.

aicina ētikas amatpersonai uzņemties kandidātu deklarāciju pārbaudi; uzskata, ka locekļiem būtu jāstrādā sadarbības garā un jāsniedz konsekventas analīzes un ieteikumi; aicina struktūras sastāvā garantēt dzimumu līdzsvaru;

| 28. | uzskata, ka turklāt attiecībā uz ētikas struktūras sastāvu būtu jāparedz regulējums par pilnvaru īstenošanu, kā arī procedūra pilnvaru termiņa izbeigšanai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka turklāt attiecībā uz ētikas struktūras sastāvu būtu jāparedz regulējums par pilnvaru īstenošanu, kā arī procedūra pilnvaru termiņa izbeigšanai;

| 29. | ierosina, ka, lai nodrošinātu plašu atbalstu, Parlamentam būtu jāievēlē struktūras locekļi ar liela vairākuma atbalstu, iespējams, līdzīgi procedūrai, ko īsteno attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes locekļiem vai lēmumiem par Saharova balvu; |
| --- | --- |

29.

ierosina, ka, lai nodrošinātu plašu atbalstu, Parlamentam būtu jāievēlē struktūras locekļi ar liela vairākuma atbalstu, iespējams, līdzīgi procedūrai, ko īsteno attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes locekļiem vai lēmumiem par Saharova balvu;

| 30. | ierosina, lai katra iestāde izvēlētos šos locekļus, jo īpaši no bijušajiem EST tiesnešiem, bijušajiem OLAF un Revīzijas palātas priekšsēdētājiem, bijušajiem vai pašreizējiem dalībvalstu augstāko tiesu locekļiem, bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem, bijušajiem iesaistīto iestāžu un struktūru darbiniekiem, bijušajiem ES ombudiem un dalībvalstu ētikas iestāžu locekļiem; turklāt ierosina struktūrai no savu locekļu vidus ievēlēt priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus; uzsver, ka tas neskar darbinieku tiesības pašiem izvēlēties savus pārstāvjus personāla jautājumos; |
| --- | --- |

30.

ierosina, lai katra iestāde izvēlētos šos locekļus, jo īpaši no bijušajiem EST tiesnešiem, bijušajiem OLAF

| 31. | uzsver, ka ir jānodrošina locekļi ar dažādu pieredzi un neatkarīgu lietpratību; ierosina, lai bijušie Eiropas Parlamenta deputāti un komisāri veidotu ne vairāk kā trešdaļu struktūras sastāva; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir jānodrošina locekļi ar dažādu pieredzi un neatkarīgu lietpratību; ierosina, lai bijušie Eiropas Parlamenta deputāti un komisāri veidotu ne vairāk kā trešdaļu struktūras sastāva;

| 32. | ierosina struktūrai paredzēt sekretariātu, kuram būtu tās pilnvarām un uzdevumiem atbilstīgi cilvēkresursi un materiālie un finanšu resursi, tostarp ētikas amatpersona, kas būtu atbildīga par apmācību ētikas jautājumos un padomdošanu neatkarīgajā ES ētikas struktūrā; uzskata, ka dažādām ES ētikas struktūrām pašlaik piešķirto budžetu un personāla sapludināšana apvienošanā uzlabotu resursu izmantošanas efektivitāti un varētu samazināt izmaksas; |
| --- | --- |

32.

ierosina struktūrai paredzēt sekretariātu, kuram būtu tās pilnvarām un uzdevumiem atbilstīgi cilvēkresursi un materiālie un finanšu resursi, tostarp ētikas amatpersona, kas būtu atbildīga par apmācību ētikas jautājumos un padomdošanu neatkarīgajā ES ētikas struktūrā; uzskata, ka dažādām ES ētikas struktūrām pašlaik piešķirto budžetu un personāla sapludināšana apvienošanā uzlabotu resursu izmantošanas efektivitāti un varētu samazināt izmaksas;

Procedūras

Procedūras

| 33. | uzskata, ka ES ētikas struktūras izveidei būtu jāsekmē tādas institucionālās kultūras veidošana, kas pamatā ir balstīta uz prevenciju, atbalstu un pārredzamību; šajā nolūkā ierosina divpakāpju pieeju, saskaņā ar kuru gadījumā, ja ES ētikas struktūra konstatē ētikas noteikumu pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu, tā vispirms iesaka, kā rīkoties, lai attiecīgo pārkāpumu novērstu; uzskata, ka ar šo pirmo preventīvo pasākumu būtu jānodrošina konfidencialitāte un slepenība un personas tiesības tikt uzklausītai un atspēkot apsūdzības; ierosina, ka gadījumā, ka attiecīgā persona atsakās veikt pienācīgus pasākumus un pārkāpums turpinās, ES ētikas struktūrai būtu jāsniedz pamatots ieteikums piemērot sankciju pasākumus un jānosūta visa attiecīgā informācija par šo lietu kompetentajai iestādei, kas 20 darba dienu laikā nolems, kā īstenot šo ieteikumu; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ES ētikas struktūras izveidei būtu jāsekmē tādas institucionālās kultūras veidošana, kas pamatā ir balstīta uz prevenciju, atbalstu un pārredzamību; šajā nolūkā ierosina divpakāpju pieeju, saskaņā ar kuru gadījumā, ja ES ētikas struktūra konstatē ētikas noteikumu pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu, tā vispirms iesaka, kā rīkoties, lai attiecīgo pārkāpumu novērstu; uzskata, ka ar šo pirmo preventīvo pasākumu būtu jānodrošina konfidencialitāte un slepenība un personas tiesības tikt uzklausītai un atspēkot apsūdzības; ierosina, ka gadījumā, ka attiecīgā persona atsakās veikt pienācīgus pasākumus un pārkāpums turpinās, ES ētikas struktūrai būtu jāsniedz pamatots ieteikums piemērot sankciju pasākumus un jānosūta visa attiecīgā informācija par šo lietu kompetentajai iestādei, kas 20 darba dienu laikā nolems, kā īstenot šo ieteikumu;

| 34. | uzskata, ka, neskarot Vispārīgo datu aizsardzības regulu un personas tiesības, šā perioda beigās neatkarīgās ētikas struktūras pamatotais atzinums būtu jāpublicē kopā ar lēmumu, ko pieņēmusi kompetentā iestāde, kurai būtu jāsniedz paskaidrojums, ja ieteikumi nav pilnībā īstenoti; uzskata, ka ieteikumu un lēmumu publicēšana vai nosūtīšana kā pirmais pasākums pati par sevi varētu būt sankcija; uzsver, ka šāda struktūra nevar aizstāt EST; ierosina izņēmuma gadījumos, kad kompetentā iestāde pienācīgi pamato, ka tai lietas izmeklēšanai vajag vairāk laika, tā var lūgt ētikas struktūrai pagarināt lēmuma pieņemšanas termiņu par ne vairāk kā 20 darba dienām; uzskata, ka šī divpakāpju pieeja būtu jāpiemēro gadījumos, kad personai bija pamatots iemesls uzskatīt, ka attiecīgā informācija tās atklāšanas brīdī bija patiesa, un attiecībā uz ieteikumiem par sankcijām iesaka tīšu pārkāpumu, rupju neuzmanību, pierādījumu slēpšanu, noteikumu neievērošanu vai nesadarbošanos uzskatīt par atbildību pastiprinošiem apstākļiem pat tad, ja pārkāpums ir novērsts; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka, neskarot Vispārīgo datu aizsardzības regulu un personas tiesības, šā perioda beigās neatkarīgās ētikas struktūras pamatotais atzinums būtu jāpublicē kopā ar lēmumu, ko pieņēmusi kompetentā iestāde, kurai būtu jāsniedz paskaidrojums, ja ieteikumi nav pilnībā īstenoti; uzskata, ka ieteikumu un lēmumu publicēšana vai nosūtīšana kā pirmais pasākums pati par sevi varētu būt sankcija; uzsver, ka šāda struktūra nevar aizstāt EST; ierosina izņēmuma gadījumos, kad kompetentā iestāde pienācīgi pamato, ka tai lietas izmeklēšanai vajag vairāk laika, tā var lūgt ētikas struktūrai pagarināt lēmuma pieņemšanas termiņu par ne vairāk kā 20 darba dienām; uzskata, ka šī divpakāpju pieeja būtu jāpiemēro gadījumos, kad personai bija pamatots iemesls uzskatīt, ka attiecīgā informācija tās atklāšanas brīdī bija patiesa, un attiecībā uz ieteikumiem par sankcijām iesaka tīšu pārkāpumu, rupju neuzmanību, pierādījumu slēpšanu, noteikumu neievērošanu vai nesadarbošanos uzskatīt par atbildību pastiprinošiem apstākļiem pat tad, ja pārkāpums ir novērsts;

| 35. | prasa paredzēt skaidrus noteikumus, kas attiecīgajai personai dotu tiesības pārsūdzēt jebkādus šādus priekšsēdētaja lēmumus, pilnībā ievērojot tiesiskuma pamatprincipus; |
| --- | --- |

35.

prasa paredzēt skaidrus noteikumus, kas attiecīgajai personai dotu tiesības pārsūdzēt jebkādus šādus priekšsēdētaja lēmumus, pilnībā ievērojot tiesiskuma pamatprincipus;

| 36. | uzskata, ka parasti ES ētikas struktūrai lēmumi būtu jāpieņem ar vienkāršu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka parasti ES ētikas struktūrai lēmumi būtu jāpieņem ar vienkāršu balsu vairākumu;

| 37. | stingri prasa piemērot Līgumos paredzētās procedūras, piemēram, Eiropas Revīzijas palātas veikto izmeklēšanu nodošanu OLAF un EST; |
| --- | --- |

37.

stingri prasa piemērot Līgumos paredzētās procedūras, piemēram, Eiropas Revīzijas palātas veikto izmeklēšanu nodošanu OLAF

Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| 38. | uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāveic pētījumi un jāapkopo gada statistika par finansiālo interešu deklarācijām, virpuļdurvju efekta gadījumiem un citu attiecīgo informāciju, kā arī jāpublicē Parlamentam iesniedzams gada pārskats par savu uzdevumu izpildi un vajadzības gadījumā ieteikumiem par ētikas standartu uzlabošanu; iesaka gada pārskatā iekļaut izmeklēto lietu skaitu, to, no kurām iestādēm nāk izmeklētās personas, pārkāpumu veidu, procedūras ilgumu, to, cik ilgā laikā pārkāpums tika novērsts, noteikto sankciju īpatsvaru un ieteikumus; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES ētikas struktūrai būtu jāveic pētījumi un jāapkopo gada statistika par finansiālo interešu deklarācijām, virpuļdurvju efekta gadījumiem un citu attiecīgo informāciju, kā arī jāpublicē Parlamentam iesniedzams gada pārskats par savu uzdevumu izpildi un vajadzības gadījumā ieteikumiem par ētikas standartu uzlabošanu; iesaka gada pārskatā iekļaut izmeklēto lietu skaitu, to, no kurām iestādēm nāk izmeklētās personas, pārkāpumu veidu, procedūras ilgumu, to, cik ilgā laikā pārkāpums tika novērsts, noteikto sankciju īpatsvaru un ieteikumus;

| 39. | uzskata, ka iestāžu nolīgumā būtu jāiekļauj pārskatīšanas klauzula, kas nodrošina, ka ne vēlāk kā divus gadus pēc struktūras izveides iesaistītās iestādes var pieņemt tās darbības novērtējumu, kurā iekļauj noteikumu un procedūru darbības analīzi un to piemērošanā gūto pieredzi; jo īpaši uzsver, ka pārskatīšanas klauzulai būtu jākoncentrējas uz novērtējumu par ES ētikas struktūras pilnvaru īstenošanas efektivitāti un ka Parlamenta veiktajā novērtējumā būtu jāņem vērā pašas ētikas struktūras sniegtā informācija; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka iestāžu nolīgumā būtu jāiekļauj pārskatīšanas klauzula, kas nodrošina, ka ne vēlāk kā divus gadus pēc struktūras izveides iesaistītās iestādes var pieņemt tās darbības novērtējumu, kurā iekļauj noteikumu un procedūru darbības analīzi un to piemērošanā gūto pieredzi; jo īpaši uzsver, ka pārskatīšanas klauzulai būtu jākoncentrējas uz novērtējumu par ES ētikas struktūras pilnvaru īstenošanas efektivitāti un ka Parlamenta veiktajā novērtējumā būtu jāņem vērā pašas ētikas struktūras sniegtā informācija;

| 40. | uzskata, ka jaunajai ES ētikas struktūrai būtu jāpiešķir pilnvaras ar priekšlikumiem veicināt ES iestāžu kopējā ētikas satvara izstrādi un periodisku atjaunināšanu, tostarp attiecībā uz kopējiem noteikumiem un kopēju modeli finansiālo interešu deklarācijām mašīnlasāmā formātā, un izstrādāt un Eiropas Parlamentam iesniegt priekšlikumu par tās kompetenču grozīšanu; uzskata, ka pēc iespējas ātrāk ir jāsaskaņo visu iestāžu, aģentūru un struktūru ētikas standarti; uzskata, ka komisāru nolikums ir jāizstrādā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka jaunajai ES ētikas struktūrai būtu jāpiešķir pilnvaras ar priekšlikumiem veicināt ES iestāžu kopējā ētikas satvara izstrādi un periodisku atjaunināšanu, tostarp attiecībā uz kopējiem noteikumiem un kopēju modeli finansiālo interešu deklarācijām mašīnlasāmā formātā, un izstrādāt un Eiropas Parlamentam iesniegt priekšlikumu par tās kompetenču grozīšanu; uzskata, ka pēc iespējas ātrāk ir jāsaskaņo visu iestāžu, aģentūru un struktūru ētikas standarti; uzskata, ka komisāru nolikums ir jāizstrādā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| 41. | ierosina, ka neatkarīgajai ētikas struktūrai būtu jāstrādā pie ES iestāžu vienotas interešu konflikta definīcijas izstrādes, pamatojoties uz augstākajiem standartiem; uzsver, ka daudzās dalībvalstīs ir stingri noteikumi; norāda uz ESAO pieņemto interešu konflikta definīciju: “situācija, kurā persona vai uzņēmums (privāts vai valsts) var izmantot savu profesionālo vai oficiālo statusu tādā veidā, lai gūtu personisku labumu vai labumu uzņēmumam”; |
| --- | --- |

41.

ierosina, ka neatkarīgajai ētikas struktūrai būtu jāstrādā pie ES iestāžu vienotas interešu konflikta definīcijas izstrādes, pamatojoties uz augstākajiem standartiem; uzsver, ka daudzās dalībvalstīs ir stingri noteikumi; norāda uz ESAO pieņemto interešu konflikta definīciju: “situācija, kurā persona vai uzņēmums (privāts vai valsts) var izmantot savu profesionālo vai oficiālo statusu tādā veidā, lai gūtu personisku labumu vai labumu uzņēmumam”;

| 42. | aicina nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visām sanāksmēm, kuras rīko vai kurās piedalās ētikas struktūra un kurās tā tiekas ar privātiem dalībniekiem un to pārstāvjiem, tostarp peļņas un bezpeļņas organizācijām; |
| --- | --- |

42.

aicina nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visām sanāksmēm, kuras rīko vai kurās piedalās ētikas struktūra un kurās tā tiekas ar privātiem dalībniekiem un to pārstāvjiem, tostarp peļņas un bezpeļņas organizācijām;

| 43. | stingri prasa, lai, neskarot 24. punktā minētās Parlamenta kompetences, ES ētikas struktūras ieteikumi būtu pienācīgi pamatoti, labi dokumentēti un pieejami attiecīgajai amatpersonai vai darbiniekam un iestādei; uzskata, ka iesaistītajām iestādēm būtu jāapņemas pilnībā sadarboties visās procedūrās, kas ietilpst saskaņotā iestāžu nolikuma darbības jomā, un jo īpaši sniegt neatkarīgajai ES ētikas struktūrai visu informāciju un dokumentus, kas ir nepieciešami, lai pienācīgi pārbaudītu ētikas noteikumus; norāda, ka par ES ētikas struktūras darbībām var iesniegt sūdzības ES ombudam un ka iesaistīto iestāžu lēmumus, kas pieņemti, pamatojoties uz šīs struktūras ieteikumiem, arī turpmāk var pārskatīt EST; |
| --- | --- |

43.

stingri prasa, lai, neskarot 24. punktā minētās Parlamenta kompetences, ES ētikas struktūras ieteikumi būtu pienācīgi pamatoti, labi dokumentēti un pieejami attiecīgajai amatpersonai vai darbiniekam un iestādei; uzskata, ka iesaistītajām iestādēm būtu jāapņemas pilnībā sadarboties visās procedūrās, kas ietilpst saskaņotā iestāžu nolikuma darbības jomā, un jo īpaši sniegt neatkarīgajai ES ētikas struktūrai visu informāciju un dokumentus, kas ir nepieciešami, lai pienācīgi pārbaudītu ētikas noteikumus; norāda, ka par ES ētikas struktūras darbībām var iesniegt sūdzības ES ombudam un ka iesaistīto iestāžu lēmumus, kas pieņemti, pamatojoties uz šīs struktūras ieteikumiem, arī turpmāk var pārskatīt EST;

| 44. | uzskata, ka integritātes, pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošana un augstākie ētiskas rīcības standarti ES iestādēs un ES lēmumu pieņemšanas procesos būtu jāiekļauj jautājumos, kas jāapspriež konferencē par Eiropas nākotni; uzsver, ka šī ir ES pilsoņu iespēja apspriest Līgumu pārskatīšanu un ka tas nodrošinātu skaidru juridisko pamatu, ar kuru izveidot šādu neatkarīgu ES ētikas struktūru visām iestādēm, izmantojot parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka integritātes, pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošana un augstākie ētiskas rīcības standarti ES iestādēs un ES lēmumu pieņemšanas procesos būtu jāiekļauj jautājumos, kas jāapspriež konferencē par Eiropas nākotni; uzsver, ka šī ir ES pilsoņu iespēja apspriest Līgumu pārskatīšanu un ka tas nodrošinātu skaidru juridisko pamatu, ar kuru izveidot šādu neatkarīgu ES ētikas struktūru visām iestādēm, izmantojot parasto likumdošanas procedūru;

| 45. | prasa neatkarīgajai ētikas struktūrai sniegt priekšzīmi pārredzamības jomā un visus ieteikumus, gada ziņojumus, lēmumus un izdevumus publicēt visiem iedzīvotājiem pieejamā mašīnlasāmā atvērto datu formātā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus; stingri iesaka, lai jebkura programmatūra, kas tiek izstrādāta ar nolūku ES publiskajā pārvaldē ievērot ētikas standartus, būtu pieejama ar bezmaksas atklātā pirmkoda programmatūras licenci un būtu pieejama visām Eiropas iestādēm, kas vēlas to izmantot; šajā sakarībā prasa cieši sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju; |
| --- | --- |

45.

prasa neatkarīgajai ētikas struktūrai sniegt priekšzīmi pārredzamības jomā un visus ieteikumus, gada ziņojumus, lēmumus un izdevumus publicēt visiem iedzīvotājiem pieejamā mašīnlasāmā atvērto datu formātā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus; stingri iesaka, lai jebkura programmatūra, kas tiek izstrādāta ar nolūku ES publiskajā pārvaldē ievērot ētikas standartus, būtu pieejama ar bezmaksas atklātā pirmkoda programmatūras licenci un būtu pieejama visām Eiropas iestādēm, kas vēlas to izmantot; šajā sakarībā prasa cieši sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju;

| 46. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek efektīvi un bez liekas kavēšanās izskatītas ar integritātes noteikumu pārkāpumiem saistītās krimināllietas, jo īpaši tās, kurās ir iesaistīti Eiropas Parlamenta deputāti un ES politikas veidošanu ietekmējoši valsts politiķi; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek efektīvi un bez liekas kavēšanās izskatītas ar integritātes noteikumu pārkāpumiem saistītās krimināllietas, jo īpaši tās, kurās ir iesaistīti Eiropas Parlamenta deputāti un ES politikas veidošanu ietekmējoši valsts politiķi;

| 47. | ar bažām pauž nožēlu, ka Komisijas publiskā iepirkuma procedūrā netika ņemti vērā preventīvi un izpildes pasākumi, ar kuriem izvairīties no interešu konflikta; |
| --- | --- |

47.

ar bažām pauž nožēlu, ka Komisijas publiskā iepirkuma procedūrā netika ņemti vērā preventīvi un izpildes pasākumi, ar kuriem izvairīties no interešu konflikta;

| 48. | norāda, ka ir atklājies pārāk daudz nepilnību pašreizējo noteikumu piemērošanā attiecībā uz komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem un ES ierēdņiem; atgādina — saskaņā ar organizācijas “Transparency International EU” ziņojumu 2017. gada sākumā vairāk nekā 50 % bijušo komisāru un vairāk nekā 30 % bijušo Eiropas Parlamenta deputātu, kuri bija pārtraukuši darbību politikā, strādāja organizācijās, kas reģistrētas ES Pārredzamības reģistrā; uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz vēlētajiem locekļiem ir nepieciešama pārredzamība un pārskatatbildība par personīgajām un finanšu saistībām; uzsver, ka pārredzamība un integritātes jautājumi ES un dalībvalstu līmenī ir cieši saistīti; tādēļ atbalsta Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) darbu un aicina dalībvalstis īstenot tās ieteikumus, jo paši tos, kas attiecas uz stingra rīcības kodeksa izstrādi valstu politiķiem un noteikumu ieviešanu attiecībā uz rīcību pēc nodarbinātības publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka ir atklājies pārāk daudz nepilnību pašreizējo noteikumu piemērošanā attiecībā uz komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem un ES ierēdņiem; atgādina — saskaņā ar organizācijas “Transparency International EU” ziņojumu 2017. gada sākumā vairāk nekā 50 % bijušo komisāru un vairāk nekā 30 % bijušo Eiropas Parlamenta deputātu, kuri bija pārtraukuši darbību politikā, strādāja organizācijās, kas reģistrētas ES Pārredzamības reģistrā; uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz vēlētajiem locekļiem ir nepieciešama pārredzamība un pārskatatbildība par personīgajām un finanšu saistībām; uzsver, ka pārredzamība un integritātes jautājumi ES un dalībvalstu līmenī ir cieši saistīti; tādēļ atbalsta Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO

| 49. | prasa stiprināt spēkā esošo tiesisko regulējumu un izpildes sistēmu attiecībā uz interešu konfliktiem gan pirms, gan pēc nodarbinātības publiskajā sektorā, lai noteiktu atbilstošas, skaidras, saistošas un samērīgas robežas starp publisko sektoru un privāto un bezpeļņas sektoru un tādējādi uzlabotu plašas sabiedrības uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

49.

prasa stiprināt spēkā esošo tiesisko regulējumu un izpildes sistēmu attiecībā uz interešu konfliktiem gan pirms, gan pēc nodarbinātības publiskajā sektorā, lai noteiktu atbilstošas, skaidras, saistošas un samērīgas robežas starp publisko sektoru un privāto un bezpeļņas sektoru un tādējādi uzlabotu plašas sabiedrības uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanai;

| 50. | uzsver, ka bažas regulāri rada interešu konflikta situācijas pēc darba pārtraukšanas publiskajā sektorā un saistībā ar virpuļdurvju efektu un ka tā ir problēma, kas ir kopīga iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām visā ES; iesaka visām ES iestādēm pieņemt saskaņotus un adekvātus nogaidīšanas periodus un pastiprināt to izpildi; uzskata, ka interešu konflikta situācijas varētu apdraudēt ES iestāžu un aģentūru integritāti, tādējādi graujot iedzīvotāju uzticēšanos tām; uzsver, ka ir jāsaskaņo un jāievieš attiecīgie ES tiesību akti un rīcības kodeksi, tostarp, lai pieprasītu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz nodarbinātību vai projektiem, ko uzsāk augsta līmeņa ES amatpersonas pēc aiziešanas no publiskā sektora amata, un jebkādām blakusdarbībām, ko veic Eiropas Parlamenta deputāti; uzskata, ka noteikumi par interešu konfliktu novēršanu situācijās pēc aiziešanas no publiskā sektora amata vai pēc nodarbinātības beigām būtu jāpiemēro saprātīgā termiņā, vienlaikus ievērojot noteikumus par pienācīgu kompensāciju; uzsver, ka ir jāmācās no paraugprakses dalībvalstīs, kurās jau ir izveidotas valsts ētikas iestādes, kam ir attiecīga pieredze; uzsver, ka pastāv atšķirīga valstu prakse attiecībā uz ētikas standartu izpildi; norāda, ka dažās dalībvalstīs ir noteikts, ka ievēlētajiem pārstāvjiem ir jāatturas no balsošanas par jautājumiem, kuros viņiem ir personiskas intereses, un attiecīgi aicina EP deputātus atturēties no iecelšanas par referentiem līdzīgos gadījumos; šajā sakarībā atgādina par Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksa 2. un 3. panta noteikumiem attiecībā uz finanšu interesēm un interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka bažas regulāri rada interešu konflikta situācijas pēc darba pārtraukšanas publiskajā sektorā un saistībā ar virpuļdurvju efektu un ka tā ir problēma, kas ir kopīga iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām visā ES; iesaka visām ES iestādēm pieņemt saskaņotus un adekvātus nogaidīšanas periodus un pastiprināt to izpildi; uzskata, ka interešu konflikta situācijas varētu apdraudēt ES iestāžu un aģentūru integritāti, tādējādi graujot iedzīvotāju uzticēšanos tām; uzsver, ka ir jāsaskaņo un jāievieš attiecīgie ES tiesību akti un rīcības kodeksi, tostarp, lai pieprasītu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz nodarbinātību vai projektiem, ko uzsāk augsta līmeņa ES amatpersonas pēc aiziešanas no publiskā sektora amata, un jebkādām blakusdarbībām, ko veic Eiropas Parlamenta deputāti; uzskata, ka noteikumi par interešu konfliktu novēršanu situācijās pēc aiziešanas no publiskā sektora amata vai pēc nodarbinātības beigām būtu jāpiemēro saprātīgā termiņā, vienlaikus ievērojot noteikumus par pienācīgu kompensāciju; uzsver, ka ir jāmācās no paraugprakses dalībvalstīs, kurās jau ir izveidotas valsts ētikas iestādes, kam ir attiecīga pieredze; uzsver, ka pastāv atšķirīga valstu prakse attiecībā uz ētikas standartu izpildi; norāda, ka dažās dalībvalstīs ir noteikts, ka ievēlētajiem pārstāvjiem ir jāatturas no balsošanas par jautājumiem, kuros viņiem ir personiskas intereses, un attiecīgi aicina EP deputātus atturēties no iecelšanas par referentiem līdzīgos gadījumos; šajā sakarībā atgādina par Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksa 2. un 3. panta noteikumiem attiecībā uz finanšu interesēm un interešu konfliktiem;

| 51. | uzsver — tā kā nav mehānisma sūdzību par interešu konfliktu izskatīšanai, to dara Eiropas ombuds papildus citiem saviem uzdevumiem, turklāt tā rīcībā nav pienācīgu līdzekļu un pilnvaru, lai panāktu pieņemto lēmumu izpildi; |
| --- | --- |

51.

uzsver — tā kā nav mehānisma sūdzību par interešu konfliktu izskatīšanai, to dara Eiropas ombuds papildus citiem saviem uzdevumiem, turklāt tā rīcībā nav pienācīgu līdzekļu un pilnvaru, lai panāktu pieņemto lēmumu izpildi;

| 52. | uzsver, ka ar neatkarīgu ES ētikas struktūru vien nepietiks, lai efektīvi risinātu interešu konflikta situācijas ES iestādēs un aģentūrās; uzskata, ka ES ētikas un integritātes noteikumu pārskatīšana varētu ietvert tādus pasākumus kā paziņošanas un nogaidīšanas periodu pagarināšana augstākā līmeņa ierēdņiem, proporcionāli izskatot katru gadījumu atsevišķi, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantu, Direktīvas 2014/24/ES (4) par publisko iepirkumu nostiprināšana, obligāta interešu atsavināšana uzņēmumos, kas ir tās iestādes pakļautībā, kurā ierēdnis ir no jauna iecelts vai kura ir nodarbojusies ar šo iestādi, obligāta atstādināšana gadījumos, kad tiek risināti jautājumi, kas skar bijušo darba devēju privātajā sektorā, vai aizliegums komisāru un ES iestāžu un aģentūru augstākā līmeņa ierēdņu individuālai līdzdalībai kapitālā amata pilnvaru laikā; atkārtoti aicina Komisiju apsvērt iespēju ierosināt attiecīgā tiesiskā regulējuma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka ar neatkarīgu ES ētikas struktūru vien nepietiks, lai efektīvi risinātu interešu konflikta situācijas ES iestādēs un aģentūrās; uzskata, ka ES ētikas un integritātes noteikumu pārskatīšana varētu ietvert tādus pasākumus kā paziņošanas un nogaidīšanas periodu pagarināšana augstākā līmeņa ierēdņiem, proporcionāli izskatot katru gadījumu atsevišķi, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantu, Direktīvas 2014/24/ES (4

| 53. | uzskata, ka ilgāks nogaidīšanas periods augstākā līmeņa ierēdņiem, kas pārtrauc darbu aģentūrā vai iestādē, ja tas balstās uz objektīvu procedūru ar skaidriem kritērijiem, ir pamatots juridisks pasākums, lai aizsargātu sabiedrības intereses un publiskā sektora iestāžu integritāti; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ilgāks nogaidīšanas periods augstākā līmeņa ierēdņiem, kas pārtrauc darbu aģentūrā vai iestādē, ja tas balstās uz objektīvu procedūru ar skaidriem kritērijiem, ir pamatots juridisks pasākums, lai aizsargātu sabiedrības intereses un publiskā sektora iestāžu integritāti;

| 54. | pauž bažas par procedūru, ar kādu tiek iecelti amatā ES iestāžu augstākā līmeņa ierēdņi, par to, kā tiek risināti komisāru interešu konflikti un Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksa pārkāpumi un kā tiek veiktas pārredzamības pienākumu pārbaudes un virpuļdurvju efekta noteikumu ievērošanas pārbaude; |
| --- | --- |

54.

pauž bažas par procedūru, ar kādu tiek iecelti amatā ES iestāžu augstākā līmeņa ierēdņi, par to, kā tiek risināti komisāru interešu konflikti un Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksa pārkāpumi un kā tiek veiktas pārredzamības pienākumu pārbaudes un virpuļdurvju efekta noteikumu ievērošanas pārbaude;

| 55. | uzskata, ka ES iestādēm būtu jāpiemēro visstingrākie ētikas standarti, lai nepieļautu virpuļdurvju efekta gadījumus vai interešu konflikta situācijas, arī attiecībā uz ES iestāžu un aģentūru augstākā līmeņa ierēdņu iecelšanu amatā; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ES iestādēm būtu jāpiemēro visstingrākie ētikas standarti, lai nepieļautu virpuļdurvju efekta gadījumus vai interešu konflikta situācijas, arī attiecībā uz ES iestāžu un aģentūru augstākā līmeņa ierēdņu iecelšanu amatā;

| 56. | uzskata, ka procedūrās, kurās izraugās kandidātus uz vadošiem amatiem, ir jāievēro pilnībā objektīvi kritēriji, un tām ir jābūt pilnībā pārredzamām plašākai sabiedrībai; uzsver, ka ir jāparedz satvars jautājumu uzdošanai un iebildumu paušanai, kā arī atklāta pārraudzības procedūra un pilnvaras anulēt lēmumus, kas pieņemti pierādītas nepietiekamas pārredzamības vai integritātes apstākļos; uzsver, ka izmantotās procedūras būtu regulāri jāizvērtē, lai uzraudzītu to iedarbīgumu un vajadzības gadījumā tās uzlabotu; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka procedūrās, kurās izraugās kandidātus uz vadošiem amatiem, ir jāievēro pilnībā objektīvi kritēriji, un tām ir jābūt pilnībā pārredzamām plašākai sabiedrībai; uzsver, ka ir jāparedz satvars jautājumu uzdošanai un iebildumu paušanai, kā arī atklāta pārraudzības procedūra un pilnvaras anulēt lēmumus, kas pieņemti pierādītas nepietiekamas pārredzamības vai integritātes apstākļos; uzsver, ka izmantotās procedūras būtu regulāri jāizvērtē, lai uzraudzītu to iedarbīgumu un vajadzības gadījumā tās uzlabotu;

| 57. | uzsver, ka Parlamentam ir jāuzņemas svarīga loma, stiprinot visās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās piemērojamo pašreizējo ES ētikas uzraudzības sistēmu, lai palielinātu sabiedrības uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanas procesiem; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka Parlamentam ir jāuzņemas svarīga loma, stiprinot visās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās piemērojamo pašreizējo ES ētikas uzraudzības sistēmu, lai palielinātu sabiedrības uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanas procesiem;

o

o o

| 58. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

58.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 337, 20.9.2018., 120. lpp.

1

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0327.

2

(3)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

4

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/170

---

P9_TA(2021)0383

ES un Krievijas politisko attiecību ievirze

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Krievijas politisko attiecību ievirzi (2021/2042(INI))

(2022/C 117/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (1), 2015. gada 11. jūnija rezolūciju par stratēģiski militāro stāvokli Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi anektēja Krimu (2), 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (3), 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (4), 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (5), 2019. gada 12. marta rezolūcija par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (6), 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei (7), 2019. gada 19. decembra rezolūciju par Krievijas likumu par ārvalstu aģentiem (8), 2020. gada 17. septembra rezolūciju par stāvokli Krievijā: Alekseja Navaļnija noindēšanas mēģinājumu (9), 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par Alekseja Navaļnija aizturēšanu (10), 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Krieviju, Alekseja Navaļnija lietu, militāro spēku koncentrēšanos pie Ukrainas robežas un Krievijas īstenotiem uzbrukumiem Čehijas Republikā (11) un 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Vācijas NVO iekļaušanu Krievijas nevēlamo organizāciju sarakstā un Andreja Pivovarova aizturēšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (1), 2015. gada 11. jūnija rezolūciju par stratēģiski militāro stāvokli Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi anektēja Krimu (2), 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (3), 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (4), 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (5), 2019. gada 12. marta rezolūcija par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (6), 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei (7), 2019. gada 19. decembra rezolūciju par Krievijas likumu par ārvalstu aģentiem (8), 2020. gada 17. septembra rezolūciju par stāvokli Krievijā: Alekseja Navaļnija noindēšanas mēģinājumu (9), 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par Alekseja Navaļnija aizturēšanu (10), 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Krieviju, Alekseja Navaļnija lietu, militāro spēku koncentrēšanos pie Ukrainas robežas un Krievijas īstenotiem uzbrukumiem Čehijas Republikā (11) un 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Vācijas NVO iekļaušanu Krievijas nevēlamo organizāciju sarakstā un Andreja Pivovarova aizturēšanu (12),

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, ANO Jūras tiesību konvenciju, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus, ANO Jūras tiesību konvenciju, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā Krievijas Federācijas dalību Eiropas Padomē un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) un no šādas dalības izrietošās saistības un pienākumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas Federācijas dalību Eiropas Padomē un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) un no šādas dalības izrietošās saistības un pienākumus,

| — | ņemot vērā ES ierobežojošos pasākumus, kas īstenoti, reaģējot uz krīzi Ukrainā, un kas ir spēkā kopš 2014. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ierobežojošos pasākumus, kas īstenoti, reaģējot uz krīzi Ukrainā, un kas ir spēkā kopš 2014. gada,

| — | ņemot vērā Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu paketi, kura tika pieņemta un parakstīta Minskā 2015. gada 12. februārī un kuras pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju Nr. 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu paketi, kura tika pieņemta un parakstīta Minskā 2015. gada 12. februārī un kuras pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju Nr. 2202 (2015),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. marta ES Ārlietu padomes sanāksmes rezultātus, jo īpaši vienošanos par pieciem vadošajiem principiem Eiropas Savienības politikā attiecībā uz Krieviju, un 2021. gada 24. un 25. maija Eiropadomes secinājumus par Krieviju un 2021. gada 24. jūnija secinājumus par ārējām attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. marta ES Ārlietu padomes sanāksmes rezultātus, jo īpaši vienošanos par pieciem vadošajiem principiem Eiropas Savienības politikā attiecībā uz Krieviju, un 2021. gada 24. un 25. maija Eiropadomes secinājumus par Krieviju un 2021. gada 24. jūnija secinājumus par ārējām attiecībām,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. jūnija kopīgo paziņojumu “ES un Krievijas attiecības – pretspars, stingrība un iesaiste” (JOIN(2021)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. jūnija kopīgo paziņojumu “ES un Krievijas attiecības – pretspars, stingrība un iesaiste” (JOIN(2021)0020),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu “Ar Covid-19 saistītās dezinformācijas apkarošana, pamatojoties uz faktiem” (JOIN(2020)0008),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimas platformas 2021. gada 23. augusta kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimas platformas 2021. gada 23. augusta kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 118. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0259/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0259/2021),

| A. | tā kā Krievija ir neatņemama Eiropas kontinenta daļa un Savienības lielākā kaimiņvalsts un tā kā vēsturiski pastāv spēcīga abpusēja atkarība un kultūras un cilvēcisku saiknes starp Krieviju un ES dalībvalstīm; tā kā notikumi Krievijā, ņemot vērā tās politiku un varas iestāžu specifiku, tiešā veidā skar ES un tās tuvākās kaimiņvalstis; tā kā, neskatoties uz 2014. gadā noteiktajiem šķēršļiem, ES joprojām ir Krievijas lielākā tirdzniecības partnere, turpretim Krievija ir ES piektā lielākā tirdzniecības partnere; tā kā ES ir lielākā investore Krievijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievija ir neatņemama Eiropas kontinenta daļa un Savienības lielākā kaimiņvalsts un tā kā vēsturiski pastāv spēcīga abpusēja atkarība un kultūras un cilvēcisku saiknes starp Krieviju un ES dalībvalstīm; tā kā notikumi Krievijā, ņemot vērā tās politiku un varas iestāžu specifiku, tiešā veidā skar ES un tās tuvākās kaimiņvalstis; tā kā, neskatoties uz 2014. gadā noteiktajiem šķēršļiem, ES joprojām ir Krievijas lielākā tirdzniecības partnere, turpretim Krievija ir ES piektā lielākā tirdzniecības partnere; tā kā ES ir lielākā investore Krievijā;

| B. | tā kā Parlaments nošķir Krievijas tautu no prezidenta Putina režīma — stagnējošas autoritārās kleptokrātijas, kuru vada oligarhu loka ieskauts prezidents, kas valdīs līdz mūža beigām; tā kā šajā ieteikumā ierosinātās kritiski svarīgās darbības ir vērstas pret prezidenta Putina režīmu un tā noziedzīgajām darbībām un pretdemokrātisku politiku, vienlaikus uzsverot, ka steidzami jāaizsniedzas līdz Krievijas pilsoņiem, lai parādītu viņiem, ka Eiropas Savienība ir gatava pievērsties viņu bažām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments nošķir Krievijas tautu no prezidenta Putina režīma — stagnējošas autoritārās kleptokrātijas, kuru vada oligarhu loka ieskauts prezidents, kas valdīs līdz mūža beigām; tā kā šajā ieteikumā ierosinātās kritiski svarīgās darbības ir vērstas pret prezidenta Putina režīmu un tā noziedzīgajām darbībām un pretdemokrātisku politiku, vienlaikus uzsverot, ka steidzami jāaizsniedzas līdz Krievijas pilsoņiem, lai parādītu viņiem, ka Eiropas Savienība ir gatava pievērsties viņu bažām;

| C. | tā kā ES galvenās intereses ir saglabāt brīvību, stabilitāti un mieru Eiropas kontinentā un ārpus tā robežām, kas ir viens no galvenajiem ES stratēģiskās un ārpolitikas programmas uzdevumiem, taču to apdraud Krievijas varas iestāžu agresīvā politika; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES galvenās intereses ir saglabāt brīvību, stabilitāti un mieru Eiropas kontinentā un ārpus tā robežām, kas ir viens no galvenajiem ES stratēģiskās un ārpolitikas programmas uzdevumiem, taču to apdraud Krievijas varas iestāžu agresīvā politika;

| D. | tā kā Krievijai var būt demokrātiska nākotne; tā kā Krievijas iedzīvotāji, tāpat kā ikviens cilvēks, vēlas īstenot tādas universālas vērtības kā brīvība un demokrātija; tā kā ES ir jāpiedāvā Krievijas iedzīvotājiem konkrēti priekšlikumi savstarpēji izdevīgas sadarbības īstenošanai, |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijai var būt demokrātiska nākotne; tā kā Krievijas iedzīvotāji, tāpat kā ikviens cilvēks, vēlas īstenot tādas universālas vērtības kā brīvība un demokrātija; tā kā ES ir jāpiedāvā Krievijas iedzīvotājiem konkrēti priekšlikumi savstarpēji izdevīgas sadarbības īstenošanai,

| E. | tā kā ES stratēģijā attiecībā pret Krieviju jāapvieno divi būtiski mērķi, un tie ir, pirmkārt, apturēt Kremļa ārējo agresiju un represijas iekšzemē un, otrkārt, veidot sadarbību ar Krievijas iedzīvotājiem un palīdzēt viņiem veidot citādu Krievijas nākotni, kas nodrošinātu ieguvumu visiem Eiropas kontinenta iedzīvotājiem, tostarp Krievijas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES stratēģijā attiecībā pret Krieviju jāapvieno divi būtiski mērķi, un tie ir, pirmkārt, apturēt Kremļa ārējo agresiju un represijas iekšzemē un, otrkārt, veidot sadarbību ar Krievijas iedzīvotājiem un palīdzēt viņiem veidot citādu Krievijas nākotni, kas nodrošinātu ieguvumu visiem Eiropas kontinenta iedzīvotājiem, tostarp Krievijas iedzīvotājiem;

| F. | tā kā ES attiecības ar Krievijas Federāciju balstās uz starptautisko tiesību principiem, EDSO izveides pamatā esošajiem principiem, demokrātiju, konfliktu mierīgu atrisināšanu un labām kaimiņattiecībām; tā kā pašreizējā Krievijas valdība ir izrādījusi necieņu pret šiem principiem, lai gan bija apņēmusies tos ievērot; tā kā Krievija izmanto citas starptautiskās organizācijas, galvenokārt ANO un EDSO, lai neļautu īstenot tiesiskumu un atrisināt konfliktus visā pasaulē; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES attiecības ar Krievijas Federāciju balstās uz starptautisko tiesību principiem, EDSO izveides pamatā esošajiem principiem, demokrātiju, konfliktu mierīgu atrisināšanu un labām kaimiņattiecībām; tā kā pašreizējā Krievijas valdība ir izrādījusi necieņu pret šiem principiem, lai gan bija apņēmusies tos ievērot; tā kā Krievija izmanto citas starptautiskās organizācijas, galvenokārt ANO un EDSO, lai neļautu īstenot tiesiskumu un atrisināt konfliktus visā pasaulē;

| G. | tā kā Krievija 2019. gadā no jauna pievienojās Eiropas Padomei, taču joprojām plaši turpinās cilvēktiesību pārkāpumi un Krievija atsakās ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Krievija 2019. gadā no jauna pievienojās Eiropas Padomei, taču joprojām plaši turpinās cilvēktiesību pārkāpumi un Krievija atsakās ievērot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus;

| H. | tā kā prezidenta Putina ārpolitika ir nepārprotami agresīva un revizionistiska, jo viņš vēlas tikt uzlūkots par Krievijas interešu aizstāvi un cenšas iegūt kontroli pār bijušās Padomju Savienības teritorijām, kuras viņš uzskata par zaudētām pēc Padomju Savienības sabrukuma, kā arī teritorijām ārpus bijušās PSRS; tā kā prezidenta Putina režīma mērķi cita starpā ir šādi: nodrošināt sev lielvaras autoritāti; palielināt režīma intervenci bijušajās Padomju Savienības valstīs un citās valstīs; panākt, ka lielvaru suverenitāte ir pārāka pār citu valstu suverenitāti; izmantot ārvalstīs dzīvojošo etnisko krievu aizsardzību kā attaisnojumu hibrīdkaram un dezinformācijas izplatīšanai; izmantot tā saucamo iesaldēto konfliktu teritorijas kā stratēģisku elementu, lai iejauktos attiecīgo valstu norisēs un liegtu tām tuvināties ES un NATO; izmantot energoresursus un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi kā manipulācijas un šantāžas instrumentus; apdraudēt liberālas demokrātijas modeli un sludināt Krievijas morālo pārākumu un Rietumu morālo pagrimumu; apspiest demokrātiju, demokrātisko opozīciju un personu tiesības paust brīvu gribu Krievijā; tā kā prezidenta Putina režīms jo īpaši noraida multilaterālismu un uz tiesiskumu balstītu starptautisko kārtību, neievēro starptautiskās tiesības, tostarp principus, kas ietverti ANO Statūtos, 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā un 1990. gada EDSO Parīzes Hartā, kā to cita starpā apliecina 2020. gadā pieņemtie Konstitūcijas grozījumi, kuru pieņemšanas procesu Eiropas Padomes komisija “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisija) ir atzinusi par “nepārprotami nepiemērotu” un tādu, kas pārkāpa gan Krievijas pašas tiesību aktus, gan tā EDSO puses saistības; tā kā Krievija nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) pieņemto spriedumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā prezidenta Putina ārpolitika ir nepārprotami agresīva un revizionistiska, jo viņš vēlas tikt uzlūkots par Krievijas interešu aizstāvi un cenšas iegūt kontroli pār bijušās Padomju Savienības teritorijām, kuras viņš uzskata par zaudētām pēc Padomju Savienības sabrukuma, kā arī teritorijām ārpus bijušās PSRS; tā kā prezidenta Putina režīma mērķi cita starpā ir šādi: nodrošināt sev lielvaras autoritāti; palielināt režīma intervenci bijušajās Padomju Savienības valstīs un citās valstīs; panākt, ka lielvaru suverenitāte ir pārāka pār citu valstu suverenitāti; izmantot ārvalstīs dzīvojošo etnisko krievu aizsardzību kā attaisnojumu hibrīdkaram un dezinformācijas izplatīšanai; izmantot tā saucamo iesaldēto konfliktu teritorijas kā stratēģisku elementu, lai iejauktos attiecīgo valstu norisēs un liegtu tām tuvināties ES un NATO; izmantot energoresursus un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi kā manipulācijas un šantāžas instrumentus; apdraudēt liberālas demokrātijas modeli un sludināt Krievijas morālo pārākumu un Rietumu morālo pagrimumu; apspiest demokrātiju, demokrātisko opozīciju un personu tiesības paust brīvu gribu Krievijā; tā kā prezidenta Putina režīms jo īpaši noraida multilaterālismu un uz tiesiskumu balstītu starptautisko kārtību, neievēro starptautiskās tiesības, tostarp principus, kas ietverti ANO Statūtos, 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā un 1990. gada EDSO Parīzes Hartā, kā to cita starpā apliecina 2020. gadā pieņemtie Konstitūcijas grozījumi, kuru pieņemšanas procesu Eiropas Padomes komisija “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisija) ir atzinusi par “nepārprotami nepiemērotu” un tādu, kas pārkāpa gan Krievijas pašas tiesību aktus, gan tā EDSO puses saistības; tā kā Krievija nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) pieņemto spriedumu;

| I. | tā kā pašreizējais Krievijas režīms apdraud mieru un drošību Eiropā, turpinot sistemātiski pārkāpt pašas iedzīvotāju cilvēktiesības, kā arī ar agresīvu rīcību ārpolitikā, tostarp, bet ne tikai, ar: plaša mēroga militārajām mācībām un militāro spēku koncentrēšanu; nelikumīgo un vardarbīgo Krimas okupāciju un aneksiju; Ukrainas, Gruzijas un Moldovas Republikas teritoriālās integritātes pārkāpšanu un šo valstu destabilizāciju; atbalstu iesaldētiem konfliktiem un pamiera neievērošanu Gruzijā un Ukrainā; iespējamie teroraktiem ES dalībvalstu, piemēram, Čehijas, teritorijā; kiberuzbrukumiem un uzbrukumiem sensitīvai infrastruktūrai ES dalībvalstīs; starptautisko tiesību pārkāpumiem; iejaukšanos vēlēšanās un Baltijas jūras un Melnās jūras reģiona valstu jūras un gaisa telpas pārkāpšanu; tā kā ES nespēja adekvāti reaģēt uz Krievijas agresijas dažādām izpausmēm, kopš agresijas, kas 2008. gadā, kas bija vērsta pret Gruziju, pamudināja Krieviju turpināt savas agresīvās militārās un politiskās kampaņas gan kaimiņvalstīs, gan citur pasaulē, tādējādi vājinot un graujot uz noteikumiem balstīto starptautisko kārtību un stabilitāti Eiropā un citviet pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējais Krievijas režīms apdraud mieru un drošību Eiropā, turpinot sistemātiski pārkāpt pašas iedzīvotāju cilvēktiesības, kā arī ar agresīvu rīcību ārpolitikā, tostarp, bet ne tikai, ar: plaša mēroga militārajām mācībām un militāro spēku koncentrēšanu; nelikumīgo un vardarbīgo Krimas okupāciju un aneksiju; Ukrainas, Gruzijas un Moldovas Republikas teritoriālās integritātes pārkāpšanu un šo valstu destabilizāciju; atbalstu iesaldētiem konfliktiem un pamiera neievērošanu Gruzijā un Ukrainā; iespējamie teroraktiem ES dalībvalstu, piemēram, Čehijas, teritorijā; kiberuzbrukumiem un uzbrukumiem sensitīvai infrastruktūrai ES dalībvalstīs; starptautisko tiesību pārkāpumiem; iejaukšanos vēlēšanās un Baltijas jūras un Melnās jūras reģiona valstu jūras un gaisa telpas pārkāpšanu; tā kā ES nespēja adekvāti reaģēt uz Krievijas agresijas dažādām izpausmēm, kopš agresijas, kas 2008. gadā, kas bija vērsta pret Gruziju, pamudināja Krieviju turpināt savas agresīvās militārās un politiskās kampaņas gan kaimiņvalstīs, gan citur pasaulē, tādējādi vājinot un graujot uz noteikumiem balstīto starptautisko kārtību un stabilitāti Eiropā un citviet pasaulē;

| J. | tā kā Krievijas administrācija turpina koncentrēt uzbrukuma ieročus un izvietot karaspēku ES robežu tuvumā Kaļiņigradas anklāvā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievijas administrācija turpina koncentrēt uzbrukuma ieročus un izvietot karaspēku ES robežu tuvumā Kaļiņigradas anklāvā;

| K. | tā kā saskaņā ar NATO Pārdomu grupas nesen veikto novērtējumu pašreizējais Krievijas režīms rada ilgtermiņa draudus Eiropas drošībai; tā kā Krievija ir izveidojusi jaunas militārās bāzes un modernizējusi vecās militārās bāzes valsts ziemeļos; tā kā Krievija ir savu Ziemeļu floti ir paaugstinājusi uz kara apgabala līmeni, paplašinājusi dažādus bruņoto spēku sektorus un pārskatījusi bastiona aizsardzības koncepciju, kuras mērķis ir aizsargāt Krievijas stratēģiskās spējas; tā kā NATO klātbūtnes stiprināšanai pie NATO austrumu robežas ir bijusi ļoti būtiska atturoša ietekme uz Krievijas destabilizējošām darbībām, tostarp uz militāro spēku koncentrēšanu rietumu militārajā apgabalā; tā kā ieroču kontroles sistēmas sabrukums attiecībās ar Krieviju (piemēram, izstāšanās no Līguma par vidējas un tuvas darbības kodolieročiem un “Atvērto debesu” līguma) un progresa trūkums kodolatbruņošanās jomā saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, kā arī Krievijas nevēlēšanās slēgt jaunu nolīgumu par kodolieroču aizliegumu nopietni apdraud Eiropas iedzīvotāju drošību; tā kā vienlaikus notiek Krievijas kodolieroču un parasto ieroču arsenāla un to nogādes līdzekļu bīstama modernizācija, kā arī destabilizējošu tehnoloģiju ieviešana (ar taisnplūsmas dzinēju aprīkotas kodolraķetes, torpēdas u. c.), |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar NATO Pārdomu grupas nesen veikto novērtējumu pašreizējais Krievijas režīms rada ilgtermiņa draudus Eiropas drošībai; tā kā Krievija ir izveidojusi jaunas militārās bāzes un modernizējusi vecās militārās bāzes valsts ziemeļos; tā kā Krievija ir savu Ziemeļu floti ir paaugstinājusi uz kara apgabala līmeni, paplašinājusi dažādus bruņoto spēku sektorus un pārskatījusi bastiona aizsardzības koncepciju, kuras mērķis ir aizsargāt Krievijas stratēģiskās spējas; tā kā NATO klātbūtnes stiprināšanai pie NATO austrumu robežas ir bijusi ļoti būtiska atturoša ietekme uz Krievijas destabilizējošām darbībām, tostarp uz militāro spēku koncentrēšanu rietumu militārajā apgabalā; tā kā ieroču kontroles sistēmas sabrukums attiecībās ar Krieviju (piemēram, izstāšanās no Līguma par vidējas un tuvas darbības kodolieročiem un “Atvērto debesu” līguma) un progresa trūkums kodolatbruņošanās jomā saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, kā arī Krievijas nevēlēšanās slēgt jaunu nolīgumu par kodolieroču aizliegumu nopietni apdraud Eiropas iedzīvotāju drošību; tā kā vienlaikus notiek Krievijas kodolieroču un parasto ieroču arsenāla un to nogādes līdzekļu bīstama modernizācija, kā arī destabilizējošu tehnoloģiju ieviešana (ar taisnplūsmas dzinēju aprīkotas kodolraķetes, torpēdas u. c.),

| L. | tā kā jo īpaši 2021. gada martā un aprīlī Kremļa režīms būtiski palielināja savu militāro klātbūtni uz Ukrainas austrumu un ziemeļu robežas ar Krieviju, kas ir lielākā Krievijas karaspēka koncentrēšana kopš 2014. gada; tā kā Kremļa režīms ir apturējis tiesības citu valstu karakuģiem un komerckuģiem šķērsot Melnās jūras daļu Kerčas šauruma virzienā, kas ir pretrunā ANO Jūras tiesību konvencijas, kuras dalībvalsts Krievija ir, garantētajām navigācijas tiesībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā jo īpaši 2021. gada martā un aprīlī Kremļa režīms būtiski palielināja savu militāro klātbūtni uz Ukrainas austrumu un ziemeļu robežas ar Krieviju, kas ir lielākā Krievijas karaspēka koncentrēšana kopš 2014. gada; tā kā Kremļa režīms ir apturējis tiesības citu valstu karakuģiem un komerckuģiem šķērsot Melnās jūras daļu Kerčas šauruma virzienā, kas ir pretrunā ANO Jūras tiesību konvencijas, kuras dalībvalsts Krievija ir, garantētajām navigācijas tiesībām;

| M. | tā kā Krievija pastāvīgi sniedz politisku un ekonomisku atbalstu Aleksandra Lukašenko nelikumīgajam un nosodāmajam režīmam Baltkrievijā; tā kā prezidenta Putina politiskais un ekonomiskais atbalsts Lukašenko nelikumīgā režīma dzīvotspējas nodrošināšanai, ir vienīgais iemesls, kādēļ A. Lukašenko joprojām var turpināt brutāli vērsties pret tiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri prasa ievērot cilvēktiesības, nodrošināt brīvas un pārredzamas vēlēšanas, kā arī tiesiskumu un taisnīgumu; tā kā nesenajiem politiskajiem notikumiem Baltkrievijā un Krievijā ir daudzas kopīgas iezīmes un procesi abās valstīs ļoti būtiski ietekmē cits citu; tā kā protesti pret autoritāro režīmu un prasības par pārmaiņām Baltkrievijā iedvesmo Krievijas iedzīvotājus uz līdzīgu rīcību; tā kā pirms gaidāmajām Valsts domes vēlēšanām 2021. gada septembrī Kremlis pastiprina politiskās opozīcijas apspiešanu, ierobežojot un liedzot dalību tajās un traucējot opozīcijas politiķiem kandidēt, un šādā veidā iznīcina politisko konkurenci, atņemot iespēju sarīkot godīgas vēlēšanas, kā to 2020. gada augustā izdarīja Baltkrievijas diktatūra; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievija pastāvīgi sniedz politisku un ekonomisku atbalstu Aleksandra Lukašenko nelikumīgajam un nosodāmajam režīmam Baltkrievijā; tā kā prezidenta Putina politiskais un ekonomiskais atbalsts Lukašenko nelikumīgā režīma dzīvotspējas nodrošināšanai, ir vienīgais iemesls, kādēļ A. Lukašenko joprojām var turpināt brutāli vērsties pret tiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri prasa ievērot cilvēktiesības, nodrošināt brīvas un pārredzamas vēlēšanas, kā arī tiesiskumu un taisnīgumu; tā kā nesenajiem politiskajiem notikumiem Baltkrievijā un Krievijā ir daudzas kopīgas iezīmes un procesi abās valstīs ļoti būtiski ietekmē cits citu; tā kā protesti pret autoritāro režīmu un prasības par pārmaiņām Baltkrievijā iedvesmo Krievijas iedzīvotājus uz līdzīgu rīcību; tā kā pirms gaidāmajām Valsts domes vēlēšanām 2021. gada septembrī Kremlis pastiprina politiskās opozīcijas apspiešanu, ierobežojot un liedzot dalību tajās un traucējot opozīcijas politiķiem kandidēt, un šādā veidā iznīcina politisko konkurenci, atņemot iespēju sarīkot godīgas vēlēšanas, kā to 2020. gada augustā izdarīja Baltkrievijas diktatūra;

| N. | tā kā Putina vadītā Krievija turpina mēģināt destabilizēt ES Austrumu partnerības kandidātvalstis un asociētās valstis, lai radītu šķēršļus to Eiroatlantiskās integrācijas procesam vai apturētu to; tā kā tiek izmantota pasu piešķiršanas politika, lai ar tās palīdzību palielinātu Krievijas tautiešu skaitu un de facto integrētu Krievijā tās okupēto un separātisko teritoriju pilsoņus, it īpaši Piedņestras, Dienvidosetijas, Abhāzijas, Donbasas un Krimas pussalas iedzīvotājus; tā kā šādas Krievijas darbības ir pretrunā starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Putina vadītā Krievija turpina mēģināt destabilizēt ES Austrumu partnerības kandidātvalstis un asociētās valstis, lai radītu šķēršļus to Eiroatlantiskās integrācijas procesam vai apturētu to; tā kā tiek izmantota pasu piešķiršanas politika, lai ar tās palīdzību palielinātu Krievijas tautiešu skaitu un de facto integrētu Krievijā tās okupēto un separātisko teritoriju pilsoņus, it īpaši Piedņestras, Dienvidosetijas, Abhāzijas, Donbasas un Krimas pussalas iedzīvotājus; tā kā šādas Krievijas darbības ir pretrunā starptautiskajām tiesībām;

| O. | tā kā Krievijas 2020. gadā īstenotās konstitucionālās reformas ir mēģinājums pārskatīt vēsturi laikposmā pēc Otrā pasaules kara, spodrināt Padomju Savienības mantojumu un izcelt Krieviju kā Padomju Savienības pēcteci, turklāt ar minētajām reformām tika ieviestas tiesības iejaukties citās valstīs, lai aizstāvētu Krievijas tautiešus, un ar likumu aizliegtas diskusijas par Krievijas piesavināto zemju atgriešanu citām valstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievijas 2020. gadā īstenotās konstitucionālās reformas ir mēģinājums pārskatīt vēsturi laikposmā pēc Otrā pasaules kara, spodrināt Padomju Savienības mantojumu un izcelt Krieviju kā Padomju Savienības pēcteci, turklāt ar minētajām reformām tika ieviestas tiesības iejaukties citās valstīs, lai aizstāvētu Krievijas tautiešus, un ar likumu aizliegtas diskusijas par Krievijas piesavināto zemju atgriešanu citām valstīm;

| P. | tā kā ES būtu cieši jāuzrauga Krievijas nostāja un iesaistīšanās Afganistānā, jo Krievija cenšas izmantot Rietumu aiziešanu no Afganistānas savā labā un aizpildīt radušos varas vakuumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES būtu cieši jāuzrauga Krievijas nostāja un iesaistīšanās Afganistānā, jo Krievija cenšas izmantot Rietumu aiziešanu no Afganistānas savā labā un aizpildīt radušos varas vakuumu;

| Q. | tā kā tās ES dalībvalstis, kuras pieļauj dubultpilsonību, ir pakļautas Krievijas pasu piešķiršanas politikai; tā kā ES dalībvalstis, kuras ieviesa tā dēvēto zelta pasu režīmu, sniedz iespēju Kremlim lojālām personām baudīt Eiropas dzīves kvalitāti par Krievijas iedzīvotājiem nozagtu naudu un pārnest korupciju uz ES; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tās ES dalībvalstis, kuras pieļauj dubultpilsonību, ir pakļautas Krievijas pasu piešķiršanas politikai; tā kā ES dalībvalstis, kuras ieviesa tā dēvēto zelta pasu režīmu, sniedz iespēju Kremlim lojālām personām baudīt Eiropas dzīves kvalitāti par Krievijas iedzīvotājiem nozagtu naudu un pārnest korupciju uz ES;

| R. | tā kā Krievija īsteno naidīgu “krievu pasaules” koncepciju, ar ko bruģē ceļu intervencei citās valstīs, lai aizsargātu Krievijas tautiešus; tā kā “krievu pasaules” koncepciju ES dalībvalstu oficiālajās valodās popularizē valstij piederošas mediju platformas, piemēram, “Russia Today” (RT) un “Sputnik”; tā kā Kremļa propagandas mašinērija izmanto Covid-19 pandēmiju, lai veicinātu ES dalībvalstu šķelšanos, atainotu ES kā nespējīgu tikt galā ar pandēmiju, vairotu šaubas par Eiropas Zāļu aģentūras apstiprinātajām vakcīnām, atturētu ES iedzīvotājus no vakcinēšanās, kā arī lai spodrinātu Krievijas tēlu ES iedzīvotāju acīs, it īpaši popularizējot vakcīnu Sputnik V; |
| --- | --- |

R.

tā kā Krievija īsteno naidīgu “krievu pasaules” koncepciju, ar ko bruģē ceļu intervencei citās valstīs, lai aizsargātu Krievijas tautiešus; tā kā “krievu pasaules” koncepciju ES dalībvalstu oficiālajās valodās popularizē valstij piederošas mediju platformas, piemēram, “Russia Today” (RT) un “Sputnik”; tā kā Kremļa propagandas mašinērija izmanto Covid-19 pandēmiju, lai veicinātu ES dalībvalstu šķelšanos, atainotu ES kā nespējīgu tikt galā ar pandēmiju, vairotu šaubas par Eiropas Zāļu aģentūras apstiprinātajām vakcīnām, atturētu ES iedzīvotājus no vakcinēšanās, kā arī lai spodrinātu Krievijas tēlu ES iedzīvotāju acīs, it īpaši popularizējot vakcīnu Sputnik V;

| S. | tā kā neskaitāmas NVO un radikāli grupējumi, tostarp politiskās kustības, saņem Krievijas finansējumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā neskaitāmas NVO un radikāli grupējumi, tostarp politiskās kustības, saņem Krievijas finansējumu;

| T. | tā kā Krievija joprojām ir iesaistījusies norisēs vairākos pasaules reģionos, tostarp Rietumbalkānos, Centrālāzijā, Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, Subsahāras Āfrikā, Latīņamerikā un Arktikas reģionā; tā kā Krievija izmanto savas paramilitārās vienības (Vāgnera grupa), lai atbalstītu diktatūras režīmus visā pasaulē un apdraudētu ES un starptautiskās sabiedrības centienus ierobežot konfliktus, veidot mieru un garantēt stabilitāti; tā kā Rietumbalkānu reģionā, kurā ietilpst arī potenciāli jaunas ES dalībvalstis, ir vērojama spēcīga Krievijas klātbūtne, īpaši tas sakāms par Serbiju; tā kā 2016. gadā Melnkalnē Krievijas militārais izlūkošanas dienests (GRU) bija iesaistīts mēģinājumos gāzt valsts parlamentu, nogalināt premjerministru un izveidot Krieviju atbalstošu un pret NATO vērstu valdību, kā arī novērst Melnkalnes iestāšanos NATO; |
| --- | --- |

T.

tā kā Krievija joprojām ir iesaistījusies norisēs vairākos pasaules reģionos, tostarp Rietumbalkānos, Centrālāzijā, Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, Subsahāras Āfrikā, Latīņamerikā un Arktikas reģionā; tā kā Krievija izmanto savas paramilitārās vienības (Vāgnera grupa), lai atbalstītu diktatūras režīmus visā pasaulē un apdraudētu ES un starptautiskās sabiedrības centienus ierobežot konfliktus, veidot mieru un garantēt stabilitāti; tā kā Rietumbalkānu reģionā, kurā ietilpst arī potenciāli jaunas ES dalībvalstis, ir vērojama spēcīga Krievijas klātbūtne, īpaši tas sakāms par Serbiju; tā kā 2016. gadā Melnkalnē Krievijas militārais izlūkošanas dienests (GRU) bija iesaistīts mēģinājumos gāzt valsts parlamentu, nogalināt premjerministru un izveidot Krieviju atbalstošu un pret NATO vērstu valdību, kā arī novērst Melnkalnes iestāšanos NATO;

| U. | tā kā attiecībā uz ES Kremļa režīms ir iesaistījis Krievijas aktīvā dienesta izlūkošanas virsniekus munīcijas noliktavas spridzināšanā 2014. gadā, kurā gāja bojā divi Čehijas pilsoņi, kā arī tika radīti būtiski materiāli zaudējumi; tā kā šie paši GRU aģenti bija atbildīgi arī par Sergeja un Jūlijas Skripaļu slepkavības mēģinājumu Apvienotajā Karalistē 2018. gadā, izmantojot militārām vajadzībām izveidoto neiroparalītisko vielu “Novičok”; tā kā GRU aģenti tika apsūdzēti arī par mēģinājumu 2015. gadā Bulgārijā nogalināt ieroču rūpnīcas īpašnieku Emiljanu Gebrevu un vēl divas personas, kā arī Zelimhana Hangošvilli atentātā, kuru 2019. gadā Berlīnē nogalināja Krievijas operatīvie dienesti; tā kā Kremļa režīma nelikumīgās darbības Čehijas, Bulgārijas un daudzu citu ES dalībvalstu, Apvienotās Karalistes un Austrumu partnerības valstu teritorijā ir smags to suverenitātes pārkāpums; tā kā Kremļa režīms nevēlas sadarboties attiecīgo noziegumu izmeklēšanā un piesedz galvenos aizdomās turētos; |
| --- | --- |

U.

tā kā attiecībā uz ES Kremļa režīms ir iesaistījis Krievijas aktīvā dienesta izlūkošanas virsniekus munīcijas noliktavas spridzināšanā 2014. gadā, kurā gāja bojā divi Čehijas pilsoņi, kā arī tika radīti būtiski materiāli zaudējumi; tā kā šie paši GRU aģenti bija atbildīgi arī par Sergeja un Jūlijas Skripaļu slepkavības mēģinājumu Apvienotajā Karalistē 2018. gadā, izmantojot militārām vajadzībām izveidoto neiroparalītisko vielu “Novičok”; tā kā GRU aģenti tika apsūdzēti arī par mēģinājumu 2015. gadā Bulgārijā nogalināt ieroču rūpnīcas īpašnieku Emiljanu Gebrevu un vēl divas personas, kā arī Zelimhana Hangošvilli atentātā, kuru 2019. gadā Berlīnē nogalināja Krievijas operatīvie dienesti; tā kā Kremļa režīma nelikumīgās darbības Čehijas, Bulgārijas un daudzu citu ES dalībvalstu, Apvienotās Karalistes un Austrumu partnerības valstu teritorijā ir smags to suverenitātes pārkāpums; tā kā Kremļa režīms nevēlas sadarboties attiecīgo noziegumu izmeklēšanā un piesedz galvenos aizdomās turētos;

| V. | tā kā ir nožēlojami, ka Krievijas varasiestādes apzināti vai neapzināti grūž savu valsti atkarībā no Ķīnas, kas var tikai vājināt Krievijas Federāciju un visu Eiropas kontinentu un it īpaši nodrošināt iespēju Pekinas varasiestādēm palielināt savu klātbūtni un ietekmi Centrālāzijā un Sibīrijā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir nožēlojami, ka Krievijas varasiestādes apzināti vai neapzināti grūž savu valsti atkarībā no Ķīnas, kas var tikai vājināt Krievijas Federāciju un visu Eiropas kontinentu un it īpaši nodrošināt iespēju Pekinas varasiestādēm palielināt savu klātbūtni un ietekmi Centrālāzijā un Sibīrijā;

| W. | tā kā Kremlis turpina dezinformāciju, propagandu un hibrīdiejaukšanos ES iekšpolitikā un demokrātiskajos procesos, kas apdraud ES pamatvērtības, t. i., demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, un var apdraudēt valstu valdību politiku, izplatīt neslavu un radīt priekšstatu par Rietumiem kā ienaidnieku, veicināt naidu, neiecietību un nostaļģiju pēc padomju laika, pārrakstīt padomju noziegumu vēsturi un galu galā padziļināt plaisu starp Krieviju un Eiropu, īpašo bijušā komunistiskā bloka valstīm; tā kā ES un tās dalībvalstu iestādes, kā arī stratēģiskas nozīmes objekti un demokrātiskie procesi, piemēram, vēlēšanas, pastāvīgi ir Krievijas kiberuzbrukumu mērķi; tā kā Krievijas Pareizticīgo baznīcas virsvadība atbalsta Putina režīmu; tā kā Krievijas tiesību akti atļauj izvērst represijas pret reliģiskām grupām, kas tiek uzskatītas par ekstrēmistu grupējumiem; tā kā nesenie konstatējumi par ciešo un regulāro saziņu starp Krievijas amatpersonām, tostarp drošības dienesta darbiniekiem, un katalāņu separātistu pārstāvjiem Spānijā prasa padziļinātu izmeklēšanu; tā kā tas varētu būt vēl viens piemērs tam, kā Krievija iejaucas dalībvalstīs un pastāvīgi mēģina izmantot jebkuru jautājumu, ko tā var izmantot, lai veicinātu ES iekšējo destabilizāciju; |
| --- | --- |

W.

tā kā Kremlis turpina dezinformāciju, propagandu un hibrīdiejaukšanos ES iekšpolitikā un demokrātiskajos procesos, kas apdraud ES pamatvērtības, t. i., demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, un var apdraudēt valstu valdību politiku, izplatīt neslavu un radīt priekšstatu par Rietumiem kā ienaidnieku, veicināt naidu, neiecietību un nostaļģiju pēc padomju laika, pārrakstīt padomju noziegumu vēsturi un galu galā padziļināt plaisu starp Krieviju un Eiropu, īpašo bijušā komunistiskā bloka valstīm; tā kā ES un tās dalībvalstu iestādes, kā arī stratēģiskas nozīmes objekti un demokrātiskie procesi, piemēram, vēlēšanas, pastāvīgi ir Krievijas kiberuzbrukumu mērķi; tā kā Krievijas Pareizticīgo baznīcas virsvadība atbalsta Putina režīmu; tā kā Krievijas tiesību akti atļauj izvērst represijas pret reliģiskām grupām, kas tiek uzskatītas par ekstrēmistu grupējumiem; tā kā nesenie konstatējumi par ciešo un regulāro saziņu starp Krievijas amatpersonām, tostarp drošības dienesta darbiniekiem, un katalāņu separātistu pārstāvjiem Spānijā prasa padziļinātu izmeklēšanu; tā kā tas varētu būt vēl viens piemērs tam, kā Krievija iejaucas dalībvalstīs un pastāvīgi mēģina izmantot jebkuru jautājumu, ko tā var izmantot, lai veicinātu ES iekšējo destabilizāciju;

| X. | tā kā rietumvalstu sankcijas pret Krieviju, ieņēmumu samazinājums no fosilā kurināmā eksporta, nekonkurētspējīga ekonomika, lieli militārie izdevumi un valsts sociālie pabalsti ir radījuši Krievijai finansiālas grūtības; tā kā saskaņā ar 2020. gada korupcijas uztveres indeksu Krievija no 180 valstīm ieņem 129. vietu, jo plaši izplatītā valsts līmeņa korupcija ietekmē Krievijas iedzīvotāju saņemto sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, kuriem joprojām trūkst finansējuma, tostarp sabiedrības veselības aprūpi, kas ir īpaši būtiska pandēmijas laikā; tā kā gandrīz 19 miljoni Krievijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

X.

tā kā rietumvalstu sankcijas pret Krieviju, ieņēmumu samazinājums no fosilā kurināmā eksporta, nekonkurētspējīga ekonomika, lieli militārie izdevumi un valsts sociālie pabalsti ir radījuši Krievijai finansiālas grūtības; tā kā saskaņā ar 2020. gada korupcijas uztveres indeksu Krievija no 180 valstīm ieņem 129. vietu, jo plaši izplatītā valsts līmeņa korupcija ietekmē Krievijas iedzīvotāju saņemto sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, kuriem joprojām trūkst finansējuma, tostarp sabiedrības veselības aprūpi, kas ir īpaši būtiska pandēmijas laikā; tā kā gandrīz 19 miljoni Krievijas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| Y. | tā kā Krievijas Federācija ir piemērojusi sankcijas citu starpā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam David Sassoli, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniecei Věra Jourová un vēl sešām ES dalībvalstu amatpersonām un tā kā šīs sankcijas nepieņemamas un nepamatotas un tām trūkst jebkāda tiesiska pamatojuma; tā kā Krievijas valdība ir apstiprinājusi “nedraudzīgo valstu” sarakstu, kurā iekļauta Čehija un ASV; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Krievijas Federācija ir piemērojusi sankcijas citu starpā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam David Sassoli, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniecei Věra Jourová un vēl sešām ES dalībvalstu amatpersonām un tā kā šīs sankcijas nepieņemamas un nepamatotas un tām trūkst jebkāda tiesiska pamatojuma; tā kā Krievijas valdība ir apstiprinājusi “nedraudzīgo valstu” sarakstu, kurā iekļauta Čehija un ASV;

| Z. | tā kā vairāk nekā 60 % ES importa no Krievijas 2019. gadā veidoja enerģētikas produkti; tā kā ES ir jāsamazina tās ekonomikas atkarība, it īpaši enerģētikas nozarē, no Krievijas gāzes piegādēm ES tirgiem, kas patlaban veido 48 % un varētu palielināties; tā kā Eiropas zaļais kurss ir būtisks ES ģeopolitiskās drošības instruments un tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas prognozēm sagaidāms, ka, ja zaļais kurss tiks īstenots, ES naftas un dabasgāzes imports līdz 2030. gadam varētu krasi samazināties, proti, naftas imports varētu samazināties par 78–79 %, savukārt dabasgāzes imports — par 58–67 % salīdzinājumā ar 2015. gada rādītājiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā vairāk nekā 60 % ES importa no Krievijas 2019. gadā veidoja enerģētikas produkti; tā kā ES ir jāsamazina tās ekonomikas atkarība, it īpaši enerģētikas nozarē, no Krievijas gāzes piegādēm ES tirgiem, kas patlaban veido 48 % un varētu palielināties; tā kā Eiropas zaļais kurss ir būtisks ES ģeopolitiskās drošības instruments un tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas prognozēm sagaidāms, ka, ja zaļais kurss tiks īstenots, ES naftas un dabasgāzes imports līdz 2030. gadam varētu krasi samazināties, proti, naftas imports varētu samazināties par 78–79 %, savukārt dabasgāzes imports — par 58–67 % salīdzinājumā ar 2015. gada rādītājiem;

| AA. | tā kā gāzes patēriņš Eiropā ir sasniedzis maksimumu un pašlaik netiek izmantota visa “Nord Stream” cauruļvada jauda; tā kā dažu dalībvalstu strīdīgais lēmums būvēt “Nord Stream 2” nav savienojams ar Eiropas Savienības vērtībām — solidaritāti un uzticēšanos; tā kā “Nord Stream 2” neatbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem līdz 2030. gadam vismaz par 55 % samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas un līdz 2050. gadam panākt, ka siltumnīcefekta gāzu neto emisijas sasniedz nulli; |
| --- | --- |

AA.

tā kā gāzes patēriņš Eiropā ir sasniedzis maksimumu un pašlaik netiek izmantota visa “Nord Stream” cauruļvada jauda; tā kā dažu dalībvalstu strīdīgais lēmums būvēt “Nord Stream 2” nav savienojams ar Eiropas Savienības vērtībām — solidaritāti un uzticēšanos; tā kā “Nord Stream 2” neatbilst Eiropas zaļā kursa mērķiem līdz 2030. gadam vismaz par 55 % samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas un līdz 2050. gadam panākt, ka siltumnīcefekta gāzu neto emisijas sasniedz nulli;

| AB. | tā kā ES būtu jāaicina Krievija garantēt brīvu un netraucētu piekļuvi tā sauktajiem trofeju arhīviem, kas 1944. un 1945. gadā nonāca Maskavā no Padomju Savienības okupētajām teritorijām, kā arī vēsturiskajiem arhīviem un artefaktiem, ko Krievijas impērija aizveda no Eiropas valstīm un kas pašlaik atrodas Krievijā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES būtu jāaicina Krievija garantēt brīvu un netraucētu piekļuvi tā sauktajiem trofeju arhīviem, kas 1944. un 1945. gadā nonāca Maskavā no Padomju Savienības okupētajām teritorijām, kā arī vēsturiskajiem arhīviem un artefaktiem, ko Krievijas impērija aizveda no Eiropas valstīm un kas pašlaik atrodas Krievijā;

| AC. | tā kā tiesiskums, neatkarīga tiesu vara un brīva prese ir noturīgas demokrātiskas sabiedrības stūrakmeņi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā tiesiskums, neatkarīga tiesu vara un brīva prese ir noturīgas demokrātiskas sabiedrības stūrakmeņi;

| AD. | tā kā Krievijas Federācija ne tikai rada ārēju apdraudējumu Eiropas drošībai, bet arī apspiež pati savus iedzīvotājus; tā kā situācija Krievijā strauji pasliktinās, jo prezidents Putins arvien vairāk apspiež demokrātiskos spēkus, lai apklusinātu tos, kas viņu kritizē paša mājās, , politisko opozīciju un pretkorupcijas aktīvistus, ierobežo viņu pulcēšanās brīvību un traucē viņu un Krievijas pilsoniskās sabiedrības darbību, par ko liecina tas, ka Krievijas iestādes tikai divas nedēļas pēc Alekseja Navaļnija aresta ir aizturējušas vairāk nekā 11 000 miermīlīgo demonstrantu, tādējādi kopējais kopš 2021. gada janvāra aizturēto Krievijas iedzīvotāju skaits ir sasniedzis 15 000; tā kā Krievija turpina nelikumīgi aizturēt savus pilsoņus un vērsties pret opozīcijas līderiem, neatkarīgajiem žurnālistiem, protestētājiem un cilvēktiesību aktīvistiem; tā kā ieslodzījuma apstākļi Krievijā joprojām ir briesmīgi un ieslodzītie tiek spīdzināti un pazemoti un ir pakļauti psiholoģiskiem un fiziskiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Krievijas Federācija ne tikai rada ārēju apdraudējumu Eiropas drošībai, bet arī apspiež pati savus iedzīvotājus; tā kā situācija Krievijā strauji pasliktinās, jo prezidents Putins arvien vairāk apspiež demokrātiskos spēkus, lai apklusinātu tos, kas viņu kritizē paša mājās, , politisko opozīciju un pretkorupcijas aktīvistus, ierobežo viņu pulcēšanās brīvību un traucē viņu un Krievijas pilsoniskās sabiedrības darbību, par ko liecina tas, ka Krievijas iestādes tikai divas nedēļas pēc Alekseja Navaļnija aresta ir aizturējušas vairāk nekā 11 000 miermīlīgo demonstrantu, tādējādi kopējais kopš 2021. gada janvāra aizturēto Krievijas iedzīvotāju skaits ir sasniedzis 15 000; tā kā Krievija turpina nelikumīgi aizturēt savus pilsoņus un vērsties pret opozīcijas līderiem, neatkarīgajiem žurnālistiem, protestētājiem un cilvēktiesību aktīvistiem; tā kā ieslodzījuma apstākļi Krievijā joprojām ir briesmīgi un ieslodzītie tiek spīdzināti un pazemoti un ir pakļauti psiholoģiskiem un fiziskiem uzbrukumiem;

| AE. | tā kā, pieņemot likumus par “ārvalstu aģentiem” un “nevēlamām organizācijām”, Kremļa režīms ļauj stigmatizēt personas, apvienības un plašsaziņas līdzekļus, tādējādi pārkāpjot viņu cilvēktiesības un vārda un biedrošanās brīvību, ierobežojot pilsoņu tiesības iesaistīties un sniegt ieguldījumu Krievijas pilsoniskajā sabiedrībā un apdraudot viņu personīgo drošību; tā kā Kremļa režīms vēl vairāk izvērsa šos tiesību aktus, attiecinot ierobežojumus arī uz personām vai struktūrām, kas atbalsta “ārvalstu aģentus” un “nevēlamas ārvalstu organizācijas”, līdz ar to sistēmiski liedzot aktīviem pilsoniskās sabiedrības locekļiem, cilvēktiesību NVO un opozīcijai piedalīties 2021. gada Krievijas parlamenta vēlēšanās; tā kā jo īpašo tie jaunie tiesību akti, kas tika pieņemti 2020. gada decembrī un 2021. gada janvārī, palielināja to personu un grupu loku, kas var tikt atzītas par “ārvalstu aģentiem”, un ar tiem tika paplašināta “ārvalstu finansējuma” definīcija un prasības attiecībā uz marķēšanas materiāliem; tā kā jauno tiesību aktu projektu, kas ierosināti 2021. gada maijā, mērķis ir paplašināt tiesību akta par “nevēlamām” organizācijām ietekmi un ar atpakaļejošu spēku piemērot aizliegumu kandidēt Krievijas parlamenta vēlēšanās; tā kā Krievijas varasiestādes turpina vajāt iedzīvotājus par iespējamu sadarbību ar grupējumiem, kas saskaņā ar Krievijas pārmērīgi plašo ekstrēmisma apkarošanas tiesību aktu atzīti par ekstrēmistu grupējumiem; tā kā Krievijas varasiestāžu lēmums Alekseja Navaļnija vadīto Pretkorupcijas fondu atzīt par ekstrēmistu organizāciju nav pamatots, ir diskriminējošs un ir pieņemts ar vienu mērķi, proti, sagraut opozīcijas iespējas sekmīgi piedalīties vēlēšanu kampaņā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, pieņemot likumus par “ārvalstu aģentiem” un “nevēlamām organizācijām”, Kremļa režīms ļauj stigmatizēt personas, apvienības un plašsaziņas līdzekļus, tādējādi pārkāpjot viņu cilvēktiesības un vārda un biedrošanās brīvību, ierobežojot pilsoņu tiesības iesaistīties un sniegt ieguldījumu Krievijas pilsoniskajā sabiedrībā un apdraudot viņu personīgo drošību; tā kā Kremļa režīms vēl vairāk izvērsa šos tiesību aktus, attiecinot ierobežojumus arī uz personām vai struktūrām, kas atbalsta “ārvalstu aģentus” un “nevēlamas ārvalstu organizācijas”, līdz ar to sistēmiski liedzot aktīviem pilsoniskās sabiedrības locekļiem, cilvēktiesību NVO un opozīcijai piedalīties 2021. gada Krievijas parlamenta vēlēšanās; tā kā jo īpašo tie jaunie tiesību akti, kas tika pieņemti 2020. gada decembrī un 2021. gada janvārī, palielināja to personu un grupu loku, kas var tikt atzītas par “ārvalstu aģentiem”, un ar tiem tika paplašināta “ārvalstu finansējuma” definīcija un prasības attiecībā uz marķēšanas materiāliem; tā kā jauno tiesību aktu projektu, kas ierosināti 2021. gada maijā, mērķis ir paplašināt tiesību akta par “nevēlamām” organizācijām ietekmi un ar atpakaļejošu spēku piemērot aizliegumu kandidēt Krievijas parlamenta vēlēšanās; tā kā Krievijas varasiestādes turpina vajāt iedzīvotājus par iespējamu sadarbību ar grupējumiem, kas saskaņā ar Krievijas pārmērīgi plašo ekstrēmisma apkarošanas tiesību aktu atzīti par ekstrēmistu grupējumiem; tā kā Krievijas varasiestāžu lēmums Alekseja Navaļnija vadīto Pretkorupcijas fondu atzīt par ekstrēmistu organizāciju nav pamatots, ir diskriminējošs un ir pieņemts ar vienu mērķi, proti, sagraut opozīcijas iespējas sekmīgi piedalīties vēlēšanu kampaņā;

| AF. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību centra “Memoriāls” sniegto informāciju Krievijas varasiestādes patlaban cietumos tur aptuveni 400 politieslodzīto, pārkāpjot Krievijas Federācijas saistības, kas tai ir saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 5. pantu, Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām 9. pantu un 23. pantu Eiropas Drošības un sadarbības konferences 1989. gada 5. janvāra Vīnes sanāksmes noslēguma dokumenta 23. pantu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību centra “Memoriāls” sniegto informāciju Krievijas varasiestādes patlaban cietumos tur aptuveni 400 politieslodzīto, pārkāpjot Krievijas Federācijas saistības, kas tai ir saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 5. pantu, Starptautiskā pakta par civilajām un politiskajām tiesībām 9. pantu un 23. pantu Eiropas Drošības un sadarbības konferences 1989. gada 5. janvāra Vīnes sanāksmes noslēguma dokumenta 23. pantu;

| AG. | tā kā pēdējās divās desmitgadēs ir notikuši vairāki režīma oponentu un neatkarīgo žurnālistu noslepkavošanas mēģinājumi vai pat slepkavības gan Krievijā, gan ārvalstīs, kas citu starpā vērsti pret Annu Poļitkovsku, Borisu Ņemcovu, Aleksandru Ļitviņenko, Sergeju un Jūliju Skripaļiem, Sergeju Protazanovu, Pjotru Verzilovu, Vladimiru Kara-Murzu, Alekseju Navaļniju, Zelimhanu Hangošvilli un citus; tā kā šo noziegumu pastrādātāji joprojām nav identificēti un atklāti, jo notiekošās represijas pret sabiedrisko opozīciju pastiprina policijas un drošības spēku nesodāmība, kā arī tiesu nevēlēšanās saukt pie atbildības šādu noziegumu izdarīšanā vainīgos; tā kā opozīcijas pārstāvji sistemātiski tiek pakļauti verbāliem uzbrukumiem, apmelošanas kampaņām un valdības vai valdību atbalstošo plašsaziņas līdzekļu veiktai cilvēka cieņas mazināšanai; tā kā EDSO Parlamentārās asamblejas ziņojumā par Borisa Ņemcova slepkavību secināts, ka “galvenā problēma saistībā ar nesodāmību ir nevis Krievijas tiesībaizsardzības spējas, bet gan politiskā griba”; tā kā EDSO Parlamentārās asamblejas ziņojumā arī norādīts, ka slepkavības pilnvērtīga izmeklēšana “būtu pirmais solis, lai mazinātu nesodāmību Krievijā”; |
| --- | --- |

AG.

tā kā pēdējās divās desmitgadēs ir notikuši vairāki režīma oponentu un neatkarīgo žurnālistu noslepkavošanas mēģinājumi vai pat slepkavības gan Krievijā, gan ārvalstīs, kas citu starpā vērsti pret Annu Poļitkovsku, Borisu Ņemcovu, Aleksandru Ļitviņenko, Sergeju un Jūliju Skripaļiem, Sergeju Protazanovu, Pjotru Verzilovu, Vladimiru Kara-Murzu, Alekseju Navaļniju, Zelimhanu Hangošvilli un citus; tā kā šo noziegumu pastrādātāji joprojām nav identificēti un atklāti, jo notiekošās represijas pret sabiedrisko opozīciju pastiprina policijas un drošības spēku nesodāmība, kā arī tiesu nevēlēšanās saukt pie atbildības šādu noziegumu izdarīšanā vainīgos; tā kā opozīcijas pārstāvji sistemātiski tiek pakļauti verbāliem uzbrukumiem, apmelošanas kampaņām un valdības vai valdību atbalstošo plašsaziņas līdzekļu veiktai cilvēka cieņas mazināšanai; tā kā EDSO Parlamentārās asamblejas ziņojumā par Borisa Ņemcova slepkavību secināts, ka “galvenā problēma saistībā ar nesodāmību ir nevis Krievijas tiesībaizsardzības spējas, bet gan politiskā griba”; tā kā EDSO Parlamentārās asamblejas ziņojumā arī norādīts, ka slepkavības pilnvērtīga izmeklēšana “būtu pirmais solis, lai mazinātu nesodāmību Krievijā”;

| AH. | tā kā nelikumīgie konstitucionālie grozījumi ne vien atceļ prezidenta pilnvaru termiņa beigas Putinam 2024. gadā, bet vēl vairāk ierobežo tiesības uz taisnīgu tiesu Krievijā, tostarp piešķirot prezidentam tiesības iecelt Konstitucionālās tiesas un Augstākās tiesas tiesnešus un ierosināt visu federālo tiesnešu iecelšanu un atcelt no amata augsta līmeņa federālos tiesnešus; |
| --- | --- |

AH.

tā kā nelikumīgie konstitucionālie grozījumi ne vien atceļ prezidenta pilnvaru termiņa beigas Putinam 2024. gadā, bet vēl vairāk ierobežo tiesības uz taisnīgu tiesu Krievijā, tostarp piešķirot prezidentam tiesības iecelt Konstitucionālās tiesas un Augstākās tiesas tiesnešus un ierosināt visu federālo tiesnešu iecelšanu un atcelt no amata augsta līmeņa federālos tiesnešus;

| AI. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība Krievijā strauji mazinās, jo Krievijas valdība aktīvāk izvērš tās vairākus gadus ilgušo kampaņu ar mērķi apspiest pilsonisko sabiedrību un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, apdraudot tādas organizācijas kā “Medūza”, “Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība”, “VTimes”, “Cilvēktiesībām”, Eiropas Demokrātijas fonds un “Open Russia”, radot apgrūtinošus leģislatīvus, regulatīvus un birokrātiskus šķēršļus, liedzot piekļuvi visiem finansējuma avotiem, ko nekontrolē valdība un tās sabiedrotie, un piedēvējot tām tādus aizskarošus apzīmējumus kā “ārvalstu aģents” vai “nevēlams”, lai diskreditētu šādas organizācijas un augstos žurnālistikas un cilvēktiesību principus, kurus tās aizstāv un bez kuriem Krievija nevar būt demokrātiska, brīva un pārtikusi; tā kā Krievijā valsts kontrolē plašsaziņas līdzekļu telpu, nav sabiedrisko raidorganizāciju, nedaudzie neatkarīgie mediji, kas vēl atlikuši, cīnās ar finanšu grūtībām un tiek vajāti, tostarp organizējot fiziskus uzbrukumus tajos strādājošajiem un viņus apcietinot; tā kā kopš 1992. gada Krievijā ir nogalināti 58 žurnālisti; tā kā tiesību akts par suverēnu internetu nodrošina iespēju valdībai bloķēt jebkāda veida nevēlamu interneta saturu; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīvais un neatkarīgais darbs ir uz tiesiskumu balstītas demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; |
| --- | --- |

AI.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība Krievijā strauji mazinās, jo Krievijas valdība aktīvāk izvērš tās vairākus gadus ilgušo kampaņu ar mērķi apspiest pilsonisko sabiedrību un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, apdraudot tādas organizācijas kā “Medūza”, “Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība”, “VTimes”, “Cilvēktiesībām”, Eiropas Demokrātijas fonds un “Open Russia”, radot apgrūtinošus leģislatīvus, regulatīvus un birokrātiskus šķēršļus, liedzot piekļuvi visiem finansējuma avotiem, ko nekontrolē valdība un tās sabiedrotie, un piedēvējot tām tādus aizskarošus apzīmējumus kā “ārvalstu aģents” vai “nevēlams”, lai diskreditētu šādas organizācijas un augstos žurnālistikas un cilvēktiesību principus, kurus tās aizstāv un bez kuriem Krievija nevar būt demokrātiska, brīva un pārtikusi; tā kā Krievijā valsts kontrolē plašsaziņas līdzekļu telpu, nav sabiedrisko raidorganizāciju, nedaudzie neatkarīgie mediji, kas vēl atlikuši, cīnās ar finanšu grūtībām un tiek vajāti, tostarp organizējot fiziskus uzbrukumus tajos strādājošajiem un viņus apcietinot; tā kā kopš 1992. gada Krievijā ir nogalināti 58 žurnālisti; tā kā tiesību akts par suverēnu internetu nodrošina iespēju valdībai bloķēt jebkāda veida nevēlamu interneta saturu; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīvais un neatkarīgais darbs ir uz tiesiskumu balstītas demokrātiskas sabiedrības stūrakmens;

| AJ. | tā kā pēdējā desmitgadē Krievijā visu laiku samazinās objektīvas vēlēšanu novērošanas iespējas, jo nav noteikumu par pilsoņu, kas nepastarpināti novēro vēlēšanas, akreditāciju, līdz ar to viņi ir spiesti darboties sāncenšu vai mediju platformu vārdā, kas ir pretrunā pilsoniskās sabiedrības veiktas neatkarīgas vēlēšanu uzraudzības idejai, kā arī starptautiskajiem standartiem; tā kā 2021. gada ziņojumā par brīvību pasaulē Krievija tika iekļauta nebrīvu valstu kategorijā; tā kā Krievijā ir ierobežotas pilsoņu pamatbrīvības un tiek kontrolēta vēlēšanu vide, un Krievijas iedzīvotājus no dalības publiskos protestos attur apgrūtinošas birokrātiskās procedūras, kas uzliek pienākumu iedzīvotājiem saņemt atļauju, kā arī policijas vardarbība miermīlīgu protestu laikā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā pēdējā desmitgadē Krievijā visu laiku samazinās objektīvas vēlēšanu novērošanas iespējas, jo nav noteikumu par pilsoņu, kas nepastarpināti novēro vēlēšanas, akreditāciju, līdz ar to viņi ir spiesti darboties sāncenšu vai mediju platformu vārdā, kas ir pretrunā pilsoniskās sabiedrības veiktas neatkarīgas vēlēšanu uzraudzības idejai, kā arī starptautiskajiem standartiem; tā kā 2021. gada ziņojumā par brīvību pasaulē Krievija tika iekļauta nebrīvu valstu kategorijā; tā kā Krievijā ir ierobežotas pilsoņu pamatbrīvības un tiek kontrolēta vēlēšanu vide, un Krievijas iedzīvotājus no dalības publiskos protestos attur apgrūtinošas birokrātiskās procedūras, kas uzliek pienākumu iedzīvotājiem saņemt atļauju, kā arī policijas vardarbība miermīlīgu protestu laikā;

| AK. | tā kā šīs tendences valstī, iespējams, vēl vairāk pasliktināsies, tuvojoties 2021. gada septembra parlamenta vēlēšanām Krievijā, un varētu novest pie vēl lielākām represijām, kas vērstas pret politisko opozīciju Krievijā, tostarp smagus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā Krievijas varasiestādes galvenos opozicionārus parlamenta vēlēšanās ir ieslodzījušas cietumā vai piemērojušas tiem mājas arestu; tā kā Krievijas varasiestāžu pastāvīgās represijas pret opozīcijas kandidātiem, piemēram, reģistrācijas procedūru ļaunprātīga izmantošana un selektīvi uzbrukumi politiskajiem oponentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām uz ielas, kā arī apsūdzību izvirzīšana safabricētās lietās, padarīs neiespējamas godīgas parlamenta vēlēšanas 2021. gada septembrī, jo Krievijas režīms ar šādām darbībām iznīcina politisko konkurenci un plurālistisku demokrātiju; |
| --- | --- |

AK.

tā kā šīs tendences valstī, iespējams, vēl vairāk pasliktināsies, tuvojoties 2021. gada septembra parlamenta vēlēšanām Krievijā, un varētu novest pie vēl lielākām represijām, kas vērstas pret politisko opozīciju Krievijā, tostarp smagus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā Krievijas varasiestādes galvenos opozicionārus parlamenta vēlēšanās ir ieslodzījušas cietumā vai piemērojušas tiem mājas arestu; tā kā Krievijas varasiestāžu pastāvīgās represijas pret opozīcijas kandidātiem, piemēram, reģistrācijas procedūru ļaunprātīga izmantošana un selektīvi uzbrukumi politiskajiem oponentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām uz ielas, kā arī apsūdzību izvirzīšana safabricētās lietās, padarīs neiespējamas godīgas parlamenta vēlēšanas 2021. gada septembrī, jo Krievijas režīms ar šādām darbībām iznīcina politisko konkurenci un plurālistisku demokrātiju;

| AL. | tā kā tādēļ pastāv pamatotas šaubas par to, vai gaidāmās parlamenta vēlēšanas būs brīvas un godīgas; |
| --- | --- |

AL.

tā kā tādēļ pastāv pamatotas šaubas par to, vai gaidāmās parlamenta vēlēšanas būs brīvas un godīgas;

| AM. | tā kā Parlaments vairākkārt ir paudis bažas par demokrātijas stāvokli Krievijā, sistemātisku tiesiskuma, pamattiesību un pamatprincipu neievērošanu, kā arī par to, ka Krievijā sarūk telpa, kurā darboties neatkarīgiem un disidentiskiem spēkiem, un tiek īstenoti uzbrukumi plašsaziņas līdzekļu brīvībai; tā kā nebeidzamās un arvien pieaugošās sistēmiskās represijas, ko Kremlis īstenot pret opozīciju Krievijā, atver acis visai starptautiskajai sabiedrībai un tā kā ES ir jābūt gatavai to atzīt un izstrādāt saskaņotu atbildes stratēģiju; tā kā ES jo īpaši jāpalielina spiediens uz Kremļa režīmu pirms gaidāmajām 2021. gada parlamenta vēlēšanām un pēc tām, lai aizsargātu Krievijas pilsoņu tiesības uz brīvām vēlēšanām, kurās var ar vienlīdzīgām iespējām piedalīties visas politiskās partijas; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Parlaments vairākkārt ir paudis bažas par demokrātijas stāvokli Krievijā, sistemātisku tiesiskuma, pamattiesību un pamatprincipu neievērošanu, kā arī par to, ka Krievijā sarūk telpa, kurā darboties neatkarīgiem un disidentiskiem spēkiem, un tiek īstenoti uzbrukumi plašsaziņas līdzekļu brīvībai; tā kā nebeidzamās un arvien pieaugošās sistēmiskās represijas, ko Kremlis īstenot pret opozīciju Krievijā, atver acis visai starptautiskajai sabiedrībai un tā kā ES ir jābūt gatavai to atzīt un izstrādāt saskaņotu atbildes stratēģiju; tā kā ES jo īpaši jāpalielina spiediens uz Kremļa režīmu pirms gaidāmajām 2021. gada parlamenta vēlēšanām un pēc tām, lai aizsargātu Krievijas pilsoņu tiesības uz brīvām vēlēšanām, kurās var ar vienlīdzīgām iespējām piedalīties visas politiskās partijas;

| AN. | tā kā LGBTI+ kopiena dažādās Krievijas Federācijas daļās saskaras ar plašu diskrimināciju, tostarp iebiedēšanu, spīdzināšanu, ieslodzīšanu un slepkavībām, un tā kā situācija ir īpaši bīstama Čečenijā, kura 2017. gadā sāka LGBTI+ cilvēku iznīcināšanu, aizturot un apcietinot desmitiem cilvēku un nogalinot vismaz divus cilvēkus, kā rezultātā daudzi cilvēki meklē drošu patvērumu ārvalstīs; tā kā spēkā esošie tiesību akti aizliedz jebkāda veida publiskas diskusijas par “netradicionālām seksuālām attiecībām”; tā kā pēc nelikumīgām konstitucionālām izmaiņām ir pieņemti tiesību akti, kas negatīvi ietekmē LGBTI+ cilvēku tiesības, tostarp tiesības stāties laulībā un audzināt bērnus; |
| --- | --- |

AN.

tā kā LGBTI+ kopiena dažādās Krievijas Federācijas daļās saskaras ar plašu diskrimināciju, tostarp iebiedēšanu, spīdzināšanu, ieslodzīšanu un slepkavībām, un tā kā situācija ir īpaši bīstama Čečenijā, kura 2017. gadā sāka LGBTI+ cilvēku iznīcināšanu, aizturot un apcietinot desmitiem cilvēku un nogalinot vismaz divus cilvēkus, kā rezultātā daudzi cilvēki meklē drošu patvērumu ārvalstīs; tā kā spēkā esošie tiesību akti aizliedz jebkāda veida publiskas diskusijas par “netradicionālām seksuālām attiecībām”; tā kā pēc nelikumīgām konstitucionālām izmaiņām ir pieņemti tiesību akti, kas negatīvi ietekmē LGBTI+ cilvēku tiesības, tostarp tiesības stāties laulībā un audzināt bērnus;

| AO. | tā kā Krievijā joprojām ir būtiskas nepilnības oficiālajā reakcijā uz plaši izplatīto dzimumu vardarbību un vardarbību ģimenē, tostarp trūkst pietiekamas aizsardzības un tiesiskās aizsardzības līdzekļu cietušajiem; tā kā tiesību akta par vardarbību ģimenē projektā, kas tika iesniegts 2019. gada novembrī, nebija iekļauta visaptveroša vardarbības ģimenē definīcija; tā kā 2020. gada sākumā parlaments atlika tiesību akta projekta izskatīšanu un tas joprojām nav pieņemts; tā kā Krievijas ombuds ir norādījis, ka vardarbība ģimenē krasi pieauga Covid-19 pandēmijas laikā un pavasara pārvietošanās ierobežojumu laikā ziņoto gadījumu skaits palielinājās vairāk nekā divas reizes; tā kā ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju attiecīgi būtu jāpievēršas pieaugošajai diskriminācijai un dzimumu nelīdztiesībai, kā arī sieviešu tiesībām un LGBTI+ un citu minoritāšu tiesībām Krievijā; |
| --- | --- |

AO.

tā kā Krievijā joprojām ir būtiskas nepilnības oficiālajā reakcijā uz plaši izplatīto dzimumu vardarbību un vardarbību ģimenē, tostarp trūkst pietiekamas aizsardzības un tiesiskās aizsardzības līdzekļu cietušajiem; tā kā tiesību akta par vardarbību ģimenē projektā, kas tika iesniegts 2019. gada novembrī, nebija iekļauta visaptveroša vardarbības ģimenē definīcija; tā kā 2020. gada sākumā parlaments atlika tiesību akta projekta izskatīšanu un tas joprojām nav pieņemts; tā kā Krievijas ombuds ir norādījis, ka vardarbība ģimenē krasi pieauga Covid-19 pandēmijas laikā un pavasara pārvietošanās ierobežojumu laikā ziņoto gadījumu skaits palielinājās vairāk nekā divas reizes; tā kā ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju attiecīgi būtu jāpievēršas pieaugošajai diskriminācijai un dzimumu nelīdztiesībai, kā arī sieviešu tiesībām un LGBTI+ un citu minoritāšu tiesībām Krievijā;

| AP. | tā kā Krievijas demokrātiska pārveide ir pati galvenā ES ģeopolitiskās drošības interese un tā kā prezidenta Putina vadītā Krievija joprojām ir lielākais drauds Eiropas drošībai; |
| --- | --- |

AP.

tā kā Krievijas demokrātiska pārveide ir pati galvenā ES ģeopolitiskās drošības interese un tā kā prezidenta Putina vadītā Krievija joprojām ir lielākais drauds Eiropas drošībai;

| AQ. | tā kā 2020. gada 17. septembra, 2021. gada 21. janvāra un 2021. gada 29. aprīļa rezolūcijās Parlaments aicināja Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell pārskatīt ES politiku attiecībā uz Krieviju, tostarp piecus pamatprincipus, par kuriem tika panākta vienošanās 2016. gadā, uzsverot, ka tālākās ES attiecības ar Krieviju būs atkarīgas no Krievijas demokrātiskās pārveides tempa (vai arī tā trūkuma); tā kā Parlaments arī aicināja ES iestādes izstrādāt jaunu visaptverošu stratēģisku pieeju, pieņemot, ka jebkuram dialogam ar Krieviju jābalstās uz starptautisko tiesību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā 2020. gada 17. septembra, 2021. gada 21. janvāra un 2021. gada 29. aprīļa rezolūcijās Parlaments aicināja Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell pārskatīt ES politiku attiecībā uz Krieviju, tostarp piecus pamatprincipus, par kuriem tika panākta vienošanās 2016. gadā, uzsverot, ka tālākās ES attiecības ar Krieviju būs atkarīgas no Krievijas demokrātiskās pārveides tempa (vai arī tā trūkuma); tā kā Parlaments arī aicināja ES iestādes izstrādāt jaunu visaptverošu stratēģisku pieeju, pieņemot, ka jebkuram dialogam ar Krieviju jābalstās uz starptautisko tiesību un cilvēktiesību ievērošanu;

| AR. | tā kā aktualizētajā ES stratēģijā būtu jāņem vērā dažādi scenāriju, iespējamā notikumu attīstība un jāparedz skaidra reakcija uz Krievijas pieļautajiem starptautisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī efektīvi instrumenti cīņai pret Krievijas iejaukšanos un dezinformāciju, ja tas ir iespējams, un selektīvai iesaistei; tā kā Parlaments ir arī aicinājis Padomi nekavējoties sākt ES stratēģijas gatavošanu turpmākajām attiecībām ar demokrātisku Krieviju un pieņemt to, ietverot tajā plašu stimulu un nosacījumu piedāvājumu, lai stiprinātu šīs valstis iekšējās tendences virzībā uz brīvību un demokrātiju; |
| --- | --- |

AR.

tā kā aktualizētajā ES stratēģijā būtu jāņem vērā dažādi scenāriju, iespējamā notikumu attīstība un jāparedz skaidra reakcija uz Krievijas pieļautajiem starptautisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī efektīvi instrumenti cīņai pret Krievijas iejaukšanos un dezinformāciju, ja tas ir iespējams, un selektīvai iesaistei; tā kā Parlaments ir arī aicinājis Padomi nekavējoties sākt ES stratēģijas gatavošanu turpmākajām attiecībām ar demokrātisku Krieviju un pieņemt to, ietverot tajā plašu stimulu un nosacījumu piedāvājumu, lai stiprinātu šīs valstis iekšējās tendences virzībā uz brīvību un demokrātiju;

| AS. | tā kā pieci ES vadošie principi attiecībās ar Krieviju ir atturējuši Kremļa režīmu no tālākas agresijas pret Ukrainu, taču tajos nav nekā attiecībā uz prezidenta Putina represijām, kas tiek vērstas pret Krievijas tautu; tā kā pieci ES vadošie principi attiecībās ar Krieviju joprojām ir funkcionāls satvars, taču tie jāpapildina ar aktuālu stratēģiju ES mērķu sasniegšanai attiecībās ar Krieviju, lai cita starpā pretotos pašreizējai Kremļa agresīvajai politikai un atturētu Kremļa režīmu no turpmākas agresijas pret kaimiņvalstīm un paredzētu nopietnākas sekas gadījumos, kad notiek militāra rīcība ārvalstīs, tostarp, kad to veic starpnieki un algotņi; tā kā, ņemot vērā to, ka ar pašreizējo Krievijas valdību nav izredžu panākt būtisku pozitīvu attīstību, lai apturētu prezidenta Putina represijas pret Krievijas tautu un plašās destabilizējošās Kremļa darbības, pieci principi būtu jāpapildina; |
| --- | --- |

AS.

tā kā pieci ES vadošie principi attiecībās ar Krieviju ir atturējuši Kremļa režīmu no tālākas agresijas pret Ukrainu, taču tajos nav nekā attiecībā uz prezidenta Putina represijām, kas tiek vērstas pret Krievijas tautu; tā kā pieci ES vadošie principi attiecībās ar Krieviju joprojām ir funkcionāls satvars, taču tie jāpapildina ar aktuālu stratēģiju ES mērķu sasniegšanai attiecībās ar Krieviju, lai cita starpā pretotos pašreizējai Kremļa agresīvajai politikai un atturētu Kremļa režīmu no turpmākas agresijas pret kaimiņvalstīm un paredzētu nopietnākas sekas gadījumos, kad notiek militāra rīcība ārvalstīs, tostarp, kad to veic starpnieki un algotņi; tā kā, ņemot vērā to, ka ar pašreizējo Krievijas valdību nav izredžu panākt būtisku pozitīvu attīstību, lai apturētu prezidenta Putina represijas pret Krievijas tautu un plašās destabilizējošās Kremļa darbības, pieci principi būtu jāpapildina;

| AT. | tā kā jaunās ES stratēģijas pamatā vajadzētu būt principiem, kuri paredz pretoties, ierobežot un iesaistīties un kuru mērķis ir stiprināt ES spēju cīnīties pret Kremļa draudiem, jo īpaši Austrumu partnerības reģionā, tostarp Baltkrievijā, kā arī pašā Krievijā, aizstāvot cilvēktiesības un palīdzot Krievijai kļūt par demokrātiju saskaņā ar principu “demokrātija pirmajā vietā”; tā kā ES visaptverošam pamatmērķim jābūt veidot attiecības ar Krievijas Federāciju tādā veidā, lai visās ES dalībvalstīs un kaimiņvalstīs tiktu saglabāts miers, stabilitāte, drošība, pārticība, suverenitāte un teritoriālā integritāte, lai tiktu ievērotas starptautiskās tiesības un lai cilvēktiesības un tiesiskums arī turpmāk būtu vadošie principi; tā kā jaunākie notikumi Krievijā ir parādījuši, ka ES stratēģijai attiecībā uz Krieviju jābūt daudz proaktīvākai, tajā skaidri jānosaka “iesaistes” mērķis un šādai stratēģijai jābūt vērstai ne tikai uz tradicionālo tā dēvēto selektīvo iesaisti Kremļa darbībās, bet drīzāk uz stratēģisku iesaisti Krievijas pilsoniskās sabiedrības darbībā, lai palīdzētu Krievijai pārejā uz demokrātiju; |
| --- | --- |

AT.

tā kā jaunās ES stratēģijas pamatā vajadzētu būt principiem, kuri paredz pretoties, ierobežot un iesaistīties un kuru mērķis ir stiprināt ES spēju cīnīties pret Kremļa draudiem, jo īpaši Austrumu partnerības reģionā, tostarp Baltkrievijā, kā arī pašā Krievijā, aizstāvot cilvēktiesības un palīdzot Krievijai kļūt par demokrātiju saskaņā ar principu “demokrātija pirmajā vietā”; tā kā ES visaptverošam pamatmērķim jābūt veidot attiecības ar Krievijas Federāciju tādā veidā, lai visās ES dalībvalstīs un kaimiņvalstīs tiktu saglabāts miers, stabilitāte, drošība, pārticība, suverenitāte un teritoriālā integritāte, lai tiktu ievērotas starptautiskās tiesības un lai cilvēktiesības un tiesiskums arī turpmāk būtu vadošie principi; tā kā jaunākie notikumi Krievijā ir parādījuši, ka ES stratēģijai attiecībā uz Krieviju jābūt daudz proaktīvākai, tajā skaidri jānosaka “iesaistes” mērķis un šādai stratēģijai jābūt vērstai ne tikai uz tradicionālo tā dēvēto selektīvo iesaisti Kremļa darbībās, bet drīzāk uz stratēģisku iesaisti Krievijas pilsoniskās sabiedrības darbībā, lai palīdzētu Krievijai pārejā uz demokrātiju;

| AU. | tā kā ES stratēģija attiecībā uz Krieviju jābalsta uz atbalstu brīvībai un demokrātijai; tā kā šādai stratēģijai vajadzētu būt ES drošības interesēs un tai arī vajadzētu piedāvāt Krievijai konstruktīvu dialogu; tā kā konstruktīvas attiecības joprojām būtu gan ES, gan Krievijas, gan abu pušu iedzīvotāju interesēs; tā kā joprojām pastāv iespēja sadarboties tur, kur pusēm ir kopīgas intereses, risināt problēmas un stāties pretī stratēģiskiem izaicinājumiem, piemēram, īstenot klimata politiku vai terorisma apkarošanu, vienlaikus veicinot cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas vērtības un nodrošināt, ka turpmāka divpusējo attiecību stiprināšana būs atkarīga no tā, vai Krievijas Federācija pildīs savas saistības cilvēktiesību un demokrātijas jomā saskaņā ar tās konstitūciju un starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

AU.

tā kā ES stratēģija attiecībā uz Krieviju jābalsta uz atbalstu brīvībai un demokrātijai; tā kā šādai stratēģijai vajadzētu būt ES drošības interesēs un tai arī vajadzētu piedāvāt Krievijai konstruktīvu dialogu; tā kā konstruktīvas attiecības joprojām būtu gan ES, gan Krievijas, gan abu pušu iedzīvotāju interesēs; tā kā joprojām pastāv iespēja sadarboties tur, kur pusēm ir kopīgas intereses, risināt problēmas un stāties pretī stratēģiskiem izaicinājumiem, piemēram, īstenot klimata politiku vai terorisma apkarošanu, vienlaikus veicinot cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas vērtības un nodrošināt, ka turpmāka divpusējo attiecību stiprināšana būs atkarīga no tā, vai Krievijas Federācija pildīs savas saistības cilvēktiesību un demokrātijas jomā saskaņā ar tās konstitūciju un starptautiskajām saistībām;

| AV. | tā kā tajā pašā laikā ES ir jākoncentrējas uz to, lai savā iekšienē saglabātu uzticamību tās vērtībās balstītajai rīcībai, daudz tiešāk un godīgāk uzturot tiesiskumu un pamattiesības, jo policijas vardarbība, aktualitāti zaudējušas krimināltiesības un pretošanās dzimumu līdztiesībai un daudzveidībai dažās dalībvalstīs kaitē tās reputācijai un uzticamībai ārvalstīs; tā kā ES ir arī jādara zināmas salīdzināmas prasības visiem partneriem, nosodot starptautisko tiesību pārkāpumus, konsekventi piemērojot bargas sankcijas un atturoties no dubultstandartu piemērošanas, kad tiek vērtēti pārkāpumi; |
| --- | --- |

AV.

tā kā tajā pašā laikā ES ir jākoncentrējas uz to, lai savā iekšienē saglabātu uzticamību tās vērtībās balstītajai rīcībai, daudz tiešāk un godīgāk uzturot tiesiskumu un pamattiesības, jo policijas vardarbība, aktualitāti zaudējušas krimināltiesības un pretošanās dzimumu līdztiesībai un daudzveidībai dažās dalībvalstīs kaitē tās reputācijai un uzticamībai ārvalstīs; tā kā ES ir arī jādara zināmas salīdzināmas prasības visiem partneriem, nosodot starptautisko tiesību pārkāpumus, konsekventi piemērojot bargas sankcijas un atturoties no dubultstandartu piemērošanas, kad tiek vērtēti pārkāpumi;

| AW. | tā kā ES dalībvalstu vienotība ir labākā politika, ar ko atturēt Krieviju no destabilizējošām un kaitnieciskām darbībām Eiropā; tā kā, nosakot, kā koordinēt savu aktualizēto stratēģiju, jo īpaši tādās stratēģiskās jomās kā Eiropas aizsardzības savienība, Eiropas Enerģētikas savienība, kiberaizsardzība, kiberterorisms un stratēģiskās komunikācijas instrumenti, ES vajadzētu būt vienotākai, jo Krievijas politika attiecībā uz to jau ilgu laiku atstumj ES iestādes par labu divpusējām attiecībām ar dalībvalstīm, tā mēģinot izgaismot un palielināt ES iekšējo šķelšanos; tā kā konstruktīvam dialogam ar Krievijas iestādēm būtu vajadzīga ciešāka koordinācija, sadarbība un vienotība starp dalībvalstīm, kā arī spēcīgāka un stingrāka reakcija uz jebkādu Maskavas provokāciju un agresiju, lai panāktu līdzsvaru starp stingrumu un atvērtību dialogam jautājumos, kas ir abu pušu interesēs; |
| --- | --- |

AW.

tā kā ES dalībvalstu vienotība ir labākā politika, ar ko atturēt Krieviju no destabilizējošām un kaitnieciskām darbībām Eiropā; tā kā, nosakot, kā koordinēt savu aktualizēto stratēģiju, jo īpaši tādās stratēģiskās jomās kā Eiropas aizsardzības savienība, Eiropas Enerģētikas savienība, kiberaizsardzība, kiberterorisms un stratēģiskās komunikācijas instrumenti, ES vajadzētu būt vienotākai, jo Krievijas politika attiecībā uz to jau ilgu laiku atstumj ES iestādes par labu divpusējām attiecībām ar dalībvalstīm, tā mēģinot izgaismot un palielināt ES iekšējo šķelšanos; tā kā konstruktīvam dialogam ar Krievijas iestādēm būtu vajadzīga ciešāka koordinācija, sadarbība un vienotība starp dalībvalstīm, kā arī spēcīgāka un stingrāka reakcija uz jebkādu Maskavas provokāciju un agresiju, lai panāktu līdzsvaru starp stingrumu un atvērtību dialogam jautājumos, kas ir abu pušu interesēs;

| AX. | tā kā ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju būtu jāparedz atbalsts Krievijai, lai tā varētu kļūt par demokrātisku valsti, i) izrādot pretestību un pieņemot mērķtiecīgas sankcijas pret Kremļa režīma pārstāvjiem un tiem pietuvinātām personām, kuras ir sagatavojušās nozagt vēlēšanas vai izmantot kukuļdošanu vēlēšanās, vai izdarīt citus būtiskus noziegumus pret cilvēktiesībām un demokrātiskām vērtībām gan Krievijā, gan arī tās tuvākajās kaimiņvalstīs, ii) palīdzot Austrumu partnerības — piedāvājot vērienīgu ES integrācijas politiku un attīstot ES stratēģiskās atbildības uzņemšanās un ģeopolitiskās līderības spējas, kas vajadzīgas šādas politikas īstenošanai, kā arī iii) izveidojot stratēģiju sadarbībai ar demokrātiju atbalstošo Krievijas sabiedrības daļu, lai bruģētu ceļu turpmākajām attiecībām ar Krieviju, kad tā būs demokrātiska; |
| --- | --- |

AX.

tā kā ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju būtu jāparedz atbalsts Krievijai, lai tā varētu kļūt par demokrātisku valsti, i) izrādot pretestību un pieņemot mērķtiecīgas sankcijas pret Kremļa režīma pārstāvjiem un tiem pietuvinātām personām, kuras ir sagatavojušās nozagt vēlēšanas vai izmantot kukuļdošanu vēlēšanās, vai izdarīt citus būtiskus noziegumus pret cilvēktiesībām un demokrātiskām vērtībām gan Krievijā, gan arī tās tuvākajās kaimiņvalstīs, ii) palīdzot Austrumu partnerības — piedāvājot vērienīgu ES integrācijas politiku un attīstot ES stratēģiskās atbildības uzņemšanās un ģeopolitiskās līderības spējas, kas vajadzīgas šādas politikas īstenošanai, kā arī iii) izveidojot stratēģiju sadarbībai ar demokrātiju atbalstošo Krievijas sabiedrības daļu, lai bruģētu ceļu turpmākajām attiecībām ar Krieviju, kad tā būs demokrātiska;

| AY. | tā kā sekmīgas, pārtikušas un demokrātiskas ES austrumu kaimiņvalstis Kremlis uzskata par draudu prezidenta Putina režīma stabilitātei, jo tās, izmantojot maigo varu, var iedvesmot Krievijas vidusmēra iedzīvotājus; tā kā tādēļ ES austrumu kaimiņvalstu demokratizācijai ir šo valstu un visas ES interesēs un ir ļoti būtiska, lai Krievija nākotnē kļūtu demokrātiska; tā kā Krievijas patiesais mērķis attiecībā uz konfliktiem šajā reģionā ir deleģitimizēt demokrātiskās pārmaiņas kā varas maiņas veicinātājas, novērst šo valstu sekmīgu attīstību, diskreditēt liberālu demokrātiju un eksportēt Krievijas varas sistēmu uz šīm valstīm; |
| --- | --- |

AY.

tā kā sekmīgas, pārtikušas un demokrātiskas ES austrumu kaimiņvalstis Kremlis uzskata par draudu prezidenta Putina režīma stabilitātei, jo tās, izmantojot maigo varu, var iedvesmot Krievijas vidusmēra iedzīvotājus; tā kā tādēļ ES austrumu kaimiņvalstu demokratizācijai ir šo valstu un visas ES interesēs un ir ļoti būtiska, lai Krievija nākotnē kļūtu demokrātiska; tā kā Krievijas patiesais mērķis attiecībā uz konfliktiem šajā reģionā ir deleģitimizēt demokrātiskās pārmaiņas kā varas maiņas veicinātājas, novērst šo valstu sekmīgu attīstību, diskreditēt liberālu demokrātiju un eksportēt Krievijas varas sistēmu uz šīm valstīm;

| AZ. | tā kā ES būtu jāīsteno ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz Krieviju, kurai būtu jābalstās uz pieņēmumu, ka Krievijas tauta — tāpat kā ukraiņi un baltkrievi — var tiekties uz to, lai viņu valsts kļūtu demokrātiska; tā kā Krievijas atgriešanās demokrātijā būs atkarīga no Krievijas tautas vēlmes; tā kā ES jābūt gatavai palīdzēt krieviem īstenot viņu vēlmi dzīvot demokrātiskā valstī; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā ES būtu jāīsteno ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz Krieviju, kurai būtu jābalstās uz pieņēmumu, ka Krievijas tauta — tāpat kā ukraiņi un baltkrievi — var tiekties uz to, lai viņu valsts kļūtu demokrātiska; tā kā Krievijas atgriešanās demokrātijā būs atkarīga no Krievijas tautas vēlmes; tā kā ES jābūt gatavai palīdzēt krieviem īstenot viņu vēlmi dzīvot demokrātiskā valstī;

| BA. | tā kā būtu jāstiprina ES kā globālas dalībnieces loma, kā arī ES iestāžu kompetences ārpolitikas jomā, |
| --- | --- |

BA.

tā kā būtu jāstiprina ES kā globālas dalībnieces loma, kā arī ES iestāžu kompetences ārpolitikas jomā,

1.

iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) kopā ar dalībvalstīm pārskatīt ES politiku attiecībā uz Krieviju, tostarp piecus pamatprincipus, un izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju attiecībā uz Krieviju, pamatojoties uz šādiem principiem un darbībām:

Krievijas radīto draudu novēršana: pretošanās drošības apdraudējumam

Krievijas radīto draudu novēršana: pretošanās drošības apdraudējumam

| a) | ES ir fundamentāli jāreformē ārpolitika, lai pārliecinoši demonstrētu savu vērienīgo mērķi kā ietekmīgam pasaules mēroga dalībniekam un spēju laikus pieņemt lēmumus un apņēmīgi rīkoties ārpolitikas jomā, tostarp paplašinot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un AP/PV kompetences, lai tie var rīkoties ES vārdā, atceļot vienprātīgo balsojumu ārpolitikas jautājumos un uzlabojot stratēģiskās prognozēšanas un rīcības spējas; turklāt jāstiprina ES kā globālu procesu dalībnieces loma, kā arī ES iestāžu spējas, lai nepieļautu, ka Krievija turpina attiecības ar ES tā dēvēto divpusīgošanu, Briselei jābūt vienīgajai galvaspilsētai, kurā tiek pieņemti svarīgākie lēmumi par ES un Krievijas attiecībām; |
| --- | --- |

a)

ES ir fundamentāli jāreformē ārpolitika, lai pārliecinoši demonstrētu savu vērienīgo mērķi kā ietekmīgam pasaules mēroga dalībniekam un spēju laikus pieņemt lēmumus un apņēmīgi rīkoties ārpolitikas jomā, tostarp paplašinot Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un AP/PV kompetences, lai tie var rīkoties ES vārdā, atceļot vienprātīgo balsojumu ārpolitikas jautājumos un uzlabojot stratēģiskās prognozēšanas un rīcības spējas; turklāt jāstiprina ES kā globālu procesu dalībnieces loma, kā arī ES iestāžu spējas, lai nepieļautu, ka Krievija turpina attiecības ar ES tā dēvēto divpusīgošanu, Briselei jābūt vienīgajai galvaspilsētai, kurā tiek pieņemti svarīgākie lēmumi par ES un Krievijas attiecībām;

| b) | ES kopā ar NATO un starptautiskajiem partneriem būtu jāattur Krievija, lai saglabātu stabilitāti Eiropā un citviet pasaulē, tostarp stiprinot savas aizsardzības spējas un piespiežot Krieviju neiejaukties ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; jo īpaši ES jāpieprasa, — tostarp ES un starptautiskajās organizācijās, piemēram, EDSO vai ANO, — ka Krievija apņemas atrisināt notiekošos konfliktus un novērst jebkādus turpmākus konfliktus, sākot ar Austrumu partnerības reģionā okupēto un nelikumīgi anektēto teritoriju atgriešanu saskaņā ar starptautiski atzītām robežām un respektējot šo valsti ES, eiroatlantiskās un demokrātiskās izvēles; |
| --- | --- |

b)

ES kopā ar NATO un starptautiskajiem partneriem būtu jāattur Krievija, lai saglabātu stabilitāti Eiropā un citviet pasaulē, tostarp stiprinot savas aizsardzības spējas un piespiežot Krieviju neiejaukties ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; jo īpaši ES jāpieprasa, — tostarp ES un starptautiskajās organizācijās, piemēram, EDSO vai ANO, — ka Krievija apņemas atrisināt notiekošos konfliktus un novērst jebkādus turpmākus konfliktus, sākot ar Austrumu partnerības reģionā okupēto un nelikumīgi anektēto teritoriju atgriešanu saskaņā ar starptautiski atzītām robežām un respektējot šo valsti ES, eiroatlantiskās un demokrātiskās izvēles;

| c) | ES un jo īpaši tās dalībvalstīm jāpilda savas saistības attiecībā uz kolektīvo aizsardzību, ko tās uzņēmušās kā NATO dalībvalstis; atgādina, ka ES un NATO ir kopīgi izaicinājumi drošības jomā, kopīgas aizsardzības intereses un viena tā pati arvien sarežģītākā drošības vide un ka tādēļ ir nepieciešama spēcīga transatlantiskā drošības un aizsardzības partnerība ar NATO, lai arī ES vienlaikus cenšas panākt stratēģisku autonomiju; ES jāpastiprina centieni, lai panāktu īstenu Eiropas aizsardzības spēku izveidi, kas būtu daļa no nostiprinātās NATO, lai tā spētu sniegt ieguldījumu ar efektīvākām, izmantojamām, sadarbspējīgām un ilgtspējīgām militārajām spējām un spēkiem un varētu pozicionēt sevi kā spēcīga un pārliecināta starptautiskā dalībniece, kas spēj panākt miera saglabāšanu; |
| --- | --- |

c)

ES un jo īpaši tās dalībvalstīm jāpilda savas saistības attiecībā uz kolektīvo aizsardzību, ko tās uzņēmušās kā NATO dalībvalstis; atgādina, ka ES un NATO ir kopīgi izaicinājumi drošības jomā, kopīgas aizsardzības intereses un viena tā pati arvien sarežģītākā drošības vide un ka tādēļ ir nepieciešama spēcīga transatlantiskā drošības un aizsardzības partnerība ar NATO, lai arī ES vienlaikus cenšas panākt stratēģisku autonomiju; ES jāpastiprina centieni, lai panāktu īstenu Eiropas aizsardzības spēku izveidi, kas būtu daļa no nostiprinātās NATO, lai tā spētu sniegt ieguldījumu ar efektīvākām, izmantojamām, sadarbspējīgām un ilgtspējīgām militārajām spējām un spēkiem un varētu pozicionēt sevi kā spēcīga un pārliecināta starptautiskā dalībniece, kas spēj panākt miera saglabāšanu;

| d) | ES ir jāpievēršas Krievijas Federācijas jaunākajai valsts drošības stratēģijai, kurā oficiāli atzīts pretrietumu Krievijas ārpolitikas vektors un uzsvērta Krievijas un Rietumu sociāli politisko sistēmu fundamentālā un sistēmiskā nesaderība; |
| --- | --- |

d)

ES ir jāpievēršas Krievijas Federācijas jaunākajai valsts drošības stratēģijai, kurā oficiāli atzīts pretrietumu Krievijas ārpolitikas vektors un uzsvērta Krievijas un Rietumu sociāli politisko sistēmu fundamentālā un sistēmiskā nesaderība;

| e) | ES ir jāstiprina sadarbība starp tās dalībvalstu izlūkdienestiem, lai sistemātiski izgaismotu, atpazītu un diskreditētu naidīgas Krievijas darbības, sevišķi, lai efektīvāk novērstu to, ka Krievijas īpašie dienesti veic savas operācijas ES teritorijā, un jāturpina darbs ar stratēģiskajiem partneriem pie jauniem pasākumiem Kremļa sponsorētā terorisma apkarošanai; turklāt ES būtu jāinvestē projektos, ar kuriem tiek stiprināta tās drošība, un jāiegulda kopīgās militārās, spiegošanas, kiberdrošības un enerģētikas spējās, kā arī dalībvalstu pretspiegošanas centienu koordinācijā; |
| --- | --- |

e)

ES ir jāstiprina sadarbība starp tās dalībvalstu izlūkdienestiem, lai sistemātiski izgaismotu, atpazītu un diskreditētu naidīgas Krievijas darbības, sevišķi, lai efektīvāk novērstu to, ka Krievijas īpašie dienesti veic savas operācijas ES teritorijā, un jāturpina darbs ar stratēģiskajiem partneriem pie jauniem pasākumiem Kremļa sponsorētā terorisma apkarošanai; turklāt ES būtu jāinvestē projektos, ar kuriem tiek stiprināta tās drošība, un jāiegulda kopīgās militārās, spiegošanas, kiberdrošības un enerģētikas spējās, kā arī dalībvalstu pretspiegošanas centienu koordinācijā;

| f) | ES jābūt gatavai izmantot savu ietekmi un aicināt izslēgt Krieviju no SWIFT maksājumu sistēmas, lai atturētu Krievijas iestādes no tālākas agresīvas rīcības, un jābūt gatavai pakāpeniski pārtraukt naftas un gāzes importu no Krievijas, ja Krievijas varasiestādes turpinās draudus dalībvalstīm un militārās darbības, kas vērstas pret Austrumu partnerības kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

f)

ES jābūt gatavai izmantot savu ietekmi un aicināt izslēgt Krieviju no SWIFT maksājumu sistēmas, lai atturētu Krievijas iestādes no tālākas agresīvas rīcības, un jābūt gatavai pakāpeniski pārtraukt naftas un gāzes importu no Krievijas, ja Krievijas varasiestādes turpinās draudus dalībvalstīm un militārās darbības, kas vērstas pret Austrumu partnerības kaimiņvalstīm;

| g) | ES ir arī jāturpina visu dalībvalstu elektrotīklu pilnīga sinhronizācija ar kontinentālās Eiropas sinhrono tīklu, jo tas ir labākais, veids, kā ilgtermiņā novērst problēmu — Eiropas stratēģisko energoatkarību no Krievijas —, kā arī jāvēršas pret jebkādu jaunu Krievijas kodolenerģijas nozares paplašināšanu ES virzienā un jāpieņem pasākumi, lai nepieļautu Rosatom būvētajā Astravjecas atomelektrostacijā ražotās elektroenerģijas pārdošanu ES tirgū, un nepieļautu nākotnē citus tamlīdzīgus projektu, piemēram, Baltijas kodolelektrostacijas būvniecību; |
| --- | --- |

g)

ES ir arī jāturpina visu dalībvalstu elektrotīklu pilnīga sinhronizācija ar kontinentālās Eiropas sinhrono tīklu, jo tas ir labākais, veids, kā ilgtermiņā novērst problēmu — Eiropas stratēģisko energoatkarību no Krievijas —, kā arī jāvēršas pret jebkādu jaunu Krievijas kodolenerģijas nozares paplašināšanu ES virzienā un jāpieņem pasākumi, lai nepieļautu Rosatom būvētajā Astravjecas atomelektrostacijā ražotās elektroenerģijas pārdošanu ES tirgū, un nepieļautu nākotnē citus tamlīdzīgus projektu, piemēram, Baltijas kodolelektrostacijas būvniecību;

Rosatom

| h) | saskaņā ar ES enerģētikas politiku un interesēm ES ir jāizstrādā un jāīsteno skaidra stratēģija par to, kā izbeigt atkarību no Krievijas gāzes, naftas un citām izejvielām (jo īpaši dzelzi/tēraudu, alumīniju un niķeli) un palielināt savu enerģētisko autonomiju vismaz tikmēr, kamēr pie varas ir prezidents Putins; šajā nolūkā ES ir jāatbalsta vērienīga un apņēmīga zaļā programma un galvenajai ģeopolitiskajai prioritātei jābūt ātrai Eiropas zaļā kursa paketes īstenošanai, kas ietver tādus pasākumus kā ES oglekļa emisiju pārvirzes nodoklis un dekarbonizācijas iniciatīvas, attīstot vidi saudzējoša ūdeņraža nozares; ES arī nekavējoties jāīsteno jauni ar infrastruktūru saistīti pasākumi, tādi kā reversās plūsmas jaudu palielināšana un jaunas pārrobežu infrastruktūras izveide dalībvalstu starpā; turklāt ES jāpanāk enerģijas piegādes dažādošana, tostarp attīstot jaunas sašķidrinātās dabasgāzes importa iespējas, īstenojot enerģētikas pārkārtošanu un dekarbonizācijas iniciatīvas, kas tiek strauji izvērstas un var mazināt fosilā kurināmā pieprasījumu, tādējādi mazinot Krievijas dominējošo stāvokli enerģētikas jomā Eiropas kontinentā; līdz ar to nekavējoties jāpārtrauc “Nord Stream 2” cauruļvada būvniecība, kas ir pretrunā Eiropas solidaritātei, var palielināt Krievijas dominējošo stāvokli un ES atkarību no Krievijas gāzes un pakļaut Ukrainu Krievijas ļaunprātīgai rīcībai, un pašreizējos apstākļos to nevajadzētu izmantot pat tad, ja tā būvniecība tomēr tiks pabeigta; |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar ES enerģētikas politiku un interesēm ES ir jāizstrādā un jāīsteno skaidra stratēģija par to, kā izbeigt atkarību no Krievijas gāzes, naftas un citām izejvielām (jo īpaši dzelzi/tēraudu, alumīniju un niķeli) un palielināt savu enerģētisko autonomiju vismaz tikmēr, kamēr pie varas ir prezidents Putins; šajā nolūkā ES ir jāatbalsta vērienīga un apņēmīga zaļā programma un galvenajai ģeopolitiskajai prioritātei jābūt ātrai Eiropas zaļā kursa paketes īstenošanai, kas ietver tādus pasākumus kā ES oglekļa emisiju pārvirzes nodoklis un dekarbonizācijas iniciatīvas, attīstot vidi saudzējoša ūdeņraža nozares; ES arī nekavējoties jāīsteno jauni ar infrastruktūru saistīti pasākumi, tādi kā reversās plūsmas jaudu palielināšana un jaunas pārrobežu infrastruktūras izveide dalībvalstu starpā; turklāt ES jāpanāk enerģijas piegādes dažādošana, tostarp attīstot jaunas sašķidrinātās dabasgāzes importa iespējas, īstenojot enerģētikas pārkārtošanu un dekarbonizācijas iniciatīvas, kas tiek strauji izvērstas un var mazināt fosilā kurināmā pieprasījumu, tādējādi mazinot Krievijas dominējošo stāvokli enerģētikas jomā Eiropas kontinentā; līdz ar to nekavējoties jāpārtrauc “Nord Stream 2” cauruļvada būvniecība, kas ir pretrunā Eiropas solidaritātei, var palielināt Krievijas dominējošo stāvokli un ES atkarību no Krievijas gāzes un pakļaut Ukrainu Krievijas ļaunprātīgai rīcībai, un pašreizējos apstākļos to nevajadzētu izmantot pat tad, ja tā būvniecība tomēr tiks pabeigta;

“Nord Stream 2”

| i) | ES un tās dalībvalstīm jāpaātrina Eiropas zaļā kursa īstenošana, ņemot vērā to, ka Krievijas jaunākā enerģētikas stratēģija 2035. gadam paredz palielināt gāzes eksporta jaudu, izmantojot cauruļvadus rietumu virzienā; |
| --- | --- |

i)

ES un tās dalībvalstīm jāpaātrina Eiropas zaļā kursa īstenošana, ņemot vērā to, ka Krievijas jaunākā enerģētikas stratēģija 2035. gadam paredz palielināt gāzes eksporta jaudu, izmantojot cauruļvadus rietumu virzienā;

Krievijas pašreizējo draudu ierobežošana: cīņa pret Krievijas iejaukšanos ES dalībvalstīs un austrumu kaimiņvalstīs

Krievijas pašreizējo draudu ierobežošana: cīņa pret Krievijas iejaukšanos ES dalībvalstīs un austrumu kaimiņvalstīs

| j) | ES ir jāturpina atbalstīt AP valstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās un jānosoda Krievijas tiešā un netiešā iesaistīšanās bruņotos konfliktos un spēku koncentrēšana AP reģionā vai uz tās robežām, Krimas nelikumīgā okupācija un aneksija, atsevišķu Doņeckas un Luhanskas reģionu daļu faktiska okupācija, kā arī cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumi, ko tā veic okupētajās vai anektētās teritorijās, kā to pierāda nesenā Krimas tatāru tautas Medžlisa vadītāja pirmā vietnieka Narimana Džezlala un vēl četru tatāru līderu (Aziza un Asana Ahmetovu, Ševketa Useinova un Eldāra Odamanova) aizturēšana; ES skaidri jāliek saprast, ka atgriezties pie ierastās darbības scenārija nav iespējams, kamēr Krievija neizbeidz savu agresīvo politiku un hibrīdkaru pret ES, tās dalībvalstīm un ES Austrumu partnerības valstīm un kamēr nav atjaunota Gruzijas, Moldovas un Ukrainas teritoriālā integritāte to starptautiski atzītajās robežās; tādēļ ES ir jānodrošina, ka sankcijas paliek spēkā tikmēr, kamēr Krievija izpilda attiecīgos nosacījumus to atcelšanai, un jāapsver iespēja tās pagarināt par vienu gadu, nevis 6 mēnešiem, kā tas ir pašlaik; |
| --- | --- |

j)

ES ir jāturpina atbalstīt AP valstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās un jānosoda Krievijas tiešā un netiešā iesaistīšanās bruņotos konfliktos un spēku koncentrēšana AP reģionā vai uz tās robežām, Krimas nelikumīgā okupācija un aneksija, atsevišķu Doņeckas un Luhanskas reģionu daļu faktiska okupācija, kā arī cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumi, ko tā veic okupētajās vai anektētās teritorijās, kā to pierāda nesenā Krimas tatāru tautas Medžlisa vadītāja pirmā vietnieka Narimana Džezlala un vēl četru tatāru līderu (Aziza un Asana Ahmetovu, Ševketa Useinova un Eldāra Odamanova) aizturēšana; ES skaidri jāliek saprast, ka atgriezties pie ierastās darbības scenārija nav iespējams, kamēr Krievija neizbeidz savu agresīvo politiku un hibrīdkaru pret ES, tās dalībvalstīm un ES Austrumu partnerības valstīm un kamēr nav atjaunota Gruzijas, Moldovas un Ukrainas teritoriālā integritāte to starptautiski atzītajās robežās; tādēļ ES ir jānodrošina, ka sankcijas paliek spēkā tikmēr, kamēr Krievija izpilda attiecīgos nosacījumus to atcelšanai, un jāapsver iespēja tās pagarināt par vienu gadu, nevis 6 mēnešiem, kā tas ir pašlaik;

| k) | ES būtu jāturpina sniegt ieguldījumu starptautiskās Krimas platformas konsultāciju un koordinācijas formāta izstrādē, lai mierīgā veidā izbeigtu Krievijas Federācijas pagaidu okupāciju Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā un atjaunotu Ukrainas kontroli pār šo teritoriju, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

k)

ES būtu jāturpina sniegt ieguldījumu starptautiskās Krimas platformas konsultāciju un koordinācijas formāta izstrādē, lai mierīgā veidā izbeigtu Krievijas Federācijas pagaidu okupāciju Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā un atjaunotu Ukrainas kontroli pār šo teritoriju, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības;

| l) | ES ir jāatzīst kaimiņvalstu centieni tuvināties Eiropai un jānoraida Krievijas ietekmes sfēru politika; turklāt ES ir jāsaprot, ka tai ir stratēģiska atbildība par stabilitāti un attīstību kaimiņvalstīs, īpaši Austrumu partnerības reģionā, un līdz ar to tai ir jāturpina uzstāt uz to, lai Krievija konstruktīvi iesaistītos Normandijas procesā un īstenotu savas starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas tai ir saskaņā ar Minskas vienošanos un ANO Jūras tiesību konvenciju; ES ir jāturpina iesaistīties, tostarp ar to attiecīgo ES dalībvalstu starpniecību, kuras iesaistītas Normandijas formātā, lai panāktu Minskas nolīgumu pilnīgu īstenošanu, kā arī jāapsver transatlantiskās sadarbības iespējas šajā jautājumā; ES arī jāpaplašina savu sankciju tvērums, attiecinot to arī uz pasu izsniegšanas politiku un nelikumīgu vēlēšanu organizēšanu Krimā, jāpanāk, ka Minskas vienošanos un Normandijas formāta sarunu bloķēšana Krievijai maksā dārgi; ES minētie pasākumi būtu jākoordinē ar ASV,
  Lielbritāniju, Kanādu, Japānu un citiem partneriem,
  lai palielinātu to tvērumu un iedarbīgumu; |
| --- | --- |

l)

ES ir jāatzīst kaimiņvalstu centieni tuvināties Eiropai un jānoraida Krievijas ietekmes sfēru politika; turklāt ES ir jāsaprot, ka tai ir stratēģiska atbildība par stabilitāti un attīstību kaimiņvalstīs, īpaši Austrumu partnerības reģionā, un līdz ar to tai ir jāturpina uzstāt uz to, lai Krievija konstruktīvi iesaistītos Normandijas procesā un īstenotu savas starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas tai ir saskaņā ar Minskas vienošanos un ANO Jūras tiesību konvenciju; ES ir jāturpina iesaistīties, tostarp ar to attiecīgo ES dalībvalstu starpniecību, kuras iesaistītas Normandijas formātā, lai panāktu Minskas nolīgumu pilnīgu īstenošanu, kā arī jāapsver transatlantiskās sadarbības iespējas šajā jautājumā; ES arī jāpaplašina savu sankciju tvērums, attiecinot to arī uz pasu izsniegšanas politiku un nelikumīgu vēlēšanu organizēšanu Krimā, jāpanāk, ka Minskas vienošanos un Normandijas formāta sarunu bloķēšana Krievijai maksā dārgi; ES minētie pasākumi būtu jākoordinē ar ASV,
  Lielbritāniju, Kanādu, Japānu un citiem partneriem,
  lai palielinātu to tvērumu un iedarbīgumu;

Lielbritāniju, Kanādu, Japānu un citiem partneriem,

| m) | turklāt ES jāveic apņēmīgi pasākumi, lai atturētu Krieviju no spēkā esošo ES sankciju apiešanas; šai sakarā ES vajadzētu pārskatīt un aktualizēt piemērojamās normas, lai novērstu daudzās iespējas sankcijas apiet un tādējādi padarītu sankcijas efektīvākas un patiešām liktu Krievijai maksāt bargāk par tās agresīvajām hibrīddarbībām; |
| --- | --- |

m)

turklāt ES jāveic apņēmīgi pasākumi, lai atturētu Krieviju no spēkā esošo ES sankciju apiešanas; šai sakarā ES vajadzētu pārskatīt un aktualizēt piemērojamās normas, lai novērstu daudzās iespējas sankcijas apiet un tādējādi padarītu sankcijas efektīvākas un patiešām liktu Krievijai maksāt bargāk par tās agresīvajām hibrīddarbībām;

| n) | ES ir jāizdara spiediens uz Krievijas Federāciju, lai tā bez nosacījumiem izpildītu visus ES 2008. gada 12. augusta pamiera nolīguma noteikumus, bet jo īpaši apņemšanos izvest visus savus militāros spēkus no okupētajām Gruzijas teritorijām; |
| --- | --- |

n)

ES ir jāizdara spiediens uz Krievijas Federāciju, lai tā bez nosacījumiem izpildītu visus ES 2008. gada 12. augusta pamiera nolīguma noteikumus, bet jo īpaši apņemšanos izvest visus savus militāros spēkus no okupētajām Gruzijas teritorijām;

| o) | lai apturētu prezidenta Putina revizionistisko rīcību attiecībā uz saviem kaimiņiem, stiprinātu AP valstu iestāžu, ekonomikas un sabiedrības noturību un padziļinātu to politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, kā arī pastiprināt darbības, lai tuvinātu šīs valstis ar ES, ES ir jāierosina jauna, skaidra stratēģija ilgtermiņa sadarbībai ar AP valstīm; |
| --- | --- |

o)

lai apturētu prezidenta Putina revizionistisko rīcību attiecībā uz saviem kaimiņiem, stiprinātu AP valstu iestāžu, ekonomikas un sabiedrības noturību un padziļinātu to politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, kā arī pastiprināt darbības, lai tuvinātu šīs valstis ar ES, ES ir jāierosina jauna, skaidra stratēģija ilgtermiņa sadarbībai ar AP valstīm;

| p) | ES solidaritātes ar Austrumu partnerības valstīm mērķim ir jābūt uzticības ES kā uzticamai partnerei drošības jomā atjaunošanai, piemēram, ES aktīvāk iesaistoties mierīgā konfliktu risināšanā; ES jānodrošina, ka AP valstu drošības dimensija tiek pienācīgi atspoguļota arī ES stratēģiskajā kompasā, un arī jāapsver iespēja ieviest vairākus drošības paktus — satvarus lielākām investīcijām un palīdzībai drošības, militārajā, izlūkošanas un kibersadarbības jomā — ar atsevišķām ES kaimiņvalstīm, piemēram, Ukrainu, Moldovu un Gruziju, lai stiprinātu šo valstu noturību; ES nevajadzētu uzlūkot drošības koordināciju ar šīm valstīm tikai caur NATO paplašināšanās prizmu, bet tai vajadzētu ambiciozai, novērtējot drošības problēmas uz vietas, un sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem apsvērt iespēju nodrošināt draudzīgās AP valstis ar aizsardzības aprīkojumu saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu; ES arī jāstiprina sadarbība ar draudzīgajām AP valstīm, izmantojot Eiropas Aizsardzības aģentūru, un tādās jomās kā informācijas un kibernoturība un izlūkdatu apmaiņa, kā arī jārīko vairāk kopīgu militāro mācību; |
| --- | --- |

p)

ES solidaritātes ar Austrumu partnerības valstīm mērķim ir jābūt uzticības ES kā uzticamai partnerei drošības jomā atjaunošanai, piemēram, ES aktīvāk iesaistoties mierīgā konfliktu risināšanā; ES jānodrošina, ka AP valstu drošības dimensija tiek pienācīgi atspoguļota arī ES stratēģiskajā kompasā, un arī jāapsver iespēja ieviest vairākus drošības paktus — satvarus lielākām investīcijām un palīdzībai drošības, militārajā, izlūkošanas un kibersadarbības jomā — ar atsevišķām ES kaimiņvalstīm, piemēram, Ukrainu, Moldovu un Gruziju, lai stiprinātu šo valstu noturību; ES nevajadzētu uzlūkot drošības koordināciju ar šīm valstīm tikai caur NATO paplašināšanās prizmu, bet tai vajadzētu ambiciozai, novērtējot drošības problēmas uz vietas, un sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem apsvērt iespēju nodrošināt draudzīgās AP valstis ar aizsardzības aprīkojumu saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu; ES arī jāstiprina sadarbība ar draudzīgajām AP valstīm, izmantojot Eiropas Aizsardzības aģentūru, un tādās jomās kā informācijas un kibernoturība un izlūkdatu apmaiņa, kā arī jārīko vairāk kopīgu militāro mācību;

| q) | ES ir sadarboties ar NATO un izmantot un jāizvērš pašreizējā iesaiste Melnās jūras reģionā, bet jo īpaši jāturpina sadarboties ar AP valstīm, īstenojot visu sabiedrību aptverošu pieeju, lai garantētu drošību un stabilitāti Melnās jūras reģionā; |
| --- | --- |

q)

ES ir sadarboties ar NATO un izmantot un jāizvērš pašreizējā iesaiste Melnās jūras reģionā, bet jo īpaši jāturpina sadarboties ar AP valstīm, īstenojot visu sabiedrību aptverošu pieeju, lai garantētu drošību un stabilitāti Melnās jūras reģionā;

| r) | ES arī jāsaglabā vērība attiecībā uz lomu, ko Kremlis ir uzņēmies Rietumbalkānos un kas ietver valsts atbalstītu dezinformāciju un politisko un militāro saikņu veidošanu ar šī reģiona politisko eliti; ES ir jāapzinās, ka Kremļa iejaukšanās vēlēšanās un atbalsts pret demokrātiju noskaņotiem spēkiem Rietumbalkānu reģionā joprojām ir problēma, it īpaši valstīs, kuras ir arī NATO dalībvalstis; |
| --- | --- |

r)

ES arī jāsaglabā vērība attiecībā uz lomu, ko Kremlis ir uzņēmies Rietumbalkānos un kas ietver valsts atbalstītu dezinformāciju un politisko un militāro saikņu veidošanu ar šī reģiona politisko eliti; ES ir jāapzinās, ka Kremļa iejaukšanās vēlēšanās un atbalsts pret demokrātiju noskaņotiem spēkiem Rietumbalkānu reģionā joprojām ir problēma, it īpaši valstīs, kuras ir arī NATO dalībvalstis;

| s) | ES ir jāreaģē uz to, ka prezidents Putins atklāti atbalsta Lukašenko režīmu un viņa brutālās represijas pret Baltkrievijas tautu, kā arī sadarbojas ar Lukašenko, īstenojot hibrīduzbrukumus Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem; tamdēļ ES ir jāatzīst, ka šādā veidā Kremlis rada tiešus draudus Baltkrievijas suverenitātes un demokrātijas centieniem, un jāsniedz skaidrs vēstījums, ka, ja Kremlis turpinās šādu politiku Baltkrievijā, ES nāksies ieviest jaunus un stingrākus ierobežojošus un atturošus pasākumus, jo, aizstāvot demokrātiju Baltkrievijā, ES sniedz atbalstu arī demokrātijai Krievijā; ES ir jāizgaismo Krievijas iesaistīšanās Lukašenko režīma hibrīddarbībās pret ES, tostarp migrantu kā Rietumu destabilizēšanas instrumenta izmantošanā, un jāliek Kremlim uzņemties atbildību par šādām naidīgām un barbariskām darbībām; |
| --- | --- |

s)

ES ir jāreaģē uz to, ka prezidents Putins atklāti atbalsta Lukašenko režīmu un viņa brutālās represijas pret Baltkrievijas tautu, kā arī sadarbojas ar Lukašenko, īstenojot hibrīduzbrukumus Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem; tamdēļ ES ir jāatzīst, ka šādā veidā Kremlis rada tiešus draudus Baltkrievijas suverenitātes un demokrātijas centieniem, un jāsniedz skaidrs vēstījums, ka, ja Kremlis turpinās šādu politiku Baltkrievijā, ES nāksies ieviest jaunus un stingrākus ierobežojošus un atturošus pasākumus, jo, aizstāvot demokrātiju Baltkrievijā, ES sniedz atbalstu arī demokrātijai Krievijā; ES ir jāizgaismo Krievijas iesaistīšanās Lukašenko režīma hibrīddarbībās pret ES, tostarp migrantu kā Rietumu destabilizēšanas instrumenta izmantošanā, un jāliek Kremlim uzņemties atbildību par šādām naidīgām un barbariskām darbībām;

| t) | ja tā vēlas patiešām palīdzēt Krievijas tautai tās ceļā uz demokrātisku valsti, ES arī pašai jātiek galā ar Kremļa hibrīdiejaukšanos un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi savā teritorijā, kam ir ietekme uz Eiropas politisko un uzņēmējdarbības eliti; |
| --- | --- |

t)

ja tā vēlas patiešām palīdzēt Krievijas tautai tās ceļā uz demokrātisku valsti, ES arī pašai jātiek galā ar Kremļa hibrīdiejaukšanos un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas praksi savā teritorijā, kam ir ietekme uz Eiropas politisko un uzņēmējdarbības eliti;

| u) | ES un tās dalībvalstīm ir skaidri jāpasaka, ka tās nepieņems nekādus mēģinājumus iekļaut Baltkrieviju Krievijā, jo tas būtu pret Baltkrievijas tautas gribu un šāds solis būtu apspriests ar nelikumīgu līderi; |
| --- | --- |

u)

ES un tās dalībvalstīm ir skaidri jāpasaka, ka tās nepieņems nekādus mēģinājumus iekļaut Baltkrieviju Krievijā, jo tas būtu pret Baltkrievijas tautas gribu un šāds solis būtu apspriests ar nelikumīgu līderi;

| v) | norāda, ka arvien lielāks skaits starptautisko spēlētāju, arī Krievija, īsteno hibrīdkara stratēģijas, tostarp pret ES un tās dalībvalstīm; uzsver, ka tās ir īpaši destabilizējošas un bīstamas darbības, jo izplūst robežas starp karu un mieru, tiek destabilizētas demokrātiskas iekārtas un sētas šaubas to iedzīvotāju prātos, uz kuriem tās vērstas; tāpēc sadarbībā ar NATO un tās partneriem, tostarp AP valstīm, kurām šajā ziņā ir unikāla pieredze un zināšanas, ES un tās dalībvalstīm būtu jāpastiprina Krievijas hibrīdkara darbību uzraudzība un analīze (aptverot manipulatīvās dezinformācijas kampaņas, kiberuzbrukumi, spiegošana un iejaukšanās vēlēšanās); jo īpaši tām steidzami jānodrošina, ka tiek izmantoti pietiekami resursi, personāls un instrumenti, lai varētu identificēt, analizēt, novērst, apkarot un izskaust Krievijas hibrīddraudus un iejaukšanos; iepriekš minētais ir īpaši svarīgs attiecībā uz mēģinājumiem graut Eiropas projektu, polarizēt un sadalīt demokrātiskas sabiedrības, izmantojot dezinformāciju, un atbalstīt un finansēt antidemokrātiskas, populistiskas, ekstrēmistiskas —galvenokārt labējā spārna vai radikāli kreisas — partijas, kustības un NVO vai politisko separātistu spēkus visā Eiropā, tostarp kibertelpā, izmantojot sociālos medijus un mediju platformas, piemēram, Russia Today un Sputnik; ES politiskajām partijām, kas labprātīgi gūst labumu no Krievijas Federācijas nodrošinātajiem finanšu resursiem apmaiņā pret Krievijas parlamenta un citu organizāciju piedāvātu politisku un cita veida atbalstu, lai kaitētu ES interesēm un vērtībām, ir morāla un politiska atbildība; |
| --- | --- |

v)

norāda, ka arvien lielāks skaits starptautisko spēlētāju, arī Krievija, īsteno hibrīdkara stratēģijas, tostarp pret ES un tās dalībvalstīm; uzsver, ka tās ir īpaši destabilizējošas un bīstamas darbības, jo izplūst robežas starp karu un mieru, tiek destabilizētas demokrātiskas iekārtas un sētas šaubas to iedzīvotāju prātos, uz kuriem tās vērstas; tāpēc sadarbībā ar NATO un tās partneriem, tostarp AP valstīm, kurām šajā ziņā ir unikāla pieredze un zināšanas, ES un tās dalībvalstīm būtu jāpastiprina Krievijas hibrīdkara darbību uzraudzība un analīze (aptverot manipulatīvās dezinformācijas kampaņas, kiberuzbrukumi, spiegošana un iejaukšanās vēlēšanās); jo īpaši tām steidzami jānodrošina, ka tiek izmantoti pietiekami resursi, personāls un instrumenti, lai varētu identificēt, analizēt, novērst, apkarot un izskaust Krievijas hibrīddraudus un iejaukšanos; iepriekš minētais ir īpaši svarīgs attiecībā uz mēģinājumiem graut Eiropas projektu, polarizēt un sadalīt demokrātiskas sabiedrības, izmantojot dezinformāciju, un atbalstīt un finansēt antidemokrātiskas, populistiskas, ekstrēmistiskas —galvenokārt labējā spārna vai radikāli kreisas — partijas, kustības un NVO vai politisko separātistu spēkus visā Eiropā, tostarp kibertelpā, izmantojot sociālos medijus un mediju platformas, piemēram, Russia Today un Sputnik; ES politiskajām partijām, kas labprātīgi gūst labumu no Krievijas Federācijas nodrošinātajiem finanšu resursiem apmaiņā pret Krievijas parlamenta un citu organizāciju piedāvātu politisku un cita veida atbalstu, lai kaitētu ES interesēm un vērtībām, ir morāla un politiska atbildība;

| w) | tāpēc ES ir jāizstrādā koordinēta un visaptveroša pretstratēģija, paredzot arī pasākumus ES plašsaziņas līdzekļu telpas aizsardzībai un sistemātiskai Krievijas un ar to saistītu mediju un interneta pakalpojumu sniedzēju piedāvātā satura monitoringam (gan krievu, gan arī citās valodās), bet neierobežojot preses brīvību; stratēģijas ietvaros ES jāaizrāda Krievijai katru reizi, kad tā veic hibrīduzbrukumus ES un dalībvalstīm, jāpalielina noturība pret kiberuzbrukumiem un jāpaplašina Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas spējas, jo ir nepieciešams aptvert arī dezinformāciju ES telpā; ES un tās dalībvalstīm jāīsteno drosmīgāki, saskaņotāki un samērīgi atbildes pasākumi, pretojoties šādiem uzbrukumiem, piemēram, ES līmenī izraidot Krievijas diplomātus, ja Krievijas varasiestādes izraisa atsevišķu dalībvalstu diplomātus; |
| --- | --- |

w)

tāpēc ES ir jāizstrādā koordinēta un visaptveroša pretstratēģija, paredzot arī pasākumus ES plašsaziņas līdzekļu telpas aizsardzībai un sistemātiskai Krievijas un ar to saistītu mediju un interneta pakalpojumu sniedzēju piedāvātā satura monitoringam (gan krievu, gan arī citās valodās), bet neierobežojot preses brīvību; stratēģijas ietvaros ES jāaizrāda Krievijai katru reizi, kad tā veic hibrīduzbrukumus ES un dalībvalstīm, jāpalielina noturība pret kiberuzbrukumiem un jāpaplašina Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas spējas, jo ir nepieciešams aptvert arī dezinformāciju ES telpā; ES un tās dalībvalstīm jāīsteno drosmīgāki, saskaņotāki un samērīgi atbildes pasākumi, pretojoties šādiem uzbrukumiem, piemēram, ES līmenī izraidot Krievijas diplomātus, ja Krievijas varasiestādes izraisa atsevišķu dalībvalstu diplomātus;

| x) | visbeidzot ES ir jānodrošina, ka Eiropas Parlamenta Īpašās komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (INGE), iesniegtie priekšlikumi tiek ātri īstenoti; |
| --- | --- |

x)

visbeidzot ES ir jānodrošina, ka Eiropas Parlamenta Īpašās komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (INGE), iesniegtie priekšlikumi tiek ātri īstenoti;

Iesaistīšanās un selektīvs dialogs ar Kremli, lai sagatavotu Krievijas pāreju, tostarp nozaru sadarbība

Iesaistīšanās un selektīvs dialogs ar Kremli, lai sagatavotu Krievijas pāreju, tostarp nozaru sadarbība

| y) | sadarbojoties ar Krieviju, ES jārīkojas divos virzienos: no vienas puses, uz nosacījumiem balstīts selektīvs dialogs ar Kremļa varas iestādēm un reģionālajām valdībām un, no otras puses, stratēģiska sadarbība ar Krievijas pilsonisko sabiedrību, kas cenšas panākt demokrātiju Krievijā, kā arī neatkarīga sadarbība ar reģionālajiem un vietējiem spēkiem; ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju nevajadzētu izslēgt sadarbību ar Krievijas varasiestādēm, ja tas ir ES interesēs un neapdraud ES apņemšanos sasniegt mērķus cilvēktiesību un demokrātijas jomā, jo ES joprojām ir svarīgi rast risinājumus, lai mazinātu pastāvošo spriedzi, apzinot pasākumus, ar kuriem ir iespējams uzlabot pārredzamību un mazināt nesaprašanās un pārpratumu risku; |
| --- | --- |

y)

sadarbojoties ar Krieviju, ES jārīkojas divos virzienos: no vienas puses, uz nosacījumiem balstīts selektīvs dialogs ar Kremļa varas iestādēm un reģionālajām valdībām un, no otras puses, stratēģiska sadarbība ar Krievijas pilsonisko sabiedrību, kas cenšas panākt demokrātiju Krievijā, kā arī neatkarīga sadarbība ar reģionālajiem un vietējiem spēkiem; ES stratēģijā attiecībā uz Krieviju nevajadzētu izslēgt sadarbību ar Krievijas varasiestādēm, ja tas ir ES interesēs un neapdraud ES apņemšanos sasniegt mērķus cilvēktiesību un demokrātijas jomā, jo ES joprojām ir svarīgi rast risinājumus, lai mazinātu pastāvošo spriedzi, apzinot pasākumus, ar kuriem ir iespējams uzlabot pārredzamību un mazināt nesaprašanās un pārpratumu risku;

| z) | jo īpaši ES jāturpina iestāžu līmeņa sadarbība ar Krieviju, izmantojot starptautiskas organizācijas un daudzpusējus līgumus, piemēram, ANO, EDSO, Arktikas Padomi vai Eiropas Padomi, lai risinātu steidzami risināmos reģionālos un globālos jautājumus, iesaistītos konfliktu novēršanā un atrisināšanā un lai veicinātu papildinošas vai vienlīdzīgas intereses, piemēram, attiecībā uz vides jautājumiem un gan Krievijas, gan ES zaļo pārveidi, Līgumu par Atvērtajām debesīm, kodolatbruņošanos, ieroču samazināšanu un ieroču kontroli, Arktikas jautājumiem, Kopīgā visaptverošā rīcības plāna (Irānas kodolvienošanās) īstenošanu un situāciju Tuvajos Austrumos, Lībijā un Afganistānā; ES ir jāizveido selektīva sadarbība ar Krieviju reģionālos un globālos jautājumos, lai nostiprinātu Krievijas vietu daudzpusējā sadarbībā un uz noteikumiem balstītā starptautiskajā kārtībā, tādējādi atturot Krieviju no drošības un labklājības apdraudēšanas, tostarp ES un Eiropas kaimiņvalstīs; konkrētāk, ES ir jāizmanto arī Eiropas zaļais kurss un tā klimata mērķi, lai sadarbotos ar Krieviju nolūkā panākt tās zaļo pārkārtošanos, it īpaši, lai paātrinātu dekarbonizāciju, lai samazinātu Krievijas CO2 (kas turpina palielināties, neskatoties uz to, ka Krievija ir ratificējusi Parīzes nolīgumu), lai uzlabotu energoefektivitāti un paplašinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kam Krievijā ir ārkārtīgi liels potenciāls; ES var palīdzēt arī vairot izpratni par klimata pārmaiņām, kas Krievijā uzlabojas ļoti lēni; |
| --- | --- |

z)

jo īpaši ES jāturpina iestāžu līmeņa sadarbība ar Krieviju, izmantojot starptautiskas organizācijas un daudzpusējus līgumus, piemēram, ANO, EDSO, Arktikas Padomi vai Eiropas Padomi, lai risinātu steidzami risināmos reģionālos un globālos jautājumus, iesaistītos konfliktu novēršanā un atrisināšanā un lai veicinātu papildinošas vai vienlīdzīgas intereses, piemēram, attiecībā uz vides jautājumiem un gan Krievijas, gan ES zaļo pārveidi, Līgumu par Atvērtajām debesīm, kodolatbruņošanos, ieroču samazināšanu un ieroču kontroli, Arktikas jautājumiem, Kopīgā visaptverošā rīcības plāna (Irānas kodolvienošanās) īstenošanu un situāciju Tuvajos Austrumos, Lībijā un Afganistānā; ES ir jāizveido selektīva sadarbība ar Krieviju reģionālos un globālos jautājumos, lai nostiprinātu Krievijas vietu daudzpusējā sadarbībā un uz noteikumiem balstītā starptautiskajā kārtībā, tādējādi atturot Krieviju no drošības un labklājības apdraudēšanas, tostarp ES un Eiropas kaimiņvalstīs; konkrētāk, ES ir jāizmanto arī Eiropas zaļais kurss un tā klimata mērķi, lai sadarbotos ar Krieviju nolūkā panākt tās zaļo pārkārtošanos, it īpaši, lai paātrinātu dekarbonizāciju, lai samazinātu Krievijas CO2 (kas turpina palielināties, neskatoties uz to, ka Krievija ir ratificējusi Parīzes nolīgumu), lai uzlabotu energoefektivitāti un paplašinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kam Krievijā ir ārkārtīgi liels potenciāls; ES var palīdzēt arī vairot izpratni par klimata pārmaiņām, kas Krievijā uzlabojas ļoti lēni;

| aa) | ES, tās dalībvalstīm un Krievijai labi jāizveido laba sadarbība Arktikā Ziemeļu dimensijas politikas kontekstā, jo ir ļoti svarīgi turpināt konstruktīvu sadarbību, lai cīnītos pret klimata pārmaiņu sekām Arktikā un nepieļautu, ka reģions kļūst par vēl viena militāra saspīlējuma objektu; |
| --- | --- |

aa)

ES, tās dalībvalstīm un Krievijai labi jāizveido laba sadarbība Arktikā Ziemeļu dimensijas politikas kontekstā, jo ir ļoti svarīgi turpināt konstruktīvu sadarbību, lai cīnītos pret klimata pārmaiņu sekām Arktikā un nepieļautu, ka reģions kļūst par vēl viena militāra saspīlējuma objektu;

| ab) | tomēr sadarbība noteiktās jomās nedrīkst novest pie piekāpšanās attiecībā uz vērtībām, un ES nekādā gadījumā nevajadzētu ignorēt savu partneru ģeostratēģiskās intereses un ietekmi uz partneriem; ES jānodrošina, lai jebkāda veida tālākā sadarbība ar Kremli būtu atkarīga no tā, vai Kremlis apņemas izbeigta valstī īstenoto agresiju pret saviem iedzīvotājiem, pārtraukt sistēmiskās opozīcijas represijas, pārtraukt politieslodzīto iebiedēšanu un spīdzināšanu, atcelt vai grozīt visus tiesību aktus, kas neatbilst starptautiskajiem standartiem, piemēram, likumus par “ārvalstu aģentiem” un tā sauktajām ekstrēmistiskājām un nevēlamajām organizācijām, izbeigt represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, it īpaši tām, kas cīnās pret korupciju un iestājas par cilvēktiesībām Krievijā, un izbeigt ārējo agresiju pret kaimiņvalstīm; šajā nolūkā ES ir arī jāatgādina Krievijai, ka politisko oponentu aizturēšana ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām, un jāuzstāj, lai tiesu iestādes tiktu depolitizētas un tiktu nodrošinātas tiesības uz taisnīgu tiesu un juridisko konsultāciju pieejamību; citiem vārdiem sakot, centienos sadarboties ar Kremli, ES ir jābūt skaidri definētām sarkanajām līnijām, starp kurām jābūt partnervalstu suverenitātes un teritoriālās integritātes pilnīgai ievērošanai, un ES jāatturas no sadarbības ar Krieviju, ja vienīgā motivācija ir saglabāt atvērtus dialoga kanālus; ES nevajadzētu censties panākt vērienīgas vienošanās ar Kremli, ja Kremlis vēlas paturēt rīcības brīvību Krievijā un tā prioritāro interešu zonā (Ukrainā, Baltkrievijā u. c.); ES ir pilnīgi skaidri jānosaka, ka tā neveidos labākas attiecības ar Maskavu uz citu valstu rēķina; |
| --- | --- |

ab)

tomēr sadarbība noteiktās jomās nedrīkst novest pie piekāpšanās attiecībā uz vērtībām, un ES nekādā gadījumā nevajadzētu ignorēt savu partneru ģeostratēģiskās intereses un ietekmi uz partneriem; ES jānodrošina, lai jebkāda veida tālākā sadarbība ar Kremli būtu atkarīga no tā, vai Kremlis apņemas izbeigta valstī īstenoto agresiju pret saviem iedzīvotājiem, pārtraukt sistēmiskās opozīcijas represijas, pārtraukt politieslodzīto iebiedēšanu un spīdzināšanu, atcelt vai grozīt visus tiesību aktus, kas neatbilst starptautiskajiem standartiem, piemēram, likumus par “ārvalstu aģentiem” un tā sauktajām ekstrēmistiskājām un nevēlamajām organizācijām, izbeigt represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, it īpaši tām, kas cīnās pret korupciju un iestājas par cilvēktiesībām Krievijā, un izbeigt ārējo agresiju pret kaimiņvalstīm; šajā nolūkā ES ir arī jāatgādina Krievijai, ka politisko oponentu aizturēšana ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām, un jāuzstāj, lai tiesu iestādes tiktu depolitizētas un tiktu nodrošinātas tiesības uz taisnīgu tiesu un juridisko konsultāciju pieejamību; citiem vārdiem sakot, centienos sadarboties ar Kremli, ES ir jābūt skaidri definētām sarkanajām līnijām, starp kurām jābūt partnervalstu suverenitātes un teritoriālās integritātes pilnīgai ievērošanai, un ES jāatturas no sadarbības ar Krieviju, ja vienīgā motivācija ir saglabāt atvērtus dialoga kanālus; ES nevajadzētu censties panākt vērienīgas vienošanās ar Kremli, ja Kremlis vēlas paturēt rīcības brīvību Krievijā un tā prioritāro interešu zonā (Ukrainā, Baltkrievijā u. c.); ES ir pilnīgi skaidri jānosaka, ka tā neveidos labākas attiecības ar Maskavu uz citu valstu rēķina;

| ac) | turklāt ES jāmudina Krievijas Federācija steidzami risināt starptautiskās sabiedrības izvirzītos jautājumus un nekavējoties visā pilnībā nodot Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijai informāciju par savu programmu “Novičok”; ES būtu arī jānosoda Krievijas iesaistīšanās MH17 notriekšanā 2014. gadā un jāaicina Krievijas Federācija pilnībā sadarboties, lai izmeklētu smagus starptautiskus noziegumus, incidentus un traģēdijas, par ko uzskatāma Malaysia Airlines reisa MH17 aviolainera notriekšana, kā arī citus nesen notikušus incidentus ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu teritorijā, tostarp Baltkrievijā, kuros iesaistīti Krievijas izlūkošanas dienesti; |
| --- | --- |

ac)

turklāt ES jāmudina Krievijas Federācija steidzami risināt starptautiskās sabiedrības izvirzītos jautājumus un nekavējoties visā pilnībā nodot Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijai informāciju par savu programmu “Novičok”; ES būtu arī jānosoda Krievijas iesaistīšanās MH17 notriekšanā 2014. gadā un jāaicina Krievijas Federācija pilnībā sadarboties, lai izmeklētu smagus starptautiskus noziegumus, incidentus un traģēdijas, par ko uzskatāma Malaysia Airlines reisa MH17 aviolainera notriekšana, kā arī citus nesen notikušus incidentus ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu teritorijā, tostarp Baltkrievijā, kuros iesaistīti Krievijas izlūkošanas dienesti;

Malaysia Airlines

| ad) | ES būtu jāatgādina par tās vairākkārt pausto aicinājumu Krievijas varasiestādēm atgriezt Polijai 2010. gada aprīlī Smoļenskas tuvumā avarējušās Polijas valdības lidmašīnas Tu-154 atliekas un melnās kastes; |
| --- | --- |

ad)

ES būtu jāatgādina par tās vairākkārt pausto aicinājumu Krievijas varasiestādēm atgriezt Polijai 2010. gada aprīlī Smoļenskas tuvumā avarējušās Polijas valdības lidmašīnas Tu-154 atliekas un melnās kastes;

Iesaistīšanās demokrātijas atbalstīšanā — pretošanās, izmantojot sankcijas, finanšu kontroles un starptautiskas izmeklēšanas

Iesaistīšanās demokrātijas atbalstīšanā — pretošanās, izmantojot sankcijas, finanšu kontroles un starptautiskas izmeklēšanas

| ae) | ES jāstiprina sadarbība ar ASV un citiem līdzīgi domājošiem partneriem, jāizveido alianse demokrātijas aizstāvībai visā pasaulē un jāierosina demokrātijas aizsardzības instrumentu kopums, kurā būtu jāiekļauj kopīgas darbības attiecībā uz sankcijām, nelikumīgu finanšu plūsmu novēršanas politika, noteikumi par ekonomiskās un finansiālās palīdzības nosacījumiem, starptautiskas izmeklēšanas un vērienīga darba kārtība, ar ko sniegt atbalstu brīvībai, demokrātijai, cilvēktiesību aktīvistiem un demokrātijas aizstāvjiem; turklāt ar šo ES darba kārtību būtu jādod pretspars Krievijas un Ķīnas centieniem vājināt demokrātiju visā pasaulē un destabilizēt Eiropas kārtību; |
| --- | --- |

ae)

ES jāstiprina sadarbība ar ASV un citiem līdzīgi domājošiem partneriem, jāizveido alianse demokrātijas aizstāvībai visā pasaulē un jāierosina demokrātijas aizsardzības instrumentu kopums, kurā būtu jāiekļauj kopīgas darbības attiecībā uz sankcijām, nelikumīgu finanšu plūsmu novēršanas politika, noteikumi par ekonomiskās un finansiālās palīdzības nosacījumiem, starptautiskas izmeklēšanas un vērienīga darba kārtība, ar ko sniegt atbalstu brīvībai, demokrātijai, cilvēktiesību aktīvistiem un demokrātijas aizstāvjiem; turklāt ar šo ES darba kārtību būtu jādod pretspars Krievijas un Ķīnas centieniem vājināt demokrātiju visā pasaulē un destabilizēt Eiropas kārtību;

| af) | ES ir jāizveido centralizēts satvars cīņai pret nelikumīgām finanšu plūsmām, jāturpina stiprināt savu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu, jāpanāk tā konsekventu piemērošanu, jāveicina ciešāka sadarbība kompetento iestāžu starpā un jāizveido ES finanšu kontroles iestāde, lai uzlabotu ES un tās dalībvalstu aizsardzību pret Krievijas īstenotu nelikumīgu finanšu praksi un ietekmi, kas tiek izmantota neatbilstīgiem politiskiem mērķiem un līdz ar to apdraud Eiropas drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

af)

ES ir jāizveido centralizēts satvars cīņai pret nelikumīgām finanšu plūsmām, jāturpina stiprināt savu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu, jāpanāk tā konsekventu piemērošanu, jāveicina ciešāka sadarbība kompetento iestāžu starpā un jāizveido ES finanšu kontroles iestāde, lai uzlabotu ES un tās dalībvalstu aizsardzību pret Krievijas īstenotu nelikumīgu finanšu praksi un ietekmi, kas tiek izmantota neatbilstīgiem politiskiem mērķiem un līdz ar to apdraud Eiropas drošību un stabilitāti;

| ag) | ES jāapsver iespēja iekļaut jo īpaši Krieviju un Baltkrieviju tādu trešo valstu sarakstā, kurām ir augsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risks, un minētais saraksts jāizmanto, lai panāktu stingrāku ES kontroli pār finanšu plūsmām, kuru izcelsme ir Krievijas un Baltkrievijas režīmi un šo režīmu starpnieki; turklāt ES ir jāstiprina sava banku sistēma un jāizveido tiesiskais regulējums, lai cīnītos pret Krievijas finansiālo iejaukšanos ES un tās dalībvalstu demokrātiskajos procesos, tostarp pret tā dēvēto elites nolaupīšanas stratēģiju un augsta līmeņa ierēdņu un bijušo Eiropas politiķu savervēšanu; ar šādu sistēmu vajadzētu būt iespējamam palielināt to Krievijas elites līdzekļu pārredzamība, kas noguldīti vai tiek tērēti ES, un tai būtu jāpalīdz reaģēt uz to, ka Krievijas rīcībspēki finansē politiskās partijas, politiskās kustības un politiskās kampaņas, kā arī šādu spēku investēšanu stratēģiskajā infrastruktūrā un iestādēs, tostarp universitātēs un politisko ideju laboratorijās, kas var radīt vai pastiprināt atsevišķu ekonomikas nozaru atkarību no Krievijas un var kalpot par sākumpunktiem Krievijas spiegošanai un drošības apdraudējumiem; šajā ziņā ES jāpiemēro sankcijas arī Krievijas aktīviem, kas tiek tieši un netieši izmantoti, lai iejauktos ES dalībvalstu un AP valstu demokrātiskajos procesos; vienlaikus valstu valdībām un starptautiskajām organizācijām jāveic izmeklēšana par Krievijas galveno vadītāju un oligarhu slēptajiem pārmantotajiem īpašumiem un jāpublisko iegūtie dati; |
| --- | --- |

ag)

ES jāapsver iespēja iekļaut jo īpaši Krieviju un Baltkrieviju tādu trešo valstu sarakstā, kurām ir augsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risks, un minētais saraksts jāizmanto, lai panāktu stingrāku ES kontroli pār finanšu plūsmām, kuru izcelsme ir Krievijas un Baltkrievijas režīmi un šo režīmu starpnieki; turklāt ES ir jāstiprina sava banku sistēma un jāizveido tiesiskais regulējums, lai cīnītos pret Krievijas finansiālo iejaukšanos ES un tās dalībvalstu demokrātiskajos procesos, tostarp pret tā dēvēto elites nolaupīšanas stratēģiju un augsta līmeņa ierēdņu un bijušo Eiropas politiķu savervēšanu; ar šādu sistēmu vajadzētu būt iespējamam palielināt to Krievijas elites līdzekļu pārredzamība, kas noguldīti vai tiek tērēti ES, un tai būtu jāpalīdz reaģēt uz to, ka Krievijas rīcībspēki finansē politiskās partijas, politiskās kustības un politiskās kampaņas, kā arī šādu spēku investēšanu stratēģiskajā infrastruktūrā un iestādēs, tostarp universitātēs un politisko ideju laboratorijās, kas var radīt vai pastiprināt atsevišķu ekonomikas nozaru atkarību no Krievijas un var kalpot par sākumpunktiem Krievijas spiegošanai un drošības apdraudējumiem; šajā ziņā ES jāpiemēro sankcijas arī Krievijas aktīviem, kas tiek tieši un netieši izmantoti, lai iejauktos ES dalībvalstu un AP valstu demokrātiskajos procesos; vienlaikus valstu valdībām un starptautiskajām organizācijām jāveic izmeklēšana par Krievijas galveno vadītāju un oligarhu slēptajiem pārmantotajiem īpašumiem un jāpublisko iegūtie dati;

| ah) | ES pēc iespējas drīzāk jāizveido efektīvi juridiski mehānismi, lai cīnītos pret pārrobežu korupciju un ar to saistīto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, it īpaši Krievijas iniciētu korupciju un nelikumīgu finansēšanas praksi, kā arī plašāk būtu jāpiemēro konfiskācija bez notiesājoša sprieduma, lai efektīvi vērstos pret Kremļa kleptokrātiju; Krievijas varasiestādes nedrīkst sistemātiski liegt Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un NVO līdzekļus cīņai pret korupciju; turklāt ES ir jāveido savas spējas atklāt un apturēt netīrās naudas plūsmas no Krievijas un atklāt Krievijas režīma autokrātu un korumpēto oligarhu slēptās bagātības un finanšu aktīvus dalībvalstīs; ES iestādēm periodiski jāziņo par šiem gadījumiem reizi pusgadā rīkotās uzklausīšanās Parlamentā, kas veltītas demokrātijas stāvoklim Krievijā; šajos ziņojumos jānosauc nozīmīgāko prezidentam Putinam pietuvināto cilvēku vārdi; |
| --- | --- |

ah)

ES pēc iespējas drīzāk jāizveido efektīvi juridiski mehānismi, lai cīnītos pret pārrobežu korupciju un ar to saistīto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, it īpaši Krievijas iniciētu korupciju un nelikumīgu finansēšanas praksi, kā arī plašāk būtu jāpiemēro konfiskācija bez notiesājoša sprieduma, lai efektīvi vērstos pret Kremļa kleptokrātiju; Krievijas varasiestādes nedrīkst sistemātiski liegt Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un NVO līdzekļus cīņai pret korupciju; turklāt ES ir jāveido savas spējas atklāt un apturēt netīrās naudas plūsmas no Krievijas un atklāt Krievijas režīma autokrātu un korumpēto oligarhu slēptās bagātības un finanšu aktīvus dalībvalstīs; ES iestādēm periodiski jāziņo par šiem gadījumiem reizi pusgadā rīkotās uzklausīšanās Parlamentā, kas veltītas demokrātijas stāvoklim Krievijā; šajos ziņojumos jānosauc nozīmīgāko prezidentam Putinam pietuvināto cilvēku vārdi;

| ai) | ES cīņā pret nelikumīgu naudas plūsmu no Krievijas īpaša uzmanība jāpievērš finanšu plūsmām no Baltkrievijas, jo autokrāti un korumpēti oligarhi ir savstarpēji saistīti; ES iestāžu īpašajos ziņojumos Parlamentam jāpievēršas jautājumam par Krievijas finansiālo iejaukšanos Baltkrievijā, tostarp stratēģiskajās nozarēs, un jāiekļauj informācija par A. Lukašenko pietuvināto personu un korumpētu oligarhu aktīviem; |
| --- | --- |

ai)

ES cīņā pret nelikumīgu naudas plūsmu no Krievijas īpaša uzmanība jāpievērš finanšu plūsmām no Baltkrievijas, jo autokrāti un korumpēti oligarhi ir savstarpēji saistīti; ES iestāžu īpašajos ziņojumos Parlamentam jāpievēršas jautājumam par Krievijas finansiālo iejaukšanos Baltkrievijā, tostarp stratēģiskajās nozarēs, un jāiekļauj informācija par A. Lukašenko pietuvināto personu un korumpētu oligarhu aktīviem;

| aj) | ES ir jāvēršas pret Krievijas veiktajām manipulācijām ar informāciju un mēģinājumiem iejaukties demokrātiskajos procesos gan ES līmenī, gan tās dalībvalstīs, izpētot un ieviešot nepieciešamos instrumentus, lai vērstos un cīnītos pret šādu Krievijas rīcību; |
| --- | --- |

aj)

ES ir jāvēršas pret Krievijas veiktajām manipulācijām ar informāciju un mēģinājumiem iejaukties demokrātiskajos procesos gan ES līmenī, gan tās dalībvalstīs, izpētot un ieviešot nepieciešamos instrumentus, lai vērstos un cīnītos pret šādu Krievijas rīcību;

| ak) | saskaņā ar principu “demokrātija pirmajā vietā” ES attiecībās ar Krieviju būtu jāpastiprina nosacītības prasība, īstenojot dialogu vai vienojoties ar Krieviju par pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt cilvēktiesības, plašsaziņas līdzekļu brīvību un brīvu vēlēšanu rīkošanu, kas ir stingrs nosacījums dialoga īstenošanai; ES un tās dalībvalstīm arī jāpārskata investīciju atbalsta un ekonomiskās sadarbības projekti (piemēram, Nord Stream 2 un Rosatom būvētās atomelektrostacijas) un jāpalielina centieni ierobežot Kremļa stratēģiskās investīcijas, kas bieži vien aizsākas dalībvalstīs, pateicoties Krievijas oligarhu un uzņēmumu, kas izveidoti, lai finansētu Krievijas ļaunprātīgo iejaukšanos un korupcijas izplatīšanos ES, finanšu plūsmām; šajā sakarā ES jāpievērš īpaša uzmanība dubultpilsonības juridiskajam instrumentam un jāuzstāj, lai Bulgārija un Malta atsakās no sava zelta pasu režīmu; turklāt ES nevajadzētu īstenot kopīgus projektus vai darījumus bez iepriekšējas politiskas uzticamības pārbaudes attiecībā uz pārredzamību, korupciju un politisko ietekmi, jo šādiem projektiem nevajadzētu apdraudēt ES dalībvalstu solidaritāti vai solidaritāti attiecībā pret ES kaimiņvalstīm, no tiem nedrīkstētu gūt labumu korumpētas struktūras nedz Krievijā, nedz arī ES un tiem nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi; |
| --- | --- |

ak)

saskaņā ar principu “demokrātija pirmajā vietā” ES attiecībās ar Krieviju būtu jāpastiprina nosacītības prasība, īstenojot dialogu vai vienojoties ar Krieviju par pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt cilvēktiesības, plašsaziņas līdzekļu brīvību un brīvu vēlēšanu rīkošanu, kas ir stingrs nosacījums dialoga īstenošanai; ES un tās dalībvalstīm arī jāpārskata investīciju atbalsta un ekonomiskās sadarbības projekti (piemēram, Nord Stream 2 un Rosatom būvētās atomelektrostacijas) un jāpalielina centieni ierobežot Kremļa stratēģiskās investīcijas, kas bieži vien aizsākas dalībvalstīs, pateicoties Krievijas oligarhu un uzņēmumu, kas izveidoti, lai finansētu Krievijas ļaunprātīgo iejaukšanos un korupcijas izplatīšanos ES, finanšu plūsmām; šajā sakarā ES jāpievērš īpaša uzmanība dubultpilsonības juridiskajam instrumentam un jāuzstāj, lai Bulgārija un Malta atsakās no sava zelta pasu režīmu; turklāt ES nevajadzētu īstenot kopīgus projektus vai darījumus bez iepriekšējas politiskas uzticamības pārbaudes attiecībā uz pārredzamību, korupciju un politisko ietekmi, jo šādiem projektiem nevajadzētu apdraudēt ES dalībvalstu solidaritāti vai solidaritāti attiecībā pret ES kaimiņvalstīm, no tiem nedrīkstētu gūt labumu korumpētas struktūras nedz Krievijā, nedz arī ES un tiem nevajadzētu radīt negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām vai vidi;

Nord Stream 2

Rosatom

zelta pasu

| al) | tajā pašā laikā ES, izvērtējot Krievijas finanšu atbalsta programmas un ieguldījumus Krievijā, būtu jāpiemēro princips “demokrātija pirmajā vietā”, tostarp jāpārskata ES finanšu iestāžu aizdevumu piešķiršanas mandāts; tādā pašā garā ES jāizvērtē arī sadarbība ar Krieviju dažādos ārpolitikas formātos un jāpārskata tas, kā Krievija pilda savas saistības pret Eiropas Padomi; |
| --- | --- |

al)

tajā pašā laikā ES, izvērtējot Krievijas finanšu atbalsta programmas un ieguldījumus Krievijā, būtu jāpiemēro princips “demokrātija pirmajā vietā”, tostarp jāpārskata ES finanšu iestāžu aizdevumu piešķiršanas mandāts; tādā pašā garā ES jāizvērtē arī sadarbība ar Krieviju dažādos ārpolitikas formātos un jāpārskata tas, kā Krievija pilda savas saistības pret Eiropas Padomi;

| am) | ES jārada jauni līdzekļi, lai tās aicinājumiem atbrīvot politieslodzītos būtu lielāka ietekme; ES jāpieprasa Krievijas varasiestādēm atbrīvot visas netaisnīgi un politisku apsvērumu dēļ apcietinātās personas, tostarp Alekseju Navaļniju, Alekseju Pičuginu, Juriju Dmitrijevu un visas pārējās personas, ko cilvēktiesību centrs “Memoriāls” atzinis par politieslodzītajiem, ievērojot kritērijus, ko Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja noteikusi Rezolūcijā 1900(2012); ES jāizmanto visas iespējas, lai šiem un citiem pārkāpumiem runas brīvības jomā pievērstu Krievijas varasiestāžu uzmanību, it īpaši saistībā ar politisko un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu un vajāšanu, kā arī fiziskiem uzbrukumiem šīm personām Krievijā; ES stingri jāpieprasa, lai šie pārkāpumi tiktu izbeigti un lai tie tiktu izmeklēti, un jāmudina Krievija saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

am)

ES jārada jauni līdzekļi, lai tās aicinājumiem atbrīvot politieslodzītos būtu lielāka ietekme; ES jāpieprasa Krievijas varasiestādēm atbrīvot visas netaisnīgi un politisku apsvērumu dēļ apcietinātās personas, tostarp Alekseju Navaļniju, Alekseju Pičuginu, Juriju Dmitrijevu un visas pārējās personas, ko cilvēktiesību centrs “Memoriāls” atzinis par politieslodzītajiem, ievērojot kritērijus, ko Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja noteikusi Rezolūcijā 1900(2012); ES jāizmanto visas iespējas, lai šiem un citiem pārkāpumiem runas brīvības jomā pievērstu Krievijas varasiestāžu uzmanību, it īpaši saistībā ar politisko un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu un vajāšanu, kā arī fiziskiem uzbrukumiem šīm personām Krievijā; ES stingri jāpieprasa, lai šie pārkāpumi tiktu izbeigti un lai tie tiktu izmeklēti, un jāmudina Krievija saukt pie atbildības vainīgos;

| an) | ES iestādēm Eiropas Parlamenta uzklausīšanās regulāri jāziņo par situāciju saistībā ar politieslodzītajiem Krievijā, jāveido cieši kontakti ar disidentiem, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgām mediju platformām Krievijā, jāpalielina tiem sniegtais finansiālais atbalsts un pastāvīgi jāapzina ieslodzījumā esošie politiskie aktīvisti un viņu ieslodzījuma apstākļi Krievijā; ES dalībvalstīm turklāt jāatturas atļaut vai veicināt politisko oponentu un patvēruma meklētāju deportāciju un izraidīšanu uz Krieviju, kur būtu apdraudēta viņu dzīvība vai fiziskā integritāte; ES arī attiecīgā gadījumā jāatvieglo ārkārtas vīzu izsniegšana un jāpiedāvā pagaidu patvērums tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

an)

ES iestādēm Eiropas Parlamenta uzklausīšanās regulāri jāziņo par situāciju saistībā ar politieslodzītajiem Krievijā, jāveido cieši kontakti ar disidentiem, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgām mediju platformām Krievijā, jāpalielina tiem sniegtais finansiālais atbalsts un pastāvīgi jāapzina ieslodzījumā esošie politiskie aktīvisti un viņu ieslodzījuma apstākļi Krievijā; ES dalībvalstīm turklāt jāatturas atļaut vai veicināt politisko oponentu un patvēruma meklētāju deportāciju un izraidīšanu uz Krieviju, kur būtu apdraudēta viņu dzīvība vai fiziskā integritāte; ES arī attiecīgā gadījumā jāatvieglo ārkārtas vīzu izsniegšana un jāpiedāvā pagaidu patvērums tās dalībvalstīs;

| ao) | ES turklāt ir cieši jāuzrauga cilvēktiesību situācija Krievijas Federācijā, tostarp nodrošinot, ka ES delegācija Krievijā un dalībvalstu vēstniecības seko līdzi lietām pret pilsonisko sabiedrību, opozīcijas politiķiem un aktīvistiem; ES arī jāpaplašina ES globālais cilvēktiesību sankciju režīms un tas jāattiecina uz cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izdarīti visās teritorijās, kuras ir iesaldēti konflikti vai nelikumīgi okupēti AP valstu reģioni; vienlaikus ES jāīsteno apņemšanās integrēt dzimumu līdztiesības aspektu visās ārējās darbībās un jāatbalsta cilvēka pamattiesības, tostarp apkarojot ar dzimumu saistītu vardarbību, rasismu, ksenofobiju, naida noziegumus, policijas brutalitāti un citus diskriminācijas veidus un atbalstot dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesības, LGBTI+ tiesības un minoritāšu tiesības Krievijā; ES pēc iespējas būtu jāpalīdz apspiestajiem iedzīvotājiem Krievijā, it īpaši tiem, pret kuriem vērsta diskriminācija vecuma, reliģiskās pārliecības, rases, etniskās izcelsmes, piederības lingvistiskajai vai sociālajai grupai, seksuālās orientācijas, dzimuma pašizpausmes, dzimumidentitātes, dzimumpazīmju vai citu iemeslu dēļ; ES arī jārunā ar Krieviju par jautājumiem, kas skar attieksmi pret sieviešu tiesību aizstāvjiem, sieviešu pārstāvību politikā un valsts pārvaldē, sieviešu iespējām darba tirgū, kā arī seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām Krievijā; ES arī turpmāk jānosoda LGBTIQ+ personu vajāšana, patvaļīga aizturēšana un spīdzināšana, kas notiek daudzās Krievijas Federācijas daļā, un jāuzsver nepieciešamība veikt izmeklēšanu un jāaicina nekavējoties atbrīvot visus ieslodzītos šādās situācijās, sevišķi Čečenijā; ES vēl vairāk jākoncentrējas uz to, ka Krievijas valdība turpina kā ieganstu kriminālvajāšanai izmantot “geju propagandas” aizliegumu; ES ar dalībvalstu atbalstu jāvienkāršo patvēruma procedūras šādiem cietušajiem ES un valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

ao)

ES turklāt ir cieši jāuzrauga cilvēktiesību situācija Krievijas Federācijā, tostarp nodrošinot, ka ES delegācija Krievijā un dalībvalstu vēstniecības seko līdzi lietām pret pilsonisko sabiedrību, opozīcijas politiķiem un aktīvistiem; ES arī jāpaplašina ES globālais cilvēktiesību sankciju režīms un tas jāattiecina uz cilvēktiesību pārkāpumiem, kas izdarīti visās teritorijās, kuras ir iesaldēti konflikti vai nelikumīgi okupēti AP valstu reģioni; vienlaikus ES jāīsteno apņemšanās integrēt dzimumu līdztiesības aspektu visās ārējās darbībās un jāatbalsta cilvēka pamattiesības, tostarp apkarojot ar dzimumu saistītu vardarbību, rasismu, ksenofobiju, naida noziegumus, policijas brutalitāti un citus diskriminācijas veidus un atbalstot dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesības, LGBTI+ tiesības un minoritāšu tiesības Krievijā; ES pēc iespējas būtu jāpalīdz apspiestajiem iedzīvotājiem Krievijā, it īpaši tiem, pret kuriem vērsta diskriminācija vecuma, reliģiskās pārliecības, rases, etniskās izcelsmes, piederības lingvistiskajai vai sociālajai grupai, seksuālās orientācijas, dzimuma pašizpausmes, dzimumidentitātes, dzimumpazīmju vai citu iemeslu dēļ; ES arī jārunā ar Krieviju par jautājumiem, kas skar attieksmi pret sieviešu tiesību aizstāvjiem, sieviešu pārstāvību politikā un valsts pārvaldē, sieviešu iespējām darba tirgū, kā arī seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām Krievijā; ES arī turpmāk jānosoda LGBTIQ+ personu vajāšana, patvaļīga aizturēšana un spīdzināšana, kas notiek daudzās Krievijas Federācijas daļā, un jāuzsver nepieciešamība veikt izmeklēšanu un jāaicina nekavējoties atbrīvot visus ieslodzītos šādās situācijās, sevišķi Čečenijā; ES vēl vairāk jākoncentrējas uz to, ka Krievijas valdība turpina kā ieganstu kriminālvajāšanai izmantot “geju propagandas” aizliegumu; ES ar dalībvalstu atbalstu jāvienkāršo patvēruma procedūras šādiem cietušajiem ES un valstu tiesību aktos;

| ap) | ES būtu jāpalielina spēja sagatavot un pieņemt sankcijas pret Krievijas iestādēm, Krievijas oligarhiem, prezidenta Putina akolītiem un viņu ģimenes locekļiem par cilvēktiesību pārkāpumiem vai sistemātiskām represijām pret demokrātiskajiem spēkiem, minoritātēm, reliģiskajām grupām un LGBTI+ kopienu Krievijā; šajā nolūkā tai būtu jācentralizē lēmumu pieņemšana, padarot sankciju pieņemšanu automātisku smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, un jāapsver iespēja ieviest kvalificēta vairākuma balsojumu Padomē arī par citiem cilvēktiesību pārkāpumiem; ES arī steidzami jāpieņem ES pretkorupcijas sankciju režīms, iespējams, sekojot Apvienotās Karalistes globālā korupcijas apkarošanas sankciju režīma piemēram, lai papildinātu pašreizējo ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, bet tālākas eskalācijas gadījumā tai jāapsver arī sankcijas, kas vērstas pret izlūkdienestu un militāro, kā arī naftas un gāzes nozares finansēšanu; ja tā notiek, ES jāizveido jauns sankciju mehānisms, kas paredzētu, ka, ja Krievijas Federācija turpina naidīgās darbības, ES līmenī noteiktā procentuālā apmērā tiek samazināts enerģijas imports no Krievijā bāzētiem piegādātājiem, vienlaikus palīdzot ES dalībvalstīm nodrošināt trūkstošo apjomu ar pasākumus, kas ir atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam; uzsver, ka samazinājums katru gadu vienādā apmērā būtu automātiski jāpalielina, līdz Krievijas Federācija pārtrauc savas naidīgās darbības; |
| --- | --- |

ap)

ES būtu jāpalielina spēja sagatavot un pieņemt sankcijas pret Krievijas iestādēm, Krievijas oligarhiem, prezidenta Putina akolītiem un viņu ģimenes locekļiem par cilvēktiesību pārkāpumiem vai sistemātiskām represijām pret demokrātiskajiem spēkiem, minoritātēm, reliģiskajām grupām un LGBTI+ kopienu Krievijā; šajā nolūkā tai būtu jācentralizē lēmumu pieņemšana, padarot sankciju pieņemšanu automātisku smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, un jāapsver iespēja ieviest kvalificēta vairākuma balsojumu Padomē arī par citiem cilvēktiesību pārkāpumiem; ES arī steidzami jāpieņem ES pretkorupcijas sankciju režīms, iespējams, sekojot Apvienotās Karalistes globālā korupcijas apkarošanas sankciju režīma piemēram, lai papildinātu pašreizējo ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, bet tālākas eskalācijas gadījumā tai jāapsver arī sankcijas, kas vērstas pret izlūkdienestu un militāro, kā arī naftas un gāzes nozares finansēšanu; ja tā notiek, ES jāizveido jauns sankciju mehānisms, kas paredzētu, ka, ja Krievijas Federācija turpina naidīgās darbības, ES līmenī noteiktā procentuālā apmērā tiek samazināts enerģijas imports no Krievijā bāzētiem piegādātājiem, vienlaikus palīdzot ES dalībvalstīm nodrošināt trūkstošo apjomu ar pasākumus, kas ir atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam; uzsver, ka samazinājums katru gadu vienādā apmērā būtu automātiski jāpalielina, līdz Krievijas Federācija pārtrauc savas naidīgās darbības;

| aq) | ES jākonsultējas ar NVO, lai iegūtu savai sankciju politikai noderīgu informāciju un lai šīs organizācijas varētu tai palīdzēt visaptverošā veidā sagatavot un izmeklēt lietas; iesaka dalībvalstīm nekavējoties uzlabot sadarbību pretizlūkošanas jomā un informācijas apmaiņu, lai atklātu un kavētu Krievijas slepeno tīklu darbību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

aq)

ES jākonsultējas ar NVO, lai iegūtu savai sankciju politikai noderīgu informāciju un lai šīs organizācijas varētu tai palīdzēt visaptverošā veidā sagatavot un izmeklēt lietas; iesaka dalībvalstīm nekavējoties uzlabot sadarbību pretizlūkošanas jomā un informācijas apmaiņu, lai atklātu un kavētu Krievijas slepeno tīklu darbību Eiropas Savienībā;

| ar) | ES, izmantojot nesodāmības novēršanas platformu un ES Tiesiskuma centru, būtu jāuzsāk starptautiska izmeklēšana un jāsniedz ieguldījums tajā par noziegumiem, ko prezidenta Putina režīms ir pastrādājis pret Krievijas iedzīvotājiem, kā arī par noziegumiem, kurus Baltkrievijā pastrādājis Lukašenko režīms; saistībā ar šīm izmeklēšanām ES būtu jāizveido padomdevēju uzdevumgrupa, kas palīdzētu valstu un starptautiskās izmeklēšanās, tiesas procesos un ES tribunālu izveidē un periodiski ziņotu Parlamentam par situāciju politisko brīvību jomā Krievijā; |
| --- | --- |

ar)

ES, izmantojot nesodāmības novēršanas platformu un ES Tiesiskuma centru, būtu jāuzsāk starptautiska izmeklēšana un jāsniedz ieguldījums tajā par noziegumiem, ko prezidenta Putina režīms ir pastrādājis pret Krievijas iedzīvotājiem, kā arī par noziegumiem, kurus Baltkrievijā pastrādājis Lukašenko režīms; saistībā ar šīm izmeklēšanām ES būtu jāizveido padomdevēju uzdevumgrupa, kas palīdzētu valstu un starptautiskās izmeklēšanās, tiesas procesos un ES tribunālu izveidē un periodiski ziņotu Parlamentam par situāciju politisko brīvību jomā Krievijā;

| as) | turklāt ES ir jāveicina un jāatbalsta centieni valstu un starptautiskās jurisdikcijās, lai uzsāktu kriminālprocesus ar mērķi saukt pie atbildības Krievijas militāros un paramilitāros grupējumus par vardarbību un noziegumiem, tostarp kara noziegumiem, kas pastrādāti pret civiliedzīvotājiem operāciju laikā dažādās valstīs, piemēram, Sīrijā, Centrālāfrikas Republikā un Lībijā; |
| --- | --- |

as)

turklāt ES ir jāveicina un jāatbalsta centieni valstu un starptautiskās jurisdikcijās, lai uzsāktu kriminālprocesus ar mērķi saukt pie atbildības Krievijas militāros un paramilitāros grupējumus par vardarbību un noziegumiem, tostarp kara noziegumiem, kas pastrādāti pret civiliedzīvotājiem operāciju laikā dažādās valstīs, piemēram, Sīrijā, Centrālāfrikas Republikā un Lībijā;

| at) | ES arī jāpieprasa tiktu neatkarīgi un objektīvi izmeklēta opozīcijas līdera Borisa Ņemcova nogalināšana un saukti pie atbildības nozieguma izdarītāji atbilstīgi EDSO un Eiropas Padomes ieteikumiem; |
| --- | --- |

at)

ES arī jāpieprasa tiktu neatkarīgi un objektīvi izmeklēta opozīcijas līdera Borisa Ņemcova nogalināšana un saukti pie atbildības nozieguma izdarītāji atbilstīgi EDSO un Eiropas Padomes ieteikumiem;

| au) | ES arī stingri jānosoda nepamatotās sankcijas pret ES amatpersonām un jāaicina Krievijas varasiestādes tās nekavējoties atcelt; |
| --- | --- |

au)

ES arī stingri jānosoda nepamatotās sankcijas pret ES amatpersonām un jāaicina Krievijas varasiestādes tās nekavējoties atcelt;

| av) | ES jābūt gatavai neatzīt Krievijas parlamentu un jāapsver iespēja prasīt pārtraukt Krievijas dalību starptautiskās organizācijās, kurām ir parlamentārās asamblejas, it īpaši Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā, ja 2021. gada parlamenta vēlēšanas Krievijā tiktu atzītas par krāpnieciskām un tādām, kas organizētas, pārkāpjot demokrātijas principus un starptautiskās tiesības; ES arī jānosoda jebkādi prezidenta Putina mēģinājumi turpināt ieņemt valsts prezidenta amatu pēc pašreizējā un pēdējā pilnvaru termiņa beigām 2024. gada 7. maijā, ja viņš mēģinās pagarināt pilnvaru termiņu, pamatojoties uz 2020. gadā veiktajiem konstitūcijas grozījumiem, ko Eiropas Parlaments ir novērtējis kā “nelikumīgi pieņemtus”; |
| --- | --- |

av)

ES jābūt gatavai neatzīt Krievijas parlamentu un jāapsver iespēja prasīt pārtraukt Krievijas dalību starptautiskās organizācijās, kurām ir parlamentārās asamblejas, it īpaši Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā, ja 2021. gada parlamenta vēlēšanas Krievijā tiktu atzītas par krāpnieciskām un tādām, kas organizētas, pārkāpjot demokrātijas principus un starptautiskās tiesības; ES arī jānosoda jebkādi prezidenta Putina mēģinājumi turpināt ieņemt valsts prezidenta amatu pēc pašreizējā un pēdējā pilnvaru termiņa beigām 2024. gada 7. maijā, ja viņš mēģinās pagarināt pilnvaru termiņu, pamatojoties uz 2020. gadā veiktajiem konstitūcijas grozījumiem, ko Eiropas Parlaments ir novērtējis kā “nelikumīgi pieņemtus”;

| aw) | ES ir jāaicina Krievijas valdība un Valsts dome pārskatīt vēlēšanu tiesisko regulējumu, tostarp noteikumus par vēlēšanu novērošanu, lai veicinātu plurālismu un brīvas un godīgas vēlēšanas atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus opozīcijas kandidātiem; |
| --- | --- |

aw)

ES ir jāaicina Krievijas valdība un Valsts dome pārskatīt vēlēšanu tiesisko regulējumu, tostarp noteikumus par vēlēšanu novērošanu, lai veicinātu plurālismu un brīvas un godīgas vēlēšanas atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, kā arī lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus opozīcijas kandidātiem;

| ax) | at) tajā pašā laikā dalībvalstīm jāveic visi iespējamie pasākumi, lai liegtu saviem pilsoņiem darboties kā starptautiskajiem novērotājiem okupētajā Krimā 2021. gada parlamenta vēlēšanās, kuras Krievija organizē nelikumīgi; līdz ar to Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem jāizvairās no jebkādām darbībām, par kurām pēc tam var nepatiesi apgalvot, ka tās bijušas starptautiska novērošananovērošana
  , un jānosaka sankcijas par šādu darbību veikšanu
  ; turklāt ES ir jānosoda un jāatsakās atzīt to, ka Krievija ir nelikumīgi rīkojusi šīs vai turpmāk rīkos vēlēšanas okupētajā Krimā, kā arī okupētajās Doņeckas un Luhanskas teritorijās; |
| --- | --- |

ax)

at) tajā pašā laikā dalībvalstīm jāveic visi iespējamie pasākumi, lai liegtu saviem pilsoņiem darboties kā starptautiskajiem novērotājiem okupētajā Krimā 2021. gada parlamenta vēlēšanās, kuras Krievija organizē nelikumīgi; līdz ar to Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem jāizvairās no jebkādām darbībām, par kurām pēc tam var nepatiesi apgalvot, ka tās bijušas starptautiska novērošananovērošana
  , un jānosaka sankcijas par šādu darbību veikšanu
  ; turklāt ES ir jānosoda un jāatsakās atzīt to, ka Krievija ir nelikumīgi rīkojusi šīs vai turpmāk rīkos vēlēšanas okupētajā Krimā, kā arī okupētajās Doņeckas un Luhanskas teritorijās;

, un jānosaka sankcijas par šādu darbību veikšanu

Iesaistīšanās demokrātijas atbalstīšanā – atbalsts Krievijas prodemokrātiskajai sabiedrībai

Iesaistīšanās demokrātijas atbalstīšanā – atbalsts Krievijas prodemokrātiskajai sabiedrībai

| ay) | ES būtu griba uzlabot attiecības ar Krievijas Federācijas iedzīvotājiem, pieņemot un publicējot uzrunu Krievijas tautai; |
| --- | --- |

ay)

ES būtu griba uzlabot attiecības ar Krievijas Federācijas iedzīvotājiem, pieņemot un publicējot uzrunu Krievijas tautai;

| az) | ES ir jāņem vērā dažādā iespējamā notikumu attīstība ES un Krievijas attiecībās, kā arī norises Krievijā; jo īpaši ES jābūt redzējumam un stratēģijai attiecībā uz to, kādas nākotnē būs ES attiecības ar brīvu, pārtikušu, miermīlīgu un demokrātisku Krieviju, kura pilnībā ievēros starptautiskās tiesības, starptautiskās saistības un labu kaimiņattiecību principus; šādā stratēģijā ir jāiekļauj plašs piedāvājums ar tādiem nosacījumiem un stimuliem kā vīzu režīma liberalizācija, brīvās tirdzniecības investīciju un modernizācijas programmas, kā arī stratēģiska partnerība, lai cita starpā panāktu stabilitāti kontinentā un to, ka tiek pilnībā ievērotas starptautiski atzītās robežas; ES arī jāpauž vēstījums par potenciālajiem ieguvumiem, ko tā ir gatava piedāvāt apmaiņā pret Krievijas demokrātisku pārveidi par sadarbīgu un pilntiesīgu demokrātisku pārvaldības sistēmu, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības, pamatbrīvības, starptautiskās tiesības un starptautiskā kārtība, kā arī, ja notiek fundamentālas pārmaiņas tās pašreizējā ārpolitikā un starptautiskajā darbībā; |
| --- | --- |

az)

ES ir jāņem vērā dažādā iespējamā notikumu attīstība ES un Krievijas attiecībās, kā arī norises Krievijā; jo īpaši ES jābūt redzējumam un stratēģijai attiecībā uz to, kādas nākotnē būs ES attiecības ar brīvu, pārtikušu, miermīlīgu un demokrātisku Krieviju, kura pilnībā ievēros starptautiskās tiesības, starptautiskās saistības un labu kaimiņattiecību principus; šādā stratēģijā ir jāiekļauj plašs piedāvājums ar tādiem nosacījumiem un stimuliem kā vīzu režīma liberalizācija, brīvās tirdzniecības investīciju un modernizācijas programmas, kā arī stratēģiska partnerība, lai cita starpā panāktu stabilitāti kontinentā un to, ka tiek pilnībā ievērotas starptautiski atzītās robežas; ES arī jāpauž vēstījums par potenciālajiem ieguvumiem, ko tā ir gatava piedāvāt apmaiņā pret Krievijas demokrātisku pārveidi par sadarbīgu un pilntiesīgu demokrātisku pārvaldības sistēmu, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības, pamatbrīvības, starptautiskās tiesības un starptautiskā kārtība, kā arī, ja notiek fundamentālas pārmaiņas tās pašreizējā ārpolitikā un starptautiskajā darbībā;

| ba) | ES ir jāatbalsta Krievijas pilsoniskā sabiedrība un jāveicina ES un Krievijas iedzīvotāju savstarpējie kontakti, it īpaši tādēļ, ka Krievijas iedzīvotāji saņem visvairāk Šengenas zonas vīzu pasaulē un lielākā daļa no tām ir vairākkārtējas ieceļošanas un daudzgadīgas vīzas; ES līdz ar to vajadzētu apsvērt iespēju samazināt maksu par vīzu Krievijas pilsoņiem un īstenot efektīvu informācijas kampaņu, lai parādītu, ka ES attieksme pret Krievijas iedzīvotājiem ir labvēlīga; ES būtu arī jāpaplašina skolu, universitāšu, zinātniskās un kultūras apmaiņas programmas ar Krieviju un jāapsver iespēja piedāvāt stažēšanās un tiešas darbā pieņemšanas iespējas gan augsti kvalificētiem, gan mazkvalificētiem darba ņēmējiem no Krievijas; ES jānodrošina un jāpaplašina alternatīvas, lai politiski motivēti imigranti no Krievijas varētu ierasties ES drošā un juridiski sakārtotā veidā; turklāt ES vajadzētu ievērojami palielināt finansiālo un tehnisko palīdzību arodbiedrībām, neatkarīgiem mediju platformām, nevalstiskajām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoniskā sektora spēju veidošanas pasākumiem Krievijā; ES vajadzētu arī finansiāli atbalstīt humānisma studiju programmas Eiropas universitātēs, kas dotu iespēju sagatavot Krievijas iedzīvotājus un it īpaši studentus dalībai viņu valsts demokrātiskajā pārveidē; |
| --- | --- |

ba)

ES ir jāatbalsta Krievijas pilsoniskā sabiedrība un jāveicina ES un Krievijas iedzīvotāju savstarpējie kontakti, it īpaši tādēļ, ka Krievijas iedzīvotāji saņem visvairāk Šengenas zonas vīzu pasaulē un lielākā daļa no tām ir vairākkārtējas ieceļošanas un daudzgadīgas vīzas; ES līdz ar to vajadzētu apsvērt iespēju samazināt maksu par vīzu Krievijas pilsoņiem un īstenot efektīvu informācijas kampaņu, lai parādītu, ka ES attieksme pret Krievijas iedzīvotājiem ir labvēlīga; ES būtu arī jāpaplašina skolu, universitāšu, zinātniskās un kultūras apmaiņas programmas ar Krieviju un jāapsver iespēja piedāvāt stažēšanās un tiešas darbā pieņemšanas iespējas gan augsti kvalificētiem, gan mazkvalificētiem darba ņēmējiem no Krievijas; ES jānodrošina un jāpaplašina alternatīvas, lai politiski motivēti imigranti no Krievijas varētu ierasties ES drošā un juridiski sakārtotā veidā; turklāt ES vajadzētu ievērojami palielināt finansiālo un tehnisko palīdzību arodbiedrībām, neatkarīgiem mediju platformām, nevalstiskajām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoniskā sektora spēju veidošanas pasākumiem Krievijā; ES vajadzētu arī finansiāli atbalstīt humānisma studiju programmas Eiropas universitātēs, kas dotu iespēju sagatavot Krievijas iedzīvotājus un it īpaši studentus dalībai viņu valsts demokrātiskajā pārveidē;

| bb) | ES jāpieņem visaptverošs visu to pieejamo instrumentu saraksts, kas ļautu sadarboties ar demokrātisko sabiedrību Krievijā un kas varētu ietvert priekšlikumus, ko izstrādājušas daudzās Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

bb)

ES jāpieņem visaptverošs visu to pieejamo instrumentu saraksts, kas ļautu sadarboties ar demokrātisko sabiedrību Krievijā un kas varētu ietvert priekšlikumus, ko izstrādājušas daudzās Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| bc) | ES būtu ir pret prezidenta Putina režīma īstenoto propagandu un dezinformācijas kampaņām krievu valodā, kas tiek izvērstas ES, AP valstīs un arī pašā Krievijā, atbalstot un stiprinot tādu neatkarīgo žurnālistu un mediju platformu darbību, kas piedāvā alternatīvas dezinformācijai, un jāatbalsta Brīvas Krievijas televīzijas kanāla izveide, kas raidītu 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā; ES ir jāturpina atbalstīt neatkarīgās mediju platformas, žurnālisti un blogeri Krievijā, lai stiprinātu alternatīvus informācijas avotus un kanālus, kas nav Kremļa kontrolē; |
| --- | --- |

bc)

ES būtu ir pret prezidenta Putina režīma īstenoto propagandu un dezinformācijas kampaņām krievu valodā, kas tiek izvērstas ES, AP valstīs un arī pašā Krievijā, atbalstot un stiprinot tādu neatkarīgo žurnālistu un mediju platformu darbību, kas piedāvā alternatīvas dezinformācijai, un jāatbalsta Brīvas Krievijas televīzijas kanāla izveide, kas raidītu 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā; ES ir jāturpina atbalstīt neatkarīgās mediju platformas, žurnālisti un blogeri Krievijā, lai stiprinātu alternatīvus informācijas avotus un kanālus, kas nav Kremļa kontrolē;

| bd) | ES ir jāmazina spiediens uz neatkarīgajām mediju platformām, tostarp izveidojot Eiropas Demokrātisko mediju fondu ar mērķi atbalstīt neatkarīgas mediju platformas visā pasaulē, tostarp Krievijā; ES arī jādara vairāk, lai atbalstītu un stiprinātu tādu neatkarīgu žurnālistu un mediju platformu darbu, kas piedāvā alternatīvu Kremļa dezinformācijai, jo bez tiem Krievija nespēs kļūt demokrātiska, pārtikusi un brīva; šai sakarā ES būtu jāatbalsta neatkarīgas mediju platformas kā “Medūza” un “Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība”, ņemot vērā apgrūtinošos un nepraktiskos tiesību aktus par tā dēvētajiem ārvalstu aģentiem, ko Krievijas varasiestādes pieņēmušas, lai apspiestu vārda brīvību un neatkarīgu žurnālistiku; |
| --- | --- |

bd)

ES ir jāmazina spiediens uz neatkarīgajām mediju platformām, tostarp izveidojot Eiropas Demokrātisko mediju fondu ar mērķi atbalstīt neatkarīgas mediju platformas visā pasaulē, tostarp Krievijā; ES arī jādara vairāk, lai atbalstītu un stiprinātu tādu neatkarīgu žurnālistu un mediju platformu darbu, kas piedāvā alternatīvu Kremļa dezinformācijai, jo bez tiem Krievija nespēs kļūt demokrātiska, pārtikusi un brīva; šai sakarā ES būtu jāatbalsta neatkarīgas mediju platformas kā “Medūza” un “Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība”, ņemot vērā apgrūtinošos un nepraktiskos tiesību aktus par tā dēvētajiem ārvalstu aģentiem, ko Krievijas varasiestādes pieņēmušas, lai apspiestu vārda brīvību un neatkarīgu žurnālistiku;

| be) | EP delegācijai ES un Krievijas parlamentārajā delegācijā jāuzņemas uzdevums apzināt interesējošās personas, kurām ir būtiska loma sabiedrībā un kuras būtu atvērtas konstruktīvam un nepārtrauktam dialogam, un izstrādāt programmu kontaktu veidošanai ar Krievijas pilsonisko sabiedrību, tās universitātēm, galvenajām iestādēm zinātnes un kultūras jomā, NVO, politiskajām kustībām un mākslinieku un intelektuāļu aprindām; |
| --- | --- |

be)

EP delegācijai ES un Krievijas parlamentārajā delegācijā jāuzņemas uzdevums apzināt interesējošās personas, kurām ir būtiska loma sabiedrībā un kuras būtu atvērtas konstruktīvam un nepārtrauktam dialogam, un izstrādāt programmu kontaktu veidošanai ar Krievijas pilsonisko sabiedrību, tās universitātēm, galvenajām iestādēm zinātnes un kultūras jomā, NVO, politiskajām kustībām un mākslinieku un intelektuāļu aprindām;

| bf) | ES ir jāņem vērā, ka Vladimira Putina valdīšanas laikā pozitīva Staļina uztvere Krievijas iedzīvotāju vidū ir sasniegusi augstāko punktu, proti, 70 % sabiedrības uzskata, ka Staļinam bija pozitīva loma Krievijas vēsturē; ES jāatzīst, ka to izraisa Putinas politika — sabiedriskās domas staļinizācija – un neatkarīgo vēsturnieku apspiešana; ES ir jāuzstāj, lai padomju arhīvi būtu pieejami zinātniekiem un pētniekiem un lai tiktu publiskoti dati par Staļina laika genocīdu pret krieviem un citām Padomju Savienība un tās satelītvalstu tautām, tostarp lietas, kas saistītas ar noziedzīgo Augustovas aplenkšanas militāro operāciju; |
| --- | --- |

bf)

ES ir jāņem vērā, ka Vladimira Putina valdīšanas laikā pozitīva Staļina uztvere Krievijas iedzīvotāju vidū ir sasniegusi augstāko punktu, proti, 70 % sabiedrības uzskata, ka Staļinam bija pozitīva loma Krievijas vēsturē; ES jāatzīst, ka to izraisa Putinas politika — sabiedriskās domas staļinizācija – un neatkarīgo vēsturnieku apspiešana; ES ir jāuzstāj, lai padomju arhīvi būtu pieejami zinātniekiem un pētniekiem un lai tiktu publiskoti dati par Staļina laika genocīdu pret krieviem un citām Padomju Savienība un tās satelītvalstu tautām, tostarp lietas, kas saistītas ar noziedzīgo Augustovas aplenkšanas militāro operāciju;

| bg) | ANO ir pasludinājusi, ka piekļuve internetam ir cilvēktiesības, līdz ar to ES ir jānosoda Kremļa mēģinājumi bloķēt, kontrolēt un cenzēt interneta saturu un pat izolēt Krievijas iedzīvotājus no piekļuves internetam; ES ir jāpieprasa, lai globālie IT uzņēmumi, apsverot darbības Krievijas tirgū, ņem vērā šos nedemokrātiskos centienus; |
| --- | --- |

bg)

ANO ir pasludinājusi, ka piekļuve internetam ir cilvēktiesības, līdz ar to ES ir jānosoda Kremļa mēģinājumi bloķēt, kontrolēt un cenzēt interneta saturu un pat izolēt Krievijas iedzīvotājus no piekļuves internetam; ES ir jāpieprasa, lai globālie IT uzņēmumi, apsverot darbības Krievijas tirgū, ņem vērā šos nedemokrātiskos centienus;

| bh) | visbeidzot ES ir jāizveido saistošs tiesiskais regulējums, kas tai ļaus asi reaģēt uz kampaņām, kuru mērķis ir apdraudēt demokrātiju vai tiesiskumu, tostarp veicot mērķtiecīgas darbības pret tiem, kuri ir atbildīgi par šādām kampaņām; ES arī jāizstrādā efektīvas stratēģijas digitālās politikas jomā, lai izmantotu tehnoloģiju standartus un atvērto internetu ar mērķi brīvas telpas atbalstam un ierobežotu patvarīgiem mērķiem izmantotas tehnoloģijas; tādēļ ES būtu jāatbalsta atklātā pirmkoda tehnoloģiju, drošas komunikācijas pakalpojumu, decentralizētu platformu un jaunu, viegli pieejamu un uz privātuma aizsardzību vērstu, kā arī pievilcīgu sociālo mediju platformu pieejamība Krievijas iedzīvotājiem, vienlaikus paplašinot globālo tehnoloģiju standartus privātuma jomā, nosakot ētikas un juridiskus standartus, kas signalizē par pamattiesību aizsardzības veicināšanu, un veicot darbu, lai panāktu masveida uzraudzības tehnoloģiju un invazīvu sociālās vērtēšanas sistēmu starptautisku aizliegumu, kā arī uzstājot uz autonomo ieroču sistēmu aizliegumu; |
| --- | --- |

bh)

visbeidzot ES ir jāizveido saistošs tiesiskais regulējums, kas tai ļaus asi reaģēt uz kampaņām, kuru mērķis ir apdraudēt demokrātiju vai tiesiskumu, tostarp veicot mērķtiecīgas darbības pret tiem, kuri ir atbildīgi par šādām kampaņām; ES arī jāizstrādā efektīvas stratēģijas digitālās politikas jomā, lai izmantotu tehnoloģiju standartus un atvērto internetu ar mērķi brīvas telpas atbalstam un ierobežotu patvarīgiem mērķiem izmantotas tehnoloģijas; tādēļ ES būtu jāatbalsta atklātā pirmkoda tehnoloģiju, drošas komunikācijas pakalpojumu, decentralizētu platformu un jaunu, viegli pieejamu un uz privātuma aizsardzību vērstu, kā arī pievilcīgu sociālo mediju platformu pieejamība Krievijas iedzīvotājiem, vienlaikus paplašinot globālo tehnoloģiju standartus privātuma jomā, nosakot ētikas un juridiskus standartus, kas signalizē par pamattiesību aizsardzības veicināšanu, un veicot darbu, lai panāktu masveida uzraudzības tehnoloģiju un invazīvu sociālās vērtēšanas sistēmu starptautisku aizliegumu, kā arī uzstājot uz autonomo ieroču sistēmu aizliegumu;

Iesaistīšanās Krievijas tautas un demokrātijas atbalstam: AP panākumi kā iedvesmas avots Krievijas tautai

Iesaistīšanās Krievijas tautas un demokrātijas atbalstam: AP panākumi kā iedvesmas avots Krievijas tautai

| bi) | ES ir jāturpina stiprināt AP ar mērķi veicināt demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības, cilvēktiesības, reģionālo sadarbību un labas kaimiņattiecības; jo īpaši gaidāmajā konferencē par Eiropas nākotni ES varētu ierosināt ciešākas sadarbības stratēģiju, lai sagatavotos jaunajam impulsam ES austrumu kaimiņvalstu integrācijai Eiropā un atbalstītu sekmīgu, uz ES orientētu AP valstu attīstību, kas kalpotu par labu piemēru un stimulētu Krievijas iedzīvotājus atbalstīt demokrātiju; attiecīgi ES vajag saglabāt reālistisku skatījumu uz AP valstu dalību ES, tādējādi saglabājot to motivāciju turpināt reformas; |
| --- | --- |

bi)

ES ir jāturpina stiprināt AP ar mērķi veicināt demokrātiju, tiesiskumu, pamatbrīvības, cilvēktiesības, reģionālo sadarbību un labas kaimiņattiecības; jo īpaši gaidāmajā konferencē par Eiropas nākotni ES varētu ierosināt ciešākas sadarbības stratēģiju, lai sagatavotos jaunajam impulsam ES austrumu kaimiņvalstu integrācijai Eiropā un atbalstītu sekmīgu, uz ES orientētu AP valstu attīstību, kas kalpotu par labu piemēru un stimulētu Krievijas iedzīvotājus atbalstīt demokrātiju; attiecīgi ES vajag saglabāt reālistisku skatījumu uz AP valstu dalību ES, tādējādi saglabājot to motivāciju turpināt reformas;

| bj) | ES ir jāturpina atbalstīt Ukrainu, Gruziju, Moldovu, Armēniju, Azerbaidžānu un Baltkrieviju ES politisko, demokrātisko, sociālo un tiesisko kritēriju izpildē, kas ir ES Līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pamatā; |
| --- | --- |

bj)

ES ir jāturpina atbalstīt Ukrainu, Gruziju, Moldovu, Armēniju, Azerbaidžānu un Baltkrieviju ES politisko, demokrātisko, sociālo un tiesisko kritēriju izpildē, kas ir ES Līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pamatā;

| bk) | visbeidzot, ES jācenšas izstrādāt vērienīgāku stratēģiju to AP valstu integrācijai, kurām ir asociācijas nolīgums ar ES; tādējādi ES motivēs ES asociētās AP valstis veikt ar ES saistītās reformas, tostarp piedāvājot tām modeli, kas balstīts uz principu “viss, tikai ne iestādes”, sniedzot tām visas priekšrocības, ko sniedz ES integrācija, piemēram, piekļuvi ES kopējai politikai, ES finanšu resursiem un ES jurisdikcijai un paturot durvis atvērtas dalībai ES nākotnē; |
| --- | --- |

bk)

visbeidzot, ES jācenšas izstrādāt vērienīgāku stratēģiju to AP valstu integrācijai, kurām ir asociācijas nolīgums ar ES; tādējādi ES motivēs ES asociētās AP valstis veikt ar ES saistītās reformas, tostarp piedāvājot tām modeli, kas balstīts uz principu “viss, tikai ne iestādes”, sniedzot tām visas priekšrocības, ko sniedz ES integrācija, piemēram, piekļuvi ES kopējai politikai, ES finanšu resursiem un ES jurisdikcijai un paturot durvis atvērtas dalībai ES nākotnē;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Austrumu partnerības un G7 valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Austrumu partnerības un G7 valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 234, 28.6.2016., 14. lpp.

1

(2)  OV C 407, 4.11.2016., 74. lpp.

2

(3)  OV C 263, 25.7.2018., 109. lpp.

3

(4)  OV C 28, 27.1.2020., 97. lpp.

4

(5)  OV C 224, 27.6.2018., 58. lpp.

5

(6)  OV C 23, 21.1.2021., 7. lpp.

6

(7)  OV C 171, 6.5.2021., 25. lpp.

7

(8)  OV C 255, 29.6.2021., 54. lpp.

8

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0232.

9

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0018.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0159.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0291.

12

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/188 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/188

---

P9_TA(2021)0364

Pieprasījums aizstāvēt Guy Verhofstadt privilēģijas un imunitāti

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Guy Verhofstadt privilēģijas un imunitāti (2021/2030(IMM))

(2022/C 117/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. marta plenārsēdē paziņoto Guy Verhofstadt2021. gada 12. marta pieprasījumu aizstāvēt viņa privilēģijas un imunitāti saistībā ar uzsākto krimināllietu Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Itālija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. marta plenārsēdē paziņoto Guy Verhofstadt2021. gada 12. marta pieprasījumu aizstāvēt viņa privilēģijas un imunitāti saistībā ar uzsākto krimināllietu Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Itālija),

| — | pēc Guy Verhofstadt uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Guy Verhofstadt uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 7. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 7. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0238/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0238/2021),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Guy Verhofstadt ir pieprasījis aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti kriminālprocesā, kas pret viņu tiks ierosināts Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Itālija) par iespējamu neslavas celšanu, izmantojot sociālo tīklu; tā kā Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento pabeidza iepriekšējo izmeklēšanu šajā lietā 2020. gada 22. decembrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Guy Verhofstadt ir pieprasījis aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti kriminālprocesā, kas pret viņu tiks ierosināts Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Itālija) par iespējamu neslavas celšanu, izmantojot sociālo tīklu; tā kā Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento pabeidza iepriekšējo izmeklēšanu šajā lietā 2020. gada 22. decembrī;

| B. | tā kā 2020. gada 13. februārīGuy Verhofstadt savā Twitter profilā publicēja šādu tvītu: “Mateio Salvini pēc tam, kad Gregoretti bija izglābis migrantus, ir spiests maksāt sodu par migrantu nelikumīgu turēšanu jūrā. Bravo Itālija! Ir jāīsteno taisnīgums. Cerams, ka tas pats notiks arī viņa milzīgās korupcijas dēļ, kas saistīta ar slēptajām komisijas maksām par Krievijas naftu!”; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 13. februārīGuy Verhofstadt savā Twitter profilā publicēja šādu tvītu: “Mateio Salvini pēc tam, kad Gregoretti bija izglābis migrantus, ir spiests maksāt sodu par migrantu nelikumīgu turēšanu jūrā. Bravo Itālija! Ir jāīsteno taisnīgums. Cerams, ka tas pats notiks arī viņa milzīgās korupcijas dēļ, kas saistīta ar slēptajām komisijas maksām par Krievijas naftu!”;

| C. | tā kā, izsakot šos komentārus, Guy Verhofstadt esot nomelnojis Itālijas parlamenta deputātu, kā tas paredzēts Itālijas Kriminālkodeksa 595. panta 1. un 3. punktā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, izsakot šos komentārus, Guy Verhofstadt esot nomelnojis Itālijas parlamenta deputātu, kā tas paredzēts Itālijas Kriminālkodeksa 595. panta 1. un 3. punktā;

| D. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem neveic izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem neveic izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| E. | tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz to, kādā veidā tas vēlas pieņemt lēmumu attiecībā uz pieteikumu par imunitātes aizstāvēšanu (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz to, kādā veidā tas vēlas pieņemt lēmumu attiecībā uz pieteikumu par imunitātes aizstāvēšanu (2);

| F. | tā kā saskaņā ar Reglamenta 5. pantu, īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Reglamenta 5. pantu, īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus;

| G. | tā kā paziņojums, ko deputāts sniedzis ārpus Eiropas Parlamenta, var būt atzinums, kas pausts, pildot savus pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē, ja tajā ietverts subjektīvs novērtējums, kam ir tieša un acīmredzama saistība ar deputāta pienākumu izpildi Eiropas Parlamentā; tā kā tādēļ tas, vai tas tā ir, jānosaka, izvērtējot paziņojuma raksturu un saturu, nevis vietu, kur tas izdarīts; |
| --- | --- |

G.

tā kā paziņojums, ko deputāts sniedzis ārpus Eiropas Parlamenta, var būt atzinums, kas pausts, pildot savus pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē, ja tajā ietverts subjektīvs novērtējums, kam ir tieša un acīmredzama saistība ar deputāta pienākumu izpildi Eiropas Parlamentā; tā kā tādēļ tas, vai tas tā ir, jānosaka, izvērtējot paziņojuma raksturu un saturu, nevis vietu, kur tas izdarīts;

| H. | tā kā paziņojuma īpašais raksturs, kā arī tā saturs būtu jāizvērtē, ņemot vērā arī tā kontekstu un attiecīgo lomu un funkcijas, kādā deputāts to ir veicis; |
| --- | --- |

H.

tā kā paziņojuma īpašais raksturs, kā arī tā saturs būtu jāizvērtē, ņemot vērā arī tā kontekstu un attiecīgo lomu un funkcijas, kādā deputāts to ir veicis;

| I. | tā kā Guy Verhofstadt tvītā savus paziņojumus nepārprotami izteicis kā Eiropas Parlamenta deputāts no viņa oficiālā Twitter konta, kas, pēc G. Verhofstadt domām, ir paredzēts vienīgi viņa politiskajai komunikācijai saistībā ar viņa kā Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru īstenošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Guy Verhofstadt tvītā savus paziņojumus nepārprotami izteicis kā Eiropas Parlamenta deputāts no viņa oficiālā Twitter konta, kas, pēc G. Verhofstadt domām, ir paredzēts vienīgi viņa politiskajai komunikācijai saistībā ar viņa kā Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru īstenošanu;

| J. | tā kā pašlaik politiskās debates, kurās Eiropas Parlamenta deputāti piedalās savu pilnvaru īstenošanā, arvien biežāk notiek arī ārpus Parlamenta telpām, tostarp internetā vai izmantojot sociālo tīklu pakalpojumus, piemēram, Twitter; |
| --- | --- |

J.

tā kā pašlaik politiskās debates, kurās Eiropas Parlamenta deputāti piedalās savu pilnvaru īstenošanā, arvien biežāk notiek arī ārpus Parlamenta telpām, tostarp internetā vai izmantojot sociālo tīklu pakalpojumus, piemēram, Twitter;

| K. | tā kā šis paziņojums tika pausts plašākā politisko debašu kontekstā, kuru temats atkārtojas Eiropas Parlamenta plenārsēdē, kā arī tika apspriests daudzos preses dienestos; |
| --- | --- |

K.

tā kā šis paziņojums tika pausts plašākā politisko debašu kontekstā, kuru temats atkārtojas Eiropas Parlamenta plenārsēdē, kā arī tika apspriests daudzos preses dienestos;

| L. | tā kā šajā sakarībā Guy Verhofstadt pauda līdzīgus viedokļus internetā gan pirms, gan pēc apspriežamā Twitter paziņojuma, piemēram, Facebook 2019. gada janvārī, vairāk nekā gadu pirms Twitter paziņojuma, attiecībā uz M. Salvini iespējamām saiknēm ar Krieviju (3), vai kad G. Verhofstadt vairākus mēnešus vēlāk līdzīgā politiskajā kontekstā nāca klajā ar paziņojumiem plenārsēdes debatēs par stāvokli Savienībā 2020. gada 16. septembrī; |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā sakarībā Guy Verhofstadt pauda līdzīgus viedokļus internetā gan pirms, gan pēc apspriežamā Twitter paziņojuma, piemēram, Facebook 2019. gada janvārī, vairāk nekā gadu pirms Twitter paziņojuma, attiecībā uz M. Salvini iespējamām saiknēm ar Krieviju (3), vai kad G. Verhofstadt vairākus mēnešus vēlāk līdzīgā politiskajā kontekstā nāca klajā ar paziņojumiem plenārsēdes debatēs par stāvokli Savienībā 2020. gada 16. septembrī;

| M. | tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, var uzskatīt, ka pastāv tieša un acīmredzama saikne starp apspriežamo paziņojumu un Guy Verhofstadt kā Eiropas Parlamenta deputāta pilnvarām; |
| --- | --- |

M.

tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, var uzskatīt, ka pastāv tieša un acīmredzama saikne starp apspriežamo paziņojumu un Guy Verhofstadt kā Eiropas Parlamenta deputāta pilnvarām;

| 1. | nolemj aizstāvēt Guy Verhofstadt privilēģijas un imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nosūtīt kompetentajām Itālijas iestādēm un Guy Verhofstadt. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Lieta T-42/06, Gollnisch pret Parlamentu (atsauce sniegta iepriekš), 101. punkts.

(3)  2019. gada 9. janvāra tvīts Facebook: “Salvini kungam šodien nepienākas t-krekla ar Putina attēlu! Tā vietā viņam pienākas policista forma. Taču Salvini kungs ir noslēdzis paktu ar Putina partiju “Vienotā Krievija” & Polijas tauta viņam nevar uzticēties.”

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/190 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/190

---

P9_TA(2021)0363

Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības: termiņa pagarināšana konkrētām sugām ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu sparģeļu sugām un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupām (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0036), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0036),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 118. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 118. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0010/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 14. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 14. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0171/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 220, 9.6.2021., 86. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0019

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību termiņa pagarināšanu Asparagus officinalis L. sugu šķirnēm un puķu sīpolu, sīko kokaugļu un dekoratīvo kokaugu sugu grupu šķirnēm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1873.)

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/191 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/191

---

P9_TA(2021)0365

Aizjūras zemju un teritoriju asociācija ar Eiropas Savienību *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (Lēmums par aizjūras asociāciju, ietverot Grenlandi) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2022/C 117/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (08656/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (08656/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0189/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0244/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0244/2021),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/192 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/192

---

P9_TA(2021)0376

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/22)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Savienība ir apņēmusies aizsargāt un uzlabot cilvēku veselību,
  jo īpaši apkarot galvenos pārrobežu veselības apdraudējumus, uzlabojot pasākumus
  ,
  kas saistīti
  ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu uzraudzību, agru brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Savienība ir apņēmusies aizsargāt un uzlabot cilvēku veselību,
  jo īpaši apkarot galvenos pārrobežu veselības apdraudējumus, uzlabojot pasākumus
  ,
  kas saistīti
  ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu uzraudzību, agru brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

| (1) | Savienība ir apņēmusies
  prioritāri
  aizsargāt un uzlabot cilvēku veselību,
  veicot slimību profilaksi un pievēršoties galvenajiem veselības apdraudējumiem
  ,
  ko panāktu
  ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu uzraudzību
  , izvērtēšanu, izziņošanu, gatavības uzlabošanu
  , agru brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir apņēmusies
  prioritāri
  aizsargāt un uzlabot cilvēku veselību,
  veicot slimību profilaksi un pievēršoties galvenajiem veselības apdraudējumiem
  ,
  ko panāktu
  ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu uzraudzību
  , izvērtēšanu, izziņošanu, gatavības uzlabošanu
  , agru brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Lai visiem būtu pieejamas augstas veiktspējas veselības sistēmas, ir vajadzīga holistiska pieeja sabiedrības veselībai. Centram būtu jāuzdod apzināt un uzraudzīt attiecības starp smagākajām nepārnēsājamām slimībām, lai novērtētu infekcijas slimību ietekmi uz veselības sistēmām kopumā un blakusslimību ietekmi uz Covid-19 pandēmijas laikā novērotajiem rezultātiem veselības jomā. Pamatojoties uz Centra plašo pieredzi pārnēsājamu slimību Savienības līmeņa uzraudzībā un monitorēšanā, esošo datu vākšanas rīku (TESSy) un saiknēm ar valstu sabiedrības veselības struktūrām, kuras atbildīgas gan par pārnēsājamām, gan nepārnēsājamām slimībām, Centram ir unikāla iespēja sniegt visaptverošu sabiedrības veselības informāciju, ko varētu izmantot politikas lēmumu pieņemšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Lai visiem būtu pieejamas augstas veiktspējas veselības sistēmas, ir vajadzīga holistiska pieeja sabiedrības veselībai. Centram būtu jāuzdod apzināt un uzraudzīt attiecības starp smagākajām nepārnēsājamām slimībām, lai novērtētu infekcijas slimību ietekmi uz veselības sistēmām kopumā un blakusslimību ietekmi uz Covid-19 pandēmijas laikā novērotajiem rezultātiem veselības jomā. Pamatojoties uz Centra plašo pieredzi pārnēsājamu slimību Savienības līmeņa uzraudzībā un monitorēšanā, esošo datu vākšanas rīku (TESSy) un saiknēm ar valstu sabiedrības veselības struktūrām, kuras atbildīgas gan par pārnēsājamām, gan nepārnēsājamām slimībām, Centram ir unikāla iespēja sniegt visaptverošu sabiedrības veselības informāciju, ko varētu izmantot politikas lēmumu pieņemšanā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jaunā koronavīrusa Covid-19 uzliesmojumu pasludināja par globālu pandēmiju. Ņemot vērā problēmas, ar kurām nācās saskarties, reaģējot uz pandēmiju, kļuva skaidrs, ka būtu jāstiprina
  Centra loma
  Savienības
  satvarā
  gatavībai un reaģēšanai uz krīzēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jaunā koronavīrusa Covid-19 uzliesmojumu pasludināja par globālu pandēmiju. Ņemot vērā problēmas, ar kurām nācās saskarties, reaģējot uz pandēmiju, kļuva skaidrs, ka būtu jāstiprina
  Centra loma
  Savienības
  satvarā
  gatavībai un reaģēšanai uz krīzēm.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jaunā koronavīrusa Covid-19 uzliesmojumu pasludināja par globālu pandēmiju. Ņemot vērā problēmas, ar kurām nācās saskarties, reaģējot uz pandēmiju,
  jo īpaši cilvēkiem, kuri cieš no nepārnēsājamām slimībām, un ņemot vērā efektivitātes nepilnības, kas konstatētas Savienības reaģēšanā šajā jomā,
  kļuva skaidrs, ka būtu jāstiprina Savienības
  satvars
  gatavībai un reaģēšanai uz krīzēm
  , lai labāk izmantotu Savienības un dalībvalstu spēju potenciālu reaģēt uz turpmākām pandēmijām
  . |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jaunā koronavīrusa Covid-19 uzliesmojumu pasludināja par globālu pandēmiju. Ņemot vērā problēmas, ar kurām nācās saskarties, reaģējot uz pandēmiju,
  jo īpaši cilvēkiem, kuri cieš no nepārnēsājamām slimībām, un ņemot vērā efektivitātes nepilnības, kas konstatētas Savienības reaģēšanā šajā jomā,
  kļuva skaidrs, ka būtu jāstiprina Savienības
  satvars
  gatavībai un reaģēšanai uz krīzēm
  , lai labāk izmantotu Savienības un dalībvalstu spēju potenciālu reaģēt uz turpmākām pandēmijām
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Eiropas Ombuda 2021. gada 5. februāra lēmumā, kas attiecās uz stratēģisko izmeklēšanu OI/3/2020/TE, tika konstatētas vairākas būtiskas efektivitātes nepilnības Centra reaģēšanā uz Covid-19 pandēmiju. Centra informācijas vākšanas sistēma ir tāda, ka tās rezultātiem trūkst savlaicīgu, pilnīgu un salīdzināmu datu, un līdz ar to tiek ietekmēta Centra modelēšanas un prognozēšanas spēja, savāktās informācijas pārredzamības līmenis un veids, kā to paziņo sabiedrībai. Šīs nepilnības būtu jānovērš ar šo regulu, lai inter alia nodrošinātu, ka tiek uzlabota koordinācija un epidemioloģiskā uzraudzība, kā arī savlaicīga saziņa par Centra darbībām, un lai minētās darbības būtu pārredzamākas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Eiropas Ombuda 2021. gada 5. februāra lēmumā, kas attiecās uz stratēģisko izmeklēšanu OI/3/2020/TE, tika konstatētas vairākas būtiskas efektivitātes nepilnības Centra reaģēšanā uz Covid-19 pandēmiju. Centra informācijas vākšanas sistēma ir tāda, ka tās rezultātiem trūkst savlaicīgu, pilnīgu un salīdzināmu datu, un līdz ar to tiek ietekmēta Centra modelēšanas un prognozēšanas spēja, savāktās informācijas pārredzamības līmenis un veids, kā to paziņo sabiedrībai. Šīs nepilnības būtu jānovērš ar šo regulu, lai inter alia nodrošinātu, ka tiek uzlabota koordinācija un epidemioloģiskā uzraudzība, kā arī savlaicīga saziņa par Centra darbībām, un lai minētās darbības būtu pārredzamākas.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Centra spēja īstenot jaunos uzdevumus būs atkarīga no finansiālās palīdzības, kāda pieejama no Savienības, kā arī no pieejamajiem iekšējiem un ārējiem cilvēkresursiem. Lai Centrs spētu pildīt tam uzdotos jaunos uzdevumus, kas izriet no Covid-19 pandēmijas, Centram būs vajadzīgs lielāks finansējums un vairāk darbinieku. Šādus jaunus resursus Centram nevar piešķirt tikai no ad hoc uz projektiem orientētiem fondiem, piemēram, tiem, kas piešķirti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522

   (1a)

  (programma“ES – veselībai”), turklāt nepietiekami ir resursi, kas Centram jau piešķirti no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas. Tādēļ ir svarīgi pēc iespējas drīzāk palielināt Centra finansējumu un personālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Centra spēja īstenot jaunos uzdevumus būs atkarīga no finansiālās palīdzības, kāda pieejama no Savienības, kā arī no pieejamajiem iekšējiem un ārējiem cilvēkresursiem. Lai Centrs spētu pildīt tam uzdotos jaunos uzdevumus, kas izriet no Covid-19 pandēmijas, Centram būs vajadzīgs lielāks finansējums un vairāk darbinieku. Šādus jaunus resursus Centram nevar piešķirt tikai no ad hoc uz projektiem orientētiem fondiem, piemēram, tiem, kas piešķirti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522

   (1a)

  (programma“ES – veselībai”), turklāt nepietiekami ir resursi, kas Centram jau piešķirti no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas. Tādēļ ir svarīgi pēc iespējas drīzāk palielināt Centra finansējumu un personālu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3c) | Sabiedrības veselības vispārēja uzlabošana ar slimību profilaksi palīdzēs samazināt uzņēmību pret turpmākiem infekciju uzliesmojumiem. Būtu jāveicina sinerģija ar citām Savienības veselības iniciatīvām, tādām kā Eiropas Vēža uzveikšanas plāns, vai Savienības instrumentiem, piemēram, programmu “ES – veselībai”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3c)

Sabiedrības veselības vispārēja uzlabošana ar slimību profilaksi palīdzēs samazināt uzņēmību pret turpmākiem infekciju uzliesmojumiem. Būtu jāveicina sinerģija ar citām Savienības veselības iniciatīvām, tādām kā Eiropas Vēža uzveikšanas plāns, vai Savienības instrumentiem, piemēram, programmu “ES – veselībai”.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3d) | Savvaļas dzīvnieku un augu, kā arī citu dabas resursu pārmērīga izmantošana un straujš biodaudzveidības zudums apdraud cilvēka veselību. Tā kā cilvēka, dzīvnieku un vides veselība ir nesaraujami saistīta, pašreizējo un turpmāko krīžu risināšanā ļoti būtiski ir piemērot pieeju “Viena veselība”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3d)

Savvaļas dzīvnieku un augu, kā arī citu dabas resursu pārmērīga izmantošana un straujš biodaudzveidības zudums apdraud cilvēka veselību. Tā kā cilvēka, dzīvnieku un vides veselība ir nesaraujami saistīta, pašreizējo un turpmāko krīžu risināšanā ļoti būtiski ir piemērot pieeju “Viena veselība”.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ar šo regulu attiecīgi paplašina Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgo zinātnisko kompetenci un atbalstīt darbības, kas saistītas ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanas plānošanu un apkarošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../... (10) [ISC/2020/12524]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ar šo regulu attiecīgi paplašina Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgo zinātnisko kompetenci un atbalstīt darbības, kas saistītas ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanas plānošanu un apkarošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../... (10) [ISC/2020/12524].

| (5) | Ar šo regulu attiecīgi paplašina Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt
  stabilu un neatkarīgu
  vajadzīgo zinātnisko kompetenci un atbalstīt darbības, kas saistītas ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanas plānošanu un apkarošanu Savienībā
  , tostarp attiecībā uz pārnēsājamu slimību ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām un jo īpaši to savstarpējām saiknēm,
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../... (10) [ISC/2020/12524]. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu attiecīgi paplašina Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt
  stabilu un neatkarīgu
  vajadzīgo zinātnisko kompetenci un atbalstīt darbības, kas saistītas ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanas plānošanu un apkarošanu Savienībā
  , tostarp attiecībā uz pārnēsājamu slimību ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām un jo īpaši to savstarpējām saiknēm,
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../... (10) [ISC/2020/12524].

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Šajā sakarā Centra uzdevums būtu sniegt epidemioloģisko informāciju un tās analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, attiecīgus riska novērtējumus un ieteikumus, kuros izklāstītas infekcijas slimību profilakses un kontroles iespējas. Tā darbībām vajadzētu būt saskaņotām ar pieeju “Viena veselība”, atzīstot savstarpējo saistību starp cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Tam būtu jāuzrauga valstu veselības aizsardzības sistēmu spēja reaģēt uz infekcijas slimību draudiem, jo īpaši ņemot vērā šīs informācijas nozīmi valsts gatavības un reaģēšanas plānu sagatavošanā. Centram būtu jāatbalsta tādu darbību īstenošana, ko finansē no attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem un kas saistītas ar infekcijas slimībām, jāsniedz norādījumi par ārstēšanu un gadījumu pārvaldība, pamatojoties uz jaunāko pierādījumu rūpīgu novērtējumu, jāatbalsta reaģēšana uz epidēmiju un uzliesmojumu dalībvalstīs un trešās valstīs,
  tostarp
  uz vietas, un jāsniedz sabiedrībai savlaicīga objektīva, ticama un viegli pieejama informācija par infekcijas slimībām. Centram būtu arī jāizveido skaidras procedūras sadarbībai ar sabiedrības veselības jomas dalībniekiem trešās valstīs, kā arī starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas sabiedrības veselības jomā, tādējādi veicinot ES apņemšanos stiprināt partneru gatavību un reaģēšanas spējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šajā sakarā Centra uzdevums būtu sniegt epidemioloģisko informāciju un tās analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, attiecīgus riska novērtējumus un ieteikumus, kuros izklāstītas infekcijas slimību profilakses un kontroles iespējas. Tā darbībām vajadzētu būt saskaņotām ar pieeju “Viena veselība”, atzīstot savstarpējo saistību starp cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Tam būtu jāuzrauga valstu veselības aizsardzības sistēmu spēja reaģēt uz infekcijas slimību draudiem, jo īpaši ņemot vērā šīs informācijas nozīmi valsts gatavības un reaģēšanas plānu sagatavošanā. Centram būtu jāatbalsta tādu darbību īstenošana, ko finansē no attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem un kas saistītas ar infekcijas slimībām, jāsniedz norādījumi par ārstēšanu un gadījumu pārvaldība, pamatojoties uz jaunāko pierādījumu rūpīgu novērtējumu, jāatbalsta reaģēšana uz epidēmiju un uzliesmojumu dalībvalstīs un trešās valstīs,
  tostarp
  uz vietas, un jāsniedz sabiedrībai savlaicīga objektīva, ticama un viegli pieejama informācija par infekcijas slimībām. Centram būtu arī jāizveido skaidras procedūras sadarbībai ar sabiedrības veselības jomas dalībniekiem trešās valstīs, kā arī starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas sabiedrības veselības jomā, tādējādi veicinot ES apņemšanos stiprināt partneru gatavību un reaģēšanas spējas.

| (6) | Šajā sakarā Centra uzdevums būtu
  laikus
  sniegt epidemioloģisko informāciju un tās analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, attiecīgus riska novērtējumus un ieteikumus, kuros izklāstītas infekcijas slimību profilakses un kontroles iespējas. Tā darbībām vajadzētu būt saskaņotām ar pieeju “Viena veselība”, atzīstot savstarpējo saistību starp cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi
  , jo daudzi slimību uzliesmojumi ir zoonotiskas izcelsmes
  . Tam būtu jāuzrauga
  , jāizvērtē un jāatbalsta
  valstu veselības aizsardzības sistēmu spēja reaģēt uz infekcijas slimību draudiem, jo īpaši ņemot vērā šīs informācijas nozīmi valsts gatavības un reaģēšanas plānu sagatavošanā
  , lai dalībvalstis spētu uzlabot savu veselības sistēmu spējas. Šādos plānos būtu jāietver ieteikumi politikas intervencēm saistībā ar pārnēsājamu slimību ietekmes uz veselības pakalpojumiem un aprūpi mazināšanu, jo īpaši attiecībā uz to pacientu stāvokli, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām. Dalībvalstu veselības sistēmu spēju pārraudzība būtu jābalsta uz vienotiem rādītājiem un definīcijām, lai nodrošinātu salīdzināmību. Centram vajadzētu būt tiesīgam organizēt regulārus apmeklējumus dalībvalstīs, lai novērtētu veselības sistēmu spējas pārvaldīt veselības krīzes, un organizēt ad hoc inspekcijas dalībvalstīs, lai pārbaudītu gatavības un reaģēšanas plānus
  . Centram būtu jāatbalsta tādu darbību īstenošana, ko finansē no attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem un kas saistītas ar infekcijas slimībām, jāsniedz norādījumi par ārstēšanu un gadījumu pārvaldība, pamatojoties uz jaunāko pierādījumu rūpīgu novērtējumu, jāatbalsta reaģēšana uz epidēmiju un uzliesmojumu dalībvalstīs un trešās valstīs,
  ietverot reaģēšanu
  uz vietas
  un personāla apmācība
  , un jāsniedz sabiedrībai savlaicīga objektīva, ticama un viegli pieejama informācija par infekcijas slimībām. Centram būtu arī jāizveido skaidras procedūras sadarbībai ar sabiedrības veselības jomas dalībniekiem trešās valstīs, kā arī starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas sabiedrības veselības jomā, tādējādi veicinot ES apņemšanos stiprināt partneru gatavību un reaģēšanas spējas. |
| --- | --- |

(6)

Šajā sakarā Centra uzdevums būtu
  laikus
  sniegt epidemioloģisko informāciju un tās analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, attiecīgus riska novērtējumus un ieteikumus, kuros izklāstītas infekcijas slimību profilakses un kontroles iespējas. Tā darbībām vajadzētu būt saskaņotām ar pieeju “Viena veselība”, atzīstot savstarpējo saistību starp cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi
  , jo daudzi slimību uzliesmojumi ir zoonotiskas izcelsmes
  . Tam būtu jāuzrauga
  , jāizvērtē un jāatbalsta
  valstu veselības aizsardzības sistēmu spēja reaģēt uz infekcijas slimību draudiem, jo īpaši ņemot vērā šīs informācijas nozīmi valsts gatavības un reaģēšanas plānu sagatavošanā
  , lai dalībvalstis spētu uzlabot savu veselības sistēmu spējas. Šādos plānos būtu jāietver ieteikumi politikas intervencēm saistībā ar pārnēsājamu slimību ietekmes uz veselības pakalpojumiem un aprūpi mazināšanu, jo īpaši attiecībā uz to pacientu stāvokli, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām. Dalībvalstu veselības sistēmu spēju pārraudzība būtu jābalsta uz vienotiem rādītājiem un definīcijām, lai nodrošinātu salīdzināmību. Centram vajadzētu būt tiesīgam organizēt regulārus apmeklējumus dalībvalstīs, lai novērtētu veselības sistēmu spējas pārvaldīt veselības krīzes, un organizēt ad hoc inspekcijas dalībvalstīs, lai pārbaudītu gatavības un reaģēšanas plānus
  . Centram būtu jāatbalsta tādu darbību īstenošana, ko finansē no attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem un kas saistītas ar infekcijas slimībām, jāsniedz norādījumi par ārstēšanu un gadījumu pārvaldība, pamatojoties uz jaunāko pierādījumu rūpīgu novērtējumu, jāatbalsta reaģēšana uz epidēmiju un uzliesmojumu dalībvalstīs un trešās valstīs,
  ietverot reaģēšanu
  uz vietas
  un personāla apmācība
  , un jāsniedz sabiedrībai savlaicīga objektīva, ticama un viegli pieejama informācija par infekcijas slimībām. Centram būtu arī jāizveido skaidras procedūras sadarbībai ar sabiedrības veselības jomas dalībniekiem trešās valstīs, kā arī starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas sabiedrības veselības jomā, tādējādi veicinot ES apņemšanos stiprināt partneru gatavību un reaģēšanas spējas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai efektīvi atbalstītu Centra darbu un nodrošinātu tā uzdevuma izpildi,
  būtu jāuzdod dalībvalstīm paziņot
  Centram
  datus
  par
  infekcijas
  slimību un citu īpašu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, uzraudzību, par veselības aprūpē iegūtu infekciju saistībā ar infekcijas slimībām,
  pieejamos zinātniskos
  un
  tehniskos datus
  un
  informāciju
  , kas attiecas uz Centra uzdevumu,
  paziņot
  Centram par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem
  , informāciju
  par gatavības un reaģēšanas plānošanu un veselības aprūpes sistēmu spējām
  , kā arī sniegt attiecīgu informāciju
  ,
  kas var būt noderīga, lai koordinētu reaģēšanu
  ,
  kā arī noteikt atzītas kompetentās struktūras
  un
  ekspertus sabiedrības veselības jomā
  ,
  kas būtu ar mieru palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai efektīvi atbalstītu Centra darbu un nodrošinātu tā uzdevuma izpildi,
  būtu jāuzdod dalībvalstīm paziņot
  Centram
  datus
  par
  infekcijas
  slimību un citu īpašu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, uzraudzību, par veselības aprūpē iegūtu infekciju saistībā ar infekcijas slimībām,
  pieejamos zinātniskos
  un
  tehniskos datus
  un
  informāciju
  , kas attiecas uz Centra uzdevumu,
  paziņot
  Centram par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem
  , informāciju
  par gatavības un reaģēšanas plānošanu un veselības aprūpes sistēmu spējām
  , kā arī sniegt attiecīgu informāciju
  ,
  kas var būt noderīga, lai koordinētu reaģēšanu
  ,
  kā arī noteikt atzītas kompetentās struktūras
  un
  ekspertus sabiedrības veselības jomā
  ,
  kas būtu ar mieru palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem
  .

| (7) | Piekļuve savlaicīgiem un pilnīgiem datiem ir priekšnoteikums, lai Centrs spētu veikt ātrus riska novērtējumus, tostarp epidemioloģisko modelēšanu un prognozēšanu.
  Lai efektīvi atbalstītu Centra darbu un nodrošinātu tā uzdevuma izpildi,
  dalībvalstīm laikus būtu jāpaziņo
  Centram
  salīdzināmi un augstas kvalitātes dati
  par
  pārnēsājamu
  slimību
  , tādu kā HIV, B un C vīrushepatīts un tuberkuloze,
  un citu īpašu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, uzraudzību, par veselības aprūpē iegūtu infekciju saistībā ar infekcijas slimībām
  un to ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām
  ,
  tostarp garīgās veselības slimībām. Dalībvalstīm būtu jāsniedz pieejamie zinātniskie
  un
  tehniskie dati
  un
  informācija
  , kas attiecas uz Centra uzdevumu,
  jāziņo
  Centram par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem
  un jāsniedz informācija
  par gatavības un reaģēšanas plānošanu un veselības aprūpes sistēmu spējām
  . Lai izvairītos no centienu dublēšanās un atšķirīgiem ieteikumiem
  ,
  Centram un dalībvalstīm būtu jāvienojas par termiņiem
  ,
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem
  un
  procedūrām attiecībā uz saziņu
  ,
  un Centram, PVO un valstu aģentūrām būtu efektīvi jāapmainās ar informāciju
  . |
| --- | --- |

(7)

Piekļuve savlaicīgiem un pilnīgiem datiem ir priekšnoteikums, lai Centrs spētu veikt ātrus riska novērtējumus, tostarp epidemioloģisko modelēšanu un prognozēšanu.
  Lai efektīvi atbalstītu Centra darbu un nodrošinātu tā uzdevuma izpildi,
  dalībvalstīm laikus būtu jāpaziņo
  Centram
  salīdzināmi un augstas kvalitātes dati
  par
  pārnēsājamu
  slimību
  , tādu kā HIV, B un C vīrushepatīts un tuberkuloze,
  un citu īpašu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, uzraudzību, par veselības aprūpē iegūtu infekciju saistībā ar infekcijas slimībām
  un to ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām
  ,
  tostarp garīgās veselības slimībām. Dalībvalstīm būtu jāsniedz pieejamie zinātniskie
  un
  tehniskie dati
  un
  informācija
  , kas attiecas uz Centra uzdevumu,
  jāziņo
  Centram par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem
  un jāsniedz informācija
  par gatavības un reaģēšanas plānošanu un veselības aprūpes sistēmu spējām
  . Lai izvairītos no centienu dublēšanās un atšķirīgiem ieteikumiem
  ,
  Centram un dalībvalstīm būtu jāvienojas par termiņiem
  ,
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem
  un
  procedūrām attiecībā uz saziņu
  ,
  un Centram, PVO un valstu aģentūrām būtu efektīvi jāapmainās ar informāciju
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisijai sadarbībā ar Centru, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Ķimikāliju aģentūru un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi būtu jāveicina ar vides, klimata un pārtikas faktoriem saistīto risku analīzes un novērtēšanas sistemātiska integrēšana epidemioloģiskajā uzraudzībā, ņemot vērā valstu veselības sistēmu nepilnības un mazāk aizsargāto grupu īpatsvars iedzīvotāju vidū, lai strādātu pie holistiskas pieejas pārnēsājamu slimību profilaksei un agrīnai atklāšanai. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās struktūras, tādas kā Eiropas Klimata un veselības novērošanas centrs, un struktūras, kas pašlaik tiek veidotas, piemēram, Eiropas Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde (HERA). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Komisijai sadarbībā ar Centru, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Ķimikāliju aģentūru un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi būtu jāveicina ar vides, klimata un pārtikas faktoriem saistīto risku analīzes un novērtēšanas sistemātiska integrēšana epidemioloģiskajā uzraudzībā, ņemot vērā valstu veselības sistēmu nepilnības un mazāk aizsargāto grupu īpatsvars iedzīvotāju vidū, lai strādātu pie holistiskas pieejas pārnēsājamu slimību profilaksei un agrīnai atklāšanai. Šim nolūkam būtu jāizmanto esošās struktūras, tādas kā Eiropas Klimata un veselības novērošanas centrs, un struktūras, kas pašlaik tiek veidotas, piemēram, Eiropas Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde (HERA).

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai uzlabotu gatavības un reaģēšanas plānošanu Savienībā, būtu jāpaplašina īpašu Centra tīklu darbība un tīklu veidošanas darbības, lai atspoguļotu Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] darbības jomu. Šajā nolūkā Centram būtu jākoordinē un jāsniedz Komisijai
  un
  dalībvalstīm tehniskas un zinātniskas speciālās zināšanas, izmantojot specializētus tīklus ar kompetentām koordinējošām iestādēm, tostarp jaunizveidotiem laboratoriju tīkliem, kā arī, lai atbalstītu asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai uzlabotu gatavības un reaģēšanas plānošanu Savienībā, būtu jāpaplašina īpašu Centra tīklu darbība un tīklu veidošanas darbības, lai atspoguļotu Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] darbības jomu. Šajā nolūkā Centram būtu jākoordinē un jāsniedz Komisijai
  un
  dalībvalstīm tehniskas un zinātniskas speciālās zināšanas, izmantojot specializētus tīklus ar kompetentām koordinējošām iestādēm, tostarp jaunizveidotiem laboratoriju tīkliem, kā arī, lai atbalstītu asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu.

| (8) | Lai uzlabotu gatavības un reaģēšanas plānošanu Savienībā, būtu jāpaplašina īpašu Centra tīklu darbība un tīklu veidošanas darbības, lai atspoguļotu Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] darbības jomu. Šajā nolūkā Centram būtu jākoordinē un jāsniedz Komisijai, dalībvalstīm un
  Veselības drošības komitejai (HSC)
  tehniskas un zinātniskas speciālās zināšanas, izmantojot specializētus tīklus ar kompetentām koordinējošām iestādēm, tostarp
  mudinot sadarboties ar Savienības
  jaunizveidotiem laboratoriju tīkliem, kā arī, lai atbalstītu asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu. |
| --- | --- |

(8)

Lai uzlabotu gatavības un reaģēšanas plānošanu Savienībā, būtu jāpaplašina īpašu Centra tīklu darbība un tīklu veidošanas darbības, lai atspoguļotu Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] darbības jomu. Šajā nolūkā Centram būtu jākoordinē un jāsniedz Komisijai, dalībvalstīm un
  Veselības drošības komitejai (HSC)
  tehniskas un zinātniskas speciālās zināšanas, izmantojot specializētus tīklus ar kompetentām koordinējošām iestādēm, tostarp
  mudinot sadarboties ar Savienības
  jaunizveidotiem laboratoriju tīkliem, kā arī, lai atbalstītu asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai uzlabotu
  infekcijas
  slimību un ar tām saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības efektivitāti Savienībā, Centram būtu jāuzdod turpināt digitālo platformu un lietotņu izstrādi, atbalstot epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, ļaujot datu apkopošanā un analīzē izmantot digitālās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu, un sniedzot dalībvalstīm tehniskus un zinātniskus ieteikumus integrētu epidemioloģiskās uzraudzības sistēmu izveidei. Šādas digitālās platformas un lietotnes būtu jāizstrādā ar integrētiem ES kosmosa datiem, lai tās integrētu nākotnes Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai uzlabotu
  infekcijas
  slimību un ar tām saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības efektivitāti Savienībā, Centram būtu jāuzdod turpināt digitālo platformu un lietotņu izstrādi, atbalstot epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, ļaujot datu apkopošanā un analīzē izmantot digitālās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu, un sniedzot dalībvalstīm tehniskus un zinātniskus ieteikumus integrētu epidemioloģiskās uzraudzības sistēmu izveidei. Šādas digitālās platformas un lietotnes būtu jāizstrādā ar integrētiem ES kosmosa datiem, lai tās integrētu nākotnes Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos.

| (9) | Lai uzlabotu
  pārnēsājamu
  slimību un ar tām saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības
  , izmeklēšanas un ārstēšanas
  efektivitāti
  un uzraudzītu šādu slimību savstarpējo saikni ar smagām nepārnēsājamām slimībām
  Savienībā, Centram būtu jāuzdod turpināt
  drošu un sadarbspējīgu
  digitālo platformu un lietotņu izstrādi, atbalstot epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, ļaujot datu apkopošanā un analīzē izmantot digitālās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu
  , datormodelēšanu un datorsimulācijas
  , un sniedzot dalībvalstīm tehniskus un zinātniskus ieteikumus integrētu epidemioloģiskās uzraudzības sistēmu izveidei. Šādas digitālās platformas un lietotnes būtu jāizstrādā ar integrētiem ES kosmosa datiem, lai tās integrētu nākotnes Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzlabotu
  pārnēsājamu
  slimību un ar tām saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības
  , izmeklēšanas un ārstēšanas
  efektivitāti
  un uzraudzītu šādu slimību savstarpējo saikni ar smagām nepārnēsājamām slimībām
  Savienībā, Centram būtu jāuzdod turpināt
  drošu un sadarbspējīgu
  digitālo platformu un lietotņu izstrādi, atbalstot epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, ļaujot datu apkopošanā un analīzē izmantot digitālās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu
  , datormodelēšanu un datorsimulācijas
  , un sniedzot dalībvalstīm tehniskus un zinātniskus ieteikumus integrētu epidemioloģiskās uzraudzības sistēmu izveidei. Šādas digitālās platformas un lietotnes būtu jāizstrādā ar integrētiem ES kosmosa datiem, lai tās integrētu nākotnes Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu spējas novērtēt epidemioloģisko situāciju un veikt precīzu riska novērtējumu un atbilstoši reaģēt, Centram jo īpaši būtu jāuzrauga un jāziņo par
  infekcijas
  slimību tendencēm, jāatbalsta un jāatvieglo uz pierādījumiem balstītas reaģēšanas darbības, jāsniedz ieteikumi par to, kā uzlabot
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles programmas, kas izveidotas valsts un Savienības līmenī, jāpārrauga un jāizvērtē valstu veselības aizsardzības sistēmu spējas
  infekcijas
  slimību diagnosticēšanā, profilaksē un ārstēšanā, tostarp dzimumsensitīvi jāapzina iedzīvotāju riska grupas, kurām nepieciešami īpaši pasākumi, jāanalizē slimības sastopamības korelācija ar sociālajiem un vides faktoriem, un jāapzina
  infekcijas
  slimību pārneses un smaguma faktori, kā arī jānosaka vajadzības un prioritātes pētniecības jomā. Centram būtu jāsadarbojas ar izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem uzraudzības jomā, izveidojot tīklu, kas stratēģiski konsultē Centru par šādiem jautājumiem un kas sekmētu veicinošu nozaru, piemēram, ES kosmosa datu un pakalpojumu, izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu spējas novērtēt epidemioloģisko situāciju un veikt precīzu riska novērtējumu un atbilstoši reaģēt, Centram jo īpaši būtu jāuzrauga un jāziņo par
  infekcijas
  slimību tendencēm, jāatbalsta un jāatvieglo uz pierādījumiem balstītas reaģēšanas darbības, jāsniedz ieteikumi par to, kā uzlabot
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles programmas, kas izveidotas valsts un Savienības līmenī, jāpārrauga un jāizvērtē valstu veselības aizsardzības sistēmu spējas
  infekcijas
  slimību diagnosticēšanā, profilaksē un ārstēšanā, tostarp dzimumsensitīvi jāapzina iedzīvotāju riska grupas, kurām nepieciešami īpaši pasākumi, jāanalizē slimības sastopamības korelācija ar sociālajiem un vides faktoriem, un jāapzina
  infekcijas
  slimību pārneses un smaguma faktori, kā arī jānosaka vajadzības un prioritātes pētniecības jomā. Centram būtu jāsadarbojas ar izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem uzraudzības jomā, izveidojot tīklu, kas stratēģiski konsultē Centru par šādiem jautājumiem un kas sekmētu veicinošu nozaru, piemēram, ES kosmosa datu un pakalpojumu, izmantošanu.

| (10) | Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu spējas novērtēt epidemioloģisko situāciju un veikt precīzu riska novērtējumu un atbilstoši reaģēt, Centram
  , balstoties uz vienotiem rādītājiem, kurus ierosinājis Centrs un kuri izstrādāti ciešā sadarbībā un konsultācijās ar dalībvalstīm,
  jo īpaši būtu
  jāapzina jauni veselības apdraudējumi,
  jāuzrauga un jāziņo par
  pārnēsājamu
  slimību tendencēm, jāatbalsta
  , jākoordinē
  un jāatvieglo uz pierādījumiem balstītas reaģēšanas darbības, jāsniedz ieteikumi par to, kā uzlabot
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles programmas, kas izveidotas valsts un Savienības līmenī, jāpārrauga, jāizvērtē un
  jāatbalsta dalībvalstis nolūkā augšupēji konverģēt
  valstu veselības aizsardzības sistēmu spējas
  pārnēsājamu
  slimību diagnosticēšanā, profilaksē, ārstēšanā un
  izplatības ierobežošanā
  , tostarp dzimumsensitīvi jāapzina iedzīvotāju riska grupas, kurām nepieciešami īpaši pasākumi, jāanalizē slimības sastopamības korelācija ar sociālajiem, vides un
  klimata
  faktoriem,
  jāņem vērā blakusslimību ietekme uz pacientiem, kas cieš no pārnēsājamām slimībām, un ietekme uz viņu ārstēšanu,
  un jāapzina
  pārnēsājamu
  slimību pārneses un smaguma faktori, kā arī jānosaka vajadzības un prioritātes pētniecības jomā. Centram būtu jāsadarbojas ar izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem uzraudzības jomā, izveidojot tīklu, kas stratēģiski konsultē Centru par šādiem jautājumiem un kas sekmētu veicinošu nozaru, piemēram, ES kosmosa datu un pakalpojumu, izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai stiprinātu Savienības un dalībvalstu spējas novērtēt epidemioloģisko situāciju un veikt precīzu riska novērtējumu un atbilstoši reaģēt, Centram
  , balstoties uz vienotiem rādītājiem, kurus ierosinājis Centrs un kuri izstrādāti ciešā sadarbībā un konsultācijās ar dalībvalstīm,
  jo īpaši būtu
  jāapzina jauni veselības apdraudējumi,
  jāuzrauga un jāziņo par
  pārnēsājamu
  slimību tendencēm, jāatbalsta
  , jākoordinē
  un jāatvieglo uz pierādījumiem balstītas reaģēšanas darbības, jāsniedz ieteikumi par to, kā uzlabot
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles programmas, kas izveidotas valsts un Savienības līmenī, jāpārrauga, jāizvērtē un
  jāatbalsta dalībvalstis nolūkā augšupēji konverģēt
  valstu veselības aizsardzības sistēmu spējas
  pārnēsājamu
  slimību diagnosticēšanā, profilaksē, ārstēšanā un
  izplatības ierobežošanā
  , tostarp dzimumsensitīvi jāapzina iedzīvotāju riska grupas, kurām nepieciešami īpaši pasākumi, jāanalizē slimības sastopamības korelācija ar sociālajiem, vides un
  klimata
  faktoriem,
  jāņem vērā blakusslimību ietekme uz pacientiem, kas cieš no pārnēsājamām slimībām, un ietekme uz viņu ārstēšanu,
  un jāapzina
  pārnēsājamu
  slimību pārneses un smaguma faktori, kā arī jānosaka vajadzības un prioritātes pētniecības jomā. Centram būtu jāsadarbojas ar izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem uzraudzības jomā, izveidojot tīklu, kas stratēģiski konsultē Centru par šādiem jautājumiem un kas sekmētu veicinošu nozaru, piemēram, ES kosmosa datu un pakalpojumu, izmantošanu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Centram būtu jāpalīdz Savienībā stiprināt spēju diagnosticēt, noteikt, atklāt un raksturot infekcijas ierosinātājus, kuri var apdraudēt sabiedrības veselību, nodrošinot Savienības references laboratoriju tīkla darbību saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]]. Šis tīkls ir atbildīgs par labas prakses veicināšanu un saskaņošanu attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm un testu izmantošanu, lai nodrošinātu vienotu uzraudzību, paziņošanu un ziņošanu par slimībām, kā arī uzlabotu testēšanas un uzraudzības kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Centram būtu jāpalīdz Savienībā stiprināt spēju diagnosticēt, noteikt, atklāt un raksturot infekcijas ierosinātājus, kuri var apdraudēt sabiedrības veselību, nodrošinot Savienības references laboratoriju tīkla darbību saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]]. Šis tīkls ir atbildīgs par labas prakses veicināšanu un saskaņošanu attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm un testu izmantošanu, lai nodrošinātu vienotu uzraudzību, paziņošanu un ziņošanu par slimībām, kā arī uzlabotu testēšanas un uzraudzības kvalitāti.

| (11) | Centram būtu jāpalīdz Savienībā stiprināt spēju diagnosticēt, noteikt, atklāt un raksturot infekcijas ierosinātājus, kuri var apdraudēt sabiedrības veselību,
  integrēti
  nodrošinot
  šim nolūkam īpaši izveidota
  Savienības references laboratoriju tīkla darbību saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]]. Šis tīkls ir atbildīgs par labas prakses veicināšanu un saskaņošanu attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm
  , apmācību par pašreizējām un inovatīvām procedūrām
  un testu izmantošanu, lai nodrošinātu vienotu uzraudzību,
  standartizētu
  paziņošanu un ziņošanu par slimībām, kā arī uzlabotu testēšanas un uzraudzības kvalitāti. |
| --- | --- |

(11)

Centram būtu jāpalīdz Savienībā stiprināt spēju diagnosticēt, noteikt, atklāt un raksturot infekcijas ierosinātājus, kuri var apdraudēt sabiedrības veselību,
  integrēti
  nodrošinot
  šim nolūkam īpaši izveidota
  Savienības references laboratoriju tīkla darbību saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]]. Šis tīkls ir atbildīgs par labas prakses veicināšanu un saskaņošanu attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm
  , apmācību par pašreizējām un inovatīvām procedūrām
  un testu izmantošanu, lai nodrošinātu vienotu uzraudzību,
  standartizētu
  paziņošanu un ziņošanu par slimībām, kā arī uzlabotu testēšanas un uzraudzības kvalitāti.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Gadījumā, ja
  infekcijas
  slimības rada pārrobežu veselības apdraudējumu, asins pārliešanas un transplantācijas dienesti dalībvalstīs var nodrošināt līdzekļus donoru ātrai testēšanai un eksponētības izvērtēšanai, kā arī imunitātes (pret slimību) novērtēšanai sabiedrībā kopumā. Šie pakalpojumi ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko Centrs veic, lai pasargātu no šādas
  infekcijas
  slimības pārnešanas pacientus, kuriem nepieciešama terapija ar cilvēka izcelsmes vielām. Šādi riska novērtējumi kalpo par pamatu tādu pasākumu pienācīgai pielāgošanai, ar kuriem nosaka cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šim nolūkam Centram būtu jāizveido un jāpārvalda valsts
  asins un transplantācijas
  dienestu tīkls un to iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Gadījumā, ja
  infekcijas
  slimības rada pārrobežu veselības apdraudējumu, asins pārliešanas un transplantācijas dienesti dalībvalstīs var nodrošināt līdzekļus donoru ātrai testēšanai un eksponētības izvērtēšanai, kā arī imunitātes (pret slimību) novērtēšanai sabiedrībā kopumā. Šie pakalpojumi ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko Centrs veic, lai pasargātu no šādas
  infekcijas
  slimības pārnešanas pacientus, kuriem nepieciešama terapija ar cilvēka izcelsmes vielām. Šādi riska novērtējumi kalpo par pamatu tādu pasākumu pienācīgai pielāgošanai, ar kuriem nosaka cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šim nolūkam Centram būtu jāizveido un jāpārvalda valsts
  asins un transplantācijas
  dienestu tīkls un to iestādes.

| (12) | Gadījumā, ja
  pārnēsājamas
  slimības rada pārrobežu veselības apdraudējumu, asins pārliešanas un transplantācijas dienesti dalībvalstīs var nodrošināt līdzekļus donoru ātrai testēšanai un eksponētības izvērtēšanai, kā arī imunitātes (pret slimību) novērtēšanai sabiedrībā kopumā. Šie pakalpojumi ir atkarīgi no ātriem
  , visaptverošiem un precīziem
  riska novērtējumiem, ko Centrs veic, lai pasargātu no šādas
  pārnēsājamu
  slimības pārneses pacientus, kuriem nepieciešama terapija ar cilvēka izcelsmes vielām. Šādi riska novērtējumi kalpo par pamatu tādu pasākumu pienācīgai pielāgošanai, ar kuriem nosaka cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šim nolūkam Centram būtu jāizveido un jāpārvalda valsts
  cilvēka izcelsmes vielu mikrobioloģiskā drošuma (SoHO)
  dienestu tīkls un to iestādes
  , kas ietver asins pārliešanu, orgānu transplantāciju un mākslīgo apaugļošanu
  . |
| --- | --- |

(12)

Gadījumā, ja
  pārnēsājamas
  slimības rada pārrobežu veselības apdraudējumu, asins pārliešanas un transplantācijas dienesti dalībvalstīs var nodrošināt līdzekļus donoru ātrai testēšanai un eksponētības izvērtēšanai, kā arī imunitātes (pret slimību) novērtēšanai sabiedrībā kopumā. Šie pakalpojumi ir atkarīgi no ātriem
  , visaptverošiem un precīziem
  riska novērtējumiem, ko Centrs veic, lai pasargātu no šādas
  pārnēsājamu
  slimības pārneses pacientus, kuriem nepieciešama terapija ar cilvēka izcelsmes vielām. Šādi riska novērtējumi kalpo par pamatu tādu pasākumu pienācīgai pielāgošanai, ar kuriem nosaka cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šim nolūkam Centram būtu jāizveido un jāpārvalda valsts
  cilvēka izcelsmes vielu mikrobioloģiskā drošuma (SoHO)
  dienestu tīkls un to iestādes
  , kas ietver asins pārliešanu, orgānu transplantāciju un mākslīgo apaugļošanu
  .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai samazinātu epidēmiju biežumu un stiprinātu spējas novērst
  infekcijas
  slimības Savienībā, Centram būtu jāizstrādā satvars
  infekcijas
  slimību profilaksei, kurā būtu risināti tādi jautājumi kā vakcīnnovēršamas slimības, rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītība,
  zināšanas par veselību
  un uzvedības maiņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai samazinātu epidēmiju biežumu un stiprinātu spējas novērst
  infekcijas
  slimības Savienībā, Centram būtu jāizstrādā satvars
  infekcijas
  slimību profilaksei, kurā būtu risināti tādi jautājumi kā vakcīnnovēršamas slimības, rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītība,
  zināšanas par veselību
  un uzvedības maiņa.

| (13) | Lai samazinātu epidēmiju biežumu un stiprinātu spējas novērst
  pārnēsājamas
  slimības Savienībā, Centram
  sadarbībā ar dalībvalstīm nolūkā ņemt vērā to pieredzi un attiecīgo situāciju
  būtu jāizstrādā satvars
  pārnēsājamu
  slimību profilaksei, kurā būtu risināti tādi jautājumi kā vakcīnnovēršamas slimības,
  vakcīnneizlēmība, izpratne par slimību pārneses ceļiem,
  rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītība,
  veselībpratība, nevienlīdzība veselības jomā
  un
  slimību profilakse,
  uzvedības maiņa
  un saikne ar smagām nepārnēsājamām slimībām. Centram būtu jāsniedz norādījumi dalībvalstīm un jāpārrauga satvara īstenošana dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(13)

Lai samazinātu epidēmiju biežumu un stiprinātu spējas novērst
  pārnēsājamas
  slimības Savienībā, Centram
  sadarbībā ar dalībvalstīm nolūkā ņemt vērā to pieredzi un attiecīgo situāciju
  būtu jāizstrādā satvars
  pārnēsājamu
  slimību profilaksei, kurā būtu risināti tādi jautājumi kā vakcīnnovēršamas slimības,
  vakcīnneizlēmība, izpratne par slimību pārneses ceļiem,
  rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītība,
  veselībpratība, nevienlīdzība veselības jomā
  un
  slimību profilakse,
  uzvedības maiņa
  un saikne ar smagām nepārnēsājamām slimībām. Centram būtu jāsniedz norādījumi dalībvalstīm un jāpārrauga satvara īstenošana dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Centram būtu jāuzlabo gatavība un reaģēšanas spējas valstu un Savienības līmenī, sniedzot dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas. Šajā sakarā Centram ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju būtu jāveic dažādas darbības, tostarp Savienības un valstu gatavības un reaģēšanas plānu un gatavības uzraudzības un novērtēšanas satvaru izstrāde, jāsniedz ieteikumi par spējām novērst slimību uzliesmojumus, sagatavoties tiem un reaģēt uz tiem un par valstu veselības aizsardzības sistēmu
  stiprināšana
  . Centram būtu jāpaplašina datu vākšana un analīze attiecībā uz epidemioloģisko uzraudzību un saistītajām īpašajām veselības problēmām, epidēmijas situāciju attīstību, neparastām epidemioloģiskām parādībām vai jaunām nezināmas izcelsmes slimībām, tostarp trešās valstīs, molekulāro patogēnu datiem
  un
  veselības sistēmu datiem. Šajā nolūkā Centram būtu jānodrošina atbilstīgas datu kopas, kā arī procedūras, lai atvieglotu konsultācijas, datu nosūtīšanu un piekļuvi, jāveic Savienības līmeņa profilakses un kontroles pasākumu zinātnisks un tehnisks novērtējums un jāsadarbojas ar aģentūrām, kompetentajām struktūrām un organizācijām, kas darbojas datu vākšanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Centram būtu jāuzlabo gatavība un reaģēšanas spējas valstu un Savienības līmenī, sniedzot dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas. Šajā sakarā Centram ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju būtu jāveic dažādas darbības, tostarp Savienības un valstu gatavības un reaģēšanas plānu un gatavības uzraudzības un novērtēšanas satvaru izstrāde, jāsniedz ieteikumi par spējām novērst slimību uzliesmojumus, sagatavoties tiem un reaģēt uz tiem un par valstu veselības aizsardzības sistēmu
  stiprināšana
  . Centram būtu jāpaplašina datu vākšana un analīze attiecībā uz epidemioloģisko uzraudzību un saistītajām īpašajām veselības problēmām, epidēmijas situāciju attīstību, neparastām epidemioloģiskām parādībām vai jaunām nezināmas izcelsmes slimībām, tostarp trešās valstīs, molekulāro patogēnu datiem
  un
  veselības sistēmu datiem. Šajā nolūkā Centram būtu jānodrošina atbilstīgas datu kopas, kā arī procedūras, lai atvieglotu konsultācijas, datu nosūtīšanu un piekļuvi, jāveic Savienības līmeņa profilakses un kontroles pasākumu zinātnisks un tehnisks novērtējums un jāsadarbojas ar aģentūrām, kompetentajām struktūrām un organizācijām, kas darbojas datu vākšanas jomā.

| (14) | Centram būtu jāuzlabo gatavība un reaģēšanas spējas valstu un Savienības līmenī, sniedzot dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas. Šajā sakarā Centram ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju būtu jāveic dažādas darbības, tostarp Savienības
  gatavības un reaģēšanas plānu
  izstrāde un valstu gatavības un reaģēšanas plānu un gatavības uzraudzības un novērtēšanas satvaru
  izstrādes veicināšana
  , jāsniedz ieteikumi par spējām novērst slimību uzliesmojumus, sagatavoties tiem un reaģēt uz tiem un par valstu veselības aizsardzības sistēmu
  stiprināšanu, ietverot apmācību un paraugprakses apmaiņu
  . Centram būtu jāpaplašina datu vākšana un analīze attiecībā uz epidemioloģisko uzraudzību un saistītajām īpašajām veselības problēmām, epidēmijas situāciju attīstību, neparastām epidemioloģiskām parādībām vai jaunām nezināmas izcelsmes slimībām, tostarp trešās valstīs, molekulāro patogēnu datiem, veselības sistēmu datiem
  un datiem par saikni starp pārnēsājamām slimībām un smagām nepārnēsājamām slimībām
  . Šajā nolūkā Centram būtu jānodrošina atbilstīgas datu kopas, kā arī procedūras, lai atvieglotu konsultācijas, datu
  drošu
  nosūtīšanu un piekļuvi, jāveic Savienības līmeņa profilakses un kontroles pasākumu zinātnisks un tehnisks novērtējums un jāsadarbojas ar
  PVO, attiecīgajām Savienības
  aģentūrām, kompetentajām struktūrām un organizācijām, kas darbojas datu vākšanas jomā. |
| --- | --- |

(14)

Centram būtu jāuzlabo gatavība un reaģēšanas spējas valstu un Savienības līmenī, sniedzot dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas. Šajā sakarā Centram ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju būtu jāveic dažādas darbības, tostarp Savienības
  gatavības un reaģēšanas plānu
  izstrāde un valstu gatavības un reaģēšanas plānu un gatavības uzraudzības un novērtēšanas satvaru
  izstrādes veicināšana
  , jāsniedz ieteikumi par spējām novērst slimību uzliesmojumus, sagatavoties tiem un reaģēt uz tiem un par valstu veselības aizsardzības sistēmu
  stiprināšanu, ietverot apmācību un paraugprakses apmaiņu
  . Centram būtu jāpaplašina datu vākšana un analīze attiecībā uz epidemioloģisko uzraudzību un saistītajām īpašajām veselības problēmām, epidēmijas situāciju attīstību, neparastām epidemioloģiskām parādībām vai jaunām nezināmas izcelsmes slimībām, tostarp trešās valstīs, molekulāro patogēnu datiem, veselības sistēmu datiem
  un datiem par saikni starp pārnēsājamām slimībām un smagām nepārnēsājamām slimībām
  . Šajā nolūkā Centram būtu jānodrošina atbilstīgas datu kopas, kā arī procedūras, lai atvieglotu konsultācijas, datu
  drošu
  nosūtīšanu un piekļuvi, jāveic Savienības līmeņa profilakses un kontroles pasākumu zinātnisks un tehnisks novērtējums un jāsadarbojas ar
  PVO, attiecīgajām Savienības
  aģentūrām, kompetentajām struktūrām un organizācijām, kas darbojas datu vākšanas jomā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Regula.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]], paredz agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kas ļauj Savienības līmenī paziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kurus turpina izmantot Centrs. Ņemot vērā, ka modernās tehnoloģijas var būtiski atbalstīt veselības apdraudējumu apkarošanu un epidēmiju ierobežošanu un novēršanu, Centram būtu jāstrādā pie šīs sistēmas atjaunināšanas, lai varētu izmantot mākslīgā intelekta tehnoloģijas un sadarbspējīgus un privātumu aizsargājošus digitālos rīkus, piemēram, mobilās lietotnes, ar izsekošanas funkcijām, kas identificē apdraudētās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Regula.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]], paredz agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kas ļauj Savienības līmenī paziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kurus turpina izmantot Centrs. Ņemot vērā, ka modernās tehnoloģijas var būtiski atbalstīt veselības apdraudējumu apkarošanu un epidēmiju ierobežošanu un novēršanu, Centram būtu jāstrādā pie šīs sistēmas atjaunināšanas, lai varētu izmantot mākslīgā intelekta tehnoloģijas un sadarbspējīgus un privātumu aizsargājošus digitālos rīkus, piemēram, mobilās lietotnes, ar izsekošanas funkcijām, kas identificē apdraudētās personas.

| (15) | Regula.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]], paredz agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kas ļauj Savienības līmenī paziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kurus turpina izmantot Centrs. Ņemot vērā, ka modernās tehnoloģijas var būtiski atbalstīt veselības apdraudējumu apkarošanu un epidēmiju ierobežošanu un novēršanu, Centram būtu jāstrādā pie šīs sistēmas atjaunināšanas, lai varētu izmantot mākslīgā intelekta
  , augstas veiktspējas datošanas, in silico klīnisko izmēģinājumu un digitālās dvīņošanas
  tehnoloģijas un sadarbspējīgus un privātumu aizsargājošus digitālos rīkus, piemēram, mobilās lietotnes, ar izsekošanas funkcijām, kas identificē apdraudētās personas
  , vienlaikus mazinot riskus, piemēram, tos, ko rada neobjektīvas datu kopas, kļūdains sistēmas dizains, kvalitatīvu datu trūkums, pārmērīga paļaušanās uz automatizētu lēmumu pieņemšanu, un ņemot vērā to, cik svarīgi ir paredzēt aizsardzības pasākumus, lai mazinātu šos riskus mākslīgā intelekta tehnoloģiju izstrādes un īstenošanas posmos
  . |
| --- | --- |

(15)

Regula.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]], paredz agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, kas ļauj Savienības līmenī paziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kurus turpina izmantot Centrs. Ņemot vērā, ka modernās tehnoloģijas var būtiski atbalstīt veselības apdraudējumu apkarošanu un epidēmiju ierobežošanu un novēršanu, Centram būtu jāstrādā pie šīs sistēmas atjaunināšanas, lai varētu izmantot mākslīgā intelekta
  , augstas veiktspējas datošanas, in silico klīnisko izmēģinājumu un digitālās dvīņošanas
  tehnoloģijas un sadarbspējīgus un privātumu aizsargājošus digitālos rīkus, piemēram, mobilās lietotnes, ar izsekošanas funkcijām, kas identificē apdraudētās personas
  , vienlaikus mazinot riskus, piemēram, tos, ko rada neobjektīvas datu kopas, kļūdains sistēmas dizains, kvalitatīvu datu trūkums, pārmērīga paļaušanās uz automatizētu lēmumu pieņemšanu, un ņemot vērā to, cik svarīgi ir paredzēt aizsardzības pasākumus, lai mazinātu šos riskus mākslīgā intelekta tehnoloģiju izstrādes un īstenošanas posmos
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Centram saskaņā ar Regulu.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] būtu jānosaka atbilstošas spējas, lai atbalstītu reaģēšanu starptautiskā līmenī
  un
  uz vietas. Šīm spējām būtu jāļauj Centram mobilizēt un izmantot slimības uzliesmojuma palīdzības vienības, kas pazīstamas kā “ES veselības aizsardzības darba grupa”, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz slimību uzliesmojumiem. Tādēļ Centram būtu jānodrošina spēja rīkot misijas dalībvalstīs, kā arī trešās valstīs un sniegt ieteikumus par reaģēšanu uz veselības apdraudējumiem. Šīs vienības varēs tikt izvietotas arī saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra atbalstu. Lai novērstu nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus un to sekas, Centram būtu arī jāatbalsta gatavības spēju stiprināšana saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Centram saskaņā ar Regulu.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] būtu jānosaka atbilstošas spējas, lai atbalstītu reaģēšanu starptautiskā līmenī
  un
  uz vietas. Šīm spējām būtu jāļauj Centram mobilizēt un izmantot slimības uzliesmojuma palīdzības vienības, kas pazīstamas kā “ES veselības aizsardzības darba grupa”, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz slimību uzliesmojumiem. Tādēļ Centram būtu jānodrošina spēja rīkot misijas dalībvalstīs, kā arī trešās valstīs un sniegt ieteikumus par reaģēšanu uz veselības apdraudējumiem. Šīs vienības varēs tikt izvietotas arī saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra atbalstu. Lai novērstu nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus un to sekas, Centram būtu arī jāatbalsta gatavības spēju stiprināšana saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) trešās valstīs.

| (16) | Centram saskaņā ar Regulu.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] būtu jānosaka atbilstošas spējas, lai atbalstītu reaģēšanu starptautiskā
  un reģionālā
  līmenī
  , kā arī
  uz vietas. Šīm spējām būtu jāļauj Centram mobilizēt un izmantot slimības uzliesmojuma palīdzības vienības, kas pazīstamas kā “ES veselības aizsardzības darba grupa”, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz slimību uzliesmojumiem
  un apkopot uz vietas iegūtos datus
  . Tādēļ Centram būtu jānodrošina
  pastāvīga
  spēja rīkot misijas dalībvalstīs, kā arī trešās valstīs un sniegt ieteikumus par reaģēšanu uz veselības apdraudējumiem. Šīs vienības varēs tikt izvietotas arī saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra atbalstu. Lai novērstu nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus un to sekas, Centram būtu arī jāatbalsta gatavības spēju stiprināšana saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) trešās valstīs. |
| --- | --- |

(16)

Centram saskaņā ar Regulu.../... [OV: lūdzu ierakstīt atsauci uz Regulu SCBTH [ISC/2020/12524]] būtu jānosaka atbilstošas spējas, lai atbalstītu reaģēšanu starptautiskā
  un reģionālā
  līmenī
  , kā arī
  uz vietas. Šīm spējām būtu jāļauj Centram mobilizēt un izmantot slimības uzliesmojuma palīdzības vienības, kas pazīstamas kā “ES veselības aizsardzības darba grupa”, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz slimību uzliesmojumiem
  un apkopot uz vietas iegūtos datus
  . Tādēļ Centram būtu jānodrošina
  pastāvīga
  spēja rīkot misijas dalībvalstīs, kā arī trešās valstīs un sniegt ieteikumus par reaģēšanu uz veselības apdraudējumiem. Šīs vienības varēs tikt izvietotas arī saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra atbalstu. Lai novērstu nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus un to sekas, Centram būtu arī jāatbalsta gatavības spēju stiprināšana saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) trešās valstīs.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai palīdzētu reaģēt uz uzliesmojumiem, kas var izplatīties Savienībā vai uz Savienību, Centram būtu
  jāizstrādā satvars
  ES veselības aizsardzības darba
  grupas
  mobilizācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11) un jāveicina Savienības ekspertu uz vietas dalība starptautiskās reaģēšanas vienībās, lai atbalstītu Savienības civilās aizsardzības mehānismu. Centram būtu jāuzlabo sava personāla, kā arī ekspertu no Savienības un EEZ valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un ES partnervalstīm, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014 (12), spēja efektīvi piedalīties misijās uz vietas un krīžu pārvarēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai palīdzētu reaģēt uz uzliesmojumiem, kas var izplatīties Savienībā vai uz Savienību, Centram būtu
  jāizstrādā satvars
  ES veselības aizsardzības darba
  grupas
  mobilizācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11) un jāveicina Savienības ekspertu uz vietas dalība starptautiskās reaģēšanas vienībās, lai atbalstītu Savienības civilās aizsardzības mehānismu. Centram būtu jāuzlabo sava personāla, kā arī ekspertu no Savienības un EEZ valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un ES partnervalstīm, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014 (12), spēja efektīvi piedalīties misijās uz vietas un krīžu pārvarēšanā.

| (17) | Lai palīdzētu reaģēt uz uzliesmojumiem, kas var izplatīties Savienībā vai uz Savienību, Centram būtu
  jāizveido pastāvīga
  ES veselības aizsardzības darba
  grupa un jāizstrādā satvars tās
  mobilizācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11) un jāveicina Savienības ekspertu uz vietas dalība starptautiskās reaģēšanas vienībās, lai atbalstītu
  un lai cieši sadarbotos ar
  Savienības civilās aizsardzības mehānismu. Centram būtu jāuzlabo sava personāla, kā arī ekspertu no Savienības un EEZ valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un ES partnervalstīm, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014 (12), spēja efektīvi piedalīties misijās uz vietas un krīžu pārvarēšanā.
  Tāpēc Centram būtu jāizstrādā satvars attiecībā uz atzītiem speciālo zināšanu līmeņiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai palīdzētu reaģēt uz uzliesmojumiem, kas var izplatīties Savienībā vai uz Savienību, Centram būtu
  jāizveido pastāvīga
  ES veselības aizsardzības darba
  grupa un jāizstrādā satvars tās
  mobilizācijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11) un jāveicina Savienības ekspertu uz vietas dalība starptautiskās reaģēšanas vienībās, lai atbalstītu
  un lai cieši sadarbotos ar
  Savienības civilās aizsardzības mehānismu. Centram būtu jāuzlabo sava personāla, kā arī ekspertu no Savienības un EEZ valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un ES partnervalstīm, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014 (12), spēja efektīvi piedalīties misijās uz vietas un krīžu pārvarēšanā.
  Tāpēc Centram būtu jāizstrādā satvars attiecībā uz atzītiem speciālo zināšanu līmeņiem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Dalībvalstīm, Komisijai un Centram būtu jānosaka atzītas kompetentās struktūras un sabiedrības veselības eksperti gan pārnēsājamu, gan nepārnēsājamu slimību jomā, kuri var palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem. Šādi eksperti un ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu strukturāli jāiesaista visās Centra darbībās, un tiem būtu jāsniedz ieguldījums Centra konsultēšanas un lēmumu pieņemšanas procesos. Ieinteresēto personu iesaistīšanā pilnībā būtu jāievēro pārredzamības un interešu konflikta noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Dalībvalstīm, Komisijai un Centram būtu jānosaka atzītas kompetentās struktūras un sabiedrības veselības eksperti gan pārnēsājamu, gan nepārnēsājamu slimību jomā, kuri var palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem. Šādi eksperti un ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu strukturāli jāiesaista visās Centra darbībās, un tiem būtu jāsniedz ieguldījums Centra konsultēšanas un lēmumu pieņemšanas procesos. Ieinteresēto personu iesaistīšanā pilnībā būtu jāievēro pārredzamības un interešu konflikta noteikumi.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Lai izveidotu spēcīgu Eiropas veselības savienību, Centram būtu jāveicina plašāka sadarbība un paraugprakses apmaiņa ar citām Savienības iestādēm un aģentūrām, tostarp ar plānoto HERA, un jānodrošina pieeju koordinēšana, kā arī jānovērš centienu pārklāšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Lai izveidotu spēcīgu Eiropas veselības savienību, Centram būtu jāveicina plašāka sadarbība un paraugprakses apmaiņa ar citām Savienības iestādēm un aģentūrām, tostarp ar plānoto HERA, un jānodrošina pieeju koordinēšana, kā arī jānovērš centienu pārklāšanās.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

17.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17c) | Centram būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar kompetentajām struktūrām un starptautiskajām organizācijām sabiedrības veselības jomā, jo īpaši PVO. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17c)

Centram būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar kompetentajām struktūrām un starptautiskajām organizācijām sabiedrības veselības jomā, jo īpaši PVO.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

17.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17d) | Centram būtu efektīvi un pārredzami jāinformē plaša sabiedrība par esošiem un jauniem veselības riskiem. Lai palielinātu pārredzamību, Centram laikus būtu jāpublicē zinātniski pētījumi, pārskati, apsekojumi, ziņojumi, ātrie riska novērtējumi un veselības aprūpes sistēmu spēju novērtējumi. Šajā ziņā Centram būtu jārisina jautājumi saistībā ar pārredzamību, kā norādīts Eiropas Ombuda 2021. gada 5. februāra lēmumā attiecībā uz stratēģisko izmeklēšanu OI/3/2020/TE. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17d)

Centram būtu efektīvi un pārredzami jāinformē plaša sabiedrība par esošiem un jauniem veselības riskiem. Lai palielinātu pārredzamību, Centram laikus būtu jāpublicē zinātniski pētījumi, pārskati, apsekojumi, ziņojumi, ātrie riska novērtējumi un veselības aprūpes sistēmu spēju novērtējumi. Šajā ziņā Centram būtu jārisina jautājumi saistībā ar pārredzamību, kā norādīts Eiropas Ombuda 2021. gada 5. februāra lēmumā attiecībā uz stratēģisko izmeklēšanu OI/3/2020/TE.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

17.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17e) | Centram būtu jānodrošina dzimumu un ģeogrāfiskais līdzsvars darbinieku vidū un vadības līmeņos, kā arī jānodrošina dzimumsensitīva pieeja visās savās darbībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17e)

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai novērtētu Centram piemērojamo tiesību normu efektivitāti un lietderību, ir lietderīgi paredzēt
  regulāru
  Komisijas novērtējumu par Centra darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai novērtētu Centram piemērojamo tiesību normu efektivitāti un lietderību, ir lietderīgi paredzēt
  regulāru
  Komisijas novērtējumu par Centra darbību.

| (18) | Lai novērtētu Centram piemērojamo tiesību normu efektivitāti un lietderību, ir lietderīgi paredzēt
  ikgadēju
  Komisijas novērtējumu par Centra darbību. |
| --- | --- |

(18)

Lai novērtētu Centram piemērojamo tiesību normu efektivitāti un lietderību, ir lietderīgi paredzēt
  ikgadēju
  Komisijas novērtējumu par Centra darbību.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Ar šo regulu Centram nepiešķir regulatīvas pilnvaras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Ar šo regulu Centram nepiešķir regulatīvas pilnvaras.

| (19) | Ar šo regulu Centram nepiešķir regulatīvas pilnvaras.
  Tomēr Centram vajadzētu būt plašai koordinēšanas kompetencei un pilnvarām sniegt ieteikumus Savienības, valstu un starpreģionālā līmenī skaidru, vienotu un uz zinātni balstītu priekšlikumu veidā. |
| --- | --- |

(19)

Ar šo regulu Centram nepiešķir regulatīvas pilnvaras.
  Tomēr Centram vajadzētu būt plašai koordinēšanas kompetencei un pilnvarām sniegt ieteikumus Savienības, valstu un starpreģionālā līmenī skaidru, vienotu un uz zinātni balstītu priekšlikumu veidā.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Tā kā veselības dati ir sensitīvi, Centram būtu jāievēro aizsardzības pasākumi un jānodrošina, ka tā veiktās datu apstrādes darbības atbilst tādiem datu aizsardzības principiem kā likumīgums, objektivitāte, pārredzamība, mērķierobežojums, datu minimizācija, precizitāte, uzglabāšanas termiņš, integritāte un konfidencialitāte. Saistībā ar jaunajiem uzdevumiem, kādi Centram tiek uzticēti ar šo regulu, Centram būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, ar ko mazināt riskus, kas var rasties no neobjektīvu vai nepilnīgu datu nosūtīšanas no vairākiem avotiem, kā arī būtu jāievieš procedūras datu kvalitātes pārbaudīšanai. Centram stingri būtu jāievēro datu aizsardzības principi, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725

   (1a)

  27. pantā, vienlaikus nosakot piemērotus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus saskaņā ar minētās regulas 33. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Tā kā veselības dati ir sensitīvi, Centram būtu jāievēro aizsardzības pasākumi un jānodrošina, ka tā veiktās datu apstrādes darbības atbilst tādiem datu aizsardzības principiem kā likumīgums, objektivitāte, pārredzamība, mērķierobežojums, datu minimizācija, precizitāte, uzglabāšanas termiņš, integritāte un konfidencialitāte. Saistībā ar jaunajiem uzdevumiem, kādi Centram tiek uzticēti ar šo regulu, Centram būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, ar ko mazināt riskus, kas var rasties no neobjektīvu vai nepilnīgu datu nosūtīšanas no vairākiem avotiem, kā arī būtu jāievieš procedūras datu kvalitātes pārbaudīšanai. Centram stingri būtu jāievēro datu aizsardzības principi, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725

   (1a)

  27. pantā, vienlaikus nosakot piemērotus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus saskaņā ar minētās regulas 33. pantu.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

20.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20b) | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jāatbild par šīs regulas noteikumu piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu attiecībā uz fizisko personu pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic Centrs, un par Centra un datu subjektu konsultēšanu visos jautājumos, kas attiecas uz personas datu apstrādi. Ja Centra darbību veikšanai personas datu apstrāde nav nepieciešama, būtu jāievieš pasākumi, ar ko nodrošina anonimizētu datu izmantošanu saskaņā ar datu minimizēšanas principu. Ja anonimizēšana neļautu sasniegt konkrēto apstrādes mērķi, dati būtu jāpseidonimizē. Ja šīs regulas nolūkiem ir jāapstrādā personas dati, tas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Visu veidu personas datu apstrādei, balstoties uz šo regulu, būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (1a)

  , Regulu (ES) 2018/1725 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK

   (1b)

  . Šī regula neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/679 un Direktīvā 2002/58/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20b)

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jāatbild par šīs regulas noteikumu piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu attiecībā uz fizisko personu pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic Centrs, un par Centra un datu subjektu konsultēšanu visos jautājumos, kas attiecas uz personas datu apstrādi. Ja Centra darbību veikšanai personas datu apstrāde nav nepieciešama, būtu jāievieš pasākumi, ar ko nodrošina anonimizētu datu izmantošanu saskaņā ar datu minimizēšanas principu. Ja anonimizēšana neļautu sasniegt konkrēto apstrādes mērķi, dati būtu jāpseidonimizē. Ja šīs regulas nolūkiem ir jāapstrādā personas dati, tas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Visu veidu personas datu apstrādei, balstoties uz šo regulu, būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (1a)

  , Regulu (ES) 2018/1725 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK

   (1b)

  . Šī regula neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/679 un Direktīvā 2002/58/EK.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

20.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20c) | Lai ievērotu attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz datu subjektu kategoriju noteikšanu datu apstrādes darbības jomā un apstrādāto personas datu kategoriju noteikšanu, kā arī jāsniedz konkrēto pasākumu apraksts, ar kuriem aizsargātu iesaistīto datu subjektu tiesības un brīvības. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20c)

Lai ievērotu attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz datu subjektu kategoriju noteikšanu datu apstrādes darbības jomā un apstrādāto personas datu kategoriju noteikšanu, kā arī jāsniedz konkrēto pasākumu apraksts, ar kuriem aizsargātu iesaistīto datu subjektu tiesības un brīvības. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – paplašināt Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgās zinātniskās speciālās zināšanas un atbalstīt darbības, ar kurām apkaro nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet veselības apdraudējumu pārrobežu rakstura un ātras, koordinētas un saskaņotas reakcijas dēļ tos var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – paplašināt Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgās zinātniskās speciālās zināšanas un atbalstīt darbības, ar kurām apkaro nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet veselības apdraudējumu pārrobežu rakstura un ātras, koordinētas un saskaņotas reakcijas dēļ tos var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – paplašināt Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgās zinātniskās speciālās zināšanas un atbalstīt darbības, ar kurām apkaro nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet veselības apdraudējumu pārrobežu rakstura un ātras,
  labāk
  koordinētas un saskaņotas reakcijas
  uz jauniem veselības apdraudējumiem
  dēļ tos var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – paplašināt Centra kompetenci un uzdevumus, lai uzlabotu Centra spēju nodrošināt vajadzīgās zinātniskās speciālās zināšanas un atbalstīt darbības, ar kurām apkaro nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus Savienībā, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet veselības apdraudējumu pārrobežu rakstura un ātras,
  labāk
  koordinētas un saskaņotas reakcijas
  uz jauniem veselības apdraudējumiem
  dēļ tos var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

2. pants – 1. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | “cilvēka slimību profilakse un kontrole” ir dažādie ieteikumi un pasākumi, ko izdod un īsteno kompetentās sabiedrības veselības iestādes dalībvalstīs un Savienībā, tādas kā Centrs, lai novērstu un apturētu slimību izplatīšanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3) | “specializēts tīkls” ir jebkurš īpašs tīkls slimību, īpašu veselības problēmu vai sabiedrības veselības funkciju jomā, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām koordinējošajām struktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3)

“specializēts tīkls” ir jebkurš īpašs tīkls slimību, īpašu veselības problēmu vai sabiedrības veselības funkciju jomā, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām koordinējošajām struktūrām;

| 3) | “specializēts tīkls” ir jebkurš īpašs tīkls slimību, īpašu veselības problēmu vai sabiedrības veselības funkciju jomā,
  kuram Centrs sniedz atbalstu, kuru tas koordinē un kurš paredzēts,
  lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām koordinējošajām struktūrām; |
| --- | --- |

3)

“specializēts tīkls” ir jebkurš īpašs tīkls slimību, īpašu veselības problēmu vai sabiedrības veselības funkciju jomā,
  kuram Centrs sniedz atbalstu, kuru tas koordinē un kurš paredzēts,
  lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām koordinējošajām struktūrām;

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a) | “smaga nepārnēsājama slimība” ir dzīvībai bīstama hroniska slimība, kas parasti ir ilgstoša un izriet no ģenētisku, fizioloģisku, vides un uzvedības faktoru kombinācijas, piemēram, sirds un asinsvadu slimības, vēzis, elpošanas orgānu slimības, diabēts vai garīgas saslimšanas, un kas Savienībā skar lielu skaitu cilvēku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4a)

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai uzlabotu Savienības un dalībvalstu spēju aizsargāt cilvēku veselību, novēršot un kontrolējot cilvēku
  infekcijas
  slimības un
  ar to
  saistītās īpašās veselības problēmas, kas izklāstītas 2. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], Centra uzdevums ir identificēt, novērtēt
  un
  ziņot par pašreizējiem un jauniem infekcijas slimību draudiem cilvēku veselībai un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus reaģēšanai Savienības un valstu līmenī, kā arī reģionālā līmenī. | Lai uzlabotu Savienības un dalībvalstu spēju aizsargāt cilvēku veselību, novēršot un kontrolējot cilvēku
  pārnēsājamas slimības un attiecīgās smagās nepārnēsājamās
  slimības un
  veselības apdraudējumus, tostarp
  saistītās īpašās veselības problēmas, kas izklāstītas 2. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], Centra uzdevums ir identificēt, novērtēt, ziņot un
  attiecīgā gadījumā viegli piekļūstamā veidā nodrošināt informāciju
  par pašreizējiem un jauniem infekcijas slimību
  un attiecīgo smago nepārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu
  draudiem cilvēku veselībai
  sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām struktūrām vai pēc savas iniciatīvas, izmantojot specializētu tīklu,
  un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus
  un koordinēšanas atbalstu
  reaģēšanai Savienības un valstu līmenī, kā arī
  strapreģionālā un
  reģionālā līmenī.
  Sniedzot šādus ieteikumus, Centrs ņem vērā esošos valstu krīzes pārvaldības plānus un katras dalībvalsts attiecīgos apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai uzlabotu Savienības un dalībvalstu spēju aizsargāt cilvēku veselību, novēršot un kontrolējot cilvēku
  infekcijas
  slimības un
  ar to
  saistītās īpašās veselības problēmas, kas izklāstītas 2. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], Centra uzdevums ir identificēt, novērtēt
  un
  ziņot par pašreizējiem un jauniem infekcijas slimību draudiem cilvēku veselībai un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus reaģēšanai Savienības un valstu līmenī, kā arī reģionālā līmenī.

Lai uzlabotu Savienības un dalībvalstu spēju aizsargāt cilvēku veselību, novēršot un kontrolējot cilvēku
  pārnēsājamas slimības un attiecīgās smagās nepārnēsājamās
  slimības un
  veselības apdraudējumus, tostarp
  saistītās īpašās veselības problēmas, kas izklāstītas 2. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], Centra uzdevums ir identificēt, novērtēt, ziņot un
  attiecīgā gadījumā viegli piekļūstamā veidā nodrošināt informāciju
  par pašreizējiem un jauniem infekcijas slimību
  un attiecīgo smago nepārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu
  draudiem cilvēku veselībai
  sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām struktūrām vai pēc savas iniciatīvas, izmantojot specializētu tīklu,
  un vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus
  un koordinēšanas atbalstu
  reaģēšanai Savienības un valstu līmenī, kā arī
  strapreģionālā un
  reģionālā līmenī.
  Sniedzot šādus ieteikumus, Centrs ņem vērā esošos valstu krīzes pārvaldības plānus un katras dalībvalsts attiecīgos apstākļus.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja notiek nezināmas izcelsmes slimību uzliesmojumi, kas var izplatīties Savienībā vai līdz tai, Centrs rīkojas pēc savas ierosmes, līdz tiek noskaidrots slimības uzliesmojuma avots. Ja ir skaidrs, ka attiecīgais gadījums nav
  infekcijas
  slimības uzliesmojums, pēc
  kompetentās struktūras
  lūguma
  Centra darbība norit tikai sadarbībā ar minēto struktūru
  . | Ja notiek nezināmas izcelsmes slimību uzliesmojumi, kas var izplatīties Savienībā vai līdz tai, Centrs rīkojas pēc savas ierosmes, līdz tiek noskaidrots slimības uzliesmojuma avots. Ja ir skaidrs, ka attiecīgais gadījums nav
  pārnēsājamas
  slimības uzliesmojums,
  Centrs
  pēc
  kompetento struktūru
  lūguma
  sadarbojas ar šīm struktūrām un sniedz riska novērtējumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja notiek nezināmas izcelsmes slimību uzliesmojumi, kas var izplatīties Savienībā vai līdz tai, Centrs rīkojas pēc savas ierosmes, līdz tiek noskaidrots slimības uzliesmojuma avots. Ja ir skaidrs, ka attiecīgais gadījums nav
  infekcijas
  slimības uzliesmojums, pēc
  kompetentās struktūras
  lūguma
  Centra darbība norit tikai sadarbībā ar minēto struktūru
  .

Ja notiek nezināmas izcelsmes slimību uzliesmojumi, kas var izplatīties Savienībā vai līdz tai, Centrs rīkojas pēc savas ierosmes, līdz tiek noskaidrots slimības uzliesmojuma avots. Ja ir skaidrs, ka attiecīgais gadījums nav
  pārnēsājamas
  slimības uzliesmojums,
  Centrs
  pēc
  kompetento struktūru
  lūguma
  sadarbojas ar šīm struktūrām un sniedz riska novērtējumu
  .

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu, ka darbība ir visaptveroša, saskaņota un papildina citas darbības, Centrs, veicot savu uzdevumu, ņem vērā visus dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības struktūru vai aģentūru pienākumus un tādu starptautisku organizāciju pienākumus, kas darbojas sabiedrības veselības aizsardzības jomā. | Lai nodrošinātu, ka darbība ir
  koordinēta,
  visaptveroša, saskaņota
  , konsekventa
  un papildina citas darbības, Centrs, veicot savu uzdevumu, ņem vērā visus dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības struktūru vai aģentūru pienākumus
  un kompetences
  un tādu starptautisku organizāciju pienākumus, kas darbojas sabiedrības veselības aizsardzības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai nodrošinātu, ka darbība ir visaptveroša, saskaņota un papildina citas darbības, Centrs, veicot savu uzdevumu, ņem vērā visus dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības struktūru vai aģentūru pienākumus un tādu starptautisku organizāciju pienākumus, kas darbojas sabiedrības veselības aizsardzības jomā.

Lai nodrošinātu, ka darbība ir
  koordinēta,
  visaptveroša, saskaņota
  , konsekventa
  un papildina citas darbības, Centrs, veicot savu uzdevumu, ņem vērā visus dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības struktūru vai aģentūru pienākumus
  un kompetences
  un tādu starptautisku organizāciju pienākumus, kas darbojas sabiedrības veselības aizsardzības jomā.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2)   Centrs savu
  finansiālo iespēju un
  pilnvaru robežās veic šādus uzdevumus: | 2)   Centrs savu pilnvaru robežās veic šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2)   Centrs savu
  finansiālo iespēju un
  pilnvaru robežās veic šādus uzdevumus:

2)   Centrs savu pilnvaru robežās veic šādus uzdevumus:

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | meklē, vāc, salīdzina, novērtē un izplata attiecīgus zinātniskus un tehniskus datus un informāciju, ņemot vērā jaunākās tehnoloģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

meklē, vāc, salīdzina, novērtē un izplata attiecīgus zinātniskus un tehniskus datus un informāciju, ņemot vērā jaunākās tehnoloģijas;

| a) | meklē, vāc, salīdzina, novērtē un izplata attiecīgus zinātniskus un tehniskus datus un informāciju, ņemot vērā jaunākās
  pieejamās
  tehnoloģijas
  , tostarp mākslīgo intelektu
  ; |
| --- | --- |

a)

meklē, vāc, salīdzina, novērtē un izplata attiecīgus zinātniskus un tehniskus datus un informāciju, ņemot vērā jaunākās
  pieejamās
  tehnoloģijas
  , tostarp mākslīgo intelektu
  ;

pieejamās

, tostarp mākslīgo intelektu

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm izstrādā attiecīgus vienotus rādītājus, kas piemērojami standartizētām datu vākšanas procedūrām un riska novērtējumiem, un atbalsta dalībvalstu īstenotu augšupēju konverģenci attiecībā uz pārnēsājamu slimību pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm izstrādā attiecīgus vienotus rādītājus, kas piemērojami standartizētām datu vākšanas procedūrām un riska novērtējumiem, un atbalsta dalībvalstu īstenotu augšupēju konverģenci attiecībā uz pārnēsājamu slimību pārvaldību;

ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm izstrādā attiecīgus vienotus rādītājus, kas piemērojami standartizētām datu vākšanas procedūrām un riska novērtējumiem, un atbalsta dalībvalstu īstenotu augšupēju konverģenci attiecībā uz pārnēsājamu slimību pārvaldību;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm nosaka termiņus un procedūras informācijas apmaiņai par smagām nepārnēsājamām slimībām, kas minētas ha) apakšpunktā, un nosaka rādītājus, kuri nepieciešami minētajā punktā izklāstītās ietekmes izvērtēšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm nosaka termiņus un procedūras informācijas apmaiņai par smagām nepārnēsājamām slimībām, kas minētas ha) apakšpunktā, un nosaka rādītājus, kuri nepieciešami minētajā punktā izklāstītās ietekmes izvērtēšanai;

ciešā sadarbībā un apspriežoties ar dalībvalstīm nosaka termiņus un procedūras informācijas apmaiņai par smagām nepārnēsājamām slimībām, kas minētas ha) apakšpunktā, un nosaka rādītājus, kuri nepieciešami minētajā punktā izklāstītās ietekmes izvērtēšanai;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | nodrošina analīzi, zinātniskus ieteikumus, atzinumus un atbalstu Savienības un dalībvalstu darbībām saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem, tostarp riska novērtējumus, epidemioloģiskās informācijas analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, ieteikumus darbībām, kas veicamas, lai novērstu un kontrolētu
  infekcijas
  slimību draudus un citas īpašas veselības problēmas,
  ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā un zinātnisko un tehnisko palīdzību, kas ietver apmācību
  , un
  citas darbības saskaņā ar tā pilnvarām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

nodrošina analīzi, zinātniskus ieteikumus, atzinumus un atbalstu Savienības un dalībvalstu darbībām saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem, tostarp riska novērtējumus, epidemioloģiskās informācijas analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, ieteikumus darbībām, kas veicamas, lai novērstu un kontrolētu
  infekcijas
  slimību draudus un citas īpašas veselības problēmas,
  ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā un zinātnisko un tehnisko palīdzību, kas ietver apmācību
  , un
  citas darbības saskaņā ar tā pilnvarām
  ;

infekcijas

ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā un zinātnisko un tehnisko palīdzību, kas ietver apmācību

citas darbības saskaņā ar tā pilnvarām

| b) | nodrošina analīzi, zinātniskus ieteikumus, atzinumus
  , vadlīnijas
  un atbalstu Savienības un dalībvalstu darbībām saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem, tostarp riska novērtējumus, epidemioloģiskās informācijas analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, ieteikumus darbībām, kas veicamas, lai novērstu un kontrolētu
  pārnēsājamu
  slimību draudus un citas īpašas veselības problēmas,
  tostarp iespējamu milzīgu ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām
  , un
  ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā
  ; |
| --- | --- |

b)

nodrošina analīzi, zinātniskus ieteikumus, atzinumus
  , vadlīnijas
  un atbalstu Savienības un dalībvalstu darbībām saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem, tostarp riska novērtējumus, epidemioloģiskās informācijas analīzi, epidemioloģisko modelēšanu, paredzēšanu un prognozēšanu, ieteikumus darbībām, kas veicamas, lai novērstu un kontrolētu
  pārnēsājamu
  slimību draudus un citas īpašas veselības problēmas,
  tostarp iespējamu milzīgu ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām
  , un
  ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā
  ;

, vadlīnijas

pārnēsājamu

tostarp iespējamu milzīgu ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām

ieguldījumu pētniecības prioritāšu noteikšanā

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | identificē un uzrauga smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi uz pārnēsājamu slimību biežumu, smagumu un mirstības rādītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

identificē un uzrauga smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi uz pārnēsājamu slimību biežumu, smagumu un mirstības rādītājiem;

identificē un uzrauga smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi uz pārnēsājamu slimību biežumu, smagumu un mirstības rādītājiem;

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | koordinē tāda vienota Eiropas informācijas tīkla izveidi, kurā ietvertas struktūras, kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās, ieskaitot tīklus, ko izveido, veicot sabiedrības veselības aizsardzības darbības, kuras atbalsta Komisija, un izmantojot specializētos tīklus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

koordinē tāda vienota Eiropas informācijas tīkla izveidi, kurā ietvertas struktūras, kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās, ieskaitot tīklus, ko izveido, veicot sabiedrības veselības aizsardzības darbības, kuras atbalsta Komisija, un izmantojot specializētos tīklus;

| c) | koordinē tāda vienota Eiropas informācijas tīkla izveidi, kurā ietvertas struktūras,
  organizācijas un eksperti,
  kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās, ieskaitot tīklus, ko izveido, veicot sabiedrības veselības aizsardzības darbības, kuras atbalsta Komisija, un izmantojot specializētos tīklus
  , vienlaikus nodrošinot, ka pilnībā tiek ievēroti noteikumi par pārredzamību un interešu konfliktiem
  ; |
| --- | --- |

c)

koordinē tāda vienota Eiropas informācijas tīkla izveidi, kurā ietvertas struktūras,
  organizācijas un eksperti,
  kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās, ieskaitot tīklus, ko izveido, veicot sabiedrības veselības aizsardzības darbības, kuras atbalsta Komisija, un izmantojot specializētos tīklus
  , vienlaikus nodrošinot, ka pilnībā tiek ievēroti noteikumi par pārredzamību un interešu konfliktiem
  ;

organizācijas un eksperti,

, vienlaikus nodrošinot, ka pilnībā tiek ievēroti noteikumi par pārredzamību un interešu konfliktiem

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | apmainās ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

apmainās ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi;

| d) | apmainās ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi
  , kā arī sniedz zinātnisko un tehnisko palīdzību, tostarp apmācību
  ; |
| --- | --- |

d)

apmainās ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi
  , kā arī sniedz zinātnisko un tehnisko palīdzību, tostarp apmācību
  ;

, kā arī sniedz zinātnisko un tehnisko palīdzību, tostarp apmācību

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | uzrauga veselības aizsardzības sistēmu spējas, kas attiecas uz infekcijas slimību apdraudējumu pārvaldību un citām īpašām veselības problēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

uzrauga veselības aizsardzības sistēmu spējas, kas attiecas uz infekcijas slimību apdraudējumu pārvaldību un citām īpašām veselības problēmām;

| e) | uzrauga veselības aizsardzības sistēmu spējas, kas attiecas uz infekcijas slimību apdraudējumu pārvaldību un citām īpašām veselības problēmām
  , pamatojoties uz šā panta aa) apakšpunktā minētajiem vienotajiem rādītājiem un Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 7. panta 1. punktā izklāstītajiem elementiem; Centrs organizē regulārus apmeklējumus dalībvalstīs, lai uz vietas novērtētu šā punkta pirmajā daļā minētās veselības sistēmu spējas, un nodrošina informācijas apmaiņu ar kompetentajām iestādēm, lai pārvaldītu veselības krīzes
  ; |
| --- | --- |

e)

uzrauga veselības aizsardzības sistēmu spējas, kas attiecas uz infekcijas slimību apdraudējumu pārvaldību un citām īpašām veselības problēmām
  , pamatojoties uz šā panta aa) apakšpunktā minētajiem vienotajiem rādītājiem un Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 7. panta 1. punktā izklāstītajiem elementiem; Centrs organizē regulārus apmeklējumus dalībvalstīs, lai uz vietas novērtētu šā punkta pirmajā daļā minētās veselības sistēmu spējas, un nodrošina informācijas apmaiņu ar kompetentajām iestādēm, lai pārvaldītu veselības krīzes
  ;

, pamatojoties uz šā panta aa) apakšpunktā minētajiem vienotajiem rādītājiem un Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 7. panta 1. punktā izklāstītajiem elementiem; Centrs organizē regulārus apmeklējumus dalībvalstīs, lai uz vietas novērtētu šā punkta pirmajā daļā minētās veselības sistēmu spējas, un nodrošina informācijas apmaiņu ar kompetentajām iestādēm, lai pārvaldītu veselības krīzes

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | dalībvalstīs izcelsmes vietā organizē inspekcijas katrā atsevišķajā gadījumā, lai sniegtu papildu atbalstu un uzraudzītu progresu šīs regulas 5.b pantā noteikto pienākumu īstenošanā un izpildē, vajadzības gadījumā ņemot vērā Regulas (ES).../... [SCBTH regula] 5. panta 5. punktā minēto stresa testu rezultātus; dalībvalstī veiktās inspekcijas rezultātus ziņojuma veidā iesniedz Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un attiecīgajām Savienības aģentūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ea)

ea)

dalībvalstīs izcelsmes vietā organizē inspekcijas katrā atsevišķajā gadījumā, lai sniegtu papildu atbalstu un uzraudzītu progresu šīs regulas 5.b pantā noteikto pienākumu īstenošanā un izpildē, vajadzības gadījumā ņemot vērā Regulas (ES).../... [SCBTH regula] 5. panta 5. punktā minēto stresa testu rezultātus; dalībvalstī veiktās inspekcijas rezultātus ziņojuma veidā iesniedz Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un attiecīgajām Savienības aģentūrām;

dalībvalstīs izcelsmes vietā organizē inspekcijas katrā atsevišķajā gadījumā, lai sniegtu papildu atbalstu un uzraudzītu progresu šīs regulas 5.b pantā noteikto pienākumu īstenošanā un izpildē, vajadzības gadījumā ņemot vērā Regulas (ES).../... [SCBTH regula] 5. panta 5. punktā minēto stresa testu rezultātus; dalībvalstī veiktās inspekcijas rezultātus ziņojuma veidā iesniedz Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un attiecīgajām Savienības aģentūrām;

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | eb) | atbalsta valstu veikto uzraudzību saistībā ar reaģēšanu uz smagām pārnēsājamām slimībām, lai novērtētu progresu šādu slimību ārstēšanā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

eb)

eb)

atbalsta valstu veikto uzraudzību saistībā ar reaģēšanu uz smagām pārnēsājamām slimībām, lai novērtētu progresu šādu slimību ārstēšanā Savienībā;

atbalsta valstu veikto uzraudzību saistībā ar reaģēšanu uz smagām pārnēsājamām slimībām, lai novērtētu progresu šādu slimību ārstēšanā Savienībā;

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | veicina tādu darbību izstrādi un īstenošanu, kas finansētas no attiecīgām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem, tostarp kopīgu darbību īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

veicina tādu darbību izstrādi un īstenošanu, kas finansētas no attiecīgām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem, tostarp kopīgu darbību īstenošanu;

| f) | veicina tādu darbību izstrādi un īstenošanu, kas finansētas no attiecīgām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem, tostarp kopīgu darbību īstenošanu
  veselības jomā
  ; |
| --- | --- |

f)

veicina tādu darbību izstrādi un īstenošanu, kas finansētas no attiecīgām Savienības finansēšanas programmām un instrumentiem, tostarp kopīgu darbību īstenošanu
  veselības jomā
  ;

veselības jomā

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | pēc Komisijas vai Veselības drošības komitejas (HSC) pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz pamatnostādnes
  infekcijas
  slimību un citu sabiedrības veselībai būtisku īpašu veselības problēmu ārstēšanai un pārvaldībai, sadarbojoties ar attiecīgajām
  sabiedrībām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

pēc Komisijas vai Veselības drošības komitejas (HSC) pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz pamatnostādnes
  infekcijas
  slimību un citu sabiedrības veselībai būtisku īpašu veselības problēmu ārstēšanai un pārvaldībai, sadarbojoties ar attiecīgajām
  sabiedrībām
  ;

infekcijas

sabiedrībām

| g) | pēc Komisijas vai
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 4. pantu izveidotās
  Veselības drošības komitejas (HSC) pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz pamatnostādnes
  , ieteikumus un priekšlikumus koordinētai rīcībai pārnēsājamu
  slimību un citu sabiedrības veselībai būtisku īpašu veselības problēmu
  , piemēram, smagu nepārnēsājamu slimību, uzraudzībai, monitorēšanai, diagnosticēšanai,
  ārstēšanai un pārvaldībai,
  tostarp
  sadarbojoties ar attiecīgajām
  organizācijām, kurām ir pieredze un specializētās zināšanas minēto slimību un veselības problēmu ārstēšanā un gadījumu pārvaldībā, vienlaikus izvairoties no pašreizējo pamatnostādņu dublēšanas, izņemot gadījumus, kad šādas pamatnostādnes jāatjaunina, ja kļuvuši pieejami jauni zinātniskie dati
  ; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas vai
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 4. pantu izveidotās
  Veselības drošības komitejas (HSC) pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz pamatnostādnes
  , ieteikumus un priekšlikumus koordinētai rīcībai pārnēsājamu
  slimību un citu sabiedrības veselībai būtisku īpašu veselības problēmu
  , piemēram, smagu nepārnēsājamu slimību, uzraudzībai, monitorēšanai, diagnosticēšanai,
  ārstēšanai un pārvaldībai,
  tostarp
  sadarbojoties ar attiecīgajām
  organizācijām, kurām ir pieredze un specializētās zināšanas minēto slimību un veselības problēmu ārstēšanā un gadījumu pārvaldībā, vienlaikus izvairoties no pašreizējo pamatnostādņu dublēšanas, izņemot gadījumus, kad šādas pamatnostādnes jāatjaunina, ja kļuvuši pieejami jauni zinātniskie dati
  ;

saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 4. pantu izveidotās

, ieteikumus un priekšlikumus koordinētai rīcībai pārnēsājamu

, piemēram, smagu nepārnēsājamu slimību, uzraudzībai, monitorēšanai, diagnosticēšanai,

tostarp

organizācijām, kurām ir pieredze un specializētās zināšanas minēto slimību un veselības problēmu ārstēšanā un gadījumu pārvaldībā, vienlaikus izvairoties no pašreizējo pamatnostādņu dublēšanas, izņemot gadījumus, kad šādas pamatnostādnes jāatjaunina, ja kļuvuši pieejami jauni zinātniskie dati

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | atbalsta reaģēšanu uz epidēmijām un uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs, papildinot citus Savienības instrumentus reaģēšanai ārkārtas situācijās, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

atbalsta reaģēšanu uz epidēmijām un uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs, papildinot citus Savienības instrumentus reaģēšanai ārkārtas situācijās, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu;

| h) | atbalsta reaģēšanu uz epidēmijām un uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs, papildinot
  un cieši koordinējot
  citus Savienības instrumentus reaģēšanai ārkārtas situācijās, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu
  , sniedzot ieteikumus par medicīnisko pretlīdzekļu krājumu veidošanu sadarbībā ar Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) un citām Savienības aģentūrām un struktūrām
  ; |
| --- | --- |

h)

atbalsta reaģēšanu uz epidēmijām un uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs, papildinot
  un cieši koordinējot
  citus Savienības instrumentus reaģēšanai ārkārtas situācijās, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu
  , sniedzot ieteikumus par medicīnisko pretlīdzekļu krājumu veidošanu sadarbībā ar Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) un citām Savienības aģentūrām un struktūrām
  ;

un cieši koordinējot

, sniedzot ieteikumus par medicīnisko pretlīdzekļu krājumu veidošanu sadarbībā ar Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) un citām Savienības aģentūrām un struktūrām

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ha) | vāc informāciju savas esošās infrastruktūras ietvaros par nepārnēsājamām slimībām, jo īpaši tām, kuru tendences un ārstēšanu būtiski ietekmē pandēmijas, tādām kā vēzis, diabēts vai garīgās saslimšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ha)

ha)

vāc informāciju savas esošās infrastruktūras ietvaros par nepārnēsājamām slimībām, jo īpaši tām, kuru tendences un ārstēšanu būtiski ietekmē pandēmijas, tādām kā vēzis, diabēts vai garīgās saslimšanas;

vāc informāciju savas esošās infrastruktūras ietvaros par nepārnēsājamām slimībām, jo īpaši tām, kuru tendences un ārstēšanu būtiski ietekmē pandēmijas, tādām kā vēzis, diabēts vai garīgās saslimšanas;

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| j) | pēc Komisijas vai
  Veselības drošības komitejas
  pieprasījuma sniedz uz pierādījumiem balstītus paziņojumus sabiedrībai par
  infekcijas
  slimībām, to radītajiem veselības apdraudējumiem un attiecīgajiem profilakses un kontroles pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

j)

pēc Komisijas vai
  Veselības drošības komitejas
  pieprasījuma sniedz uz pierādījumiem balstītus paziņojumus sabiedrībai par
  infekcijas
  slimībām, to radītajiem veselības apdraudējumiem un attiecīgajiem profilakses un kontroles pasākumiem.

Veselības drošības komitejas

infekcijas

| j) | pēc Komisijas vai
  HSC
  pieprasījuma
  vai pēc savas iniciatīvas laikus un viegli pieejamā veidā
  sniedz uz pierādījumiem balstītus paziņojumus sabiedrībai
  visās Savienības oficiālajās valodās
  par
  pārnēsājamām
  slimībām, to radītajiem veselības apdraudējumiem
  , iespējamo ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām,
  un attiecīgajiem profilakses un kontroles pasākumiem; |
| --- | --- |

j)

pēc Komisijas vai
  HSC
  pieprasījuma
  vai pēc savas iniciatīvas laikus un viegli pieejamā veidā
  sniedz uz pierādījumiem balstītus paziņojumus sabiedrībai
  visās Savienības oficiālajās valodās
  par
  pārnēsājamām
  slimībām, to radītajiem veselības apdraudējumiem
  , iespējamo ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām,
  un attiecīgajiem profilakses un kontroles pasākumiem;

HSC

vai pēc savas iniciatīvas laikus un viegli pieejamā veidā

visās Savienības oficiālajās valodās

pārnēsājamām

, iespējamo ietekmi uz pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām,

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ja) | izveido un pastāvīgi atjaunina publiski pieejamu datubāzi ar atzītām valstu kompetentajām struktūrām un sabiedrības veselības ekspertiem, kas darbojas Centra misijai atbilstošajā darbības jomā, sniedzot attiecīgos dalībvalstu datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ja)

ja)

izveido un pastāvīgi atjaunina publiski pieejamu datubāzi ar atzītām valstu kompetentajām struktūrām un sabiedrības veselības ekspertiem, kas darbojas Centra misijai atbilstošajā darbības jomā, sniedzot attiecīgos dalībvalstu datus.

izveido un pastāvīgi atjaunina publiski pieejamu datubāzi ar atzītām valstu kompetentajām struktūrām un sabiedrības veselības ekspertiem, kas darbojas Centra misijai atbilstošajā darbības jomā, sniedzot attiecīgos dalībvalstu datus.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Centrs, Komisija, attiecīgās Savienības struktūras vai ES aģentūras un dalībvalstis sadarbojas, lai veicinātu
  to
  attiecīgo darbību efektīvu savstarpēju saskaņotību. | 3.   Centrs, Komisija, attiecīgās Savienības struktūras vai ES aģentūras un dalībvalstis
  pilnīgi pārredzami
  sadarbojas, lai veicinātu
  savu
  attiecīgo darbību efektīvu savstarpēju saskaņotību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Centrs, Komisija, attiecīgās Savienības struktūras vai ES aģentūras un dalībvalstis sadarbojas, lai veicinātu
  to
  attiecīgo darbību efektīvu savstarpēju saskaņotību.

3.   Centrs, Komisija, attiecīgās Savienības struktūras vai ES aģentūras un dalībvalstis
  pilnīgi pārredzami
  sadarbojas, lai veicinātu
  savu
  attiecīgo darbību efektīvu savstarpēju saskaņotību.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis: | Dalībvalstis
  nodrošina koordināciju un sadarbību ar Centru saistībā ar visiem 3. pantā minētajiem Centra uzdevumiem un pienākumiem un veic šādas darbības
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis:

Dalībvalstis
  nodrošina koordināciju un sadarbību ar Centru saistībā ar visiem 3. pantā minētajiem Centra uzdevumiem un pienākumiem un veic šādas darbības
  :

nodrošina koordināciju un sadarbību ar Centru saistībā ar visiem 3. pantā minētajiem Centra uzdevumiem un pienākumiem un veic šādas darbības

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | savlaicīgi
  un atbilstoši
  saskaņotajām
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem un procedūrām paziņo Centram datus par
  infekcijas
  slimību un citu īpašu veselības problēmu uzraudzību, kas veikta saskaņā ar 13. pantu Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], un pieejamos zinātniskos un tehniskos datus un informāciju, kas attiecas uz Centra uzdevumu, tostarp par sagatavotību un veselības aprūpes sistēmu spējām atklāt, novērst
  infekcijas
  slimību uzliesmojumus, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

savlaicīgi
  un atbilstoši
  saskaņotajām
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem un procedūrām paziņo Centram datus par
  infekcijas
  slimību un citu īpašu veselības problēmu uzraudzību, kas veikta saskaņā ar 13. pantu Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], un pieejamos zinātniskos un tehniskos datus un informāciju, kas attiecas uz Centra uzdevumu, tostarp par sagatavotību un veselības aprūpes sistēmu spējām atklāt, novērst
  infekcijas
  slimību uzliesmojumus, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem;

savlaicīgi

saskaņotajām

infekcijas

infekcijas

| a) | regulāri
  un atbilstoši
  saskaņotajiem termiņiem,
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem un procedūrām paziņo Centram datus par
  pārnēsājamu
  slimību un citu īpašu veselības problēmu uzraudzību, kas veikta saskaņā ar 13. pantu Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], un pieejamos zinātniskos un tehniskos datus un informāciju, kas attiecas uz Centra uzdevumu, tostarp par sagatavotību un veselības aprūpes sistēmu spējām atklāt, novērst
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumus, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem; |
| --- | --- |

a)

regulāri
  un atbilstoši
  saskaņotajiem termiņiem,
  gadījumu definīcijām, rādītājiem, standartiem, protokoliem un procedūrām paziņo Centram datus par
  pārnēsājamu
  slimību un citu īpašu veselības problēmu uzraudzību, kas veikta saskaņā ar 13. pantu Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], un pieejamos zinātniskos un tehniskos datus un informāciju, kas attiecas uz Centra uzdevumu, tostarp par sagatavotību un veselības aprūpes sistēmu spējām atklāt, novērst
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumus, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem;

regulāri

saskaņotajiem termiņiem,

pārnēsājamu

pārnēsājamu

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | izmanto 3. panta 2. punktā minētos rādītājus, lai novērtētu savu iekšzemes veselības situāciju, un paziņo šos rādītājus Centram, lai tas varētu salīdzināt datus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

izmanto 3. panta 2. punktā minētos rādītājus, lai novērtētu savu iekšzemes veselības situāciju, un paziņo šos rādītājus Centram, lai tas varētu salīdzināt datus;

izmanto 3. panta 2. punktā minētos rādītājus, lai novērtētu savu iekšzemes veselības situāciju, un paziņo šos rādītājus Centram, lai tas varētu salīdzināt datus;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | informē Centru par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiklīdz tie ir atklāti, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), un nekavējoties paziņo par veiktajiem reaģēšanas pasākumiem, kā arī visu attiecīgo informāciju, kas var būt noderīga reaģēšanas koordinēšanai, kā minēts 21. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru],
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

informē Centru par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiklīdz tie ir atklāti, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), un nekavējoties paziņo par veiktajiem reaģēšanas pasākumiem, kā arī visu attiecīgo informāciju, kas var būt noderīga reaģēšanas koordinēšanai, kā minēts 21. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru],
  un

un

| b) | informē Centru par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiklīdz tie ir atklāti, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), un nekavējoties paziņo par veiktajiem reaģēšanas pasākumiem, kā arī visu attiecīgo informāciju, kas var būt noderīga reaģēšanas koordinēšanai, kā minēts 21. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru], |
| --- | --- |

b)

informē Centru par jebkādiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiklīdz tie ir atklāti, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), un nekavējoties paziņo par veiktajiem reaģēšanas pasākumiem, kā arī visu attiecīgo informāciju, kas var būt noderīga reaģēšanas koordinēšanai, kā minēts 21. pantā Regulā (ES).../... [OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru],

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | Centra kompetencei atbilstošajā darbības jomā nosaka kompetentās struktūras
  un
  sabiedrības veselības ekspertus, kurus varētu darīt pieejamus, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem, piemēram, rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu konsultācijas un veiktu izmeklēšanu uz vietas attiecībā uz slimības perēkļiem vai uzliesmojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

Centra kompetencei atbilstošajā darbības jomā nosaka kompetentās struktūras
  un
  sabiedrības veselības ekspertus, kurus varētu darīt pieejamus, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem, piemēram, rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu konsultācijas un veiktu izmeklēšanu uz vietas attiecībā uz slimības perēkļiem vai uzliesmojumiem.

un

| c) | Centra kompetencei atbilstošajā darbības jomā nosaka kompetentās struktūras, sabiedrības veselības ekspertus
  un organizācijas
  , kurus varētu darīt pieejamus, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem, piemēram, rīkot misijas dalībvalstīs
  , pārrobežu reģionos vai trešās valstīs
  , lai sniegtu ekspertu konsultācijas un veiktu izmeklēšanu uz vietas attiecībā uz slimības perēkļiem vai uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

c)

Centra kompetencei atbilstošajā darbības jomā nosaka kompetentās struktūras, sabiedrības veselības ekspertus
  un organizācijas
  , kurus varētu darīt pieejamus, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem, piemēram, rīkot misijas dalībvalstīs
  , pārrobežu reģionos vai trešās valstīs
  , lai sniegtu ekspertu konsultācijas un veiktu izmeklēšanu uz vietas attiecībā uz slimības perēkļiem vai uzliesmojumiem.

un organizācijas

, pārrobežu reģionos vai trešās valstīs

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | izstrādā valstu gatavības un reaģēšanas plānus saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Regula SCBTH], laikus tos atjaunina, ņemot vērā Centra ieteikumus, un ziņo par savu gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī saskaņā ar minētās regulas 7. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

izstrādā valstu gatavības un reaģēšanas plānus saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Regula SCBTH], laikus tos atjaunina, ņemot vērā Centra ieteikumus, un ziņo par savu gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī saskaņā ar minētās regulas 7. pantu;

izstrādā valstu gatavības un reaģēšanas plānus saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Regula SCBTH], laikus tos atjaunina, ņemot vērā Centra ieteikumus, un ziņo par savu gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī saskaņā ar minētās regulas 7. pantu;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – cb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | veicina datu vākšanas digitalizāciju un datu paziņošanas procesu starp valstu un Savienības uzraudzības sistēmām, vienlaikus nodrošinot finanšu līdzekļus, lai vajadzīgā informācija tiktu sniegta laikus; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

veicina datu vākšanas digitalizāciju un datu paziņošanas procesu starp valstu un Savienības uzraudzības sistēmām, vienlaikus nodrošinot finanšu līdzekļus, lai vajadzīgā informācija tiktu sniegta laikus; un

veicina datu vākšanas digitalizāciju un datu paziņošanas procesu starp valstu un Savienības uzraudzības sistēmām, vienlaikus nodrošinot finanšu līdzekļus, lai vajadzīgā informācija tiktu sniegta laikus; un

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

4. pants – 1. daļa – cc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cc) | nekavējoties ziņo Centram par ikvienu datu paziņošanas nokavējumu kopā ar paskaidrojumu un plānoto datumu, kurā dati tiks iesniegti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cc)

cc)

nekavējoties ziņo Centram par ikvienu datu paziņošanas nokavējumu kopā ar paskaidrojumu un plānoto datumu, kurā dati tiks iesniegti.

nekavējoties ziņo Centram par ikvienu datu paziņošanas nokavējumu kopā ar paskaidrojumu un plānoto datumu, kurā dati tiks iesniegti.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs atbalsta dalībvalstu atzīto kompetento struktūru tīklošanas darbības, nodrošinot Komisijai un dalībvalstīm koordināciju un tehnisko un zinātnisko kompetenci, kā arī izmantojot specializētos tīklus. | 1.   Centrs atbalsta
  un pastāvīgi attīsta
  dalībvalstu atzīto kompetento struktūru tīklošanas darbības, nodrošinot Komisijai un dalībvalstīm koordināciju un tehnisko un zinātnisko kompetenci, kā arī izmantojot specializētos tīklus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs atbalsta dalībvalstu atzīto kompetento struktūru tīklošanas darbības, nodrošinot Komisijai un dalībvalstīm koordināciju un tehnisko un zinātnisko kompetenci, kā arī izmantojot specializētos tīklus.

1.   Centrs atbalsta
  un pastāvīgi attīsta
  dalībvalstu atzīto kompetento struktūru tīklošanas darbības, nodrošinot Komisijai un dalībvalstīm koordināciju un tehnisko un zinātnisko kompetenci, kā arī izmantojot specializētos tīklus.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Centrs nodrošina
  Regulas
  (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta
  i) un
  ii) punktā
  minēto infekcijas slimību un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību
  . | Centrs nodrošina
  pārnēsājamu slimību un īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību, piemēram, attiecībā uz smagu nepārnēsājamu slimību vai hronisku veselības stāvokļu neparedzētu pieaugumu un ar veselību saistītiem vidiskiem apdraudējumiem, tostarp tiem, kas minēti
  2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā
  Regulā
  (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru]]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Centrs nodrošina
  Regulas
  (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta
  i) un
  ii) punktā
  minēto infekcijas slimību un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību
  .

Regulas

i) un

minēto infekcijas slimību un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību

Centrs nodrošina
  pārnēsājamu slimību un īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību, piemēram, attiecībā uz smagu nepārnēsājamu slimību vai hronisku veselības stāvokļu neparedzētu pieaugumu un ar veselību saistītiem vidiskiem apdraudējumiem, tostarp tiem, kas minēti
  2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā
  Regulā
  (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru]].

pārnēsājamu slimību un īpašu veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību, piemēram, attiecībā uz smagu nepārnēsājamu slimību vai hronisku veselības stāvokļu neparedzētu pieaugumu un ar veselību saistītiem vidiskiem apdraudējumiem, tostarp tiem, kas minēti

Regulā

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | nodrošina tādu digitālo platformu un lietotņu
  turpmāku
  izstrādi, kas atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, atbalstot dalībvalstis ar tehniskiem un zinātniskiem ieteikumiem, lai izveidotu integrētas uzraudzības sistēmas, kas vajadzības gadījumā ļautu veikt uzraudzību reāllaikā,
  izmantojot
  esošās ES kosmosa infrastruktūras un pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

nodrošina tādu digitālo platformu un lietotņu
  turpmāku
  izstrādi, kas atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, atbalstot dalībvalstis ar tehniskiem un zinātniskiem ieteikumiem, lai izveidotu integrētas uzraudzības sistēmas, kas vajadzības gadījumā ļautu veikt uzraudzību reāllaikā,
  izmantojot
  esošās ES kosmosa infrastruktūras un pakalpojumus;

turpmāku

izmantojot

| a) | nodrošina tādu digitālo platformu un lietotņu
  pastāvīgu
  izstrādi
  , tostarp uzraudzības platformu, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES).../... 14. pantu [SCBTH Regula]
  , kas atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, atbalstot dalībvalstis ar tehniskiem un zinātniskiem ieteikumiem, lai izveidotu integrētas uzraudzības sistēmas, kas vajadzības gadījumā ļautu veikt uzraudzību reāllaikā,
  un pierāda datu vākšanas un izmantošanas nepieciešamību un proporcionalitāti pēc novērtējuma par ietekmi uz datu aizsardzību (DPIA), kā arī izmanto
  esošās ES
  digitālās
  kosmosa infrastruktūras un pakalpojumus
  ar mērķi vienkāršot datu apmaiņas procesu un samazināt administratīvo slogu Savienības un dalībvalstu līmenī; minētās digitālās platformas un lietotnes īsteno ar integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725

   (*1)

  27. pantu, ņemot vērā jaunākās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

a)

nodrošina tādu digitālo platformu un lietotņu
  pastāvīgu
  izstrādi
  , tostarp uzraudzības platformu, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES).../... 14. pantu [SCBTH Regula]
  , kas atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības līmenī, atbalstot dalībvalstis ar tehniskiem un zinātniskiem ieteikumiem, lai izveidotu integrētas uzraudzības sistēmas, kas vajadzības gadījumā ļautu veikt uzraudzību reāllaikā,
  un pierāda datu vākšanas un izmantošanas nepieciešamību un proporcionalitāti pēc novērtējuma par ietekmi uz datu aizsardzību (DPIA), kā arī izmanto
  esošās ES
  digitālās
  kosmosa infrastruktūras un pakalpojumus
  ar mērķi vienkāršot datu apmaiņas procesu un samazināt administratīvo slogu Savienības un dalībvalstu līmenī; minētās digitālās platformas un lietotnes īsteno ar integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725

   (*1)

  27. pantu, ņemot vērā jaunākās tehnoloģijas;

pastāvīgu

, tostarp uzraudzības platformu, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES).../... 14. pantu [SCBTH Regula]

un pierāda datu vākšanas un izmantošanas nepieciešamību un proporcionalitāti pēc novērtējuma par ietekmi uz datu aizsardzību (DPIA), kā arī izmanto

digitālās

ar mērķi vienkāršot datu apmaiņas procesu un samazināt administratīvo slogu Savienības un dalībvalstu līmenī; minētās digitālās platformas un lietotnes īsteno ar integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725

*1

27. pantu, ņemot vērā jaunākās tehnoloģijas;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | nodrošina specializēto uzraudzības tīklu kvalitāti, pārraugot un novērtējot epidemioloģiskās uzraudzības darbības (tostarp nosakot uzraudzības standartus
  un
  pārraudzības datu pilnīgumu), lai nodrošinātu optimālu darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

nodrošina specializēto uzraudzības tīklu kvalitāti, pārraugot un novērtējot epidemioloģiskās uzraudzības darbības (tostarp nosakot uzraudzības standartus
  un
  pārraudzības datu pilnīgumu), lai nodrošinātu optimālu darbību;

un

| b) | nodrošina specializēto uzraudzības tīklu kvalitāti, pārraugot un novērtējot epidemioloģiskās uzraudzības darbības (tostarp nosakot uzraudzības standartus, pārraudzības datu pilnīgumu
  un novērtēšanas rādītājus
  ), lai nodrošinātu optimālu darbību; |
| --- | --- |

b)

nodrošina specializēto uzraudzības tīklu kvalitāti, pārraugot un novērtējot epidemioloģiskās uzraudzības darbības (tostarp nosakot uzraudzības standartus, pārraudzības datu pilnīgumu
  un novērtēšanas rādītājus
  ), lai nodrošinātu optimālu darbību;

un novērtēšanas rādītājus

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | uztur datubāzi(-es) šādai epidemioloģiskai uzraudzībai, koordinē darbību ar citu attiecīgo datubāžu turētājiem un strādā pie saskaņotām pieejām datu vākšanai un modelēšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

uztur datubāzi(-es) šādai epidemioloģiskai uzraudzībai, koordinē darbību ar citu attiecīgo datubāžu turētājiem un strādā pie saskaņotām pieejām datu vākšanai un modelēšanai;

| c) | uztur datubāzi(-es) šādai epidemioloģiskai uzraudzībai, koordinē darbību ar citu attiecīgo datubāžu turētājiem un strādā pie saskaņotām pieejām datu vākšanai un modelēšanai
  , lai nodrošinātu salīdzināmus Savienības mēroga datus, uz ko balstīt lēmumu pieņemšanu; pildot savus pienākumus, Centrs pēc iespējas samazina riskus, kas var rasties no neprecīzu, nepilnīgu vai neobjektīvu datu nosūtīšanas no vienas datubāzes uz citu, kā arī izstrādā stingras procedūras datu kvalitātes pārbaudei
  ; |
| --- | --- |

c)

uztur datubāzi(-es) šādai epidemioloģiskai uzraudzībai, koordinē darbību ar citu attiecīgo datubāžu turētājiem un strādā pie saskaņotām pieejām datu vākšanai un modelēšanai
  , lai nodrošinātu salīdzināmus Savienības mēroga datus, uz ko balstīt lēmumu pieņemšanu; pildot savus pienākumus, Centrs pēc iespējas samazina riskus, kas var rasties no neprecīzu, nepilnīgu vai neobjektīvu datu nosūtīšanas no vienas datubāzes uz citu, kā arī izstrādā stingras procedūras datu kvalitātes pārbaudei
  ;

, lai nodrošinātu salīdzināmus Savienības mēroga datus, uz ko balstīt lēmumu pieņemšanu; pildot savus pienākumus, Centrs pēc iespējas samazina riskus, kas var rasties no neprecīzu, nepilnīgu vai neobjektīvu datu nosūtīšanas no vienas datubāzes uz citu, kā arī izstrādā stingras procedūras datu kvalitātes pārbaudei

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – ca punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | apkopo un analizē dalībvalstu sniegto informāciju par pandēmiju ietekmi uz attiecīgo smago nepārnēsājamo slimību cēloņiem un ārstēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

apkopo un analizē dalībvalstu sniegto informāciju par pandēmiju ietekmi uz attiecīgo smago nepārnēsājamo slimību cēloņiem un ārstēšanu;

apkopo un analizē dalībvalstu sniegto informāciju par pandēmiju ietekmi uz attiecīgo smago nepārnēsājamo slimību cēloņiem un ārstēšanu;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | paziņo Komisijai un dalībvalstīm datu analīzes rezultātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

paziņo Komisijai un dalībvalstīm datu analīzes rezultātus;

| d) | paziņo Komisijai un dalībvalstīm datu analīzes rezultātus
  un ierosina paziņojumus par sabiedrības informēšanu
  ; |
| --- | --- |

d)

paziņo Komisijai un dalībvalstīm datu analīzes rezultātus
  un ierosina paziņojumus par sabiedrības informēšanu
  ;

un ierosina paziņojumus par sabiedrības informēšanu

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 2. punkts – 2. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | nodrošina uzraudzības digitālo platformu sadarbspēju ar digitālajām infrastruktūrām, ļaujot izmantot veselības datus veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem un nolūkā integrēt minētās platformas un infrastruktūras Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos, un izmantot citus attiecīgos datus, piemēram, vides faktorus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

nodrošina uzraudzības digitālo platformu sadarbspēju ar digitālajām infrastruktūrām, ļaujot izmantot veselības datus veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem un nolūkā integrēt minētās platformas un infrastruktūras Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos, un izmantot citus attiecīgos datus, piemēram, vides faktorus.

| g) | nodrošina uzraudzības digitālo platformu sadarbspēju ar digitālajām infrastruktūrām, ļaujot izmantot veselības datus veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (*2)

  9. panta 2. punkta h) un i) apakšpunktu, pēc DPIA veikšanas un pēc jebkādu risku mazināšanas, kas varētu apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības,
  un nolūkā integrēt minētās platformas un infrastruktūras Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos, un izmantot citus attiecīgos datus, piemēram, vides faktorus
  vai apstākļus, kas var smagi ietekmēt veselības jomu Savienības vai starpreģionālā līmenī
  . |
| --- | --- |

g)

nodrošina uzraudzības digitālo platformu sadarbspēju ar digitālajām infrastruktūrām, ļaujot izmantot veselības datus veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (*2)

  9. panta 2. punkta h) un i) apakšpunktu, pēc DPIA veikšanas un pēc jebkādu risku mazināšanas, kas varētu apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības,
  un nolūkā integrēt minētās platformas un infrastruktūras Eiropas veselības datu telpā, kā reglamentēts Savienības tiesību aktos, un izmantot citus attiecīgos datus, piemēram, vides faktorus
  vai apstākļus, kas var smagi ietekmēt veselības jomu Savienības vai starpreģionālā līmenī
  .

saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

*2

9. panta 2. punkta h) un i) apakšpunktu, pēc DPIA veikšanas un pēc jebkādu risku mazināšanas, kas varētu apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības,

vai apstākļus, kas var smagi ietekmēt veselības jomu Savienības vai starpreģionālā līmenī

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Centrs savu pilnvaru ietvaros atbalsta HSC, Padomes un citu Savienības struktūru darbu, lai koordinētu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. | 3.   Centrs savu pilnvaru ietvaros atbalsta HSC, Padomes un
  vajadzības gadījumā
  citu Savienības struktūru darbu, lai koordinētu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Centrs savu pilnvaru ietvaros atbalsta HSC, Padomes un citu Savienības struktūru darbu, lai koordinētu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

3.   Centrs savu pilnvaru ietvaros atbalsta HSC, Padomes un
  vajadzības gadījumā
  citu Savienības struktūru darbu, lai koordinētu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | pārrauga
  infekcijas
  slimību tendences laika gaitā un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un ziņo par tām, pamatojoties uz saskaņotiem rādītājiem, lai novērtētu pašreizējo situāciju un veicinātu atbilstīgu, uz pierādījumiem balstītu rīcību, tostarp apzinot specifikācijas saskaņotai datu vākšanai no dalībvalstīm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

pārrauga
  infekcijas
  slimību tendences laika gaitā un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un ziņo par tām, pamatojoties uz saskaņotiem rādītājiem, lai novērtētu pašreizējo situāciju un veicinātu atbilstīgu, uz pierādījumiem balstītu rīcību, tostarp apzinot specifikācijas saskaņotai datu vākšanai no dalībvalstīm;

infekcijas

| a) | pārrauga
  pārnēsājamu
  slimību tendences
  un savstarpējo saikni ar smagām nepārnēsājamām slimībām un hroniskiem veselības stāvokļiem un sekām pacientiem, kuri cieš no šādām slimībām un veselības stāvokļiem,
  laika gaitā un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un ziņo par tām, pamatojoties uz saskaņotiem rādītājiem, lai novērtētu pašreizējo situāciju un veicinātu atbilstīgu, uz pierādījumiem balstītu rīcību, tostarp apzinot specifikācijas saskaņotai datu vākšanai no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

pārrauga
  pārnēsājamu
  slimību tendences
  un savstarpējo saikni ar smagām nepārnēsājamām slimībām un hroniskiem veselības stāvokļiem un sekām pacientiem, kuri cieš no šādām slimībām un veselības stāvokļiem,
  laika gaitā un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un ziņo par tām, pamatojoties uz saskaņotiem rādītājiem, lai novērtētu pašreizējo situāciju un veicinātu atbilstīgu, uz pierādījumiem balstītu rīcību, tostarp apzinot specifikācijas saskaņotai datu vākšanai no dalībvalstīm;

pārnēsājamu

un savstarpējo saikni ar smagām nepārnēsājamām slimībām un hroniskiem veselības stāvokļiem un sekām pacientiem, kuri cieš no šādām slimībām un veselības stāvokļiem,

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 4. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | pārrauga un novērtē veselības aprūpes sistēmu spēju diagnosticēt, novērst un ārstēt konkrētas
  infekcijas
  slimības, kā arī pacientu drošību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

pārrauga un novērtē veselības aprūpes sistēmu spēju diagnosticēt, novērst un ārstēt konkrētas
  infekcijas
  slimības, kā arī pacientu drošību;

infekcijas

| d) | balstoties uz vienotiem rādītājiem un definīcijām,
  pārrauga un novērtē veselības aprūpes sistēmu spēju diagnosticēt, novērst un ārstēt konkrētas
  pārnēsājamas
  slimības, kā arī pacientu drošību
  un valstu veselības sistēmu izturētspēju lielu slimības uzliesmojumu gadījumā
  ; |
| --- | --- |

d)

balstoties uz vienotiem rādītājiem un definīcijām,
  pārrauga un novērtē veselības aprūpes sistēmu spēju diagnosticēt, novērst un ārstēt konkrētas
  pārnēsājamas
  slimības, kā arī pacientu drošību
  un valstu veselības sistēmu izturētspēju lielu slimības uzliesmojumu gadījumā
  ;

balstoties uz vienotiem rādītājiem un definīcijām,

pārnēsājamas

un valstu veselības sistēmu izturētspēju lielu slimības uzliesmojumu gadījumā

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 4. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | palīdz novērtēt
  infekcijas
  slimību iedzīvotājiem radīto slogu, izmantojot tādus datus kā slimību izplatība, komplikācijas, hospitalizācija un mirstība, un nodrošina, ka šie dati tiek sadalīti pēc vecuma, dzimuma un invaliditātes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

palīdz novērtēt
  infekcijas
  slimību iedzīvotājiem radīto slogu, izmantojot tādus datus kā slimību izplatība, komplikācijas, hospitalizācija un mirstība, un nodrošina, ka šie dati tiek sadalīti pēc vecuma, dzimuma un invaliditātes;

infekcijas

| f) | palīdz novērtēt
  pārnēsājamu
  slimību iedzīvotājiem radīto slogu, izmantojot tādus datus kā slimību izplatība, komplikācijas, hospitalizācija un mirstība, un nodrošina, ka šie dati tiek sadalīti pēc vecuma, dzimuma, invaliditātes
  un pacientu blakusslimības
  ; |
| --- | --- |

f)

palīdz novērtēt
  pārnēsājamu
  slimību iedzīvotājiem radīto slogu, izmantojot tādus datus kā slimību izplatība, komplikācijas, hospitalizācija un mirstība, un nodrošina, ka šie dati tiek sadalīti pēc vecuma, dzimuma, invaliditātes
  un pacientu blakusslimības
  ;

pārnēsājamu

un pacientu blakusslimības

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 4. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | apzina slimību pārnešanas riska faktorus, riska grupas, tostarp slimības sastopamības un smaguma korelāciju ar sociālajiem
  un
  vides faktoriem, kā arī pētniecības prioritātes un vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

apzina slimību pārnešanas riska faktorus, riska grupas, tostarp slimības sastopamības un smaguma korelāciju ar sociālajiem
  un
  vides faktoriem, kā arī pētniecības prioritātes un vajadzības.

un

| h) | apzina slimību pārnešanas riska faktorus, riska grupas, tostarp slimības sastopamības un smaguma korelāciju ar sociālajiem, vides
  un klimata
  faktoriem, kā arī pētniecības prioritātes un vajadzības. |
| --- | --- |

h)

apzina slimību pārnešanas riska faktorus, riska grupas, tostarp slimības sastopamības un smaguma korelāciju ar sociālajiem, vides
  un klimata
  faktoriem, kā arī pētniecības prioritātes un vajadzības.

un klimata

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts izraugās kompetento koordinējošo struktūru un izraugās valsts kontaktpunktu un operatīvos kontaktpunktus, kas ir būtiski sabiedrības veselības funkcijām, tostarp epidemioloģiskajai uzraudzībai, un dažādām slimību grupām un atsevišķām slimībām. | Katra dalībvalsts izraugās kompetento koordinējošo struktūru un izraugās valsts kontaktpunktu un operatīvos kontaktpunktus, kas ir būtiski sabiedrības veselības funkcijām, tostarp epidemioloģiskajai uzraudzībai, un dažādām slimību grupām un atsevišķām slimībām.
  Ciktāl iespējams un nolūkā samazināt resursu un centienu pārklāšanos, valstu kontaktpunkti ir tās pašas struktūras, kas ir arī valstu SVAN kontaktpunkti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra dalībvalsts izraugās kompetento koordinējošo struktūru un izraugās valsts kontaktpunktu un operatīvos kontaktpunktus, kas ir būtiski sabiedrības veselības funkcijām, tostarp epidemioloģiskajai uzraudzībai, un dažādām slimību grupām un atsevišķām slimībām.

Katra dalībvalsts izraugās kompetento koordinējošo struktūru un izraugās valsts kontaktpunktu un operatīvos kontaktpunktus, kas ir būtiski sabiedrības veselības funkcijām, tostarp epidemioloģiskajai uzraudzībai, un dažādām slimību grupām un atsevišķām slimībām.
  Ciktāl iespējams un nolūkā samazināt resursu un centienu pārklāšanos, valstu kontaktpunkti ir tās pašas struktūras, kas ir arī valstu SVAN kontaktpunkti.

Ciktāl iespējams un nolūkā samazināt resursu un centienu pārklāšanos, valstu kontaktpunkti ir tās pašas struktūras, kas ir arī valstu SVAN kontaktpunkti.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Valstu kontaktpunkti un operatīvie kontaktpunkti, kas izraudzīti konkrētās slimības mijiedarbībai ar Centru, veido konkrētās slimības vai konkrētu slimību grupas tīklus, kuru uzdevumos ietilpst valsts uzraudzības datu nosūtīšana Centram. | Valstu kontaktpunkti un operatīvie kontaktpunkti, kas izraudzīti konkrētās slimības mijiedarbībai ar Centru, veido konkrētās slimības vai konkrētu slimību grupas tīklus, kuru uzdevumos ietilpst valsts uzraudzības datu
  , kā arī priekšlikumu par pārnēsājamu slimību profilaksi un kontroli
  nosūtīšana Centram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Valstu kontaktpunkti un operatīvie kontaktpunkti, kas izraudzīti konkrētās slimības mijiedarbībai ar Centru, veido konkrētās slimības vai konkrētu slimību grupas tīklus, kuru uzdevumos ietilpst valsts uzraudzības datu nosūtīšana Centram.

Valstu kontaktpunkti un operatīvie kontaktpunkti, kas izraudzīti konkrētās slimības mijiedarbībai ar Centru, veido konkrētās slimības vai konkrētu slimību grupas tīklus, kuru uzdevumos ietilpst valsts uzraudzības datu
  , kā arī priekšlikumu par pārnēsājamu slimību profilaksi un kontroli
  nosūtīšana Centram.

, kā arī priekšlikumu par pārnēsājamu slimību profilaksi un kontroli

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Centrs nodrošina Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 15. pantā minētā ES references laboratoriju tīkla darbību, lai diagnosticētu, atklātu, noteiktu un raksturotu infekcijas ierosinātājus, kas var radīt draudus sabiedrības veselībai. | 6.   Centrs nodrošina
  un koordinē
  Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 15. pantā minētā ES references laboratoriju tīkla darbību, lai diagnosticētu, atklātu, noteiktu
  , ģenētiski sekvencētu
  un raksturotu infekcijas ierosinātājus, kas var radīt draudus sabiedrības veselībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Centrs nodrošina Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 15. pantā minētā ES references laboratoriju tīkla darbību, lai diagnosticētu, atklātu, noteiktu un raksturotu infekcijas ierosinātājus, kas var radīt draudus sabiedrības veselībai.

6.   Centrs nodrošina
  un koordinē
  Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 15. pantā minētā ES references laboratoriju tīkla darbību, lai diagnosticētu, atklātu, noteiktu
  , ģenētiski sekvencētu
  un raksturotu infekcijas ierosinātājus, kas var radīt draudus sabiedrības veselībai.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Centrs sniedz tehnisku un zinātnisku palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu pilnveidot atklāšanas un sekvencēšanas spējas, jo īpaši palīdzot dalībvalstīm, kurām trūkst vajadzīgo spēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Centrs sniedz tehnisku un zinātnisku palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu pilnveidot atklāšanas un sekvencēšanas spējas, jo īpaši palīdzot dalībvalstīm, kurām trūkst vajadzīgo spēju.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Centrs nodrošina to dalībvalstu dienestu tīkla darbību, kuri strādā ar asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ātru piekļuvi seroepidemioloģiskajiem datiem, veicot iedzīvotāju seroepidemioloģiskos apsekojumus, tostarp novērtējot donoru eksponētību un imunitāti. | Centrs nodrošina
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 16. pantu izveidotā
  to dalībvalstu dienestu tīkla darbību, kuri strādā ar
  cilvēka izcelsmes vielu mikrobioloģisko drošību, kas ietver
  asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ātru piekļuvi seroepidemioloģiskajiem datiem, veicot iedzīvotāju seroepidemioloģiskos apsekojumus, tostarp novērtējot donoru eksponētību un imunitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Centrs nodrošina to dalībvalstu dienestu tīkla darbību, kuri strādā ar asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ātru piekļuvi seroepidemioloģiskajiem datiem, veicot iedzīvotāju seroepidemioloģiskos apsekojumus, tostarp novērtējot donoru eksponētību un imunitāti.

Centrs nodrošina
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 16. pantu izveidotā
  to dalībvalstu dienestu tīkla darbību, kuri strādā ar
  cilvēka izcelsmes vielu mikrobioloģisko drošību, kas ietver
  asins pārliešanu, transplantāciju un medicīnisko apaugļošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ātru piekļuvi seroepidemioloģiskajiem datiem, veicot iedzīvotāju seroepidemioloģiskos apsekojumus, tostarp novērtējot donoru eksponētību un imunitāti.

saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 16. pantu izveidotā

cilvēka izcelsmes vielu mikrobioloģisko drošību, kas ietver

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5. pants – 8. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmajā daļā minētais tīkls atbalsta Centru, uzraugot slimību uzliesmojumus, kas saistīti ar cilvēku izcelsmes
  vielām
  un
  to
  piegādi pacientiem, un izstrādājot pamatnostādnes par asins, audu un šūnu drošību un kvalitāti. | Pirmajā daļā minētais tīkls atbalsta Centru, uzraugot
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumus, kas saistīti ar cilvēku izcelsmes
  vielu drošu
  un
  pietiekamu
  piegādi pacientiem, un izstrādājot pamatnostādnes par asins, audu un šūnu drošību un kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmajā daļā minētais tīkls atbalsta Centru, uzraugot slimību uzliesmojumus, kas saistīti ar cilvēku izcelsmes
  vielām
  un
  to
  piegādi pacientiem, un izstrādājot pamatnostādnes par asins, audu un šūnu drošību un kvalitāti.

vielām

to

Pirmajā daļā minētais tīkls atbalsta Centru, uzraugot
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumus, kas saistīti ar cilvēku izcelsmes
  vielu drošu
  un
  pietiekamu
  piegādi pacientiem, un izstrādājot pamatnostādnes par asins, audu un šūnu drošību un kvalitāti.

pārnēsājamu

vielu drošu

pietiekamu

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs atbalsta dalībvalstis
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles
  sistēmu
  stiprināšanā. | 1.   Centrs atbalsta dalībvalstis
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles
  spēju
  stiprināšanā
  , kā arī datu vākšanas procesa uzlabošanā un atvieglināšanā, izmantojot reāllaika un sadarbspējīgu datu apmaiņu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs atbalsta dalībvalstis
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles
  sistēmu
  stiprināšanā.

1.   Centrs atbalsta dalībvalstis
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles
  spēju
  stiprināšanā
  , kā arī datu vākšanas procesa uzlabošanā un atvieglināšanā, izmantojot reāllaika un sadarbspējīgu datu apmaiņu
  .

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Centrs izstrādā
  profilakse
  satvaru
  infekcijas
  slimībām un īpašiem jautājumiem, ieskaitot vakcīnnovēršamas slimības, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītību,
  zināšanām par veselību
  un uzvedības maiņu. | 2.   
  Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EMA un citām attiecīgām Savienības struktūrām un aģentūrām, kā arī starptautiskām organizācijām,
  Centrs izstrādā
  profilakses
  satvaru
  pārnēsājamām
  slimībām un īpašiem jautājumiem, ieskaitot
  sociālekonomiskos riska faktorus,
  vakcīnnovēršamas slimības, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības
  veicināšanu
  , veselības
  izglītību, veselībpratību
  un uzvedības maiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Centrs izstrādā
  profilakse
  satvaru
  infekcijas
  slimībām un īpašiem jautājumiem, ieskaitot vakcīnnovēršamas slimības, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības izglītību,
  zināšanām par veselību
  un uzvedības maiņu.

2.   
  Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EMA un citām attiecīgām Savienības struktūrām un aģentūrām, kā arī starptautiskām organizācijām,
  Centrs izstrādā
  profilakses
  satvaru
  pārnēsājamām
  slimībām un īpašiem jautājumiem, ieskaitot
  sociālekonomiskos riska faktorus,
  vakcīnnovēršamas slimības, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, veselības
  veicināšanu
  , veselības
  izglītību, veselībpratību
  un uzvedības maiņu.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.a pants – 2. punkts — 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ar šo satvaru veicina pastāvīgu apspriešanos ar pilsoniskās sabiedrības un nozares pārstāvjiem un jo īpaši zinātniskām struktūrām saistībā ar Centra aktivitātēm, kuru mērķis ir pārnēsājamu slimību profilakse, cīņa pret maldināšanu saistībā ar vakcinēšanos, kas noved pie vakcīnneizlēmības, preventīvi pasākumi un medicīniskā aprūpe, kā arī informācijas kampaņas par saiknēm starp slimību izplatības apgabaliem un par riskiem pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ar šo satvaru veicina pastāvīgu apspriešanos ar pilsoniskās sabiedrības un nozares pārstāvjiem un jo īpaši zinātniskām struktūrām saistībā ar Centra aktivitātēm, kuru mērķis ir pārnēsājamu slimību profilakse, cīņa pret maldināšanu saistībā ar vakcinēšanos, kas noved pie vakcīnneizlēmības, preventīvi pasākumi un medicīniskā aprūpe, kā arī informācijas kampaņas par saiknēm starp slimību izplatības apgabaliem un par riskiem pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām.

Ar šo satvaru veicina pastāvīgu apspriešanos ar pilsoniskās sabiedrības un nozares pārstāvjiem un jo īpaši zinātniskām struktūrām saistībā ar Centra aktivitātēm, kuru mērķis ir pārnēsājamu slimību profilakse, cīņa pret maldināšanu saistībā ar vakcinēšanos, kas noved pie vakcīnneizlēmības, preventīvi pasākumi un medicīniskā aprūpe, kā arī informācijas kampaņas par saiknēm starp slimību izplatības apgabaliem un par riskiem pacientiem, kuri cieš no smagām nepārnēsājamām slimībām.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Centrs izvērtē un pārrauga
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles programmas, lai sniegtu pierādījumus ieteikumiem šo programmu stiprināšanai un uzlabošanai valsts un Savienības līmenī, kā arī vajadzības gadījumā starptautiskā līmenī. | 3.   Centrs
  pēc pieprasījuma var sniegt pamatnostādnes par pārnēsājamu slimību profilakses un kontroles programmu izstrādi un
  izvērtē un pārrauga
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles programmas, lai sniegtu pierādījumus ieteikumiem šo programmu
  koordinēšanai,
  stiprināšanai un uzlabošanai valsts
  , starpreģionālā
  un Savienības līmenī, kā arī vajadzības gadījumā starptautiskā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Centrs izvērtē un pārrauga
  infekcijas
  slimību profilakses un kontroles programmas, lai sniegtu pierādījumus ieteikumiem šo programmu stiprināšanai un uzlabošanai valsts un Savienības līmenī, kā arī vajadzības gadījumā starptautiskā līmenī.

3.   Centrs
  pēc pieprasījuma var sniegt pamatnostādnes par pārnēsājamu slimību profilakses un kontroles programmu izstrādi un
  izvērtē un pārrauga
  pārnēsājamu
  slimību profilakses un kontroles programmas, lai sniegtu pierādījumus ieteikumiem šo programmu
  koordinēšanai,
  stiprināšanai un uzlabošanai valsts
  , starpreģionālā
  un Savienības līmenī, kā arī vajadzības gadījumā starptautiskā līmenī.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.a pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Centrs izstrādā platformu, ar ko uzraudzīt vakcinācijas tvērumu dalībvalstīs, ņemot vērā vakcinācijas shēmu specifiku dalībvalstu un reģionālā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Centrs izstrādā platformu, ar ko uzraudzīt vakcinācijas tvērumu dalībvalstīs, ņemot vērā vakcinācijas shēmu specifiku dalībvalstu un reģionālā līmenī.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Centrs sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, aģentūrām
  un
  starptautiskām organizācijām sniedz dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas saskaņā ar atbilstīgu darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju gatavības un reaģēšanas plānošanas jomā. | Centrs sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, aģentūrām, starptautiskām organizācijām un
  pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem
  sniedz dalībvalstīm un Komisijai
  ieteikumus un
  zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas saskaņā ar atbilstīgu darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju gatavības un reaģēšanas plānošanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Centrs sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, aģentūrām
  un
  starptautiskām organizācijām sniedz dalībvalstīm un Komisijai zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas saskaņā ar atbilstīgu darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju gatavības un reaģēšanas plānošanas jomā.

un

Centrs sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, aģentūrām, starptautiskām organizācijām un
  pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem
  sniedz dalībvalstīm un Komisijai
  ieteikumus un
  zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas saskaņā ar atbilstīgu darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju gatavības un reaģēšanas plānošanas jomā.

pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem

ieteikumus un

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 2. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | veicina
  dalībvalstu gatavības un reaģēšanas
  plānošanas pašnovērtējumu un ārējo novērtējumu
  un palīdz ziņot un revidēt gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 7. un 8. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

veicina
  dalībvalstu gatavības un reaģēšanas
  plānošanas pašnovērtējumu un ārējo novērtējumu
  un palīdz ziņot un revidēt gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 7. un 8. pantu;

veicina

plānošanas pašnovērtējumu un ārējo novērtējumu

| c) | izvērtē
  dalībvalstu gatavības un reaģēšanas
  plānošanu
  un palīdz ziņot un revidēt gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 7. un 8. pantu;
  Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko; |
| --- | --- |

c)

izvērtē
  dalībvalstu gatavības un reaģēšanas
  plānošanu
  un palīdz ziņot un revidēt gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 7. un 8. pantu;
  Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko;

izvērtē

plānošanu

Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 2. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | izstrādā mācības, bezdarbības un pēcdarbības pārskatus un organizē spēju veidošanas darbības, lai novērstu konstatētos gatavības jaudas un spēju trūkumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

izstrādā mācības, bezdarbības un pēcdarbības pārskatus un organizē spēju veidošanas darbības, lai novērstu konstatētos gatavības jaudas un spēju trūkumus;

| e) | izstrādā mācības,
  stresa testu,
  bezdarbības un pēcdarbības pārskatus un organizē spēju veidošanas darbības, lai novērstu konstatētos gatavības jaudas un spēju trūkumus; |
| --- | --- |

e)

izstrādā mācības,
  stresa testu,
  bezdarbības un pēcdarbības pārskatus un organizē spēju veidošanas darbības, lai novērstu konstatētos gatavības jaudas un spēju trūkumus;

stresa testu,

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 2. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | izstrādā īpašus gatavības pasākumus attiecībā uz vakcīnnovēršamām slimībām, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, laboratoriju jaudu un bioloģisko drošību saskaņā ar Komisijas prioritātēm un balstoties uz konstatētajiem trūkumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

izstrādā īpašus gatavības pasākumus attiecībā uz vakcīnnovēršamām slimībām, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, laboratoriju jaudu un bioloģisko drošību saskaņā ar Komisijas prioritātēm un balstoties uz konstatētajiem trūkumiem;

| f) | izstrādā īpašus gatavības pasākumus
  cita starpā
  attiecībā uz vakcīnnovēršamām slimībām, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, laboratoriju jaudu un bioloģisko drošību saskaņā ar Komisijas prioritātēm un balstoties uz konstatētajiem trūkumiem; |
| --- | --- |

f)

izstrādā īpašus gatavības pasākumus
  cita starpā
  attiecībā uz vakcīnnovēršamām slimībām, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, laboratoriju jaudu un bioloģisko drošību saskaņā ar Komisijas prioritātēm un balstoties uz konstatētajiem trūkumiem;

cita starpā

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 2. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | izstrādā mērķtiecīgas darbības, kas vērstas uz riska grupām un sabiedrības sagatavotību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

izstrādā mērķtiecīgas darbības, kas vērstas uz riska grupām un sabiedrības sagatavotību;

| h) | izstrādā mērķtiecīgas darbības, kas vērstas uz riska grupām un sabiedrības sagatavotību
  , jo īpaši ņemot vērā riskus, kas saistīti ar smagu nepārnēsājamu slimību cēloņiem un ārstēšanu
  ; |
| --- | --- |

h)

izstrādā mērķtiecīgas darbības, kas vērstas uz riska grupām un sabiedrības sagatavotību
  , jo īpaši ņemot vērā riskus, kas saistīti ar smagu nepārnēsājamu slimību cēloņiem un ārstēšanu
  ;

, jo īpaši ņemot vērā riskus, kas saistīti ar smagu nepārnēsājamu slimību cēloņiem un ārstēšanu

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

5.b pants – 1. punkts – 2. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | novērtē veselības aizsardzības sistēmu spēju konstatēt
  infekcijas
  slimību uzliesmojumus, novērst tos, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem, apzina trūkumus un sniedz ieteikumus veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai, kas vajadzības gadījumā jāīsteno ar Savienības atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

novērtē veselības aizsardzības sistēmu spēju konstatēt
  infekcijas
  slimību uzliesmojumus, novērst tos, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem, apzina trūkumus un sniedz ieteikumus veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai, kas vajadzības gadījumā jāīsteno ar Savienības atbalstu;

infekcijas

| i) | balstoties uz vienotiem rādītājiem,
  novērtē veselības aizsardzības sistēmu spēju konstatēt
  pārnēsājamu
  slimību
  un saistīto veselības apdraudējumu
  uzliesmojumus, novērst tos, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem, apzina trūkumus un sniedz ieteikumus veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai,
  jo īpaši attiecībā uz testēšanas spēju minimumu,
  kas vajadzības gadījumā jāīsteno ar Savienības atbalstu;
  Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko; |
| --- | --- |

i)

balstoties uz vienotiem rādītājiem,
  novērtē veselības aizsardzības sistēmu spēju konstatēt
  pārnēsājamu
  slimību
  un saistīto veselības apdraudējumu
  uzliesmojumus, novērst tos, reaģēt uz tiem un atgūties no tiem, apzina trūkumus un sniedz ieteikumus veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai,
  jo īpaši attiecībā uz testēšanas spēju minimumu,
  kas vajadzības gadījumā jāīsteno ar Savienības atbalstu;
  Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko;

balstoties uz vienotiem rādītājiem,

pārnēsājamu

un saistīto veselības apdraudējumu

jo īpaši attiecībā uz testēšanas spēju minimumu,

Centrs savu novērtējumu kopā ar ieteikumiem nosūta dalībvalstij un to publisko;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

6. pants – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.a   Centrs pēc Komisijas pieprasījuma sniedz konkrētu analīzi un ieteikumus par darbībām, lai novērstu un kontrolētu
  infekcijas
  slimību draudus. | 1.a   Centrs pēc Komisijas pieprasījuma sniedz konkrētu analīzi un ieteikumus par darbībām, lai novērstu un kontrolētu
  pārnēsājamu
  slimību draudus
  un citus pārrobežu apdraudējumus veselībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   Centrs pēc Komisijas pieprasījuma sniedz konkrētu analīzi un ieteikumus par darbībām, lai novērstu un kontrolētu
  infekcijas
  slimību draudus.

1.a   Centrs pēc Komisijas pieprasījuma sniedz konkrētu analīzi un ieteikumus par darbībām, lai novērstu un kontrolētu
  pārnēsājamu
  slimību draudus
  un citus pārrobežu apdraudējumus veselībai
  .

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

6. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Centrs var veicināt un uzsākt zinātniskus pētījumus, kas vajadzīgi tā uzdevumu veikšanai, un lietišķus zinātniskus pētījumus un projektus par tā darbību pamatojumu, pilnveidošanu un sagatavošanu. Centrs izvairās no darbību dublēšanās ar Komisijas, dalībvalstu
  un
  Savienības pētniecības un veselības programmām un
  vajadzības gadījumā
  uztur sakarus starp sabiedrības veselību un pētniecības nozari. | Centrs var veicināt un uzsākt zinātniskus pētījumus, kas vajadzīgi tā uzdevumu veikšanai, un lietišķus zinātniskus pētījumus un projektus par tā darbību pamatojumu, pilnveidošanu un sagatavošanu. Centrs izvairās no darbību dublēšanās ar Komisijas, dalībvalstu, Savienības
  un PVO
  pētniecības un veselības programmām un uztur sakarus starp sabiedrības veselību un pētniecības nozari
  , mudinot apspriesties un sadarboties ar sabiedrības veselības ekspertiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Centrs var veicināt un uzsākt zinātniskus pētījumus, kas vajadzīgi tā uzdevumu veikšanai, un lietišķus zinātniskus pētījumus un projektus par tā darbību pamatojumu, pilnveidošanu un sagatavošanu. Centrs izvairās no darbību dublēšanās ar Komisijas, dalībvalstu
  un
  Savienības pētniecības un veselības programmām un
  vajadzības gadījumā
  uztur sakarus starp sabiedrības veselību un pētniecības nozari.

un

vajadzības gadījumā

Centrs var veicināt un uzsākt zinātniskus pētījumus, kas vajadzīgi tā uzdevumu veikšanai, un lietišķus zinātniskus pētījumus un projektus par tā darbību pamatojumu, pilnveidošanu un sagatavošanu. Centrs izvairās no darbību dublēšanās ar Komisijas, dalībvalstu, Savienības
  un PVO
  pētniecības un veselības programmām un uztur sakarus starp sabiedrības veselību un pētniecības nozari
  , mudinot apspriesties un sadarboties ar sabiedrības veselības ekspertiem
  .

un PVO

, mudinot apspriesties un sadarboties ar sabiedrības veselības ekspertiem

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

6. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centram ir piekļuve veselības datiem, kas darīti pieejami vai ar ko apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras un lietotnes, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem. Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centrs izmanto arī citus attiecīgus datus, piemēram, par vides un sociālekonomiskajiem faktoriem. | Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centram ir piekļuve veselības datiem, kas darīti pieejami vai ar ko apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras un lietotnes, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot
  vienīgi
  veselības aprūpes,
  veselības
  pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  veselības jomā
  . Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centrs izmanto arī citus attiecīgus datus, piemēram, par vides un sociālekonomiskajiem faktoriem
  , pēc tam, kad tas ir pierādījis, ka šādu datu izmantošana ir nepieciešama un samērīga
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centram ir piekļuve veselības datiem, kas darīti pieejami vai ar ko apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras un lietotnes, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem. Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centrs izmanto arī citus attiecīgus datus, piemēram, par vides un sociālekonomiskajiem faktoriem.

Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centram ir piekļuve veselības datiem, kas darīti pieejami vai ar ko apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras un lietotnes, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot
  vienīgi
  veselības aprūpes,
  veselības
  pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  veselības jomā
  . Lai veiktu pirmajā daļā minētos pētījumus, Centrs izmanto arī citus attiecīgus datus, piemēram, par vides un sociālekonomiskajiem faktoriem
  , pēc tam, kad tas ir pierādījis, ka šādu datu izmantošana ir nepieciešama un samērīga
  .

vienīgi

veselības

veselības jomā

, pēc tam, kad tas ir pierādījis, ka šādu datu izmantošana ir nepieciešama un samērīga

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Centrs var izmantot savus resursus un references laboratorijas, lai veiktu pētījumus uz vietas, vāktu datus un tos analizētu nolūkā palīdzēt attiecīgajām valsts struktūrām iegūt ticamus datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Centrs var izmantot savus resursus un references laboratorijas, lai veiktu pētījumus uz vietas, vāktu datus un tos analizētu nolūkā palīdzēt attiecīgajām valsts struktūrām iegūt ticamus datus.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Centrs apspriežas ar Komisiju un citām Savienības struktūrām vai aģentūrām attiecībā uz pētniecības un sabiedrības veselības pētījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu. | 4.   Centrs apspriežas ar Komisiju
  , HSC
  un citām
  attiecīgajām
  Savienības struktūrām vai aģentūrām attiecībā uz pētniecības un sabiedrības veselības pētījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Centrs apspriežas ar Komisiju un citām Savienības struktūrām vai aģentūrām attiecībā uz pētniecības un sabiedrības veselības pētījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu.

4.   Centrs apspriežas ar Komisiju
  , HSC
  un citām
  attiecīgajām
  Savienības struktūrām vai aģentūrām attiecībā uz pētniecības un sabiedrības veselības pētījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

7. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pēc Komisijas pieprasījuma;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pēc Komisijas pieprasījuma;
  un

un

| (c) | pēc Komisijas
  vai EMA
  pieprasījuma; |
| --- | --- |

(c)

pēc Komisijas
  vai EMA
  pieprasījuma;

vai EMA

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

7. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | pēc HSC pieprasījuma; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

pēc HSC pieprasījuma; un

pēc HSC pieprasījuma; un

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Zinātnisko atzinumu pieprasījumos, kas minēti 1. punktā, izskaidro izskatāmo zinātnisko jautājumu un Savienības intereses, un tiem pievieno pietiekamu vispārējo informāciju par šo jautājumu. | 2.   Zinātnisko atzinumu pieprasījumos, kas minēti 1. punktā, izskaidro izskatāmo zinātnisko jautājumu un Savienības intereses
  un nepieciešamību rīkoties
  , un tiem pievieno pietiekamu vispārējo informāciju par šo jautājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Zinātnisko atzinumu pieprasījumos, kas minēti 1. punktā, izskaidro izskatāmo zinātnisko jautājumu un Savienības intereses, un tiem pievieno pietiekamu vispārējo informāciju par šo jautājumu.

2.   Zinātnisko atzinumu pieprasījumos, kas minēti 1. punktā, izskaidro izskatāmo zinātnisko jautājumu un Savienības intereses
  un nepieciešamību rīkoties
  , un tiem pievieno pietiekamu vispārējo informāciju par šo jautājumu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti dažādi pieprasījumi vai ja pieprasījums neatbilst 2. punktam vai ir neskaidrs, Centrs var vai nu atteikt sniegt zinātnisku atzinumu, vai ierosināt grozījumus minētajā pieprasījumā, apspriežoties ar iestādi vai dalībvalsti, kas iesniegusi pieprasījumu. Ja pieteikums atteikts, iestādei vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz atteikuma pamatojumu. | 4.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti dažādi pieprasījumi vai ja pieprasījums neatbilst 2. punktam vai ir neskaidrs, Centrs var vai nu atteikt sniegt zinātnisku atzinumu, vai ierosināt grozījumus minētajā pieprasījumā, apspriežoties ar iestādi
  , aģentūru
  vai dalībvalsti, kas iesniegusi pieprasījumu. Ja pieteikums atteikts, iestādei
  , aģentūrai
  vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz atteikuma pamatojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti dažādi pieprasījumi vai ja pieprasījums neatbilst 2. punktam vai ir neskaidrs, Centrs var vai nu atteikt sniegt zinātnisku atzinumu, vai ierosināt grozījumus minētajā pieprasījumā, apspriežoties ar iestādi vai dalībvalsti, kas iesniegusi pieprasījumu. Ja pieteikums atteikts, iestādei vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz atteikuma pamatojumu.

4.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti dažādi pieprasījumi vai ja pieprasījums neatbilst 2. punktam vai ir neskaidrs, Centrs var vai nu atteikt sniegt zinātnisku atzinumu, vai ierosināt grozījumus minētajā pieprasījumā, apspriežoties ar iestādi
  , aģentūru
  vai dalībvalsti, kas iesniegusi pieprasījumu. Ja pieteikums atteikts, iestādei
  , aģentūrai
  vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz atteikuma pamatojumu.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

7. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja Centrs jau sniedzis zinātnisku atzinumu par konkrēto pieprasījumā norādīto jautājumu un secina, ka tā pārskatīšanai nav zinātniska pamatojuma, iestādei vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz informāciju, ar ko pamato šādu secinājumu. | 5.   Ja Centrs jau sniedzis zinātnisku atzinumu par konkrēto pieprasījumā norādīto jautājumu un secina, ka tā pārskatīšanai nav zinātniska pamatojuma, iestādei
  , aģentūrai
  vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz informāciju, ar ko pamato šādu secinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja Centrs jau sniedzis zinātnisku atzinumu par konkrēto pieprasījumā norādīto jautājumu un secina, ka tā pārskatīšanai nav zinātniska pamatojuma, iestādei vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz informāciju, ar ko pamato šādu secinājumu.

5.   Ja Centrs jau sniedzis zinātnisku atzinumu par konkrēto pieprasījumā norādīto jautājumu un secina, ka tā pārskatīšanai nav zinātniska pamatojuma, iestādei
  , aģentūrai
  vai dalībvalstij, kas iesniegusi pieprasījumu, sniedz informāciju, ar ko pamato šādu secinājumu.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs atbalsta Komisiju un tai palīdz, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS) un kopā ar dalībvalstīm nodrošinot spēju saskaņoti reaģēt. | 1.   Centrs atbalsta Komisiju un tai palīdz, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS)
  , kas paredzēta Regulas (ES).../... [SCBTH Regula] 18. pantā,
  un kopā ar dalībvalstīm nodrošinot spēju saskaņoti
  un laikus
  reaģēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs atbalsta Komisiju un tai palīdz, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS) un kopā ar dalībvalstīm nodrošinot spēju saskaņoti reaģēt.

1.   Centrs atbalsta Komisiju un tai palīdz, izmantojot agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS)
  , kas paredzēta Regulas (ES).../... [SCBTH Regula] 18. pantā,
  un kopā ar dalībvalstīm nodrošinot spēju saskaņoti
  un laikus
  reaģēt.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | sniedz informāciju, speciālās zināšanas, padomus un riska novērtējumu dalībvalstīm un Komisijai un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

sniedz informāciju, speciālās zināšanas, padomus un riska novērtējumu dalībvalstīm un Komisijai un

| b) | sniedz informāciju, speciālās zināšanas, padomus
  , apmācību
  un riska novērtējumu dalībvalstīm un Komisijai un |
| --- | --- |

b)

sniedz informāciju, speciālās zināšanas, padomus
  , apmācību
  un riska novērtējumu dalībvalstīm un Komisijai un

, apmācību

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Centrs strādā kopā ar Komisiju, HSC un dalībvalstīm, lai uzlabotu attiecīgo datu paziņošanu EWRS nolūkā šo procesu digitalizēt un integrēt valstu uzraudzības sistēmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Centrs strādā kopā ar Komisiju, HSC un dalībvalstīm, lai uzlabotu attiecīgo datu paziņošanu EWRS nolūkā šo procesu digitalizēt un integrēt valstu uzraudzības sistēmās.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Centrs kopā ar Komisiju un HSC strādā pie EWRS atjauninājumiem, tostarp, lai izmantotu modernās tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietotnes, mākslīgā intelekta modeļus vai citas automatizētas kontaktu izsekošanas tehnoloģijas, balstoties uz dalībvalstu izstrādātajām kontaktu izsekošanas tehnoloģijām, kā arī strādā pie EWRS funkcionālo prasību noteikšanas. | 3.   Centrs kopā ar Komisiju un HSC strādā pie
  pastāvīgiem
  EWRS atjauninājumiem, tostarp, lai izmantotu modernās tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietotnes, mākslīgā intelekta
  , datormodelēšanas un datorsimulācijas
  modeļus vai citas automatizētas kontaktu izsekošanas tehnoloģijas, balstoties uz dalībvalstu izstrādātajām kontaktu izsekošanas tehnoloģijām
  . Minētās tehnoloģijas izmanto vienīgi nolūkā apkarot pandēmiju, ja ir pierādīta attiecīgo tehnoloģiju piemērotība, nepieciešamība un samērīgums, un šādā izmantošanā pilnībā ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK

   (*3), kā arī strādā pie EWRS funkcionālo prasību noteikšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Centrs kopā ar Komisiju un HSC strādā pie EWRS atjauninājumiem, tostarp, lai izmantotu modernās tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietotnes, mākslīgā intelekta modeļus vai citas automatizētas kontaktu izsekošanas tehnoloģijas, balstoties uz dalībvalstu izstrādātajām kontaktu izsekošanas tehnoloģijām, kā arī strādā pie EWRS funkcionālo prasību noteikšanas.

3.   Centrs kopā ar Komisiju un HSC strādā pie
  pastāvīgiem
  EWRS atjauninājumiem, tostarp, lai izmantotu modernās tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietotnes, mākslīgā intelekta
  , datormodelēšanas un datorsimulācijas
  modeļus vai citas automatizētas kontaktu izsekošanas tehnoloģijas, balstoties uz dalībvalstu izstrādātajām kontaktu izsekošanas tehnoloģijām
  . Minētās tehnoloģijas izmanto vienīgi nolūkā apkarot pandēmiju, ja ir pierādīta attiecīgo tehnoloģiju piemērotība, nepieciešamība un samērīgums, un šādā izmantošanā pilnībā ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK

   (*3), kā arī strādā pie EWRS funkcionālo prasību noteikšanas.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Centrs
  kā datu apstrādātājs
  ir atbildīgs par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā veikto persondatu apstrādes darbību drošību un konfidencialitāti kontaktu izsekošanas lietotņu sadarbspējas kontekstā saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) 2018/1725 (*4) 33.
  pantā, 34. panta 2. punktā
  un 36. pantā. | 5.   Centrs ir atbildīgs par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā veikto persondatu apstrādes darbību drošību un konfidencialitāti kontaktu izsekošanas lietotņu sadarbspējas kontekstā saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725* 33. un 36. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Centrs
  kā datu apstrādātājs
  ir atbildīgs par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā veikto persondatu apstrādes darbību drošību un konfidencialitāti kontaktu izsekošanas lietotņu sadarbspējas kontekstā saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) 2018/1725 (*4) 33.
  pantā, 34. panta 2. punktā
  un 36. pantā.

5.   Centrs ir atbildīgs par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā veikto persondatu apstrādes darbību drošību un konfidencialitāti kontaktu izsekošanas lietotņu sadarbspējas kontekstā saskaņā ar pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725* 33. un 36. pantā.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs laikus sniedz riska novērtējumus saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ievietot Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 20. pantu, ja pastāv minētās regulas 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunkta i) un ii) punktā
  minētie draudi, tostarp draudi
  cilvēku
  izcelsmes vielām, piemēram, asinīm, orgāniem, audiem un šūnām, ko potenciāli ietekmē
  infekcijas
  slimības, vai minētās regulas 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie draudi. | 1.   Centrs laikus sniedz riska novērtējumus saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ievietot Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 20. pantu, ja pastāv minētās regulas 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunktā
  minētie draudi, tostarp draudi
  cilvēka
  izcelsmes vielām, piemēram, asinīm, orgāniem, audiem un šūnām, ko potenciāli ietekmē
  pārnēsājamas
  slimības, vai minētās regulas 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie draudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs laikus sniedz riska novērtējumus saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ievietot Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 20. pantu, ja pastāv minētās regulas 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunkta i) un ii) punktā
  minētie draudi, tostarp draudi
  cilvēku
  izcelsmes vielām, piemēram, asinīm, orgāniem, audiem un šūnām, ko potenciāli ietekmē
  infekcijas
  slimības, vai minētās regulas 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie draudi.

1.   Centrs laikus sniedz riska novērtējumus saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: lūdzu ievietot Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 20. pantu, ja pastāv minētās regulas 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunktā
  minētie draudi, tostarp draudi
  cilvēka
  izcelsmes vielām, piemēram, asinīm, orgāniem, audiem un šūnām, ko potenciāli ietekmē
  pārnēsājamas
  slimības, vai minētās regulas 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie draudi.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.a pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai savāktu nepieciešamo informāciju, 1. punktā minētos riska novērtējumus veic laikus un cik vien iespējams drīz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai savāktu nepieciešamo informāciju, 1. punktā minētos riska novērtējumus veic laikus un cik vien iespējams drīz.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Riska
  novērtējumā
  iekļauj vispārīgus un mērķtiecīgus ieteikumus reaģēšanai kā pamatu koordinācijai HSC ietvaros. | 2.   
  Panta 1. punktā minētajos
  riska
  novērtējumos pēc iespējas
  iekļauj vispārīgus un mērķtiecīgus ieteikumus reaģēšanai kā pamatu koordinācijai HSC ietvaros
  , tostarp, bet ne tikai: |
| | a) | prognozi par veselības krīzes tendencēm un risku veidoties veselības ārkārtas situācijai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Riska
  novērtējumā
  iekļauj vispārīgus un mērķtiecīgus ieteikumus reaģēšanai kā pamatu koordinācijai HSC ietvaros.

2.   
  Panta 1. punktā minētajos
  riska
  novērtējumos pēc iespējas
  iekļauj vispārīgus un mērķtiecīgus ieteikumus reaģēšanai kā pamatu koordinācijai HSC ietvaros
  , tostarp, bet ne tikai:

a)

a)

prognozi par veselības krīzes tendencēm un risku veidoties veselības ārkārtas situācijai;

prognozi par veselības krīzes tendencēm un risku veidoties veselības ārkārtas situācijai;

| b) | prognozi par pieprasījumu pēc zālēm, vakcīnām, medicīniskā aprīkojuma, aizsardzības līdzekļiem un slimnīcu spējām, tostarp Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros; |
| --- | --- |

b)

b)

prognozi par pieprasījumu pēc zālēm, vakcīnām, medicīniskā aprīkojuma, aizsardzības līdzekļiem un slimnīcu spējām, tostarp Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros;

prognozi par pieprasījumu pēc zālēm, vakcīnām, medicīniskā aprīkojuma, aizsardzības līdzekļiem un slimnīcu spējām, tostarp Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros;

| c) | mazāk aizsargātu sabiedrības grupu, piemēram, pacientu ar hroniskām saslimšanām, pacientu ar smagām nepārnēsājamām slimībām, vecāka gadagājuma cilvēku, bērnu, grūtnieču un profesiju ar augstu infekcijas vai pārneses risku noteikšanu, ietverot īpašas vajadzības saistībā ar zālēm un slimnīcu spējām aprūpēt šādas mazāk aizsargātas grupas; |
| --- | --- |

c)

c)

mazāk aizsargātu sabiedrības grupu, piemēram, pacientu ar hroniskām saslimšanām, pacientu ar smagām nepārnēsājamām slimībām, vecāka gadagājuma cilvēku, bērnu, grūtnieču un profesiju ar augstu infekcijas vai pārneses risku noteikšanu, ietverot īpašas vajadzības saistībā ar zālēm un slimnīcu spējām aprūpēt šādas mazāk aizsargātas grupas;

mazāk aizsargātu sabiedrības grupu, piemēram, pacientu ar hroniskām saslimšanām, pacientu ar smagām nepārnēsājamām slimībām, vecāka gadagājuma cilvēku, bērnu, grūtnieču un profesiju ar augstu infekcijas vai pārneses risku noteikšanu, ietverot īpašas vajadzības saistībā ar zālēm un slimnīcu spējām aprūpēt šādas mazāk aizsargātas grupas;

| d) | iespējamu aizsardzības pasākumu noteikšanu un to efektivitātes novērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

d)

iespējamu aizsardzības pasākumu noteikšanu un to efektivitātes novērtēšanu;

iespējamu aizsardzības pasākumu noteikšanu un to efektivitātes novērtēšanu;

| e) | novērtējumu par to, vai pastāv vajadzība aktivizēt ES veselības aizsardzības darba grupu. |
| --- | --- |

e)

e)

novērtējumu par to, vai pastāv vajadzība aktivizēt ES veselības aizsardzības darba grupu.

novērtējumu par to, vai pastāv vajadzība aktivizēt ES veselības aizsardzības darba grupu.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. punkta nolūkā Centrs koordinē ātru riska novērtējumu sagatavošanu,
  vajadzības gadījumā
  iesaistot dalībvalstu ekspertus
  un
  attiecīgās aģentūras. | 3.   Šā panta 1. punkta nolūkā Centrs koordinē ātru riska novērtējumu sagatavošanu, iesaistot dalībvalstu ekspertus, attiecīgās aģentūras
  un organizācijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā Centrs koordinē ātru riska novērtējumu sagatavošanu,
  vajadzības gadījumā
  iesaistot dalībvalstu ekspertus
  un
  attiecīgās aģentūras.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā Centrs koordinē ātru riska novērtējumu sagatavošanu, iesaistot dalībvalstu ekspertus, attiecīgās aģentūras
  un organizācijas
  .

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.a pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Centrs sadarbojas ar dalībvalstīm nolūkā uzlabot to riska novērtēšanas spējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Centrs sadarbojas ar dalībvalstīm nolūkā uzlabot to riska novērtēšanas spējas.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.b pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | valstu
  reakciju
  uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

valstu
  reakciju
  uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem;

reakciju

| a) | valstu
  vai starpreģionālo reaģēšanu
  uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem; |
| --- | --- |

a)

valstu
  vai starpreģionālo reaģēšanu
  uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem;

vai starpreģionālo reaģēšanu

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.b pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | norādījumu
  pieņemšanu dalībvalstīm par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

norādījumu
  pieņemšanu dalībvalstīm par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli.

norādījumu

| b) | kopīgu pamatnostādņu
  pieņemšanu dalībvalstīm par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi
  , ārstēšanu
  un kontroli. |
| --- | --- |

b)

kopīgu pamatnostādņu
  pieņemšanu dalībvalstīm par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi
  , ārstēšanu
  un kontroli.

kopīgu pamatnostādņu

, ārstēšanu

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.b pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizēšanu.

ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizēšanu.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

8.b pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Centrs atbalsta koordinētu Savienības reakciju
  pēc dalībvalsts, Padomes, Komisijas, Savienības struktūru vai aģentūru pieprasījuma
  . | 2.   Centrs atbalsta koordinētu Savienības reakciju
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 21. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Centrs atbalsta koordinētu Savienības reakciju
  pēc dalībvalsts, Padomes, Komisijas, Savienības struktūru vai aģentūru pieprasījuma
  .

2.   Centrs atbalsta koordinētu Savienības reakciju
  saskaņā ar Regulas (ES) .../... [SCBTH regula] 21. pantu
  .

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija, dalībvalstis, trešās valstis, jo īpaši ES partnervalstis, un starptautiskas organizācijas (jo īpaši PVO) var pieprasīt Centram sniegt zinātnisku vai tehnisku palīdzību tā kompetencei atbilstošajās jomās. Palīdzība var ietvert atbalstu Komisijai un dalībvalstīm labas prakses un to aizsardzības pasākumu tehnisko pamatnostādņu izstrādāšanā, kas, veicami, reaģējot uz cilvēka veselības apdraudējumiem, nodrošinot ekspertu palīdzību, izmeklēšanas grupu mobilizēšanu un koordinēšanu. Centrs nodrošina zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas un palīdzību savu finansiālo iespēju un pilnvaru ietvaros un saskaņā ar attiecīgo darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju. | 2.   Komisija, dalībvalstis, trešās valstis, jo īpaši ES partnervalstis, un starptautiskas organizācijas (jo īpaši PVO) var pieprasīt Centram sniegt zinātnisku vai tehnisku palīdzību tā kompetencei atbilstošajās jomās. Palīdzība var ietvert atbalstu Komisijai un dalībvalstīm labas prakses un to aizsardzības pasākumu tehnisko pamatnostādņu izstrādāšanā, kas, veicami, reaģējot uz cilvēka veselības apdraudējumiem, nodrošinot ekspertu palīdzību, izmeklēšanas grupu mobilizēšanu un koordinēšanu
  , kā arī reaģēšanas pasākumu efektivitātes novērtēšanu
  . Centrs nodrošina zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas un palīdzību savu finansiālo iespēju un pilnvaru ietvaros un saskaņā ar attiecīgo darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija, dalībvalstis, trešās valstis, jo īpaši ES partnervalstis, un starptautiskas organizācijas (jo īpaši PVO) var pieprasīt Centram sniegt zinātnisku vai tehnisku palīdzību tā kompetencei atbilstošajās jomās. Palīdzība var ietvert atbalstu Komisijai un dalībvalstīm labas prakses un to aizsardzības pasākumu tehnisko pamatnostādņu izstrādāšanā, kas, veicami, reaģējot uz cilvēka veselības apdraudējumiem, nodrošinot ekspertu palīdzību, izmeklēšanas grupu mobilizēšanu un koordinēšanu. Centrs nodrošina zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas un palīdzību savu finansiālo iespēju un pilnvaru ietvaros un saskaņā ar attiecīgo darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju.

2.   Komisija, dalībvalstis, trešās valstis, jo īpaši ES partnervalstis, un starptautiskas organizācijas (jo īpaši PVO) var pieprasīt Centram sniegt zinātnisku vai tehnisku palīdzību tā kompetencei atbilstošajās jomās. Palīdzība var ietvert atbalstu Komisijai un dalībvalstīm labas prakses un to aizsardzības pasākumu tehnisko pamatnostādņu izstrādāšanā, kas, veicami, reaģējot uz cilvēka veselības apdraudējumiem, nodrošinot ekspertu palīdzību, izmeklēšanas grupu mobilizēšanu un koordinēšanu
  , kā arī reaģēšanas pasākumu efektivitātes novērtēšanu
  . Centrs nodrošina zinātniskas un tehniskas speciālās zināšanas un palīdzību savu finansiālo iespēju un pilnvaru ietvaros un saskaņā ar attiecīgo darba vienošanos, kas noslēgta ar Komisiju.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

9. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Centrs vajadzības gadījumā atbalsta un koordinē mācību programmas, jo īpaši tādās jomās kā epidemioloģiskā uzraudzība, izmeklēšana uz vietas, gatavība un profilakse,
  kā arī
  sabiedrības veselības
  pētniecības jomā
  . | 6.   Centrs vajadzības gadījumā atbalsta un koordinē mācību programmas, jo īpaši tādās jomās kā epidemioloģiskā uzraudzība, izmeklēšana uz vietas, gatavība un profilakse,
  reaģēšana uz sabiedrības veselības apdraudējumiem,
  sabiedrības veselības
  pētniecība un riska paziņošana. Šajās programmās apsver vajadzību atjaunināt mācību saturu un ievēro proporcionalitātes principu, kā arī dalībvalstu mācību vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Centrs vajadzības gadījumā atbalsta un koordinē mācību programmas, jo īpaši tādās jomās kā epidemioloģiskā uzraudzība, izmeklēšana uz vietas, gatavība un profilakse,
  kā arī
  sabiedrības veselības
  pētniecības jomā
  .

6.   Centrs vajadzības gadījumā atbalsta un koordinē mācību programmas, jo īpaši tādās jomās kā epidemioloģiskā uzraudzība, izmeklēšana uz vietas, gatavība un profilakse,
  reaģēšana uz sabiedrības veselības apdraudējumiem,
  sabiedrības veselības
  pētniecība un riska paziņošana. Šajās programmās apsver vajadzību atjaunināt mācību saturu un ievēro proporcionalitātes principu, kā arī dalībvalstu mācību vajadzības.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs koordinē datu vākšanu, pārbaudi, analīzi un datu izplatīšanu Savienības līmenī. | 1.   Centrs koordinē datu
  standartizāciju,
  vākšanu, pārbaudi, analīzi un datu izplatīšanu Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs koordinē datu vākšanu, pārbaudi, analīzi un datu izplatīšanu Savienības līmenī.

1.   Centrs koordinē datu
  standartizāciju,
  vākšanu, pārbaudi, analīzi un datu izplatīšanu Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 1.a punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta
  i) un
  ii) punktā minēto
  infekcijas
  slimību un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģisko uzraudzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta
  i) un
  ii) punktā minēto
  infekcijas
  slimību un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģisko uzraudzību;

i) un

infekcijas

| a) | Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto
  pārnēsājamo slimību, citu veselības apdraudējumu, piemēram, smagu nepārnēsājamu
  slimību, un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģisko uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES).../...[OV: lūdzu ierakstīt Regulas SCBTH [ISC/2020/12524] numuru] 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto
  pārnēsājamo slimību, citu veselības apdraudējumu, piemēram, smagu nepārnēsājamu
  slimību, un ar tām saistīto īpašu veselības problēmu epidemioloģisko uzraudzību;

pārnēsājamo slimību, citu veselības apdraudējumu, piemēram, smagu nepārnēsājamu

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 1.a punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | epidemioloģisko situāciju attīstību, tostarp modelēšanu, paredzēšanu un scenāriju izstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

epidemioloģisko situāciju attīstību, tostarp modelēšanu, paredzēšanu un scenāriju izstrādi;

| b) | epidemioloģisko situāciju attīstību, tostarp modelēšanu, paredzēšanu un scenāriju izstrādi
  , mazāk aizsargātu grupu novērtēšanu un prognozi par konkrētu zāļu, iekārtu un slimnīcu spēju pieprasījumu
  ; |
| --- | --- |

b)

epidemioloģisko situāciju attīstību, tostarp modelēšanu, paredzēšanu un scenāriju izstrādi
  , mazāk aizsargātu grupu novērtēšanu un prognozi par konkrētu zāļu, iekārtu un slimnīcu spēju pieprasījumu
  ;

, mazāk aizsargātu grupu novērtēšanu un prognozi par konkrētu zāļu, iekārtu un slimnīcu spēju pieprasījumu

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 1.a punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | Centra ieteikumu par dalībvalstu pretpasākumiem īstenošanu un par to rezultātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ea)

ea)

Centra ieteikumu par dalībvalstu pretpasākumiem īstenošanu un par to rezultātiem.

Centra ieteikumu par dalībvalstu pretpasākumiem īstenošanu un par to rezultātiem.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | strādā ciešā sadarbībā ar to organizāciju kompetentajām struktūrām, kas darbojas Savienības datu vākšanas jomā, trešām valstīm, PVO
  un
  citām starptautiskām organizācijām, un un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

strādā ciešā sadarbībā ar to organizāciju kompetentajām struktūrām, kas darbojas Savienības datu vākšanas jomā, trešām valstīm, PVO
  un
  citām starptautiskām organizācijām, un un

un

| (c) | strādā ciešā sadarbībā ar to organizāciju kompetentajām struktūrām
  un attiecīgajiem partneriem
  , kas darbojas Savienības datu vākšanas jomā, trešām valstīm, PVO, citām starptautiskām organizācijām
  un zinātniskajām aprindām
  ,
  vienlaikus nodrošinot stingrus aizsardzības pasākumus attiecībā uz pārredzamību
  un
  pārskatatbildību,
  un |
| --- | --- |

(c)

strādā ciešā sadarbībā ar to organizāciju kompetentajām struktūrām
  un attiecīgajiem partneriem
  , kas darbojas Savienības datu vākšanas jomā, trešām valstīm, PVO, citām starptautiskām organizācijām
  un zinātniskajām aprindām
  ,
  vienlaikus nodrošinot stingrus aizsardzības pasākumus attiecībā uz pārredzamību
  un
  pārskatatbildību,
  un

un attiecīgajiem partneriem

un zinātniskajām aprindām

vienlaikus nodrošinot stingrus aizsardzības pasākumus attiecībā uz pārredzamību

pārskatatbildību,

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | izstrādā risinājumus, lai piekļūtu attiecīgiem veselības datiem,
  kas
  darīti pieejami vai ar
  ko
  apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem; nodrošina un atvieglo kontrolētu piekļuvi veselības datiem, lai atbalstītu sabiedrības veselības pētniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

izstrādā risinājumus, lai piekļūtu attiecīgiem veselības datiem,
  kas
  darīti pieejami vai ar
  ko
  apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot veselības aprūpes, pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem; nodrošina un atvieglo kontrolētu piekļuvi veselības datiem, lai atbalstītu sabiedrības veselības pētniecību.

kas

ko

| d) | izstrādā risinājumus, lai piekļūtu attiecīgiem veselības datiem,
  ietverot datu anonimizāciju un pseidonimizāciju, ja šādi dati
  darīti pieejami vai ar
  tiem
  apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot
  vienīgi
  veselības aprūpes,
  veselības
  pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  veselības jomā
  ; nodrošina un atvieglo kontrolētu piekļuvi veselības datiem, lai atbalstītu sabiedrības veselības pētniecību. |
| --- | --- |

d)

izstrādā risinājumus, lai piekļūtu attiecīgiem veselības datiem,
  ietverot datu anonimizāciju un pseidonimizāciju, ja šādi dati
  darīti pieejami vai ar
  tiem
  apmainās, izmantojot digitālās infrastruktūras, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, tādējādi ļaujot veselības datus izmantot
  vienīgi
  veselības aprūpes,
  veselības
  pētniecības, politikas veidošanas un regulatīviem mērķiem
  veselības jomā
  ; nodrošina un atvieglo kontrolētu piekļuvi veselības datiem, lai atbalstītu sabiedrības veselības pētniecību.

ietverot datu anonimizāciju un pseidonimizāciju, ja šādi dati

tiem

vienīgi

veselības

veselības jomā

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts – d apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ārkārtas situācijās, kas saistītas ar nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma smagumu vai novatorismu vai ar apdraudējuma strauju izplatību starp dalībvalstīm, Centrs pēc
  Eiropas Zāļu aģentūras
  pieprasījuma objektīvā, uzticamā un viegli pieejamā veidā un pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju dara pieejamas epidemioloģiskās prognozes, kā minētas 5. panta 4. punkta g) apakšpunktā. | 4.   Ārkārtas situācijās, kas saistītas ar nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma smagumu vai novatorismu vai ar apdraudējuma strauju izplatību starp dalībvalstīm, Centrs pēc
  dalībvalsts, Komisijas vai EMA
  pieprasījuma objektīvā, uzticamā un viegli pieejamā veidā un pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju dara pieejamas epidemioloģiskās prognozes, kā minētas 5. panta 4. punkta g) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ārkārtas situācijās, kas saistītas ar nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma smagumu vai novatorismu vai ar apdraudējuma strauju izplatību starp dalībvalstīm, Centrs pēc
  Eiropas Zāļu aģentūras
  pieprasījuma objektīvā, uzticamā un viegli pieejamā veidā un pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju dara pieejamas epidemioloģiskās prognozes, kā minētas 5. panta 4. punkta g) apakšpunktā.

4.   Ārkārtas situācijās, kas saistītas ar nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma smagumu vai novatorismu vai ar apdraudējuma strauju izplatību starp dalībvalstīm, Centrs pēc
  dalībvalsts, Komisijas vai EMA
  pieprasījuma objektīvā, uzticamā un viegli pieejamā veidā un pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju dara pieejamas epidemioloģiskās prognozes, kā minētas 5. panta 4. punkta g) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Centrs veido spējas mobilizēt un izmantot ES veselības aizsardzības darba grupu, tostarp Centra personālu un ekspertus no dalībvalstīm
  un
  stipendiju programmām, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz
  infekcijas
  slimību uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs. | 1.   Centrs veido
  pastāvīgas spējas, kā arī uzlabotas
  spējas
  ārkārtas situācijās
  mobilizēt un izmantot ES veselības aizsardzības darba grupu, tostarp Centra personālu un ekspertus no dalībvalstīm, stipendiju programmām un
  starptautiskām bezpeļņas organizācijām
  , lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Centrs veido spējas mobilizēt un izmantot ES veselības aizsardzības darba grupu, tostarp Centra personālu un ekspertus no dalībvalstīm
  un
  stipendiju programmām, lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz
  infekcijas
  slimību uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs.

1.   Centrs veido
  pastāvīgas spējas, kā arī uzlabotas
  spējas
  ārkārtas situācijās
  mobilizēt un izmantot ES veselības aizsardzības darba grupu, tostarp Centra personālu un ekspertus no dalībvalstīm, stipendiju programmām un
  starptautiskām bezpeļņas organizācijām
  , lai palīdzētu vietējā līmenī reaģēt uz
  pārnēsājamu
  slimību uzliesmojumiem dalībvalstīs un trešās valstīs.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11.a pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Centrs attīsta spējas veikt pētījumus uz vietas un vākt attiecīgus datus, piemēram, par pārnēsājamu slimību ģenētiskām variācijām, izmantojot specializētu references laboratoriju tīklu vai savus resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Centrs attīsta spējas veikt pētījumus uz vietas un vākt attiecīgus datus, piemēram, par pārnēsājamu slimību ģenētiskām variācijām, izmantojot specializētu references laboratoriju tīklu vai savus resursus.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru un procedūras ES veselības aizsardzības darba
  grupas mobilizēšanai
  . | 2.   Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru un procedūras
  pastāvīgu spēju izvēršanai un spējām ārkārtas situācijās mobilizēt
  ES veselības aizsardzības darba
  grupu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru un procedūras ES veselības aizsardzības darba
  grupas mobilizēšanai
  .

2.   Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru un procedūras
  pastāvīgu spēju izvēršanai un spējām ārkārtas situācijās mobilizēt
  ES veselības aizsardzības darba
  grupu
  .

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11.a pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai rīkotos saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (*5), Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizācijai. | Lai rīkotos saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (*6), Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru
  pastāvīgu spēju izvēršanai un
  ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai rīkotos saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (*5), Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizācijai.

*5

Lai rīkotos saskaņā ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (*6), Centrs kopā ar Komisiju izstrādā satvaru
  pastāvīgu spēju izvēršanai un
  ES veselības aizsardzības darba grupas mobilizācijai.

*6

pastāvīgu spēju izvēršanai un

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

11.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Centrs pēc Komisijas un dalībvalstu pieprasījuma saglabā spēju rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu ieteikumus reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem savu pilnvaru ietvaros. | 6.   Centrs pēc Komisijas un dalībvalstu pieprasījuma saglabā
  pastāvīgu
  spēju rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu ieteikumus reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem savu pilnvaru ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Centrs pēc Komisijas un dalībvalstu pieprasījuma saglabā spēju rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu ieteikumus reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem savu pilnvaru ietvaros.

6.   Centrs pēc Komisijas un dalībvalstu pieprasījuma saglabā
  pastāvīgu
  spēju rīkot misijas dalībvalstīs, lai sniegtu ekspertu ieteikumus reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem savu pilnvaru ietvaros.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

12. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tas nodrošina, ka sabiedrībai vai jebkurai ieinteresētajai personai tiek ātri sniegta objektīva, uzticama un viegli pieejama informācija par tā darba rezultātiem. Centrs informāciju dara pieejamu plašai sabiedrībai, tostarp ar specializētas tīmekļa vietnes starpniecību. Tas arī publicē savus atzinumus, kas sniegti saskaņā ar 6. pantu. | Tas nodrošina, ka sabiedrībai vai jebkurai ieinteresētajai personai tiek ātri sniegta objektīva, uzticama un viegli pieejama informācija par tā darba rezultātiem. Centrs informāciju dara pieejamu plašai sabiedrībai, tostarp ar specializētas tīmekļa vietnes starpniecību
  , un publicē būtisku informāciju, kas pieejama visās oficiālajās Savienības valodās
  . Tas arī
  laikus
  publicē savus atzinumus, kas sniegti saskaņā ar 6. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tas nodrošina, ka sabiedrībai vai jebkurai ieinteresētajai personai tiek ātri sniegta objektīva, uzticama un viegli pieejama informācija par tā darba rezultātiem. Centrs informāciju dara pieejamu plašai sabiedrībai, tostarp ar specializētas tīmekļa vietnes starpniecību. Tas arī publicē savus atzinumus, kas sniegti saskaņā ar 6. pantu.

Tas nodrošina, ka sabiedrībai vai jebkurai ieinteresētajai personai tiek ātri sniegta objektīva, uzticama un viegli pieejama informācija par tā darba rezultātiem. Centrs informāciju dara pieejamu plašai sabiedrībai, tostarp ar specializētas tīmekļa vietnes starpniecību
  , un publicē būtisku informāciju, kas pieejama visās oficiālajās Savienības valodās
  . Tas arī
  laikus
  publicē savus atzinumus, kas sniegti saskaņā ar 6. pantu.

, un publicē būtisku informāciju, kas pieejama visās oficiālajās Savienības valodās

laikus

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | panta 2. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

b)

panta 2. punktu svītro;

panta 2. punktu svītro;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Centrs vajadzības gadījumā sadarbojas ar kompetentajām struktūrām dalībvalstīs un ar citām ieinteresētajām personām attiecībā uz sabiedrības informēšanas kampaņām. | 3.   Centrs vajadzības gadījumā sadarbojas ar kompetentajām struktūrām dalībvalstīs
  , PVO
  un ar citām ieinteresētajām personām attiecībā uz sabiedrības informēšanas kampaņām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Centrs vajadzības gadījumā sadarbojas ar kompetentajām struktūrām dalībvalstīs un ar citām ieinteresētajām personām attiecībā uz sabiedrības informēšanas kampaņām.

3.   Centrs vajadzības gadījumā sadarbojas ar kompetentajām struktūrām dalībvalstīs
  , PVO
  un ar citām ieinteresētajām personām attiecībā uz sabiedrības informēšanas kampaņām.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

14. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to var pagarināt. | Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to
  vajadzības gadījumā
  var pagarināt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to var pagarināt.

Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi un to
  vajadzības gadījumā
  var pagarināt.

vajadzības gadījumā

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

14. pants – 5. punkts – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | pieņem vienotā programmdokumenta projektu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*) 32. pantu un saistītajām Komisijas pamatnostādnēm par vienoto programmdokumentu**; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

pieņem vienotā programmdokumenta projektu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*) 32. pantu un saistītajām Komisijas pamatnostādnēm par vienoto programmdokumentu**;

*

| e) | katru gadu līdz 30. novembrim
  pieņem vienotā programmdokumenta projektu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*) 32. pantu un saistītajām Komisijas pamatnostādnēm par vienoto programmdokumentu**;
  vienoto programmdokumentu pieņem, ja Komisija sniegusi labvēlīgu atzinumu, savukārt daudzgadu programmas pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi; |
| --- | --- |

e)

katru gadu līdz 30. novembrim
  pieņem vienotā programmdokumenta projektu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*) 32. pantu un saistītajām Komisijas pamatnostādnēm par vienoto programmdokumentu**;
  vienoto programmdokumentu pieņem, ja Komisija sniegusi labvēlīgu atzinumu, savukārt daudzgadu programmas pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi;

katru gadu līdz 30. novembrim

*

vienoto programmdokumentu pieņem, ja Komisija sniegusi labvēlīgu atzinumu, savukārt daudzgadu programmas pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi;

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

14. pants – 5. punkts – 1. daļa – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | nosaka noteikumus par Centrā lietojamām valodām, tostarp par iespēju nodalīt Centra iekšējo darbu no ārējās saziņas,
  abos gadījumos
  ņemot vērā vajadzību nodrošināt, ka ieinteresētās personas var piekļūt Centra darbam
  un piedalīties tajā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

nosaka noteikumus par Centrā lietojamām valodām, tostarp par iespēju nodalīt Centra iekšējo darbu no ārējās saziņas,
  abos gadījumos
  ņemot vērā vajadzību nodrošināt, ka ieinteresētās personas var piekļūt Centra darbam
  un piedalīties tajā
  .

abos gadījumos

un piedalīties tajā

| i) | vienprātīgi
  nosaka noteikumus par Centrā lietojamām valodām, tostarp par iespēju nodalīt Centra iekšējo
  ikdienas
  darbu no ārējās saziņas, ņemot vērā vajadzību nodrošināt, ka
  visas
  ieinteresētās personas var piekļūt Centra darbam
  pēc iespējas vairākās Savienības oficiālajās valodās, kā arī eksperti var pārbaudīt zinātniskos konstatējumus un to, ka sabiedrība izprot Centra darbu un ieteikumus; vajadzības gadījumā tas var ietvert kvalificētu tulku (kuri strādā ar zīmju valodu, tulko mutvārdos vai pielieto reljefa rakstu) pakalpojumu izmantošanu. |
| --- | --- |

i)

vienprātīgi
  nosaka noteikumus par Centrā lietojamām valodām, tostarp par iespēju nodalīt Centra iekšējo
  ikdienas
  darbu no ārējās saziņas, ņemot vērā vajadzību nodrošināt, ka
  visas
  ieinteresētās personas var piekļūt Centra darbam
  pēc iespējas vairākās Savienības oficiālajās valodās, kā arī eksperti var pārbaudīt zinātniskos konstatējumus un to, ka sabiedrība izprot Centra darbu un ieteikumus; vajadzības gadījumā tas var ietvert kvalificētu tulku (kuri strādā ar zīmju valodu, tulko mutvārdos vai pielieto reljefa rakstu) pakalpojumu izmantošanu.

vienprātīgi

ikdienas

visas

pēc iespējas vairākās Savienības oficiālajās valodās, kā arī eksperti var pārbaudīt zinātniskos konstatējumus un to, ka sabiedrība izprot Centra darbu un ieteikumus; vajadzības gadījumā tas var ietvert kvalificētu tulku (kuri strādā ar zīmju valodu, tulko mutvārdos vai pielieto reljefa rakstu) pakalpojumu izmantošanu.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 18) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

18)

18)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

svītrots

svītrots

“1.
     
  Neskarot 3. panta 2. punktu, direktoru(-i) uz piecu gadu termiņu, ko vienu reizi var pagarināt uz papildu termiņu līdz pieciem gadiem, ieceļ Valde, izraugoties to no to kandidātu saraksta, kurus ieteikusi Komisija pēc atklāta konkursa, ko rīko pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur ir publicēts uzaicinājums izrādīt ieinteresētību.;”

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Pirms iecelšanas amatā Valdes izvirzīto kandidātu nekavējoties uzaicina sniegt paziņojumu Eiropas Parlamentam un atbildēt uz šīs iestādes locekļu jautājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Pirms iecelšanas amatā Valdes izvirzīto kandidātu nekavējoties uzaicina sniegt paziņojumu Eiropas Parlamentam un atbildēt uz šīs iestādes locekļu jautājumiem.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

18. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   
  Direktors(-e) var aicināt
  ekspertus
  vai
  profesionālu
  vai
  zinātnisku
  iestāžu, vai
  nevalstisku organizāciju pārstāvjus,
  kuriem
  ir atzīta pieredze jomās,
  kas saistītas ar
  Centra
  darbu
  ,
  sadarboties īpašu uzdevumu veikšanā
  un
  piedalīties attiecīgajās Konsultatīvās padomes darbībās
  . Turklāt Komisija
  var ieteikt direktoram(-ei) uz ad hoc pamata uzaicināt profesionālo
  vai
  zinātnisko
  struktūru, vai
  nevalstisko
  organizāciju
  ekspertus vai pārstāvjus
  . | 8.   
  Centrs strukturāli iesaista sabiedrības veselības
  ekspertus, profesionālu
  un
  zinātnisku
  struktūru un
  nevalstisku organizāciju pārstāvjus,
  jo īpaši tos, kam
  ir atzīta pieredze
  ar Centra darbu saistītās
  jomās,
  kā arī citās jomās, ietverot nepārnēsājamas slimības un vides aizsardzību, lai šīs personas piedalītos visās svarīgākajās
  Centra
  darbībās
  ,
  specializētajos tīklos un Konsultatīvajā padomē
  un
  lai tās sadarbotos konkrētos uzdevumos
  . Turklāt Komisija
  un dalībvalstis var Centram ieteikt ekspertus vai profesionālu
  vai
  zinātnisku
  struktūru, vai
  nevalstisku
  organizāciju
  pārstāvjus, ar kuriem apspriesties uz ad hoc pamata
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   
  Direktors(-e) var aicināt
  ekspertus
  vai
  profesionālu
  vai
  zinātnisku
  iestāžu, vai
  nevalstisku organizāciju pārstāvjus,
  kuriem
  ir atzīta pieredze jomās,
  kas saistītas ar
  Centra
  darbu
  ,
  sadarboties īpašu uzdevumu veikšanā
  un
  piedalīties attiecīgajās Konsultatīvās padomes darbībās
  . Turklāt Komisija
  var ieteikt direktoram(-ei) uz ad hoc pamata uzaicināt profesionālo
  vai
  zinātnisko
  struktūru, vai
  nevalstisko
  organizāciju
  ekspertus vai pārstāvjus
  .

8.   
  Centrs strukturāli iesaista sabiedrības veselības
  ekspertus, profesionālu
  un
  zinātnisku
  struktūru un
  nevalstisku organizāciju pārstāvjus,
  jo īpaši tos, kam
  ir atzīta pieredze
  ar Centra darbu saistītās
  jomās,
  kā arī citās jomās, ietverot nepārnēsājamas slimības un vides aizsardzību, lai šīs personas piedalītos visās svarīgākajās
  Centra
  darbībās
  ,
  specializētajos tīklos un Konsultatīvajā padomē
  un
  lai tās sadarbotos konkrētos uzdevumos
  . Turklāt Komisija
  un dalībvalstis var Centram ieteikt ekspertus vai profesionālu
  vai
  zinātnisku
  struktūru, vai
  nevalstisku
  organizāciju
  pārstāvjus, ar kuriem apspriesties uz ad hoc pamata
  .

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 851/2004

19. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 19.a) | regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

19.a)

19.a)

regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Valdes locekļi, direktors(-e), Konsultatīvās padomes locekļi, kā arī neatkarīgie eksperti, kas piedalās zinātnes ekspertu grupu darbā, sniedz paziņojumu par saistībām un paziņojumu par interesēm, norādot vai nu, ka tiem nav nekādu tādu interešu, kuras varētu uzskatīt par traucējošām to neatkarībai, vai ka tiem ir tiešas vai netiešas intereses, ko varētu uzskatīt par traucējošām to neatkarībai. Minētos paziņojumus sniedz rakstiski katru gadu.

“2.   Valdes locekļi, direktors(-e), Konsultatīvās padomes locekļi, kā arī neatkarīgie eksperti, kas piedalās zinātnes ekspertu grupu darbā, sniedz paziņojumu par saistībām un paziņojumu par interesēm, norādot vai nu, ka tiem nav nekādu tādu interešu, kuras varētu uzskatīt par traucējošām to neatkarībai, vai ka tiem ir tiešas vai netiešas intereses, ko varētu uzskatīt par traucējošām to neatkarībai. Minētos paziņojumus sniedz rakstiski katru gadu
  un tie ir pieejami sabiedrībai
  .”

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 851/2004

20. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20.a) | regulas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

20.a)

20.a)

regulas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Personas dati netiek apstrādāti vai paziņoti, izņemot gadījumus, kad tas ir noteikti vajadzīgs Centra uzdevumu veikšanai. Šādos gadījumos piemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
  Regulu (
  EK
  )
  Nr. 45
  /
  2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti [8]
  .

“4.   Personas dati netiek apstrādāti vai paziņoti, izņemot gadījumus, kad tas ir noteikti vajadzīgs Centra uzdevumu veikšanai. Šādos gadījumos piemēro Regulu (
  ES
  )
  2018
  /
  1725
  .”;

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 20.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 20.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 851/2004

20. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20.b) | regulas 20. pantam pievieno šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20.b)

20.b)

regulas 20. pantam pievieno šādu punktu:

“4.a
     
  Dalībvalstīm, Centram un Komisijai pildot savus pienākumus, šī regula neskar dalībvalstu saistības attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK vai Centra un Komisijas saistības attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Centrs ievieš procedūras un datu aizsardzības pasākumus, kas izstrādāti tā, lai garantētu, ka tā datu apstrādes operācijās tiek pilnībā ievēroti datu aizsardzības principi, proti, likumīgums, taisnīgums, pārredzamība, izmantošanas mērķa ierobežojums, datu minimizēšana, precizitāte, glabāšanas ierobežojums, integritāte un konfidencialitāte, kā arī integrētā datu aizsardzība un datu aizsardzība pēc noklusējuma.

Centrs ievieš procedūras un datu aizsardzības pasākumus, kas izstrādāti tā, lai garantētu, ka tā datu apstrādes operācijās tiek pilnībā ievēroti datu aizsardzības principi, proti, likumīgums, taisnīgums, pārredzamība, izmantošanas mērķa ierobežojums, datu minimizēšana, precizitāte, glabāšanas ierobežojums, integritāte un konfidencialitāte, kā arī integrētā datu aizsardzība un datu aizsardzība pēc noklusējuma.

Centrs personas datus un jo īpaši tādus veselības datus, kas attiecas uz identificētām vai identificējamām personām, apstrādā tikai tad, ja tiek pierādīts, ka šāda datu apstrāde ir nepieciešama un samērīga. Ja vien iespējams, Centrs saskaņā ar datu minimizēšanas principu izmanto anonimizētus datus, kas iegūti ar tādiem paņēmieniem kā randomizācija vai vispārināšana.

Centrs personas datus un jo īpaši tādus veselības datus, kas attiecas uz identificētām vai identificējamām personām, apstrādā tikai tad, ja tiek pierādīts, ka šāda datu apstrāde ir nepieciešama un samērīga. Ja vien iespējams, Centrs saskaņā ar datu minimizēšanas principu izmanto anonimizētus datus, kas iegūti ar tādiem paņēmieniem kā randomizācija vai vispārināšana.

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 20.a pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot datu subjektu kategorijas, uz kurām attiecas datu apstrādes tvērums, un apstrādāto personas datu kategorijas kopā ar aprakstu par konkrētiem pasākumiem, lai aizsargātu iesaistīto datu subjektu tiesības un brīvības saskaņā ar attiecīgajiem datu aizsardzības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem aizsardzības pasākumiem, ar ko novērst ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumību piekļuvi vai nosūtīšanu, kā arī uz glabāšanas periodiem.”;

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 20.a pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot datu subjektu kategorijas, uz kurām attiecas datu apstrādes tvērums, un apstrādāto personas datu kategorijas kopā ar aprakstu par konkrētiem pasākumiem, lai aizsargātu iesaistīto datu subjektu tiesības un brīvības saskaņā ar attiecīgajiem datu aizsardzības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem aizsardzības pasākumiem, ar ko novērst ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumību piekļuvi vai nosūtīšanu, kā arī uz glabāšanas periodiem.”;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 20.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 20.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 851/2004

20.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20.c) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20.c)

20.c)

iekļauj šādu pantu:

“20.a pants

“20.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 20. (4.a) pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... [šīs grozošās regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. (4.a) pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (*)

  .

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 20. (4.a) pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

21. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Centrs izstrādā, ievieš un ekspluatē informācijas sistēmu, kas ļauj apmainīties ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā noteikts šajā pantā. | 6.   Centrs izstrādā, ievieš un ekspluatē informācijas sistēmu, kas ļauj apmainīties ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā noteikts šajā pantā
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. un 33. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Centrs izstrādā, ievieš un ekspluatē informācijas sistēmu, kas ļauj apmainīties ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā noteikts šajā pantā.

6.   Centrs izstrādā, ievieš un ekspluatē informācijas sistēmu, kas ļauj apmainīties ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju, kā noteikts šajā pantā
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. un 33. pantu
  .

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 23. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

23. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Vēlākais, līdz 30. septembrim direktors(-e) nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/viņa nosūta arī Valdei un Komisijai. | 8.   Vēlākais, līdz 30. septembrim direktors(-e) nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/viņa nosūta arī Valdei
  , Eiropas Parlamentam, Padomei
  un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Vēlākais, līdz 30. septembrim direktors(-e) nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/viņa nosūta arī Valdei un Komisijai.

8.   Vēlākais, līdz 30. septembrim direktors(-e) nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/viņa nosūta arī Valdei
  , Eiropas Parlamentam, Padomei
  un Komisijai.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 851/2004

24. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.a) | regulas 24. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

23.a)

23.a)

regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

24. pants

“24. pants

Finanšu regulas piemērošana

Finanšu regulas piemērošana

Finanšu regulas 185
  . pants attiecas uz Centra budžeta izpildi, tā revīzijām un uzskaites noteikumiem.

Finanšu regulas 185

Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70
  . pants attiecas uz Centra budžeta izpildi, tā revīzijām un uzskaites noteikumiem.”

Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

31. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz
  2023
  .
  gada
  [lūdzu ierakstīt datumu – trīs gadi pēc spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei ziņojumu par Centra darbību, tostarp novērtējumu par to: | Līdz ... [lūdzu ierakstīt datumu – trīs gadi pēc
  šīs grozošās regulas
  spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei ziņojumu par Centra darbību, tostarp novērtējumu par to: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz
  2023
  .
  gada
  [lūdzu ierakstīt datumu – trīs gadi pēc spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei ziņojumu par Centra darbību, tostarp novērtējumu par to:

2023

gada

Līdz ... [lūdzu ierakstīt datumu – trīs gadi pēc
  šīs grozošās regulas
  spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei ziņojumu par Centra darbību, tostarp novērtējumu par to:

šīs grozošās regulas

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

31. pants – 1. punkts – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | kā Centrs ir īstenojis 14., 17. un 18. pantā minētās pārvaldības struktūras; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

kā Centrs ir īstenojis 14., 17. un 18. pantā minētās pārvaldības struktūras;

kā Centrs ir īstenojis 14., 17. un 18. pantā minētās pārvaldības struktūras;

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Līdz
  2028
  .
  gada
  [lūdzu ierakstīt datumu –
  trīs
  gadi pēc spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi 5 gados Komisija novērtē Centra darbību attiecībā uz tā mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem, procedūru un atrašanās vietu. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Centra pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi. | 2.   Līdz ... [lūdzu ierakstīt datumu –
  pieci
  gadi pēc
  šīs grozošās regulas
  spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi 5 gados Komisija novērtē Centra darbību attiecībā uz tā mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem, procedūru un atrašanās vietu. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Centra pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Līdz
  2028
  .
  gada
  [lūdzu ierakstīt datumu –
  trīs
  gadi pēc spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi 5 gados Komisija novērtē Centra darbību attiecībā uz tā mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem, procedūru un atrašanās vietu. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Centra pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.

2.   Līdz ... [lūdzu ierakstīt datumu –
  pieci
  gadi pēc
  šīs grozošās regulas
  spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi 5 gados Komisija novērtē Centra darbību attiecībā uz tā mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem, procedūru un atrašanās vietu. Novērtējumā jo īpaši ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Centra pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

1. pants – 1. daļa – 28. punkts

Regula (EK) Nr. 851/2004

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Centram izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā turpmāka darbība vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgos noteikumus attiecīgi grozīt vai atcelt. | 3.   
  Pamatojoties uz 2. punktā minēto novērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.
  Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Centram izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā turpmāka darbība vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgos noteikumus attiecīgi grozīt vai atcelt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Centram izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā turpmāka darbība vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgos noteikumus attiecīgi grozīt vai atcelt.

3.   
  Pamatojoties uz 2. punktā minēto novērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.
  Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Centram izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā turpmāka darbība vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgos noteikumus attiecīgi grozīt vai atcelt.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0253/2021).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) XXXX/XXXX (DATUMS) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES [OV: lūdzu ierakstīt pilnu nosaukumu un publikācijas atsauci uz Regulu par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem (SCBTH).]

10

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) XXXX/XXXX (DATUMS) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES [OV: lūdzu ierakstīt pilnu nosaukumu un publikācijas atsauci uz Regulu par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem (SCBTH).]

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 233/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.).

12

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 233/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.).

12

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

(*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

*2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(*3)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

*3

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(*4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

*4

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

*5

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

*6

(*)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.).

*

(*)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.).

*

(*)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;

*

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/255 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/255

---

P9_TA(2021)0377

Nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/23)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Līgumos paredzētie veselības aizsardzības noteikumi joprojām netiek pietiekami izmantoti mērķiem, kuru sasniegšanu tie varētu tuvināt. Tādēļ ar šo regulu vajadzētu nodrošināt, ka pēc iespējas labāk tiek izmantoti attiecīgie veselības noteikumi, lai parādītu Savienības veselības politikas stiprumu, vienlaikus saglabājot normālu vienotā tirgus darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apstākļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Līgumos paredzētie veselības aizsardzības noteikumi joprojām netiek pietiekami izmantoti mērķiem, kuru sasniegšanu tie varētu tuvināt. Tādēļ ar šo regulu vajadzētu nodrošināt, ka pēc iespējas labāk tiek izmantoti attiecīgie veselības noteikumi, lai parādītu Savienības veselības politikas stiprumu, vienlaikus saglabājot normālu vienotā tirgus darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apstākļos.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Ņemot vērā pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un lai veicinātu atbilstošu gatavību un reaģēšanu uz visiem pārrobežu veselības apdraudējumiem visā Savienībā, tiesiskais regulējums saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu epidemioloģisko uzraudzību, pārraudzību, agrīno brīdināšanu un apkarošanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES ir jāpaplašina attiecībā uz papildu ziņošanas prasībām un veselības sistēmas rādītāju analīzi, kā arī
  dalībvalstu sadarbību ar
  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC). Turklāt, lai nodrošinātu rezultatīvu Savienības reaģēšanu uz jauniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiesiskajam regulējumam attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanu būtu jāļauj nekavējoties pieņemt gadījumu definīcijas jaunu apdraudējumu uzraudzībai un būtu jānodrošina iespēja izveidot ES references laboratoriju tīklu un tādu slimību uzliesmojumu pārraudzības atbalsta tīklu, kuras ir nozīmīgas cilvēka izcelsmes vielām. Būtu jāstiprina kontaktu izsekošanas spējas, ar mūsdienu tehnoloģiju palīdzību izveidojot automatizētu sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Ņemot vērā pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un lai veicinātu atbilstošu gatavību un reaģēšanu uz visiem pārrobežu veselības apdraudējumiem visā Savienībā, tiesiskais regulējums saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu epidemioloģisko uzraudzību, pārraudzību, agrīno brīdināšanu un apkarošanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES ir jāpaplašina attiecībā uz papildu ziņošanas prasībām un veselības sistēmas rādītāju analīzi, kā arī
  dalībvalstu sadarbību ar
  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC). Turklāt, lai nodrošinātu rezultatīvu Savienības reaģēšanu uz jauniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiesiskajam regulējumam attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanu būtu jāļauj nekavējoties pieņemt gadījumu definīcijas jaunu apdraudējumu uzraudzībai un būtu jānodrošina iespēja izveidot ES references laboratoriju tīklu un tādu slimību uzliesmojumu pārraudzības atbalsta tīklu, kuras ir nozīmīgas cilvēka izcelsmes vielām. Būtu jāstiprina kontaktu izsekošanas spējas, ar mūsdienu tehnoloģiju palīdzību izveidojot automatizētu sistēmu.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un lai veicinātu atbilstošu
  profilaksi,
  gatavību un reaģēšanu uz visiem pārrobežu veselības apdraudējumiem visā Savienībā
  , tostarp zoonotiskiem apdraudējumiem
  , tiesiskais regulējums saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu epidemioloģisko uzraudzību, pārraudzību, agrīno brīdināšanu un apkarošanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES ir jāpaplašina attiecībā uz papildu ziņošanas prasībām un veselības sistēmas rādītāju analīzi, kā arī
  sadarbību starp dalībvalstīm un Savienības aģentūrām, jo īpaši
  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC)
  un Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), kā arī starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO)
  . Turklāt, lai nodrošinātu rezultatīvu Savienības reaģēšanu uz jauniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiesiskajam regulējumam attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanu būtu jāļauj nekavējoties pieņemt gadījumu definīcijas jaunu apdraudējumu uzraudzībai un būtu jānodrošina iespēja izveidot ES references laboratoriju tīklu un tādu slimību uzliesmojumu pārraudzības atbalsta tīklu, kuras ir nozīmīgas cilvēka izcelsmes vielām. Būtu jāstiprina kontaktu izsekošanas spējas, ar mūsdienu tehnoloģiju palīdzību izveidojot automatizētu sistēmu
  , taču vienlaikus jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (VDAR)

   (1a). |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un lai veicinātu atbilstošu
  profilaksi,
  gatavību un reaģēšanu uz visiem pārrobežu veselības apdraudējumiem visā Savienībā
  , tostarp zoonotiskiem apdraudējumiem
  , tiesiskais regulējums saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu epidemioloģisko uzraudzību, pārraudzību, agrīno brīdināšanu un apkarošanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES ir jāpaplašina attiecībā uz papildu ziņošanas prasībām un veselības sistēmas rādītāju analīzi, kā arī
  sadarbību starp dalībvalstīm un Savienības aģentūrām, jo īpaši
  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC)
  un Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), kā arī starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO)
  . Turklāt, lai nodrošinātu rezultatīvu Savienības reaģēšanu uz jauniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tiesiskajam regulējumam attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanu būtu jāļauj nekavējoties pieņemt gadījumu definīcijas jaunu apdraudējumu uzraudzībai un būtu jānodrošina iespēja izveidot ES references laboratoriju tīklu un tādu slimību uzliesmojumu pārraudzības atbalsta tīklu, kuras ir nozīmīgas cilvēka izcelsmes vielām. Būtu jāstiprina kontaktu izsekošanas spējas, ar mūsdienu tehnoloģiju palīdzību izveidojot automatizētu sistēmu
  , taču vienlaikus jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (VDAR)

   (1a).

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Svarīga loma gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācijā saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir Veselības drošības komitejai (HSC), kas oficiāli izveidota ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES. Šai komitejai būtu jāpiešķir papildu pienākumi attiecībā uz norādījumu un atzinumu pieņemšanu, lai nodrošinātu labāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Svarīga loma gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācijā saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir Veselības drošības komitejai (HSC), kas oficiāli izveidota ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES. Šai komitejai būtu jāpiešķir papildu pienākumi attiecībā uz norādījumu un atzinumu pieņemšanu, lai nodrošinātu labāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli.

| (3) | Svarīga loma
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācijā saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir Veselības drošības komitejai (HSC), kas oficiāli izveidota ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES. Šai komitejai būtu jāpiešķir papildu pienākumi attiecībā uz norādījumu un atzinumu pieņemšanu, lai nodrošinātu labāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli
  , kā arī attiecībā uz atbalstu labākai koordinēšanai starp dalībvalstīm nolūkā risināt šādus apdraudējumus. Eiropas Parlamenta izvirzītajiem pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai piedalīties HSC kā novērotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Svarīga loma
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācijā saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir Veselības drošības komitejai (HSC), kas oficiāli izveidota ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES. Šai komitejai būtu jāpiešķir papildu pienākumi attiecībā uz norādījumu un atzinumu pieņemšanu, lai nodrošinātu labāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli
  , kā arī attiecībā uz atbalstu labākai koordinēšanai starp dalībvalstīm nolūkā risināt šādus apdraudējumus. Eiropas Parlamenta izvirzītajiem pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai piedalīties HSC kā novērotājiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Profilakses un veicināšanas stratēģijas attiecas uz visām nozaru rīcībpolitikām, tostarp fiskālo, tirdzniecības, ekonomikas, agrovides, izglītības, mājokļu, kultūras un sociālās palīdzības politiku. “Veselība visās politikas jomās” vajadzētu būt visu publisko rīcībpolitiku principam. Instruments, ko valstu līmenī jau izmanto dažādu nozaru rīcībpolitiku ietekmes uz veselību novērtēšanai, ir tā dēvētais veselības tests. Ietekmes uz veselību novērtējums būtu jāveic visām Savienības pārvaldītajām programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Profilakses un veicināšanas stratēģijas attiecas uz visām nozaru rīcībpolitikām, tostarp fiskālo, tirdzniecības, ekonomikas, agrovides, izglītības, mājokļu, kultūras un sociālās palīdzības politiku. “Veselība visās politikas jomās” vajadzētu būt visu publisko rīcībpolitiku principam. Instruments, ko valstu līmenī jau izmanto dažādu nozaru rīcībpolitiku ietekmes uz veselību novērtēšanai, ir tā dēvētais veselības tests. Ietekmes uz veselību novērtējums būtu jāveic visām Savienības pārvaldītajām programmām.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot citus saistošus pasākumus, kuri attiecas uz īpašām darbībām vai uz kvalitātes un dažu preču drošības normām un kuros ir noteikti īpaši pienākumi un instrumenti konkrētu pārrobežu apdraudējumu pārraudzībai, agrīnai brīdināšanai par tiem un to apkarošanai. Minētie pasākumi jo īpaši ietver attiecīgus Savienības tiesību aktus ar sabiedrības veselības aizsardzības jautājumiem saistīto kopējo drošības apsvērumu jomā, kuri attiecas uz tādām precēm kā farmaceitiskie produkti, medicīniskas ierīces, pārtikas produkti, cilvēka izcelsmes vielas (asinis, audi un šūnas, orgāni) un uz jonizējošā starojuma iedarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot citus saistošus pasākumus, kuri attiecas uz īpašām darbībām vai uz kvalitātes un dažu preču drošības normām un kuros ir noteikti īpaši pienākumi un instrumenti konkrētu pārrobežu apdraudējumu pārraudzībai, agrīnai brīdināšanai par tiem un to apkarošanai. Minētie pasākumi jo īpaši ietver attiecīgus Savienības tiesību aktus ar sabiedrības veselības aizsardzības jautājumiem saistīto kopējo drošības apsvērumu jomā, kuri attiecas uz tādām precēm kā farmaceitiskie produkti, medicīniskas ierīces, pārtikas produkti, cilvēka izcelsmes vielas (asinis, audi un šūnas, orgāni) un uz jonizējošā starojuma iedarbību.

| (5) | Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot citus saistošus pasākumus, kuri attiecas uz īpašām darbībām vai uz kvalitātes un dažu preču drošības normām un kuros ir noteikti īpaši pienākumi un instrumenti konkrētu pārrobežu apdraudējumu pārraudzībai, agrīnai brīdināšanai par tiem un to apkarošanai
  , piemēram, Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus (SVAN)
  . Minētie pasākumi jo īpaši ietver attiecīgus Savienības tiesību aktus ar sabiedrības veselības
  un vides
  aizsardzības jautājumiem saistīto kopējo drošības apsvērumu jomā, kuri attiecas uz tādām precēm kā farmaceitiskie produkti, medicīniskas ierīces,
  in vitro medicīniskās diagnostikas ierīces,
  pārtikas produkti, cilvēka izcelsmes vielas (asinis
  , plazma
  , audi un šūnas, orgāni) un uz jonizējošā starojuma iedarbību. |
| --- | --- |

(5)

Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot citus saistošus pasākumus, kuri attiecas uz īpašām darbībām vai uz kvalitātes un dažu preču drošības normām un kuros ir noteikti īpaši pienākumi un instrumenti konkrētu pārrobežu apdraudējumu pārraudzībai, agrīnai brīdināšanai par tiem un to apkarošanai
  , piemēram, Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus (SVAN)
  . Minētie pasākumi jo īpaši ietver attiecīgus Savienības tiesību aktus ar sabiedrības veselības
  un vides
  aizsardzības jautājumiem saistīto kopējo drošības apsvērumu jomā, kuri attiecas uz tādām precēm kā farmaceitiskie produkti, medicīniskas ierīces,
  in vitro medicīniskās diagnostikas ierīces,
  pārtikas produkti, cilvēka izcelsmes vielas (asinis
  , plazma
  , audi un šūnas, orgāni) un uz jonizējošā starojuma iedarbību.

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Savvaļas dzīvnieku un augu, kā arī citu dabas resursu pārmērīga izmantošana un straujš biodaudzveidības zudums apdraud cilvēka veselību. Tā kā cilvēka, dzīvnieku un vides veselība ir cieši saistīta, pašreizējās krīzes un turpmāko krīžu risināšanā ir ļoti būtiski ievērot pieejas “Viena veselība” principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Savvaļas dzīvnieku un augu, kā arī citu dabas resursu pārmērīga izmantošana un straujš biodaudzveidības zudums apdraud cilvēka veselību. Tā kā cilvēka, dzīvnieku un vides veselība ir cieši saistīta, pašreizējās krīzes un turpmāko krīžu risināšanā ir ļoti būtiski ievērot pieejas “Viena veselība” principus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Cilvēku veselības aizsardzība ir jautājums ar transversālu aspektu un ir saistīts ar vairākām Savienības politikas un darbības jomām. Lai panāktu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un izvairītos no jebkādas darbību pārklāšanās, dublēšanās vai no pretrunīgām darbībām, Komisijai saziņā ar dalībvalstīm būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp mehānismiem un struktūrām, kas ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī un saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgums) un kuru darbības ir saistītas ar gatavības un reaģēšanas plānošanu, nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. Komisijai jo īpaši būtu jānodrošina, lai attiecīgā informācija no dažādām Savienības līmeņa un saskaņā ar Euratom līgumu izveidotām ātras brīdināšanas un informēšanas sistēmām tiktu apkopota un paziņota dalībvalstīm ar tādas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS) starpniecību, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Cilvēku veselības aizsardzība ir jautājums ar transversālu aspektu un ir saistīts ar vairākām Savienības politikas un darbības jomām. Lai panāktu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un izvairītos no jebkādas darbību pārklāšanās, dublēšanās vai no pretrunīgām darbībām, Komisijai saziņā ar dalībvalstīm būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp mehānismiem un struktūrām, kas ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī un saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgums) un kuru darbības ir saistītas ar gatavības un reaģēšanas plānošanu, nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. Komisijai jo īpaši būtu jānodrošina, lai attiecīgā informācija no dažādām Savienības līmeņa un saskaņā ar Euratom līgumu izveidotām ātras brīdināšanas un informēšanas sistēmām tiktu apkopota un paziņota dalībvalstīm ar tādas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS) starpniecību, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK.

| (6) | Atbilstīgi pieejām “viena veselība” un “veselība visās politikas jomās”
  cilvēku veselības aizsardzība ir jautājums ar transversālu aspektu un ir saistīts ar vairākām Savienības politikas un darbības jomām.
  Savienībai būtu jāpalīdz dalībvalstīm samazināt nevienlīdzību veselības jomā gan dalībvalstīs, gan starp tām, lai panāktu vispārēju veselības apdrošināšanu un risinātu mazāk aizsargāto grupu problēmas. Savienībai būtu jāmudina dalībvalstis īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus veselības jomā, kā arī jāatbalsta dalībvalstis veselības aprūpes sistēmu noturības, reaģētspējas un gatavības stiprināšanā, lai risinātu problēmas nākotnē, tostarp pandēmijas.
  Lai panāktu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un izvairītos no jebkādas darbību pārklāšanās, dublēšanās vai no pretrunīgām darbībām, Komisijai saziņā ar dalībvalstīm
  un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, veselības speciālistiem, pacientu asociācijām, nozares un piegādes ķēdes rīcībspēkiem,
  būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp mehānismiem un struktūrām, kas ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī un saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgums) un kuru darbības ir saistītas ar gatavības un reaģēšanas plānošanu, nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu
  . Ar šiem mehānismiem būtu jāveido sinerģija starp Savienības un valstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties novērst dublēšanos ar pasākumiem, kas veikti PVO satvarā.
  Komisijai jo īpaši būtu jānodrošina, lai attiecīgā informācija no dažādām Savienības līmeņa un saskaņā ar Euratom līgumu izveidotām ātras brīdināšanas un informēšanas sistēmām tiktu apkopota un paziņota dalībvalstīm ar tādas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS) starpniecību, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstīgi pieejām “viena veselība” un “veselība visās politikas jomās”
  cilvēku veselības aizsardzība ir jautājums ar transversālu aspektu un ir saistīts ar vairākām Savienības politikas un darbības jomām.
  Savienībai būtu jāpalīdz dalībvalstīm samazināt nevienlīdzību veselības jomā gan dalībvalstīs, gan starp tām, lai panāktu vispārēju veselības apdrošināšanu un risinātu mazāk aizsargāto grupu problēmas. Savienībai būtu jāmudina dalībvalstis īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus veselības jomā, kā arī jāatbalsta dalībvalstis veselības aprūpes sistēmu noturības, reaģētspējas un gatavības stiprināšanā, lai risinātu problēmas nākotnē, tostarp pandēmijas.
  Lai panāktu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un izvairītos no jebkādas darbību pārklāšanās, dublēšanās vai no pretrunīgām darbībām, Komisijai saziņā ar dalībvalstīm
  un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, veselības speciālistiem, pacientu asociācijām, nozares un piegādes ķēdes rīcībspēkiem,
  būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp mehānismiem un struktūrām, kas ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī un saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgums) un kuru darbības ir saistītas ar gatavības un reaģēšanas plānošanu, nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu
  . Ar šiem mehānismiem būtu jāveido sinerģija starp Savienības un valstu pasākumiem, vienlaikus cenšoties novērst dublēšanos ar pasākumiem, kas veikti PVO satvarā.
  Komisijai jo īpaši būtu jānodrošina, lai attiecīgā informācija no dažādām Savienības līmeņa un saskaņā ar Euratom līgumu izveidotām ātras brīdināšanas un informēšanas sistēmām tiktu apkopota un paziņota dalībvalstīm ar tādas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS) starpniecību, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Gatavības un reaģēšanas plānošana ir būtiski elementi, kas dod iespēju efektīvi pārraudzīt pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem un tos apkarot. Līdz ar to Komisijai jāizveido un HSC jāapstiprina Savienības gatavības plāns veselības krīzes un pandēmijas gadījumā. Papildus būtu jāatjaunina dalībvalstu gatavības un reaģēšanas plāni ar mērķi nodrošināt to saderību ar reģionālā līmeņa struktūrām. Lai atbalstītu dalībvalstu centienus šajā jomā, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jānodrošina mērķtiecīga apmācība un
  zināšanu apmaiņas pasākumi
  veselības aprūpes darbiniekiem un zināšanas un nepieciešamās prasmes
  sabiedrības veselības darbiniekiem
  . Lai nodrošinātu šo plānu ieviešanu un īstenošanu, Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveic stresa testi, mācības un pārskatīšana pasākumu laikā un pēc to veikšanas. Šiem plāniem vajadzētu būt koordinētiem, funkcionāliem un atjauninātiem, un vajadzētu būt pietiekamiem resursiem to darbībspējas nodrošināšanai. Pēc stresa testiem un plānu pārskatīšanas būtu jāveic korektīvi pasākumi, un Komisija būtu jāinformē par visiem atjauninājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Gatavības un reaģēšanas plānošana ir būtiski elementi, kas dod iespēju efektīvi pārraudzīt pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem un tos apkarot. Līdz ar to Komisijai jāizveido un HSC jāapstiprina Savienības gatavības plāns veselības krīzes un pandēmijas gadījumā. Papildus būtu jāatjaunina dalībvalstu gatavības un reaģēšanas plāni ar mērķi nodrošināt to saderību ar reģionālā līmeņa struktūrām. Lai atbalstītu dalībvalstu centienus šajā jomā, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jānodrošina mērķtiecīga apmācība un
  zināšanu apmaiņas pasākumi
  veselības aprūpes darbiniekiem un zināšanas un nepieciešamās prasmes
  sabiedrības veselības darbiniekiem
  . Lai nodrošinātu šo plānu ieviešanu un īstenošanu, Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveic stresa testi, mācības un pārskatīšana pasākumu laikā un pēc to veikšanas. Šiem plāniem vajadzētu būt koordinētiem, funkcionāliem un atjauninātiem, un vajadzētu būt pietiekamiem resursiem to darbībspējas nodrošināšanai. Pēc stresa testiem un plānu pārskatīšanas būtu jāveic korektīvi pasākumi, un Komisija būtu jāinformē par visiem atjauninājumiem.

| (7) | Profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošana ir būtiski elementi, kas dod iespēju efektīvi pārraudzīt pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem un tos apkarot. Līdz ar to Komisijai jāizveido un HSC jāapstiprina Savienības gatavības plāns veselības krīzes un pandēmijas gadījumā. Papildus būtu jāatjaunina dalībvalstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāni ar mērķi nodrošināt to saderību ar reģionālā līmeņa struktūrām.
  Plāni būtu jāīsteno ar starpreģionālo krīžgatavības plānošanu, sevišķu uzmanību pievēršot pārrobežu reģioniem, lai uzlabotu to sadarbību veselības jomā. Attiecīgā gadījumā šo plānu izstrādāšanā būtu jāpiedalās reģionālajām iestādēm.
  Lai atbalstītu dalībvalstu centienus šajā jomā, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jānodrošina mērķtiecīga apmācība un
  jāveicina paraugprakses apmaiņa starp
  veselības aprūpes darbiniekiem un
  sabiedrības veselības speciālistiem, lai uzlabotu viņu
  zināšanas un
  nodrošinātu
  nepieciešamās prasmes. Lai nodrošinātu šo plānu ieviešanu un īstenošanu, Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveic stresa testi, mācības un pārskatīšana pasākumu laikā un pēc to veikšanas.
  Šādos plānos būtu jāietver ieteikumi politikas intervencēm saistībā ar pārnēsājamu slimību ietekmes uz veselības pakalpojumiem un aprūpi mazināšanu, arī smagu nepārnēsājamu slimību gadījumā. Šiem plāniem vajadzētu būt
  koordinētiem, funkcionāliem un atjauninātiem, un vajadzētu būt pietiekamiem resursiem to darbībspējas nodrošināšanai
  . Īpaša vērība būtu jāvelta pierobežas reģioniem, kuros būtu jāveicina kopīgi pārrobežu pasākumi, kā arī jāmudina sabiedrības veselības speciālistus iegūt zināšanas par kaimiņvalstu sabiedrības veselības sistēmām
  . Pēc stresa testiem un plānu pārskatīšanas būtu jāveic korektīvi pasākumi, un Komisija būtu jāinformē par visiem atjauninājumiem. |
| --- | --- |

(7)

Profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošana ir būtiski elementi, kas dod iespēju efektīvi pārraudzīt pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem un tos apkarot. Līdz ar to Komisijai jāizveido un HSC jāapstiprina Savienības gatavības plāns veselības krīzes un pandēmijas gadījumā. Papildus būtu jāatjaunina dalībvalstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāni ar mērķi nodrošināt to saderību ar reģionālā līmeņa struktūrām.
  Plāni būtu jāīsteno ar starpreģionālo krīžgatavības plānošanu, sevišķu uzmanību pievēršot pārrobežu reģioniem, lai uzlabotu to sadarbību veselības jomā. Attiecīgā gadījumā šo plānu izstrādāšanā būtu jāpiedalās reģionālajām iestādēm.
  Lai atbalstītu dalībvalstu centienus šajā jomā, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jānodrošina mērķtiecīga apmācība un
  jāveicina paraugprakses apmaiņa starp
  veselības aprūpes darbiniekiem un
  sabiedrības veselības speciālistiem, lai uzlabotu viņu
  zināšanas un
  nodrošinātu
  nepieciešamās prasmes. Lai nodrošinātu šo plānu ieviešanu un īstenošanu, Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāveic stresa testi, mācības un pārskatīšana pasākumu laikā un pēc to veikšanas.
  Šādos plānos būtu jāietver ieteikumi politikas intervencēm saistībā ar pārnēsājamu slimību ietekmes uz veselības pakalpojumiem un aprūpi mazināšanu, arī smagu nepārnēsājamu slimību gadījumā. Šiem plāniem vajadzētu būt
  koordinētiem, funkcionāliem un atjauninātiem, un vajadzētu būt pietiekamiem resursiem to darbībspējas nodrošināšanai
  . Īpaša vērība būtu jāvelta pierobežas reģioniem, kuros būtu jāveicina kopīgi pārrobežu pasākumi, kā arī jāmudina sabiedrības veselības speciālistus iegūt zināšanas par kaimiņvalstu sabiedrības veselības sistēmām
  . Pēc stresa testiem un plānu pārskatīšanas būtu jāveic korektīvi pasākumi, un Komisija būtu jāinformē par visiem atjauninājumiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai jaunākā informācija par gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī. Dalībvalstu sniegtajai informācijai būtu jāietver tie elementi, par kuriem dalībvalstīm ir jāsniedz ziņojums Pasaules Veselības organizācijai (PVO) saistībā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) (15). Savukārt Komisijai
  reizi divos gados
  būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējo stāvokli un virzību gatavības un reaģēšanas plānošanā un īstenošanā Savienības līmenī, arī par korektīviem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka valstu gatavības un reaģēšanas plāni ir atbilstoši. Lai atbalstītu šo plānu novērtēšanu, dalībvalstīs būtu jāveic ES revīzijas, sadarbojoties ar ECDC un Savienības aģentūrām. Šādā plānošanā jo īpaši būtu jāiekļauj sabiedrībai
  nozīmīgu
  nozaru, piemēram, enerģētikas, transporta, sakaru vai civilās aizsardzības nozares, pienācīga gatavība, jo šīs nozares krīzes situācijās paļaujas uz labi sagatavotām, dzimumsensitīvām sabiedrības veselības aizsardzības sistēmām, kuras savukārt ir atkarīgas no minēto nozaru darbības un svarīgu pakalpojumu saglabāšanas atbilstīgā līmenī. Tāda nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā, kurš ir cēlies no zoonozes infekcijas, gatavības un reaģēšanas plānošanas labad ir svarīgi nodrošināt veselības aprūpes un veterinārijas nozaru sadarbspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai jaunākā informācija par gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī. Dalībvalstu sniegtajai informācijai būtu jāietver tie elementi, par kuriem dalībvalstīm ir jāsniedz ziņojums Pasaules Veselības organizācijai (PVO) saistībā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) (15). Savukārt Komisijai
  reizi divos gados
  būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējo stāvokli un virzību gatavības un reaģēšanas plānošanā un īstenošanā Savienības līmenī, arī par korektīviem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka valstu gatavības un reaģēšanas plāni ir atbilstoši. Lai atbalstītu šo plānu novērtēšanu, dalībvalstīs būtu jāveic ES revīzijas, sadarbojoties ar ECDC un Savienības aģentūrām. Šādā plānošanā jo īpaši būtu jāiekļauj sabiedrībai
  nozīmīgu
  nozaru, piemēram, enerģētikas, transporta, sakaru vai civilās aizsardzības nozares, pienācīga gatavība, jo šīs nozares krīzes situācijās paļaujas uz labi sagatavotām, dzimumsensitīvām sabiedrības veselības aizsardzības sistēmām, kuras savukārt ir atkarīgas no minēto nozaru darbības un svarīgu pakalpojumu saglabāšanas atbilstīgā līmenī. Tāda nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā, kurš ir cēlies no zoonozes infekcijas, gatavības un reaģēšanas plānošanas labad ir svarīgi nodrošināt veselības aprūpes un veterinārijas nozaru sadarbspēju.

| (8) | Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai jaunākā informācija par
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī. Dalībvalstu sniegtajai informācijai būtu jāietver tie elementi, par kuriem dalībvalstīm ir jāsniedz ziņojums Pasaules Veselības organizācijai (PVO) saistībā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) (15).
  Piekļuve savlaicīgiem un pilnīgiem datiem ir nosacījums ātrai riska novērtēšanai un krīzes mazināšanai. Lai nepieļautu centienu pārklāšanos un atšķirīgus ieteikumus, Savienības aģentūrām, PVO un valstu aģentūrām pēc iespējas būtu jānosaka standartizētas definīcijas un netraucēti jāapmainās ar informāciju.
  Savukārt Komisijai
  ik gadu
  būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējo stāvokli un virzību
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanā un īstenošanā Savienības līmenī, arī par korektīviem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka valstu gatavības un reaģēšanas plāni ir atbilstoši. Lai atbalstītu šo plānu novērtēšanu, dalībvalstīs būtu jāveic ES revīzijas, sadarbojoties ar ECDC un Savienības aģentūrām. Šādā plānošanā jo īpaši būtu jāiekļauj
  ilgtermiņa veselības aprūpes un
  sabiedrībai
  kritiski svarīgu
  nozaru, piemēram
  , lauksaimniecības
  , enerģētikas, transporta, sakaru vai civilās aizsardzības nozares, pienācīga gatavība, jo šīs nozares krīzes situācijās paļaujas uz labi sagatavotām, dzimumsensitīvām sabiedrības veselības aizsardzības sistēmām, kuras savukārt ir atkarīgas no minēto nozaru darbības un svarīgu pakalpojumu saglabāšanas atbilstīgā līmenī. Tāda nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā, kurš ir cēlies no zoonozes infekcijas, gatavības un reaģēšanas plānošanas labad ir svarīgi nodrošināt veselības aprūpes un veterinārijas nozaru sadarbspēju. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai jaunākā informācija par
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī. Dalībvalstu sniegtajai informācijai būtu jāietver tie elementi, par kuriem dalībvalstīm ir jāsniedz ziņojums Pasaules Veselības organizācijai (PVO) saistībā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) (15).
  Piekļuve savlaicīgiem un pilnīgiem datiem ir nosacījums ātrai riska novērtēšanai un krīzes mazināšanai. Lai nepieļautu centienu pārklāšanos un atšķirīgus ieteikumus, Savienības aģentūrām, PVO un valstu aģentūrām pēc iespējas būtu jānosaka standartizētas definīcijas un netraucēti jāapmainās ar informāciju.
  Savukārt Komisijai
  ik gadu
  būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējo stāvokli un virzību
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanā un īstenošanā Savienības līmenī, arī par korektīviem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka valstu gatavības un reaģēšanas plāni ir atbilstoši. Lai atbalstītu šo plānu novērtēšanu, dalībvalstīs būtu jāveic ES revīzijas, sadarbojoties ar ECDC un Savienības aģentūrām. Šādā plānošanā jo īpaši būtu jāiekļauj
  ilgtermiņa veselības aprūpes un
  sabiedrībai
  kritiski svarīgu
  nozaru, piemēram
  , lauksaimniecības
  , enerģētikas, transporta, sakaru vai civilās aizsardzības nozares, pienācīga gatavība, jo šīs nozares krīzes situācijās paļaujas uz labi sagatavotām, dzimumsensitīvām sabiedrības veselības aizsardzības sistēmām, kuras savukārt ir atkarīgas no minēto nozaru darbības un svarīgu pakalpojumu saglabāšanas atbilstīgā līmenī. Tāda nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā, kurš ir cēlies no zoonozes infekcijas, gatavības un reaģēšanas plānošanas labad ir svarīgi nodrošināt veselības aprūpes un veterinārijas nozaru sadarbspēju.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Pašreizējā Covid-19 krīzes pieredze uzskatāmi parādījusi, ka turpmāk vajadzīga stingrāka rīcība Savienības līmenī, lai atbalstītu sadarbību un koordinēšanu starp dalībvalstīm un jo īpaši pierobežas kaimiņreģioniem. Tādēļ tādu dalībvalstu plānos, kuras robežojas vismaz ar vienu citu dalībvalsti, būtu jāiekļauj plāni, ar ko uzlabotu gatavību, profilaksi un reaģētspēju veselības krīžu gadījumā pierobežas kaimiņreģionos, tostarp paredzot obligātas pārrobežu apmācības veselības aprūpes darbiniekiem un koordinēšanas pasākumus pacientu pārvešanai ārstēšanas nolūkos. Komisijai regulāri būtu jāziņo par kaimiņreģionu gatavību pārrobežu krīzēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Pašreizējā Covid-19 krīzes pieredze uzskatāmi parādījusi, ka turpmāk vajadzīga stingrāka rīcība Savienības līmenī, lai atbalstītu sadarbību un koordinēšanu starp dalībvalstīm un jo īpaši pierobežas kaimiņreģioniem. Tādēļ tādu dalībvalstu plānos, kuras robežojas vismaz ar vienu citu dalībvalsti, būtu jāiekļauj plāni, ar ko uzlabotu gatavību, profilaksi un reaģētspēju veselības krīžu gadījumā pierobežas kaimiņreģionos, tostarp paredzot obligātas pārrobežu apmācības veselības aprūpes darbiniekiem un koordinēšanas pasākumus pacientu pārvešanai ārstēšanas nolūkos. Komisijai regulāri būtu jāziņo par kaimiņreģionu gatavību pārrobežu krīzēm.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Pandēmijas laikā sevišķi redzama kļuva arī priekšējās līnijās strādājošo veselības aprūpes speciālistu loma, jo no viņiem bija atkarīga zāļu piekļuves nodrošināšana un aprūpes nepārtrauktība, morāla atbalsta sniegšana, kā arī viņi bija uzticamas informācijas avots un atspēkoja maldinošu informāciju. Gatavojoties ārkārtas situācijām nākotnē, ir jāstiprina veselības aprūpes speciālistu zināšanas un jāparedz noteikumi par veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbinieku apmācīšanu. Tāpat ir svarīgi veselības aprūpes speciālistus ar viņu profesionālo organizāciju starpniecību integrēt sabiedrības veselības politikas veidošanā, kā arī digitālajā pārveidē, lai uzlabotu veselības sistēmu kvalitāti un efektivitāti un nodrošinātu to ilgtspēju veselības aprūpes, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Pandēmijas laikā sevišķi redzama kļuva arī priekšējās līnijās strādājošo veselības aprūpes speciālistu loma, jo no viņiem bija atkarīga zāļu piekļuves nodrošināšana un aprūpes nepārtrauktība, morāla atbalsta sniegšana, kā arī viņi bija uzticamas informācijas avots un atspēkoja maldinošu informāciju. Gatavojoties ārkārtas situācijām nākotnē, ir jāstiprina veselības aprūpes speciālistu zināšanas un jāparedz noteikumi par veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbinieku apmācīšanu. Tāpat ir svarīgi veselības aprūpes speciālistus ar viņu profesionālo organizāciju starpniecību integrēt sabiedrības veselības politikas veidošanā, kā arī digitālajā pārveidē, lai uzlabotu veselības sistēmu kvalitāti un efektivitāti un nodrošinātu to ilgtspēju veselības aprūpes, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8c) | Veselībpratībai ir būtiska loma pārrobežu apdraudējumu ietekmes novēršanā un mazināšanā, kā arī iedzīvotāju izglītošanā par pretpasākumiem un dažādu apdraudējumu riska novērtēšanā. Tādiem pasākumiem kā elpceļu higiēna, pareiza roku mazgāšana, izvairīšanās no nevajadzīgiem ciešiem kontaktiem ar personām, kurām ir gripai līdzīgi simptomi, kā arī izvairīšanās no neaizsargāta kontakta ar savvaļas dzīvniekiem būtu jākļūst par daļu no veselības izglītības kampaņām, lai uzlabotu sabiedrības rīcību, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem pierādījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8c)

Veselībpratībai ir būtiska loma pārrobežu apdraudējumu ietekmes novēršanā un mazināšanā, kā arī iedzīvotāju izglītošanā par pretpasākumiem un dažādu apdraudējumu riska novērtēšanā. Tādiem pasākumiem kā elpceļu higiēna, pareiza roku mazgāšana, izvairīšanās no nevajadzīgiem ciešiem kontaktiem ar personām, kurām ir gripai līdzīgi simptomi, kā arī izvairīšanās no neaizsargāta kontakta ar savvaļas dzīvniekiem būtu jākļūst par daļu no veselības izglītības kampaņām, lai uzlabotu sabiedrības rīcību, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem pierādījumiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8d) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi, ar šo regulu būtu jāievieš stingrākas pilnvaras koordinācijai Savienības līmenī. Savienības līmenī atzīta sabiedrības veselības ārkārtas situācija palielinātu koordināciju un nodrošinātu medicīnisko pretlīdzekļu savlaicīgu izstrādi, krājumu veidošanu un kopīgu iepirkšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8d)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi, ar šo regulu būtu jāievieš stingrākas pilnvaras koordinācijai Savienības līmenī. Savienības līmenī atzīta sabiedrības veselības ārkārtas situācija palielinātu koordināciju un nodrošinātu medicīnisko pretlīdzekļu savlaicīgu izstrādi, krājumu veidošanu un kopīgu iepirkšanu.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8e) | Turklāt ar šo regulu nodrošina koordinētu Savienības līmeņa rīcību, lai pareizi darbotos iekšējais tirgus un tiktu nodrošināta pirmās nepieciešamības preču, tostarp zāļu, medicīnas produktu un individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) brīva aprite. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8e)

Turklāt ar šo regulu nodrošina koordinētu Savienības līmeņa rīcību, lai pareizi darbotos iekšējais tirgus un tiktu nodrošināta pirmās nepieciešamības preču, tostarp zāļu, medicīnas produktu un individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) brīva aprite.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

8.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8f) | Veselības loģistikas mehānismiem būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK

   (1a)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745

   (1b)

  īpašajām juridiskajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8f)

Veselības loģistikas mehānismiem būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK

   (1a)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745

   (1b)

  īpašajām juridiskajām prasībām.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tā kā nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi pastāv arī ārpus Savienības robežām, būtu jāpaplašina medicīnisko pretlīdzekļu kopīgs iepirkums, iekļaujot Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis un Savienības kandidātvalstis saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. Kopīgā iepirkuma nolīgums, kurā noteikti praktiskie aspekti, kas reglamentē kopīgā iepirkuma procedūru, kura paredzēta Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 5. pantā, arī būtu jāpielāgo, iekļaujot ekskluzivitātes klauzulu attiecībā uz sarunām un iepirkumu kopīgā iepirkuma procedūrā iesaistītajām valstīm, lai nodrošinātu labāku koordināciju ES ietvaros. Komisijai būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību saskaņā ar dažādajiem mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citām atbilstīgām Savienības struktūrām saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumu un krājumu veidošanu, piemēram, stratēģisko rescEU rezervi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (16). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Tā kā nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi pastāv arī ārpus Savienības robežām, būtu jāpaplašina medicīnisko pretlīdzekļu kopīgs iepirkums, iekļaujot Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis un Savienības kandidātvalstis saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. Kopīgā iepirkuma nolīgums, kurā noteikti praktiskie aspekti, kas reglamentē kopīgā iepirkuma procedūru, kura paredzēta Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 5. pantā, arī būtu jāpielāgo, iekļaujot ekskluzivitātes klauzulu attiecībā uz sarunām un iepirkumu kopīgā iepirkuma procedūrā iesaistītajām valstīm, lai nodrošinātu labāku koordināciju ES ietvaros. Komisijai būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību saskaņā ar dažādajiem mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citām atbilstīgām Savienības struktūrām saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumu un krājumu veidošanu, piemēram, stratēģisko rescEU rezervi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (16).

| (9) | Tā kā nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi pastāv arī ārpus Savienības robežām,
  Savienībai cīņā pret šādiem apdraudējumiem būtu jāpieņem koordinēta pieeja
  ,
  kam pamatā
  būtu
  solidaritāte
  un
  atbildība. Tāpēc
  medicīnisko pretlīdzekļu kopīgais iepirkums būtu jāpaplašina un saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem jāiekļauj Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, Savienības kandidātvalstis,
  Andoras Firstiste, Monako Firstiste, Sanmarīno Republika
  un
  Vatikāna Pilsētvalsts
  . |
| --- | --- |

(9)

Tā kā nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi pastāv arī ārpus Savienības robežām,
  Savienībai cīņā pret šādiem apdraudējumiem būtu jāpieņem koordinēta pieeja
  ,
  kam pamatā
  būtu
  solidaritāte
  un
  atbildība. Tāpēc
  medicīnisko pretlīdzekļu kopīgais iepirkums būtu jāpaplašina un saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem jāiekļauj Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, Savienības kandidātvalstis,
  Andoras Firstiste, Monako Firstiste, Sanmarīno Republika
  un
  Vatikāna Pilsētvalsts
  .

Medicīnisko pretlīdzekļu kopīgs iepirkums stiprinātu iesaistīto valstu sarunu pozīcijas, uzlabotu piegādes drošību un nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi medicīniskajiem pretlīdzekļiem.

Kopīgā iepirkuma nolīguma un rescEU darbībā būtu jāievēro augsti pārredzamības standarti, tostarp jāatklāj katras iesaistītās valsts pasūtītais un saņemtais apjoms un detalizēta informācija par iesaistīto valstu uzņemtajām saistībām.

Kopīgā iepirkuma nolīgums, kurā noteikti praktiskie aspekti, kas reglamentē kopīgā iepirkuma procedūru, kura paredzēta Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 5. pantā, arī būtu jāpielāgo, iekļaujot ekskluzivitātes klauzulu attiecībā uz sarunām un iepirkumu kopīgā iepirkuma procedūrā iesaistītajām valstīm, lai nodrošinātu labāku koordināciju ES ietvaros.
  Ekskluzivitātes klauzulā būtu jāparedz, ka kopīgā iepirkuma procedūrā iesaistītās valstis neved paralēlas sarunas un neparaksta līgumus ar ražotājiem, kā arī skaidri jāizklāsta sekas, ar ko jārēķinās valstīm, kuras šo noteikumu pārkāpj.
  Komisijai būtu jānodrošina koordinācija un informācijas apmaiņa starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību
  un piedalās šādās darbībās
  saskaņā ar dažādajiem mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar šo regulu, un citām atbilstīgām Savienības struktūrām saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumu un krājumu veidošanu, piemēram, stratēģisko rescEU rezervi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (16).
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina pietiekama kritiski svarīgu zāļu rezerve, lai novērstu šādu zāļu iztrūkuma risku.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Kopīga iepirkuma pamatā vajadzētu būt visu iesaistīto pušu dalītai atbildībai un taisnīgai pieejai. Skaidras prasības būtu jānosaka un jāievēro ražotājiem, kuri piegādā saskaņotos produkcijas apjomus, un iestādēm, kas pērk attiecīgos apjomus, par kuriem panākta vienošanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Kopīga iepirkuma pamatā vajadzētu būt visu iesaistīto pušu dalītai atbildībai un taisnīgai pieejai. Skaidras prasības būtu jānosaka un jāievēro ražotājiem, kuri piegādā saskaņotos produkcijas apjomus, un iestādēm, kas pērk attiecīgos apjomus, par kuriem panākta vienošanās.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Krīžu laikos Komisijai būtu jāievieš pagaidu pasākumi, ar ko mazinātu zāļu trūkumu un atvieglotu to apriti starp dalībvalstīm, tostarp paredzot dažādu iepakojuma formātu atzīšanu, atkārtotas izmantošanas procedūru, kas tirdzniecības atļaujas turētājiem ļautu saņemt apstiprinājumu citā dalībvalstī, labas ražošanas prakses sertifikātu derīguma termiņa pagarināšanu, ilgākus derīguma termiņus un veterināro zāļu izmantošanu. Komisijai būtu cieši jāuzrauga šādu pasākumu izmantošana, jāgarantē, ka netiek apdraudēta pacientu drošība, un jānodrošina zāļu pieejamība sarežģījumu vai iztrūkuma gadījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Krīžu laikos Komisijai būtu jāievieš pagaidu pasākumi, ar ko mazinātu zāļu trūkumu un atvieglotu to apriti starp dalībvalstīm, tostarp paredzot dažādu iepakojuma formātu atzīšanu, atkārtotas izmantošanas procedūru, kas tirdzniecības atļaujas turētājiem ļautu saņemt apstiprinājumu citā dalībvalstī, labas ražošanas prakses sertifikātu derīguma termiņa pagarināšanu, ilgākus derīguma termiņus un veterināro zāļu izmantošanu. Komisijai būtu cieši jāuzrauga šādu pasākumu izmantošana, jāgarantē, ka netiek apdraudēta pacientu drošība, un jānodrošina zāļu pieejamība sarežģījumu vai iztrūkuma gadījumos.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

9.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9c | ) Kopīgais iepirkums būtu jāorganizē pārredzamā, savlaicīgā un efektīvā veidā. Šajā sakarībā būtu jānosaka skaidri un pārredzami procesa posmi, darbības joma, konkurss, specifikācijas, termiņi un formalitātes. Iesaistot attiecīgos dalībniekus, būtu jāgarantē iepriekšējas apspriešanās posms nolūkā nepieļaut interešu konfliktus un informācijas asimetriju, kā arī visā procedūras laikā būtu jānodrošina divvirzienu saziņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9c

) Kopīgais iepirkums būtu jāorganizē pārredzamā, savlaicīgā un efektīvā veidā. Šajā sakarībā būtu jānosaka skaidri un pārredzami procesa posmi, darbības joma, konkurss, specifikācijas, termiņi un formalitātes. Iesaistot attiecīgos dalībniekus, būtu jāgarantē iepriekšējas apspriešanās posms nolūkā nepieļaut interešu konfliktus un informācijas asimetriju, kā arī visā procedūras laikā būtu jānodrošina divvirzienu saziņa.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

9.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9d) | Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ar medicīnisko pretlīdzekļu kopīgo iepirkumu 12. panta nozīmē nodrošinātu arī bāreņzāļu iegādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9d)

Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ar medicīnisko pretlīdzekļu kopīgo iepirkumu 12. panta nozīmē nodrošinātu arī bāreņzāļu iegādi.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

9.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9e) | Ja tiek īstenots kopīgs iepirkums, piešķiršanas procesā būtu jāņem vērā kvalitatīvie kritēriji, tādi kā ražotāja spēja garantēt piegādes drošību veselības krīzes laikā, kā arī cena. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9e)

Ja tiek īstenots kopīgs iepirkums, piešķiršanas procesā būtu jāņem vērā kvalitatīvie kritēriji, tādi kā ražotāja spēja garantēt piegādes drošību veselības krīzes laikā, kā arī cena.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

9.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9f) | Lai panāktu pārredzamību, Eiropas Parlamentam būtu rūpīgi jāpārbauda līgumi, kas noslēgti saskaņā ar kopīgā iepirkuma procedūru. Komisijai būtu jāsniedz Parlamentam pilnīga, savlaicīga un precīza informācija par notiekošajām sarunām un jānodrošina piekļuve iepirkuma procedūras dokumentiem, kā arī noslēgtajiem līgumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9f)

Lai panāktu pārredzamību, Eiropas Parlamentam būtu rūpīgi jāpārbauda līgumi, kas noslēgti saskaņā ar kopīgā iepirkuma procedūru. Komisijai būtu jāsniedz Parlamentam pilnīga, savlaicīga un precīza informācija par notiekošajām sarunām un jānodrošina piekļuve iepirkuma procedūras dokumentiem, kā arī noslēgtajiem līgumiem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

9.g apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9g) | Ja medicīnisko pretlīdzekļu iegādei nav izmantota kopīgā iepirkuma procedūra, Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par medicīnisko pretlīdzekļu cenu un piegādes datumiem, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, un līdz ar to dalībvalstīm būtu līdzvērtīgākas iespējas piekļūt medicīniskajiem pretlīdzekļiem un vest sarunas par tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9g)

Ja medicīnisko pretlīdzekļu iegādei nav izmantota kopīgā iepirkuma procedūra, Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par medicīnisko pretlīdzekļu cenu un piegādes datumiem, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, un līdz ar to dalībvalstīm būtu līdzvērtīgākas iespējas piekļūt medicīniskajiem pretlīdzekļiem un vest sarunas par tiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

9.h apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9h) | Krīzes laikā nolūkā panākt globālu reaģēšanu un mazināt krīzi būtu jāizmanto arī citi mehānismi. Šādi mehānismi varētu ietvert, piemēram, Savienības eksporta kontroles mehānismu, ciešākas sadarbības nolīgumus par medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu, iepriekšēji piešķirtu daļu no Savienības kopīgā iepirkuma un gan brīvprātīgus, gan obligātus tehnoloģiskās zinātības fondus un licencēšanas nolīgumus starp uzņēmumiem, kam būtu jāatvieglo iedzīvotāju, tostarp Austrumu partnerības valstīs un valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, piekļuve pretlīdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9h)

Krīzes laikā nolūkā panākt globālu reaģēšanu un mazināt krīzi būtu jāizmanto arī citi mehānismi. Šādi mehānismi varētu ietvert, piemēram, Savienības eksporta kontroles mehānismu, ciešākas sadarbības nolīgumus par medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu, iepriekšēji piešķirtu daļu no Savienības kopīgā iepirkuma un gan brīvprātīgus, gan obligātus tehnoloģiskās zinātības fondus un licencēšanas nolīgumus starp uzņēmumiem, kam būtu jāatvieglo iedzīvotāju, tostarp Austrumu partnerības valstīs un valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, piekļuve pretlīdzekļiem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Pretēji infekcijas slimībām, kuru uzraudzību Savienības līmenī pastāvīgi veic ECDC, citiem potenciāli nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem pašlaik nav vajadzīga ES aģentūru pārraudzība. Tādēļ minētajiem apdraudējumiem piemērotāka ir uz risku balstīta pieeja, kurā pārraudzību veic dalībvalstis un pieejamās informācijas apmaiņa notiek ar EWRS starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Pretēji infekcijas slimībām, kuru uzraudzību Savienības līmenī pastāvīgi veic ECDC, citiem potenciāli nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem pašlaik nav vajadzīga ES aģentūru pārraudzība. Tādēļ minētajiem apdraudējumiem piemērotāka ir uz risku balstīta pieeja, kurā pārraudzību veic dalībvalstis un pieejamās informācijas apmaiņa notiek ar EWRS starpniecību.

| (10) | Pretēji infekcijas slimībām, kuru uzraudzību Savienības līmenī pastāvīgi veic ECDC, citiem potenciāli nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem pašlaik nav vajadzīga ES aģentūru pārraudzība. Tādēļ minētajiem apdraudējumiem piemērotāka ir uz risku balstīta pieeja, kurā pārraudzību veic dalībvalstis un pieejamās informācijas apmaiņa notiek ar EWRS starpniecību.
  Tomēr ECDC vajadzētu būt spējai uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām, tostarp garīgām slimībām, un spējai izvērtēt skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktību veselības aprūpes sistēmā, nodrošinot koordināciju ar esošajiem datu kopumiem, instrumentiem un reģistriem. |
| --- | --- |

(10)

Pretēji infekcijas slimībām, kuru uzraudzību Savienības līmenī pastāvīgi veic ECDC, citiem potenciāli nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem pašlaik nav vajadzīga ES aģentūru pārraudzība. Tādēļ minētajiem apdraudējumiem piemērotāka ir uz risku balstīta pieeja, kurā pārraudzību veic dalībvalstis un pieejamās informācijas apmaiņa notiek ar EWRS starpniecību.
  Tomēr ECDC vajadzētu būt spējai uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām, tostarp garīgām slimībām, un spējai izvērtēt skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktību veselības aprūpes sistēmā, nodrošinot koordināciju ar esošajiem datu kopumiem, instrumentiem un reģistriem.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Komisijai būtu jāstiprina sadarbība un pasākumi ar dalībvalstīm, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), citām Savienības aģentūrām, pētniecības infrastruktūrām un PVO, lai uzlabotu
  infekcijas
  slimību, piemēram, vakcīnregulējamu slimību, kā arī citu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, profilaksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Komisijai būtu jāstiprina sadarbība un pasākumi ar dalībvalstīm, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), citām Savienības aģentūrām, pētniecības infrastruktūrām un PVO, lai uzlabotu
  infekcijas
  slimību, piemēram, vakcīnregulējamu slimību, kā arī citu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem, profilaksi.

| (11) | Komisijai būtu jāstiprina sadarbība un pasākumi ar dalībvalstīm, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), citām Savienības aģentūrām, pētniecības infrastruktūrām un PVO, lai
  , īstenojot pieeju “viena veselība”,
  uzlabotu
  pārnēsājamu
  slimību, piemēram, vakcīnregulējamu slimību, kā arī citu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem
  un citu smagu nepārnēsājamu slimību
  , profilaksi.
  Krīzes laikā īpaša uzmanība būtu jāpievērš citu slimību un veselības stāvokļu skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktībai, kā arī krīzes ietekmei uz garīgo veselību un iedzīvotāju psihosociālajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai būtu jāstiprina sadarbība un pasākumi ar dalībvalstīm, ECDC, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), citām Savienības aģentūrām, pētniecības infrastruktūrām un PVO, lai
  , īstenojot pieeju “viena veselība”,
  uzlabotu
  pārnēsājamu
  slimību, piemēram, vakcīnregulējamu slimību, kā arī citu veselības problēmu, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem
  un citu smagu nepārnēsājamu slimību
  , profilaksi.
  Krīzes laikā īpaša uzmanība būtu jāpievērš citu slimību un veselības stāvokļu skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktībai, kā arī krīzes ietekmei uz garīgo veselību un iedzīvotāju psihosociālajām vajadzībām.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Tādu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā, kurus izraisa infekcijas slimība, dalībvalstu asins pārliešanas un transplantācijas dienesti var nodrošināt līdzekļus ātrai donoru loka testēšanai un slimības iedarbības plašākā sabiedrībā un imunitātes pret to novērtēšanai. Savukārt šie dienesti ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko veic ECDC, lai pret šādu infekcijas slimību pārnēsāšanu aizsargātu pacientus, kuriem nepieciešama terapija, izmantojot cilvēka izcelsmes vielas. Šāds riska novērtējums kalpo par pamatu tādu pasākumu atbilstošai pielāgošanai, ar kuriem nosaka šādu cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šā divējādā mērķa sasniegšanai ECDC būtu jāizveido un jāpārvalda valstu asins pārliešanas un transplantācijas dienestu un to iestāžu tīkls. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Tādu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā, kurus izraisa infekcijas slimība, dalībvalstu asins pārliešanas un transplantācijas dienesti var nodrošināt līdzekļus ātrai donoru loka testēšanai un slimības iedarbības plašākā sabiedrībā un imunitātes pret to novērtēšanai. Savukārt šie dienesti ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko veic ECDC, lai pret šādu infekcijas slimību pārnēsāšanu aizsargātu pacientus, kuriem nepieciešama terapija, izmantojot cilvēka izcelsmes vielas. Šāds riska novērtējums kalpo par pamatu tādu pasākumu atbilstošai pielāgošanai, ar kuriem nosaka šādu cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šā divējādā mērķa sasniegšanai ECDC būtu jāizveido un jāpārvalda valstu asins pārliešanas un transplantācijas dienestu un to iestāžu tīkls.

| (12) | Tādu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā, kurus izraisa infekcijas slimība, dalībvalstu asins pārliešanas un transplantācijas dienesti
  , aptiekas un citas licencētas veselības aprūpes iestādes
  var nodrošināt līdzekļus ātrai donoru loka testēšanai un slimības iedarbības plašākā sabiedrībā un imunitātes pret to novērtēšanai. Savukārt šie dienesti ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko veic ECDC, lai pret šādu infekcijas slimību pārnēsāšanu aizsargātu pacientus, kuriem nepieciešama terapija, izmantojot cilvēka izcelsmes vielas
  , vai kuriem tiek veikta mākslīgā apaugļošana
  . Šāds riska novērtējums kalpo par pamatu tādu pasākumu atbilstošai pielāgošanai, ar kuriem nosaka šādu cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šā divējādā mērķa sasniegšanai ECDC būtu jāizveido un jāpārvalda valstu asins pārliešanas un transplantācijas dienestu un to
  iestāžu, kā arī aptieku un citu licencētu veselības aprūpes
  iestāžu tīkls. |
| --- | --- |

(12)

Tādu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā, kurus izraisa infekcijas slimība, dalībvalstu asins pārliešanas un transplantācijas dienesti
  , aptiekas un citas licencētas veselības aprūpes iestādes
  var nodrošināt līdzekļus ātrai donoru loka testēšanai un slimības iedarbības plašākā sabiedrībā un imunitātes pret to novērtēšanai. Savukārt šie dienesti ir atkarīgi no ātriem riska novērtējumiem, ko veic ECDC, lai pret šādu infekcijas slimību pārnēsāšanu aizsargātu pacientus, kuriem nepieciešama terapija, izmantojot cilvēka izcelsmes vielas
  , vai kuriem tiek veikta mākslīgā apaugļošana
  . Šāds riska novērtējums kalpo par pamatu tādu pasākumu atbilstošai pielāgošanai, ar kuriem nosaka šādu cilvēka izcelsmes vielu kvalitātes un drošības standartus. Tādēļ šā divējādā mērķa sasniegšanai ECDC būtu jāizveido un jāpārvalda valstu asins pārliešanas un transplantācijas dienestu un to
  iestāžu, kā arī aptieku un citu licencētu veselības aprūpes
  iestāžu tīkls.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Lai uzlabotu agrīnu gatavību un reaģēšanu uz pārrobežu ārkārtas veselības apdraudējumiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt pastāvīgu un ātru piekļuvi datiem par nepieciešamo medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido, jānodrošina un jākoordinē tādu dalībvalstu dienestu tīkls, kuri nodrošina atjauninātu informāciju par valstu stratēģiskajām rezervēm un medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību, kā arī zāļu, kritiski svarīgu medicīnisko līdzekļu un diagnostikas testu krājumiem. Koordinēšanas un informācijas apmaiņas ar dalībvalstīm par stratēģiskajām rezervēm un pieejamajiem medicīniskajiem pretlīdzekļiem pastiprināšana ir nepieciešama, lai veicinātu prognozēm nepieciešamo datu vākšanu, modelēšanu un izmantošanu, tādējādi nodrošinot agrīnu brīdināšanu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Lai uzlabotu agrīnu gatavību un reaģēšanu uz pārrobežu ārkārtas veselības apdraudējumiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt pastāvīgu un ātru piekļuvi datiem par nepieciešamo medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido, jānodrošina un jākoordinē tādu dalībvalstu dienestu tīkls, kuri nodrošina atjauninātu informāciju par valstu stratēģiskajām rezervēm un medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību, kā arī zāļu, kritiski svarīgu medicīnisko līdzekļu un diagnostikas testu krājumiem. Koordinēšanas un informācijas apmaiņas ar dalībvalstīm par stratēģiskajām rezervēm un pieejamajiem medicīniskajiem pretlīdzekļiem pastiprināšana ir nepieciešama, lai veicinātu prognozēm nepieciešamo datu vākšanu, modelēšanu un izmantošanu, tādējādi nodrošinot agrīnu brīdināšanu Savienībā.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK ir izveidota sistēma, kas Savienības līmenī sniedz iespēju izziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija tiek pienācīgi un savlaicīgi informētas. EWRS aptver visus nopietnos pārrobežu veselības apdraudējumus, uz kuriem attiecas šī regula. EWRS darbībai būtu jāpaliek ECDC pārziņā. Paziņojums par brīdinājumu būtu vajadzīgs tikai tad, kad attiecīgā apdraudējuma mērogs un bīstamība ir vai varētu kļūt tik nozīmīgi, ka tie ietekmē vai varētu ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti un attiecībā uz tiem ir vajadzīga vai varētu būt vajadzīga koordinēta reaģēšana Savienības līmenī. Lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu koordināciju starp Savienības brīdināšanas sistēmām, Komisijai un ECDC būtu jānodrošina, ka brīdinājuma izziņošana EWRS un citās ātrās brīdināšanas sistēmās Savienības līmenī ir pēc iespējas vairāk savstarpēji saistīta, lai dalībvalstu kompetentās iestādes, cik vien iespējams, varētu izvairīties no tā, ka viens un tas pats brīdinājums tiek izziņots dažādās sistēmās Savienības līmenī un varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz visu apdraudējumu brīdinājumu saņemšana no vienota saskaņota avota. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK ir izveidota sistēma, kas Savienības līmenī sniedz iespēju izziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija tiek pienācīgi un savlaicīgi informētas. EWRS aptver visus nopietnos pārrobežu veselības apdraudējumus, uz kuriem attiecas šī regula. EWRS darbībai būtu jāpaliek ECDC pārziņā. Paziņojums par brīdinājumu būtu vajadzīgs tikai tad, kad attiecīgā apdraudējuma mērogs un bīstamība ir vai varētu kļūt tik nozīmīgi, ka tie ietekmē vai varētu ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti un attiecībā uz tiem ir vajadzīga vai varētu būt vajadzīga koordinēta reaģēšana Savienības līmenī. Lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu koordināciju starp Savienības brīdināšanas sistēmām, Komisijai un ECDC būtu jānodrošina, ka brīdinājuma izziņošana EWRS un citās ātrās brīdināšanas sistēmās Savienības līmenī ir pēc iespējas vairāk savstarpēji saistīta, lai dalībvalstu kompetentās iestādes, cik vien iespējams, varētu izvairīties no tā, ka viens un tas pats brīdinājums tiek izziņots dažādās sistēmās Savienības līmenī un varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz visu apdraudējumu brīdinājumu saņemšana no vienota saskaņota avota.

| (13) | Ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK ir izveidota sistēma, kas Savienības līmenī sniedz iespēju izziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija tiek pienācīgi un savlaicīgi informētas. EWRS aptver visus nopietnos pārrobežu veselības apdraudējumus, uz kuriem attiecas šī regula. EWRS darbībai būtu jāpaliek ECDC pārziņā. Paziņojums par brīdinājumu būtu vajadzīgs tikai tad, kad attiecīgā apdraudējuma mērogs un bīstamība ir vai varētu kļūt tik nozīmīgi, ka tie ietekmē vai varētu ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti un attiecībā uz tiem ir vajadzīga vai varētu būt vajadzīga koordinēta reaģēšana Savienības līmenī. Lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu koordināciju starp Savienības brīdināšanas sistēmām, Komisijai un ECDC būtu jānodrošina, ka brīdinājuma izziņošana EWRS un citās ātrās brīdināšanas sistēmās Savienības līmenī ir
  pilnībā sadarbspējīga,
  pēc iespējas vairāk
  automātiski (taču cilvēka uzraudzībā)
  savstarpēji saistīta, lai dalībvalstu kompetentās iestādes, cik vien iespējams, varētu izvairīties no tā, ka viens un tas pats brīdinājums tiek izziņots dažādās sistēmās Savienības līmenī un varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz visu apdraudējumu brīdinājumu saņemšana no vienota saskaņota avota. |
| --- | --- |

(13)

Ar Lēmumu Nr. 2119/98/EK ir izveidota sistēma, kas Savienības līmenī sniedz iespēju izziņot brīdinājumus par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija tiek pienācīgi un savlaicīgi informētas. EWRS aptver visus nopietnos pārrobežu veselības apdraudējumus, uz kuriem attiecas šī regula. EWRS darbībai būtu jāpaliek ECDC pārziņā. Paziņojums par brīdinājumu būtu vajadzīgs tikai tad, kad attiecīgā apdraudējuma mērogs un bīstamība ir vai varētu kļūt tik nozīmīgi, ka tie ietekmē vai varētu ietekmēt vairāk nekā vienu dalībvalsti un attiecībā uz tiem ir vajadzīga vai varētu būt vajadzīga koordinēta reaģēšana Savienības līmenī. Lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu koordināciju starp Savienības brīdināšanas sistēmām, Komisijai un ECDC būtu jānodrošina, ka brīdinājuma izziņošana EWRS un citās ātrās brīdināšanas sistēmās Savienības līmenī ir
  pilnībā sadarbspējīga,
  pēc iespējas vairāk
  automātiski (taču cilvēka uzraudzībā)
  savstarpēji saistīta, lai dalībvalstu kompetentās iestādes, cik vien iespējams, varētu izvairīties no tā, ka viens un tas pats brīdinājums tiek izziņots dažādās sistēmās Savienības līmenī un varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz visu apdraudējumu brīdinājumu saņemšana no vienota saskaņota avota.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai nodrošinātu to, ka nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu radītā Savienības līmeņa sabiedrības veselības risku novērtēšana ir konsekventa un arī vispusīga no sabiedrības veselības viedokļa, saskaņotā veidā būtu jāsavāc pieejamās zinātniskās atziņas, izmantojot piemērotus kanālus vai struktūras atkarībā no attiecīgā apdraudējuma veida. Minētā sabiedrības veselības risku novērtēšana būtu jāveido pilnīgi pārredzami, un tās pamatā vajadzētu būt izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem. Savienības aģentūru iesaistīšanās šajos riska novērtējumos ir jāpaplašina atbilstoši to specialitātei ar mērķi nodrošināt visu apdraudējumu pieeju, izmantojot aģentūru un attiecīgo Komisijas dienestu pastāvīgu tīklu, lai atbalstītu riska novērtējumu sagatavošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai nodrošinātu to, ka nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu radītā Savienības līmeņa sabiedrības veselības risku novērtēšana ir konsekventa un arī vispusīga no sabiedrības veselības viedokļa, saskaņotā veidā būtu jāsavāc pieejamās zinātniskās atziņas, izmantojot piemērotus kanālus vai struktūras atkarībā no attiecīgā apdraudējuma veida. Minētā sabiedrības veselības risku novērtēšana būtu jāveido pilnīgi pārredzami, un tās pamatā vajadzētu būt izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem. Savienības aģentūru iesaistīšanās šajos riska novērtējumos ir jāpaplašina atbilstoši to specialitātei ar mērķi nodrošināt visu apdraudējumu pieeju, izmantojot aģentūru un attiecīgo Komisijas dienestu pastāvīgu tīklu, lai atbalstītu riska novērtējumu sagatavošanu.

| (14) | Lai nodrošinātu to, ka nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu radītā Savienības līmeņa sabiedrības veselības risku novērtēšana ir konsekventa un arī vispusīga no sabiedrības veselības viedokļa, saskaņotā
  un pārnozaru
  veidā būtu jāsavāc pieejamās zinātniskās atziņas, izmantojot piemērotus kanālus vai struktūras atkarībā no attiecīgā apdraudējuma veida. Minētā sabiedrības veselības risku novērtēšana būtu jāveido pilnīgi pārredzami, un tās pamatā vajadzētu būt izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem. Savienības aģentūru
  un struktūru
  iesaistīšanās šajos riska novērtējumos ir jāpaplašina atbilstoši to specialitātei ar mērķi nodrošināt visu apdraudējumu pieeju, izmantojot aģentūru un attiecīgo Komisijas dienestu pastāvīgu tīklu, lai atbalstītu riska novērtējumu sagatavošanu.
  Lai sasniegtu pietiekamu zinātības un efektivitātes līmeni, būtu jāpalielina Savienības aģentūru un struktūru finanšu resursi un cilvēkresursi. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu to, ka nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu radītā Savienības līmeņa sabiedrības veselības risku novērtēšana ir konsekventa un arī vispusīga no sabiedrības veselības viedokļa, saskaņotā
  un pārnozaru
  veidā būtu jāsavāc pieejamās zinātniskās atziņas, izmantojot piemērotus kanālus vai struktūras atkarībā no attiecīgā apdraudējuma veida. Minētā sabiedrības veselības risku novērtēšana būtu jāveido pilnīgi pārredzami, un tās pamatā vajadzētu būt izcilības, neatkarības, objektivitātes un pārredzamības principiem. Savienības aģentūru
  un struktūru
  iesaistīšanās šajos riska novērtējumos ir jāpaplašina atbilstoši to specialitātei ar mērķi nodrošināt visu apdraudējumu pieeju, izmantojot aģentūru un attiecīgo Komisijas dienestu pastāvīgu tīklu, lai atbalstītu riska novērtējumu sagatavošanu.
  Lai sasniegtu pietiekamu zinātības un efektivitātes līmeni, būtu jāpalielina Savienības aģentūru un struktūru finanšu resursi un cilvēkresursi.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

14.
  a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Dalībvalstīm, Komisijai un Savienības aģentūrām, piemērojot pieeju “viena veselība”, būtu jānosaka atzītas sabiedrības veselības organizācijas un eksperti gan pārnēsājamu slimību, gan arī nepārnēsājamu slimību jomā, kā arī citas attiecīgās nozaru ieinteresētās personas, kas būtu gatavas palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem. Šādi eksperti un ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu strukturāli jāiesaista visās krīzes risināšanas darbībās, un tiem būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi. Vajadzības gadījumā valstu iestādēm būtu arī jāapspriežas ar pacientu organizāciju pārstāvjiem un valsts veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu nozari pārstāvošiem sociālajiem partneriem un viņi jāiesaista šīs regulas īstenošanā. Attiecībā uz ieinteresēto personu iesaistīšanu ir būtiski, lai pilnībā tiktu ievēroti noteikumi par pārredzamību un interešu konfliktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Dalībvalstīm, Komisijai un Savienības aģentūrām, piemērojot pieeju “viena veselība”, būtu jānosaka atzītas sabiedrības veselības organizācijas un eksperti gan pārnēsājamu slimību, gan arī nepārnēsājamu slimību jomā, kā arī citas attiecīgās nozaru ieinteresētās personas, kas būtu gatavas palīdzēt Savienībai reaģēt uz veselības apdraudējumiem. Šādi eksperti un ieinteresētās personas, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, būtu strukturāli jāiesaista visās krīzes risināšanas darbībās, un tiem būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi. Vajadzības gadījumā valstu iestādēm būtu arī jāapspriežas ar pacientu organizāciju pārstāvjiem un valsts veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu nozari pārstāvošiem sociālajiem partneriem un viņi jāiesaista šīs regulas īstenošanā. Attiecībā uz ieinteresēto personu iesaistīšanu ir būtiski, lai pilnībā tiktu ievēroti noteikumi par pārredzamību un interešu konfliktu.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Ja ir izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācija, zaļie koridori par pandēmijas situācijās piemērotiem instrumentiem būtu jāuzskata vienīgi ar mērķi nodrošināt, lai iekšējā tirgū brīvi un droši notiktu pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju aprite. Zaļo koridoru izveidei šādās situācijās nevajadzētu skart attiecīgos līguma noteikumus vai tiesību aktus, ar ko reglamentē robežkontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Ja ir izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācija, zaļie koridori par pandēmijas situācijās piemērotiem instrumentiem būtu jāuzskata vienīgi ar mērķi nodrošināt, lai iekšējā tirgū brīvi un droši notiktu pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju aprite. Zaļo koridoru izveidei šādās situācijās nevajadzētu skart attiecīgos līguma noteikumus vai tiesību aktus, ar ko reglamentē robežkontroli.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Komisijai būtu jānodrošina, ka ārkārtas stāvokļa izsludināšanas brīdī ir pieejama informācija par vietu skaitu dalībvalstu slimnīcās, kā arī brīvo vietu skaitu dalībvalstu intensīvās aprūpes nodaļās, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu pacientu pārrobežu pārvietošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Komisijai būtu jānodrošina, ka ārkārtas stāvokļa izsludināšanas brīdī ir pieejama informācija par vietu skaitu dalībvalstu slimnīcās, kā arī brīvo vietu skaitu dalībvalstu intensīvās aprūpes nodaļās, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu pacientu pārrobežu pārvietošanu.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Būtu jānodrošina arī regulārs dialogs un informācijas apmaiņa starp iestādēm, nozari, attiecīgajiem farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem, veselības aprūpes speciālistiem un pacientu organizācijām, lai agrīni sāktu apspriedes par gaidāmiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem tirgū, daloties ar informāciju par gaidāmiem piegādes ierobežojumiem vai norādot uz konkrētām klīniskajām vajadzībām, kas nepieciešamības brīdī ļautu nodrošināt labāku koordinēšanu, sinerģiju un atbilstīgu reaģēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Būtu jānodrošina arī regulārs dialogs un informācijas apmaiņa starp iestādēm, nozari, attiecīgajiem farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem, veselības aprūpes speciālistiem un pacientu organizācijām, lai agrīni sāktu apspriedes par gaidāmiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem tirgū, daloties ar informāciju par gaidāmiem piegādes ierobežojumiem vai norādot uz konkrētām klīniskajām vajadzībām, kas nepieciešamības brīdī ļautu nodrošināt labāku koordinēšanu, sinerģiju un atbilstīgu reaģēšanu.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Neatbilstoša saziņa ar sabiedrību un tādām ieinteresētajām personām kā veselības aprūpes speciālisti var nelabvēlīgi ietekmēt reaģēšanas efektivitāti gan no sabiedrības veselības, gan no ekonomikas dalībnieku viedokļa. Tādēļ reaģēšanas koordinācijai Veselības drošības komitejā, kurai palīdz attiecīgas apakšgrupas, būtu jāietver ātra informācijas apmaiņa par saziņas paziņojumiem un stratēģijām un saziņas problēmu risināšana ar mērķi koordinēt riska un krīzes saziņu, pamatojoties uz sabiedrības veselības riska stingru un neatkarīgu izvērtējumu, kas jāpieskaņo valsts vajadzībām un apstākļiem. Šādas informācijas apmaiņas nolūks ir veicināt pārraudzību par sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem adresēto paziņojumu nepārprotamību un saskaņotību. Ņemot vērā šādu krīžu starpnozaru raksturu, būtu jānodrošina arī koordinācija ar citiem atbilstīgajiem elementiem, piemēram, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/420 (17). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Neatbilstoša saziņa ar sabiedrību un tādām ieinteresētajām personām kā veselības aprūpes speciālisti var nelabvēlīgi ietekmēt reaģēšanas efektivitāti gan no sabiedrības veselības, gan no ekonomikas dalībnieku viedokļa. Tādēļ reaģēšanas koordinācijai Veselības drošības komitejā, kurai palīdz attiecīgas apakšgrupas, būtu jāietver ātra informācijas apmaiņa par saziņas paziņojumiem un stratēģijām un saziņas problēmu risināšana ar mērķi koordinēt riska un krīzes saziņu, pamatojoties uz sabiedrības veselības riska stingru un neatkarīgu izvērtējumu, kas jāpieskaņo valsts vajadzībām un apstākļiem. Šādas informācijas apmaiņas nolūks ir veicināt pārraudzību par sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem adresēto paziņojumu nepārprotamību un saskaņotību. Ņemot vērā šādu krīžu starpnozaru raksturu, būtu jānodrošina arī koordinācija ar citiem atbilstīgajiem elementiem, piemēram, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/420 (17).

| (17) | Neatbilstoša saziņa ar sabiedrību un tādām ieinteresētajām personām kā veselības aprūpes
  un sabiedrības veselības
  speciālisti var nelabvēlīgi ietekmēt reaģēšanas efektivitāti gan no sabiedrības veselības, gan no ekonomikas dalībnieku viedokļa. Tādēļ reaģēšanas koordinācijai Veselības drošības komitejā, kurai palīdz attiecīgas apakšgrupas, būtu jāietver ātra informācijas apmaiņa par saziņas paziņojumiem un stratēģijām un saziņas problēmu risināšana ar mērķi koordinēt riska un krīzes saziņu, pamatojoties uz sabiedrības veselības riska
  holistisku,
  stingru un neatkarīgu izvērtējumu, kas jāpieskaņo valsts
  un reģionālajām
  vajadzībām un apstākļiem.
  Dalībvalstīm, kurās kompetence veselības jomā ir piešķirta reģioniem, minētā informācija būtu jāsniedz attiecīgajiem reģioniem.
  Šādas informācijas apmaiņas nolūks ir veicināt pārraudzību par sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem adresēto paziņojumu nepārprotamību un saskaņotību
  . Ņemot vērā ieteikumus dalībvalstīm un veselības aprūpes speciālistiem, ECDC būtu jāpaplašina sava komunikācijas darbība, lai iekļautu plašu sabiedrību, izveidojot un pārvaldot tiešsaistes portālu, kurā varētu apmainīties ar pārbaudītu informāciju un cīnīties pret dezinformāciju
  . Ņemot vērā šādu krīžu starpnozaru raksturu, būtu jānodrošina arī koordinācija ar citiem atbilstīgajiem elementiem, piemēram, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/420 (17). |
| --- | --- |

(17)

Neatbilstoša saziņa ar sabiedrību un tādām ieinteresētajām personām kā veselības aprūpes
  un sabiedrības veselības
  speciālisti var nelabvēlīgi ietekmēt reaģēšanas efektivitāti gan no sabiedrības veselības, gan no ekonomikas dalībnieku viedokļa. Tādēļ reaģēšanas koordinācijai Veselības drošības komitejā, kurai palīdz attiecīgas apakšgrupas, būtu jāietver ātra informācijas apmaiņa par saziņas paziņojumiem un stratēģijām un saziņas problēmu risināšana ar mērķi koordinēt riska un krīzes saziņu, pamatojoties uz sabiedrības veselības riska
  holistisku,
  stingru un neatkarīgu izvērtējumu, kas jāpieskaņo valsts
  un reģionālajām
  vajadzībām un apstākļiem.
  Dalībvalstīm, kurās kompetence veselības jomā ir piešķirta reģioniem, minētā informācija būtu jāsniedz attiecīgajiem reģioniem.
  Šādas informācijas apmaiņas nolūks ir veicināt pārraudzību par sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem adresēto paziņojumu nepārprotamību un saskaņotību
  . Ņemot vērā ieteikumus dalībvalstīm un veselības aprūpes speciālistiem, ECDC būtu jāpaplašina sava komunikācijas darbība, lai iekļautu plašu sabiedrību, izveidojot un pārvaldot tiešsaistes portālu, kurā varētu apmainīties ar pārbaudītu informāciju un cīnīties pret dezinformāciju
  . Ņemot vērā šādu krīžu starpnozaru raksturu, būtu jānodrošina arī koordinācija ar citiem atbilstīgajiem elementiem, piemēram, Savienības civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/420 (17).

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Būtu jāpaplašina ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā atzīšana un šādas atzīšanas tiesiskās sekas atbilstoši Lēmumam Nr. 1082/2013/ES. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai oficiāli atzīt ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī. Lai atzītu šādu ārkārtas situāciju, Komisijai būtu jāizveido neatkarīga padomdevēja komiteja, kas nodrošinās zināšanas par to, vai apdraudējums ir uzskatāms par ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī, un sniegs ieteikumus par reaģēšanas pasākumiem sabiedrības veselības jomā un par šīs ārkārtas situācijas atzīšanas izbeigšanu. Padomdevējas komitejas sastāvā vajadzētu būt Komisijas izvēlētiem neatkarīgiem ekspertiem ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, ECDC, EMA un citu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvjiem kā novērotājiem. Ārkārtas situāciju veselības jomā atzīšana Savienības līmenī nodrošinās pamatu operatīvo sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu ieviešanai zālēm un medicīniskām ierīcēm, elastīgiem mehānismiem, lai izstrādātu, iegādātos, pārvaldītu un izplatītu medicīniskos pretlīdzekļus, kā arī ECDC sniegta atbalsta uzsākšanai, lai mobilizētu un izvietotu uzliesmojumu palīdzības grupas, kas zināmas kā “ES veselības jautājumu darba grupas”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Būtu jāpaplašina ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā atzīšana un šādas atzīšanas tiesiskās sekas atbilstoši Lēmumam Nr. 1082/2013/ES. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai oficiāli atzīt ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī. Lai atzītu šādu ārkārtas situāciju, Komisijai būtu jāizveido neatkarīga padomdevēja komiteja, kas nodrošinās zināšanas par to, vai apdraudējums ir uzskatāms par ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī, un sniegs ieteikumus par reaģēšanas pasākumiem sabiedrības veselības jomā un par šīs ārkārtas situācijas atzīšanas izbeigšanu. Padomdevējas komitejas sastāvā vajadzētu būt Komisijas izvēlētiem neatkarīgiem ekspertiem ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, ECDC, EMA un citu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvjiem kā novērotājiem. Ārkārtas situāciju veselības jomā atzīšana Savienības līmenī nodrošinās pamatu operatīvo sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu ieviešanai zālēm un medicīniskām ierīcēm, elastīgiem mehānismiem, lai izstrādātu, iegādātos, pārvaldītu un izplatītu medicīniskos pretlīdzekļus, kā arī ECDC sniegta atbalsta uzsākšanai, lai mobilizētu un izvietotu uzliesmojumu palīdzības grupas, kas zināmas kā “ES veselības jautājumu darba grupas”.

| (18) | Būtu jāpaplašina ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā atzīšana un šādas atzīšanas tiesiskās sekas atbilstoši Lēmumam Nr. 1082/2013/ES. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai oficiāli atzīt ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī. Lai atzītu šādu ārkārtas situāciju, Komisijai būtu jāizveido neatkarīga padomdevēja komiteja, kas nodrošinās zināšanas par to, vai apdraudējums ir uzskatāms par ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī, un sniegs ieteikumus par reaģēšanas pasākumiem sabiedrības veselības jomā un par šīs ārkārtas situācijas atzīšanas izbeigšanu. Padomdevējas komitejas sastāvā vajadzētu būt Komisijas izvēlētiem neatkarīgiem ekspertiem
  un veselības un aprūpes darbinieku pārstāvjiem, tostarp māsām un ārstiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem,
  ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, ECDC, EMA un citu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvjiem kā novērotājiem.
  Visiem padomdevējas komitejas locekļiem būtu jāiesniedz interešu deklarācijas. Padomdevējai komitejai būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar valstu padomdevējām struktūrām.
  Ārkārtas situāciju veselības jomā atzīšana Savienības līmenī nodrošinās pamatu operatīvo sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu ieviešanai zālēm un medicīniskām ierīcēm
  , Savienības eksporta kontroles mehānismiem
  , elastīgiem mehānismiem, lai izstrādātu, iegādātos, pārvaldītu un izplatītu medicīniskos pretlīdzekļus, kā arī ECDC sniegta atbalsta uzsākšanai, lai mobilizētu un izvietotu uzliesmojumu palīdzības grupas, kas zināmas kā “ES veselības jautājumu darba grupas”. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāpaplašina ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā atzīšana un šādas atzīšanas tiesiskās sekas atbilstoši Lēmumam Nr. 1082/2013/ES. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai oficiāli atzīt ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī. Lai atzītu šādu ārkārtas situāciju, Komisijai būtu jāizveido neatkarīga padomdevēja komiteja, kas nodrošinās zināšanas par to, vai apdraudējums ir uzskatāms par ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā Savienības līmenī, un sniegs ieteikumus par reaģēšanas pasākumiem sabiedrības veselības jomā un par šīs ārkārtas situācijas atzīšanas izbeigšanu. Padomdevējas komitejas sastāvā vajadzētu būt Komisijas izvēlētiem neatkarīgiem ekspertiem
  un veselības un aprūpes darbinieku pārstāvjiem, tostarp māsām un ārstiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem,
  ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, ECDC, EMA un citu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvjiem kā novērotājiem.
  Visiem padomdevējas komitejas locekļiem būtu jāiesniedz interešu deklarācijas. Padomdevējai komitejai būtu jāstrādā ciešā sadarbībā ar valstu padomdevējām struktūrām.
  Ārkārtas situāciju veselības jomā atzīšana Savienības līmenī nodrošinās pamatu operatīvo sabiedrības veselības aizsardzības pasākumu ieviešanai zālēm un medicīniskām ierīcēm
  , Savienības eksporta kontroles mehānismiem
  , elastīgiem mehānismiem, lai izstrādātu, iegādātos, pārvaldītu un izplatītu medicīniskos pretlīdzekļus, kā arī ECDC sniegta atbalsta uzsākšanai, lai mobilizētu un izvietotu uzliesmojumu palīdzības grupas, kas zināmas kā “ES veselības jautājumu darba grupas”.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ja ir notikums, kas uzskatāms par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kam varētu būt sekas visā Savienībā, attiecīgajām dalībvalstīm būtu koordinēti jāveic īpaši kontroles vai kontaktu izsekošanas pasākumi, lai identificētu tās personas, kas jau ir kontaminētas, un tās personas, kas ir pakļautas riskam. Šādā sadarbībā starp dalībvalstīm, kuras ir tieši iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos, varētu būt vajadzīga personas datu apmaiņa ar sistēmas starpniecību, tostarp apmaiņa ar sensitīvu informāciju, kas saistīta ar veselību, un informāciju par apstiprinātiem un potenciāliem cilvēku saslimšanas gadījumiem. Dalībvalstu veiktai personas datu apmaiņai, kas attiecas uz veselību, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (18) 9. panta 2. punkta i) apakšpunktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ja ir notikums, kas uzskatāms par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kam varētu būt sekas visā Savienībā, attiecīgajām dalībvalstīm būtu koordinēti jāveic īpaši kontroles vai kontaktu izsekošanas pasākumi, lai identificētu tās personas, kas jau ir kontaminētas, un tās personas, kas ir pakļautas riskam. Šādā sadarbībā starp dalībvalstīm, kuras ir tieši iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos, varētu būt vajadzīga personas datu apmaiņa ar sistēmas starpniecību, tostarp apmaiņa ar sensitīvu informāciju, kas saistīta ar veselību, un informāciju par apstiprinātiem un potenciāliem cilvēku saslimšanas gadījumiem. Dalībvalstu veiktai personas datu apmaiņai, kas attiecas uz veselību, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (18) 9. panta 2. punkta i) apakšpunktam.

| (20) | Ja ir notikums, kas uzskatāms par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kam varētu būt sekas visā Savienībā, attiecīgajām dalībvalstīm
  vai dalībvalstīm, kurās šāda situācija potenciāli varētu veidoties,
  būtu koordinēti jāveic īpaši kontroles vai kontaktu izsekošanas pasākumi, lai identificētu tās personas, kas jau ir kontaminētas, un tās personas, kas ir pakļautas riskam. Šādā sadarbībā starp dalībvalstīm, kuras ir tieši iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos, varētu būt vajadzīga personas datu apmaiņa ar sistēmas starpniecību, tostarp apmaiņa ar sensitīvu informāciju, kas saistīta ar veselību, un informāciju par apstiprinātiem un potenciāliem cilvēku saslimšanas
  vai inficēšanās
  gadījumiem. Dalībvalstu veiktai personas datu apmaiņai, kas attiecas uz veselību, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (18) 9. panta 2. punkta i) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(20)

Ja ir notikums, kas uzskatāms par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kam varētu būt sekas visā Savienībā, attiecīgajām dalībvalstīm
  vai dalībvalstīm, kurās šāda situācija potenciāli varētu veidoties,
  būtu koordinēti jāveic īpaši kontroles vai kontaktu izsekošanas pasākumi, lai identificētu tās personas, kas jau ir kontaminētas, un tās personas, kas ir pakļautas riskam. Šādā sadarbībā starp dalībvalstīm, kuras ir tieši iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos, varētu būt vajadzīga personas datu apmaiņa ar sistēmas starpniecību, tostarp apmaiņa ar sensitīvu informāciju, kas saistīta ar veselību, un informāciju par apstiprinātiem un potenciāliem cilvēku saslimšanas
  vai inficēšanās
  gadījumiem. Dalībvalstu veiktai personas datu apmaiņai, kas attiecas uz veselību, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (18) 9. panta 2. punkta i) apakšpunktam.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā. Īpaši svarīgi ir nodrošināt informācijas apmaiņu ar PVO par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo regulu. Šī ciešāka sadarbība arī ir nepieciešama, lai sekmētu ES apņemšanos stiprināt atbalstu veselības sistēmām un uzlabotu partneru gatavību un reaģētspēju. Savienībai varētu būt lietderīga starptautisku sadarbības nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp ar PVO, ar mērķi veicināt apmaiņu ar informāciju, kas par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem attiecīgi iegūta pārraudzības un brīdināšanas sistēmās . Savienības kompetencē šādi nolīgumi vajadzības gadījumā varētu ietvert šādu trešo valstu vai starptautisku organizāciju dalību attiecīgajā epidemioloģiskās uzraudzības pārraudzības tīklā un EWRS, apmaiņu ar labu praksi gatavības un reaģētspējas un plānošanas jomā, sabiedrības veselības riska novērtējumu un sadarbību saistībā ar reaģēšanas, tostarp pētniecības reaģēšanas, koordināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā. Īpaši svarīgi ir nodrošināt informācijas apmaiņu ar PVO par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo regulu. Šī ciešāka sadarbība arī ir nepieciešama, lai sekmētu ES apņemšanos stiprināt atbalstu veselības sistēmām un uzlabotu partneru gatavību un reaģētspēju. Savienībai varētu būt lietderīga starptautisku sadarbības nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp ar PVO, ar mērķi veicināt apmaiņu ar informāciju, kas par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem attiecīgi iegūta pārraudzības un brīdināšanas sistēmās . Savienības kompetencē šādi nolīgumi vajadzības gadījumā varētu ietvert šādu trešo valstu vai starptautisku organizāciju dalību attiecīgajā epidemioloģiskās uzraudzības pārraudzības tīklā un EWRS, apmaiņu ar labu praksi gatavības un reaģētspējas un plānošanas jomā, sabiedrības veselības riska novērtējumu un sadarbību saistībā ar reaģēšanas, tostarp pētniecības reaģēšanas, koordināciju.

| (21) | Būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā. Īpaši svarīgi ir nodrošināt informācijas apmaiņu ar PVO par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo regulu. Šī ciešāka sadarbība arī ir nepieciešama, lai sekmētu ES apņemšanos stiprināt atbalstu veselības sistēmām un uzlabotu partneru gatavību un reaģētspēju. Savienībai varētu būt lietderīga starptautisku sadarbības nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp ar PVO, ar mērķi veicināt apmaiņu ar informāciju, kas par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem attiecīgi iegūta pārraudzības un brīdināšanas sistēmās. Savienības kompetencē šādi nolīgumi vajadzības gadījumā varētu ietvert šādu trešo valstu vai starptautisku organizāciju dalību attiecīgajā epidemioloģiskās uzraudzības pārraudzības tīklā
  , piemēram, Eiropas Uzraudzības sistēmā (TESSy),
  un EWRS, apmaiņu ar labu praksi gatavības un reaģētspējas un plānošanas jomā, sabiedrības veselības riska novērtējumu un sadarbību saistībā ar reaģēšanas, tostarp pētniecības reaģēšanas, koordināciju.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu aktīvi jāstrādā, lai izveidotu PVO pamatkonvenciju par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, kurā būtu jānosaka principi un prioritātes par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. Ar šādu pamatkonvenciju būtu jāatvieglina Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005)

   (1a)

  īstenošana un jāatbalsta starptautiskā veselības regulējuma stiprināšana un sadarbības uzlabošana saistībā ar nākotnē iespējamo pandēmiju agrīnu atklāšanu un novēršanu, reaģēšanu uz tām un noturību. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām sabiedrības veselības jomā. Īpaši svarīgi ir nodrošināt informācijas apmaiņu ar PVO par pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar šo regulu. Šī ciešāka sadarbība arī ir nepieciešama, lai sekmētu ES apņemšanos stiprināt atbalstu veselības sistēmām un uzlabotu partneru gatavību un reaģētspēju. Savienībai varētu būt lietderīga starptautisku sadarbības nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, tostarp ar PVO, ar mērķi veicināt apmaiņu ar informāciju, kas par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem attiecīgi iegūta pārraudzības un brīdināšanas sistēmās. Savienības kompetencē šādi nolīgumi vajadzības gadījumā varētu ietvert šādu trešo valstu vai starptautisku organizāciju dalību attiecīgajā epidemioloģiskās uzraudzības pārraudzības tīklā
  , piemēram, Eiropas Uzraudzības sistēmā (TESSy),
  un EWRS, apmaiņu ar labu praksi gatavības un reaģētspējas un plānošanas jomā, sabiedrības veselības riska novērtējumu un sadarbību saistībā ar reaģēšanas, tostarp pētniecības reaģēšanas, koordināciju.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu aktīvi jāstrādā, lai izveidotu PVO pamatkonvenciju par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, kurā būtu jānosaka principi un prioritātes par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. Ar šādu pamatkonvenciju būtu jāatvieglina Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005)

   (1a)

  īstenošana un jāatbalsta starptautiskā veselības regulējuma stiprināšana un sadarbības uzlabošana saistībā ar nākotnē iespējamo pandēmiju agrīnu atklāšanu un novēršanu, reaģēšanu uz tām un noturību.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Personas datu apstrāde šīs regulas īstenošanas vajadzībām būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
  2016/679 un Regulu (ES)
   2018/1725 (19). Konkrētāk, EWRS darbībā būtu jāparedz īpaši aizsardzības pasākumi, kas garantētu drošu un likumīgu personas datu apmaiņu dalībvalstu īstenoto kontaktu izsekošanas valsts līmeņa pasākumu vajadzībām. Šajā saistībā EWRS iekļauj ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības informāciju, attiecīgajām iestādēm, kuras ir iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Personas datu apstrāde šīs regulas īstenošanas vajadzībām būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
  2016/679 un Regulu (ES)
   2018/1725 (19). Konkrētāk, EWRS darbībā būtu jāparedz īpaši aizsardzības pasākumi, kas garantētu drošu un likumīgu personas datu apmaiņu dalībvalstu īstenoto kontaktu izsekošanas valsts līmeņa pasākumu vajadzībām. Šajā saistībā EWRS iekļauj ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības informāciju, attiecīgajām iestādēm, kuras ir iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos.

| (22) | Ņemot vērā veselības datu sensitīvo raksturu, dalībvalstīm, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jāgarantē savu apstrādes darbību drošība un jāievēro datu aizsardzības principi, kā noteikts VDAR 5. pantā.
  Personas datu apstrāde šīs regulas īstenošanas vajadzībām būtu jāveic saskaņā ar
  VDAR un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (19). Konkrētāk, EWRS darbībā būtu jāparedz īpaši aizsardzības pasākumi, kas garantētu drošu un likumīgu personas datu apmaiņu dalībvalstu īstenoto kontaktu izsekošanas valsts līmeņa pasākumu vajadzībām. Šajā saistībā EWRS iekļauj ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības informāciju, attiecīgajām iestādēm, kuras ir iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos.
  Stingri būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 un jāievieš atbilstīgi tehniskie un organizatoriskie drošības pasākumi, kā to paredz minētā regula. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā veselības datu sensitīvo raksturu, dalībvalstīm, Komisijai un Savienības aģentūrām būtu jāgarantē savu apstrādes darbību drošība un jāievēro datu aizsardzības principi, kā noteikts VDAR 5. pantā.
  Personas datu apstrāde šīs regulas īstenošanas vajadzībām būtu jāveic saskaņā ar
  VDAR un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (19). Konkrētāk, EWRS darbībā būtu jāparedz īpaši aizsardzības pasākumi, kas garantētu drošu un likumīgu personas datu apmaiņu dalībvalstu īstenoto kontaktu izsekošanas valsts līmeņa pasākumu vajadzībām. Šajā saistībā EWRS iekļauj ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības informāciju, attiecīgajām iestādēm, kuras ir iesaistītas kontaktu izsekošanas pasākumos.
  Stingri būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 un jāievieš atbilstīgi tehniskie un organizatoriskie drošības pasākumi, kā to paredz minētā regula.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz: veidnēm, kas jāizmanto, sniedzot informāciju par gatavības un reaģēšanas plānošanu; mācību pasākumu rīkošanu veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbiniekiem;
  epidemioloģiskās uzraudzības tīkla jomai un šāda tīkla darbības procedūrām pakļautu
  infekcijas slimību un saistītu īpašu veselības problēmu saraksta sagatavošanu un atjaunināšanu
  ; saslimšanas gadījumu definīcijas pieņemšanu attiecībā uz tām infekcijas slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz ko attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības joma, un, ja vajadzīgs, attiecībā uz citiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kas pakļauti ad hoc pārraudzībai; EWRS darbības procedūrām; EWRS darbības procedūrām; uzraudzības platformas darbību
  ; ES references laboratoriju iecelšanu ar mērķi nodrošināt atbalstu valstu references laboratorijām; dalībvalstu informācijas apmaiņas un reaģēšanas koordinācijas procedūrām; sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atzīšanu Savienības līmenī un uz šādi atzītas situācijas izbeigšanu, kā arī procedūrām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka EWRS darbība un datu apstrāde atbilst datu aizsardzības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz: veidnēm, kas jāizmanto, sniedzot informāciju par gatavības un reaģēšanas plānošanu; mācību pasākumu rīkošanu veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbiniekiem;
  epidemioloģiskās uzraudzības tīkla jomai un šāda tīkla darbības procedūrām pakļautu
  infekcijas slimību un saistītu īpašu veselības problēmu saraksta sagatavošanu un atjaunināšanu
  ; saslimšanas gadījumu definīcijas pieņemšanu attiecībā uz tām infekcijas slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz ko attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības joma, un, ja vajadzīgs, attiecībā uz citiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kas pakļauti ad hoc pārraudzībai; EWRS darbības procedūrām; EWRS darbības procedūrām; uzraudzības platformas darbību
  ; ES references laboratoriju iecelšanu ar mērķi nodrošināt atbalstu valstu references laboratorijām; dalībvalstu informācijas apmaiņas un reaģēšanas koordinācijas procedūrām; sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atzīšanu Savienības līmenī un uz šādi atzītas situācijas izbeigšanu, kā arī procedūrām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka EWRS darbība un datu apstrāde atbilst datu aizsardzības tiesību aktiem.

| (25) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz: veidnēm, kas jāizmanto, sniedzot informāciju par gatavības un reaģēšanas plānošanu; mācību pasākumu rīkošanu veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbiniekiem; infekcijas slimību un saistītu īpašu veselības problēmu saraksta sagatavošanu un atjaunināšanu,
  ņemot vērā
  epidemioloģiskās uzraudzības tīkla
  darbībai piemērojamās procedūras
  ; ES references laboratoriju iecelšanu ar mērķi nodrošināt atbalstu valstu
  un reģionālajām
  references laboratorijām; dalībvalstu informācijas apmaiņas un reaģēšanas koordinācijas procedūrām; sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atzīšanu Savienības līmenī un uz šādi atzītas situācijas izbeigšanu, kā arī procedūrām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka EWRS darbība un datu apstrāde atbilst datu aizsardzības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz: veidnēm, kas jāizmanto, sniedzot informāciju par gatavības un reaģēšanas plānošanu; mācību pasākumu rīkošanu veselības aprūpes un sabiedrības veselības darbiniekiem; infekcijas slimību un saistītu īpašu veselības problēmu saraksta sagatavošanu un atjaunināšanu,
  ņemot vērā
  epidemioloģiskās uzraudzības tīkla
  darbībai piemērojamās procedūras
  ; ES references laboratoriju iecelšanu ar mērķi nodrošināt atbalstu valstu
  un reģionālajām
  references laboratorijām; dalībvalstu informācijas apmaiņas un reaģēšanas koordinācijas procedūrām; sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atzīšanu Savienības līmenī un uz šādi atzītas situācijas izbeigšanu, kā arī procedūrām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka EWRS darbība un datu apstrāde atbilst datu aizsardzības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Lai noteiktu valstu gatavības plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu, tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz procedūrām, standartiem un kritērijiem revīzijām, kuru mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valsts līmenī. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Lai noteiktu valstu gatavības plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu, tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz procedūrām, standartiem un kritērijiem revīzijām, kuru mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valsts līmenī. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (28) | Lai
  papildinātu atsevišķus šīs regulas aspektus un
  noteiktu valstu
  un reģionālo
  gatavības plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu, tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  : pārnēsājamu slimību un saistīto īpašo veselības problēmu saraksta izveidi un atjaunināšanu, par pamatu ņemot epidemioloģiskās uzraudzības tīkla informāciju; saslimšanas gadījumu definīcijas pieņemšanu tām infekcijas slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz ko attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkla joma, un, ja vajadzīgs, attiecībā uz citiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kas pakļauti ad hoc pārraudzībai; prasībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu EWRS darbības un datu apstrādes atbilstību attiecīgajām regulām; tādu attiecīgo veselības datu saraksta izveidi un atjaunināšanu, ko automātiski (taču cilvēka pārraudzībā) vāc digitālā platforma; uzraudzības platformas darbību; un
  procedūrām, standartiem un kritērijiem
  , ko piemēro
  revīzijām, kuru mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valsts
  un reģionālā
  līmenī. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(28)

Lai
  papildinātu atsevišķus šīs regulas aspektus un
  noteiktu valstu
  un reģionālo
  gatavības plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu, tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  : pārnēsājamu slimību un saistīto īpašo veselības problēmu saraksta izveidi un atjaunināšanu, par pamatu ņemot epidemioloģiskās uzraudzības tīkla informāciju; saslimšanas gadījumu definīcijas pieņemšanu tām infekcijas slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz ko attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkla joma, un, ja vajadzīgs, attiecībā uz citiem nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kas pakļauti ad hoc pārraudzībai; prasībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu EWRS darbības un datu apstrādes atbilstību attiecīgajām regulām; tādu attiecīgo veselības datu saraksta izveidi un atjaunināšanu, ko automātiski (taču cilvēka pārraudzībā) vāc digitālā platforma; uzraudzības platformas darbību; un
  procedūrām, standartiem un kritērijiem
  , ko piemēro
  revīzijām, kuru mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valsts
  un reģionālā
  līmenī. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Attiecībā uz epidemioloģiskās uzraudzības tīklā iekļauto pārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu saraksta izveidi un atjaunināšanu un šāda tīkla darbības procedūrām, gadījumu definīciju pieņemšanu par tām pārnēsājamām slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz kuriem attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkls, un gadījumu definīcijām, kas izmantojamas ad hoc uzraudzībā, Komisijai būtu jāpieņem deleģētie akti saskaņā ar steidzamības procedūru, ja tas ir vajadzīgs pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar nopietniem vai iepriekš nepieredzētiem pārrobežu veselības apdraudējumiem, vai ja šie apdraudējumi var strauji izplatīties pāri robežām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Attiecībā uz epidemioloģiskās uzraudzības tīklā iekļauto pārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu saraksta izveidi un atjaunināšanu un šāda tīkla darbības procedūrām, gadījumu definīciju pieņemšanu par tām pārnēsājamām slimībām un īpašajām veselības problēmām, uz kuriem attiecas epidemioloģiskās uzraudzības tīkls, un gadījumu definīcijām, kas izmantojamas ad hoc uzraudzībā, Komisijai būtu jāpieņem deleģētie akti saskaņā ar steidzamības procedūru, ja tas ir vajadzīgs pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar nopietniem vai iepriekš nepieredzētiem pārrobežu veselības apdraudējumiem, vai ja šie apdraudējumi var strauji izplatīties pāri robežām.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | medicīnisko pretlīdzekļu kopīgu iepirkumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

medicīnisko pretlīdzekļu kopīgu iepirkumu;

| c) | medicīnisko pretlīdzekļu kopīgu iepirkumu
  , pārvaldību un izmantošanu
  ; |
| --- | --- |

c)

medicīnisko pretlīdzekļu kopīgu iepirkumu
  , pārvaldību un izmantošanu
  ;

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | valstu stratēģisko rezervju un pieejamo medicīnisko pretlīdzekļu tīklu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ba)

valstu stratēģisko rezervju un pieejamo medicīnisko pretlīdzekļu tīklu;

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Šīs
  regulas īstenošanu atbalsta, izmantojot finansējumu no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem. | 3.   
  Ievērojot pieeju “Viena veselība” un principu “Veselība visās politikas jomās”, šīs
  regulas īstenošanu atbalsta, izmantojot finansējumu no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem.
  Stiprināts Savienības veselības drošības satvars, ar ko risina z nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, darbojas sinerģijā un tā, lai papildinātu citas Savienības rīcībpolitikas un fondus, piemēram, darbības, ko īsteno saskaņā ar programmu “ES – veselībai”, Eiropas strukturāliem un investīciju fondiem (ESIF), programmu “Apvārsnis Eiropa”, programmu “Digitālā Eiropa”, rescEU rezervi, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Ārkārtas atbalsta instrumentu (ESI) un Vienotā tirgus programmu (SMP). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   
  Šīs
  regulas īstenošanu atbalsta, izmantojot finansējumu no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem.

3.   
  Ievērojot pieeju “Viena veselība” un principu “Veselība visās politikas jomās”, šīs
  regulas īstenošanu atbalsta, izmantojot finansējumu no attiecīgajām Savienības programmām un instrumentiem.
  Stiprināts Savienības veselības drošības satvars, ar ko risina z nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, darbojas sinerģijā un tā, lai papildinātu citas Savienības rīcībpolitikas un fondus, piemēram, darbības, ko īsteno saskaņā ar programmu “ES – veselībai”, Eiropas strukturāliem un investīciju fondiem (ESIF), programmu “Apvārsnis Eiropa”, programmu “Digitālā Eiropa”, rescEU rezervi, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Ārkārtas atbalsta instrumentu (ESI) un Vienotā tirgus programmu (SMP).

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ar šo regulu nodrošina, lai nākotnē ārkārtas situācijas veselības jomā neapturētu citu smagu slimību atklāšanu, intervences pasākumus un ārstēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ar šo regulu nodrošina, lai nākotnē ārkārtas situācijas veselības jomā neapturētu citu smagu slimību atklāšanu, intervences pasākumus un ārstēšanu.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.b punkts (jauns)

1. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Šo regulu īsteno, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu, pamattiesības un brīvības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Šo regulu īsteno, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu, pamattiesības un brīvības.

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | infekcijas
  slimības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

infekcijas
  slimības;

infekcijas

| i) | pārnēsājamas slimības, tostarp zoonotiskas izcelsmes
  slimības; |
| --- | --- |

i)

pārnēsājamas slimības, tostarp zoonotiskas izcelsmes
  slimības;

pārnēsājamas slimības, tostarp zoonotiskas izcelsmes

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šī regula attiecas arī uz
  infekcijas
  slimību un
  saistīto īpašo
  veselības
  problēmu epidemioloģisko
  uzraudzību. | 2.   Šī regula attiecas arī uz
  pārnēsājamu
  slimību
  epidemioloģisko uzraudzību, šādu slimību ietekmes uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām
  un
  saistītajām īpašajām
  veselības
  problēmām, piemēram, garīgo veselību, uzraudzību, un novēlota skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes ietekmes, kā arī ietekmes uz citu slimību un veselības stāvokļu
  uzraudzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šī regula attiecas arī uz
  infekcijas
  slimību un
  saistīto īpašo
  veselības
  problēmu epidemioloģisko
  uzraudzību.

2.   Šī regula attiecas arī uz
  pārnēsājamu
  slimību
  epidemioloģisko uzraudzību, šādu slimību ietekmes uz smagākajām nepārnēsājamām slimībām
  un
  saistītajām īpašajām
  veselības
  problēmām, piemēram, garīgo veselību, uzraudzību, un novēlota skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes ietekmes, kā arī ietekmes uz citu slimību un veselības stāvokļu
  uzraudzību.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 3.a punkts (jauns)

2. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šī regula veicina Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu īstenošanu, samazina administratīvo slogu un novērš resursu dublēšanos, kā arī koriģē Covid-19 pandēmijas atklātās nepilnības profilaksē, gatavībā un reaģēšanā uz sabiedrības veselības apdraudējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šī regula veicina Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu īstenošanu, samazina administratīvo slogu un novērš resursu dublēšanos, kā arī koriģē Covid-19 pandēmijas atklātās nepilnības profilaksē, gatavībā un reaģēšanā uz sabiedrības veselības apdraudējumiem.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 4. punkts

2. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izņēmuma ārkārtas situācijās dalībvalsts vai Komisija var prasīt reaģēšanas koordinēšanu Veselības drošības komitejā, kā minēts 21. pantā, tādu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu dēļ, kuri nav minēti 2. panta 1. punktā, ja tiek uzskatīts, ka iepriekš īstenotie sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi izrādījušies nepietiekami, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni. | 4.   Izņēmuma ārkārtas situācijās dalībvalsts vai Komisija var prasīt reaģēšanas koordinēšanu Veselības drošības komitejā, kā minēts 21. pantā, tādu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu dēļ, kuri nav minēti 2. panta 1. punktā,
  jo īpaši saistībā ar smagām nepārnēsājamām slimībām,
  ja tiek uzskatīts, ka iepriekš īstenotie sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi izrādījušies nepietiekami, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Izņēmuma ārkārtas situācijās dalībvalsts vai Komisija var prasīt reaģēšanas koordinēšanu Veselības drošības komitejā, kā minēts 21. pantā, tādu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu dēļ, kuri nav minēti 2. panta 1. punktā, ja tiek uzskatīts, ka iepriekš īstenotie sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi izrādījušies nepietiekami, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni.

4.   Izņēmuma ārkārtas situācijās dalībvalsts vai Komisija var prasīt reaģēšanas koordinēšanu Veselības drošības komitejā, kā minēts 21. pantā, tādu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu dēļ, kuri nav minēti 2. panta 1. punktā,
  jo īpaši saistībā ar smagām nepārnēsājamām slimībām,
  ja tiek uzskatīts, ka iepriekš īstenotie sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi izrādījušies nepietiekami, lai nodrošinātu augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 5. punkts

2. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija saziņā ar dalībvalstīm nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un līdzīgiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī vai saskaņā ar Euratom līgumu un kuru darbība ir saistīta ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gatavības un reaģēšanas plānošanu, pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. | 5.   Komisija saziņā ar dalībvalstīm nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un līdzīgiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti
  starptautiskā līmenī,
  Savienības līmenī vai saskaņā ar Euratom līgumu un kuru darbība ir saistīta ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gatavības un reaģēšanas plānošanu, pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija saziņā ar dalībvalstīm nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un līdzīgiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti Savienības līmenī vai saskaņā ar Euratom līgumu un kuru darbība ir saistīta ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gatavības un reaģēšanas plānošanu, pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

5.   Komisija saziņā ar dalībvalstīm nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti saskaņā ar šo regulu, un līdzīgiem mehānismiem un struktūrām, kuri ir izveidoti
  starptautiskā līmenī,
  Savienības līmenī vai saskaņā ar Euratom līgumu un kuru darbība ir saistīta ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gatavības un reaģēšanas plānošanu, pārraudzību, agrīnu brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 6. punkts

2. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis patur tiesības saglabāt vai ieviest papildu noteikumus, procedūras un pasākumus attiecībā uz savām valstu sistēmām tajās jomās, uz kurām attiecas šī regula, tostarp noteikumus, kas paredzēti pastāvošajos vai turpmākos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai konvencijās, ar nosacījumu, ka šādi papildu noteikumi, procedūras un pasākumi netraucē piemērot šo regulu. | 6.   Dalībvalstis patur tiesības saglabāt vai ieviest papildu noteikumus, procedūras un pasākumus attiecībā uz savām valstu sistēmām tajās jomās, uz kurām attiecas šī regula, tostarp noteikumus, kas paredzēti pastāvošajos vai turpmākos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai konvencijās, ar nosacījumu, ka šādi papildu noteikumi, procedūras un pasākumi netraucē piemērot šo regulu.
  Savienība aicina ieviest PVO pamatkonvenciju par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. Šāda īpaša pamatkonvencija atvieglos Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005)

   (1a)

  īstenošanu un novērsīs minēto noteikumu trūkumus, kas konstatēti Covid-19 krīzes laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Dalībvalstis patur tiesības saglabāt vai ieviest papildu noteikumus, procedūras un pasākumus attiecībā uz savām valstu sistēmām tajās jomās, uz kurām attiecas šī regula, tostarp noteikumus, kas paredzēti pastāvošajos vai turpmākos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai konvencijās, ar nosacījumu, ka šādi papildu noteikumi, procedūras un pasākumi netraucē piemērot šo regulu.

6.   Dalībvalstis patur tiesības saglabāt vai ieviest papildu noteikumus, procedūras un pasākumus attiecībā uz savām valstu sistēmām tajās jomās, uz kurām attiecas šī regula, tostarp noteikumus, kas paredzēti pastāvošajos vai turpmākos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai konvencijās, ar nosacījumu, ka šādi papildu noteikumi, procedūras un pasākumi netraucē piemērot šo regulu.
  Savienība aicina ieviest PVO pamatkonvenciju par gatavību pandēmijām un reaģēšanu uz tām. Šāda īpaša pamatkonvencija atvieglos Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005)

   (1a)

  īstenošanu un novērsīs minēto noteikumu trūkumus, kas konstatēti Covid-19 krīzes laikā.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 6.a punkts (jauns)

2. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Šo regulu vajadzības gadījumā piemēro arī reģionālajām kompetentajām iestādēm, sistēmām un programmām jomās, uz kurām attiecas šī regula. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Šo regulu vajadzības gadījumā piemēro arī reģionālajām kompetentajām iestādēm, sistēmām un programmām jomās, uz kurām attiecas šī regula.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3) | “kontakta izsekošana” ir pasākumi, kurus īsteno nolūkā
  atrast
  personas, kuras ir bijušas pakļautas nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma izraisītāja iedarbībai un kurām draud saslimšana vai saslimšana jau ir notikusi, izmantojot manuālus vai citus tehnoloģiskus līdzekļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3)

“kontakta izsekošana” ir pasākumi, kurus īsteno nolūkā
  atrast
  personas, kuras ir bijušas pakļautas nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma izraisītāja iedarbībai un kurām draud saslimšana vai saslimšana jau ir notikusi, izmantojot manuālus vai citus tehnoloģiskus līdzekļus;

atrast

| 3) | “kontakta izsekošana” ir pasākumi, kurus īsteno nolūkā
  apzināt, novērtēt un kontrolēt
  personas, kuras ir bijušas pakļautas nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma izraisītāja iedarbībai un kurām draud saslimšana
  ar pārnēsājamu slimību
  vai saslimšana jau ir notikusi, izmantojot manuālus vai citus tehnoloģiskus līdzekļus
  , un šo pasākumu vienīgais mērķis ir strauji identificēt iespējamās nesen inficētās personas, kas varētu būt nonākušas kontaktā ar saslimušām personām, lai tādējādi samazinātu tālāku slimības izplatīšanu
  ; |
| --- | --- |

3)

“kontakta izsekošana” ir pasākumi, kurus īsteno nolūkā
  apzināt, novērtēt un kontrolēt
  personas, kuras ir bijušas pakļautas nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma izraisītāja iedarbībai un kurām draud saslimšana
  ar pārnēsājamu slimību
  vai saslimšana jau ir notikusi, izmantojot manuālus vai citus tehnoloģiskus līdzekļus
  , un šo pasākumu vienīgais mērķis ir strauji identificēt iespējamās nesen inficētās personas, kas varētu būt nonākušas kontaktā ar saslimušām personām, lai tādējādi samazinātu tālāku slimības izplatīšanu
  ;

apzināt, novērtēt un kontrolēt

ar pārnēsājamu slimību

, un šo pasākumu vienīgais mērķis ir strauji identificēt iespējamās nesen inficētās personas, kas varētu būt nonākušas kontaktā ar saslimušām personām, lai tādējādi samazinātu tālāku slimības izplatīšanu

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts

3. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4) | “epidemioloģiskā uzraudzība” ir sistemātiska tādu datu un analīžu vākšana, reģistrācija, analīze, interpretācija un izplatīšana, kuri attiecas uz
  infekcijas
  slimībām un saistītajām īpašajām veselības problēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4)

“epidemioloģiskā uzraudzība” ir sistemātiska tādu datu un analīžu vākšana, reģistrācija, analīze, interpretācija un izplatīšana, kuri attiecas uz
  infekcijas
  slimībām un saistītajām īpašajām veselības problēmām;

infekcijas

| 4) | “epidemioloģiskā uzraudzība” ir sistemātiska tādu datu un analīžu vākšana, reģistrācija, analīze, interpretācija un izplatīšana, kuri attiecas uz
  pārnēsājamām
  slimībām
  , šādu slimību un smagu nepārnēsājamu slimību, piemēram, garīgo slimību, ietekmes uzraudzību
  un saistītajām īpašajām veselības problēmām; |
| --- | --- |

4)

“epidemioloģiskā uzraudzība” ir sistemātiska tādu datu un analīžu vākšana, reģistrācija, analīze, interpretācija un izplatīšana, kuri attiecas uz
  pārnēsājamām
  slimībām
  , šādu slimību un smagu nepārnēsājamu slimību, piemēram, garīgo slimību, ietekmes uzraudzību
  un saistītajām īpašajām veselības problēmām;

pārnēsājamām

, šādu slimību un smagu nepārnēsājamu slimību, piemēram, garīgo slimību, ietekmes uzraudzību

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5a) | “pieeja “Viena veselība”” ir daudznozaru pieeja, kas atzīst, ka cilvēka veselība ir saistīta ar dzīvnieku veselību un vidi un ka šie trīs aspekti ir jāņem vērā darbībās, ar kurām novērš veselības apdraudējumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5a)

5a)

“pieeja “Viena veselība”” ir daudznozaru pieeja, kas atzīst, ka cilvēka veselība ir saistīta ar dzīvnieku veselību un vidi un ka šie trīs aspekti ir jāņem vērā darbībās, ar kurām novērš veselības apdraudējumu;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5b) | “veselība visās politikas jomās” ir no nozarēm neatkarīga valsts rīcībpolitiku izstrādes, īstenošanas un pārskatīšanas pieeja, kura paredz ņemt vērā lēmumu ietekmi uz veselību un kuras mērķis ir panākt sinerģiju, izvairīties no attiecīgo rīcībpolitiku radītas kaitīgas ietekmes uz veselību un uzlabot iedzīvotāju veselību un vienlīdzību veselības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5b)

5b)

“veselība visās politikas jomās” ir no nozarēm neatkarīga valsts rīcībpolitiku izstrādes, īstenošanas un pārskatīšanas pieeja, kura paredz ņemt vērā lēmumu ietekmi uz veselību un kuras mērķis ir panākt sinerģiju, izvairīties no attiecīgo rīcībpolitiku radītas kaitīgas ietekmes uz veselību un uzlabot iedzīvotāju veselību un vienlīdzību veselības jomā;

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7a) | “smaga nepārnēsājama slimība” ir tāda slimība, kā definēts Regulas (ES) [ECDC regula — ievietot pareizu atsauci] 2. panta 4.a punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7a)

7a)

“smaga nepārnēsājama slimība” ir tāda slimība, kā definēts Regulas (ES) [ECDC regula — ievietot pareizu atsauci] 2. panta 4.a punktā;

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 8. punkts

3. pants – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8) | “medicīnisks pretlīdzeklis” ir cilvēkiem paredzētas zāles un medicīniskas ierīces, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (24), vai citas preces vai pakalpojumi, kas nodrošina gatavību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8)

“medicīnisks pretlīdzeklis” ir cilvēkiem paredzētas zāles un medicīniskas ierīces, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (24), vai citas preces vai pakalpojumi, kas nodrošina gatavību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

23

24

| 8) | “medicīnisks pretlīdzeklis” ir cilvēkiem paredzētas zāles un medicīniskas ierīces, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (24), vai citas preces vai pakalpojumi, kas nodrošina
  straujāku diagnostiku un ārstēšanu saistībā ar
  gatavību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

8)

“medicīnisks pretlīdzeklis” ir cilvēkiem paredzētas zāles un medicīniskas ierīces, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (24), vai citas preces vai pakalpojumi, kas nodrošina
  straujāku diagnostiku un ārstēšanu saistībā ar
  gatavību un reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

23

24

straujāku diagnostiku un ārstēšanu saistībā ar

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8a) | “Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi” ir Pasaules Veselības organizācijas 2005. gadā pieņemtie Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8a)

8a)

“Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi” ir Pasaules Veselības organizācijas 2005. gadā pieņemtie Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 8.b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 8.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8b) | “medicīniskā ierīce” ir gan medicīniska ierīce, kā noteikts Regulas (ES) 2017/745 2. panta 1. punktā kopā ar minētās regulas 1. panta 2. punktu un 6. punkta a) apakšpunktu, gan in vitro diagnostikas medicīniska ierīce, kā noteikts Regulas (ES) 2017/746 2. panta 2. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8b)

8b)

“medicīniskā ierīce” ir gan medicīniska ierīce, kā noteikts Regulas (ES) 2017/745 2. panta 1. punktā kopā ar minētās regulas 1. panta 2. punktu un 6. punkta a) apakšpunktu, gan in vitro diagnostikas medicīniska ierīce, kā noteikts Regulas (ES) 2017/746 2. panta 2. punktā;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 8.c punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 8.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8c) | “zaļie koridori” ir šķērsojami un droši tranzīta koridori, pa kuriem gadījumā, ja Savienības līmenī izziņota sabiedrības veselības ārkārtas situācija, pandēmijas apstākļos saglabā piegādes ķēdes, nodrošinot pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju brīvu un drošu apriti iekšējā tirgū, vienlaikus pilnībā ievērojot LESD 77. panta 2. punkta e) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8c)

8c)

“zaļie koridori” ir šķērsojami un droši tranzīta koridori, pa kuriem gadījumā, ja Savienības līmenī izziņota sabiedrības veselības ārkārtas situācija, pandēmijas apstākļos saglabā piegādes ķēdes, nodrošinot pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju brīvu un drošu apriti iekšējā tirgū, vienlaikus pilnībā ievērojot LESD 77. panta 2. punkta e) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Attiecīgo Savienības aģentūru pārstāvji HSC sanāksmēs piedalās kā novērotāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Attiecīgo Savienības aģentūru pārstāvji HSC sanāksmēs piedalās kā novērotāji.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | saziņā ar Komisiju koordinēt dalībvalstu gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar 10. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

saziņā ar Komisiju koordinēt dalībvalstu gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar 10. pantu;

| b) | saziņā ar Komisiju
  un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  koordinēt dalībvalstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

saziņā ar Komisiju
  un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  koordinēt dalībvalstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu saskaņā ar 10. pantu;

un attiecīgajām Savienības aģentūrām

profilakses,

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | saziņā ar Komisiju koordinēt riska un krīzes saziņu un dalībvalstu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar 21. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

saziņā ar Komisiju koordinēt riska un krīzes saziņu un dalībvalstu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar 21. pantu;

| c) | saziņā ar Komisiju
  un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  koordinēt riska un krīzes saziņu un dalībvalstu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar 21. pantu; |
| --- | --- |

c)

saziņā ar Komisiju
  un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  koordinēt riska un krīzes saziņu un dalībvalstu reaģēšanu uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar 21. pantu;

un attiecīgajām Savienības aģentūrām

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

4. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | ikgadējas rīcības programmas pieņemšana, kurā skaidri nosaka tās prioritātes un mērķus augsta līmeņa darba grupas un tehnisko darba grupu līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

ikgadējas rīcības programmas pieņemšana, kurā skaidri nosaka tās prioritātes un mērķus augsta līmeņa darba grupas un tehnisko darba grupu līmenī.

ikgadējas rīcības programmas pieņemšana, kurā skaidri nosaka tās prioritātes un mērķus augsta līmeņa darba grupas un tehnisko darba grupu līmenī.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   HSC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. HSC rīko sanāksmes regulāri un vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma. | 4.   HSC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis
  bez balsstiesībām
  . HSC rīko sanāksmes regulāri un vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   HSC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. HSC rīko sanāksmes regulāri un vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma.

4.   HSC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis
  bez balsstiesībām
  . HSC rīko sanāksmes regulāri un vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5.a punkts (jauns)

4. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komitejas locekļi un Komisija nodrošina plašas apspriedes ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, sabiedrības veselības ekspertiem, starptautiskajām organizācijām un ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes speciālistiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komitejas locekļi un Komisija nodrošina plašas apspriedes ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, sabiedrības veselības ekspertiem, starptautiskajām organizācijām un ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes speciālistiem.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 7.a punkts (jauns)

4. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Eiropas Parlaments ieceļ pārstāvjus dalībai Veselības drošības komitejā (HSC) kā novērotājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Eiropas Parlaments ieceļ pārstāvjus dalībai Veselības drošības komitejā (HSC) kā novērotājus.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 7.b punkts (jauns)

4. pants – 7.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.b
     
  Gan HSC politiskā, gan arī tehniskā līmeņa locekļu sarakstu publicē Komisijas un Padomes tīmekļa vietnē. Komitejas locekļiem nedrīkst būt finansiālas vai citas intereses, kas varētu ietekmēt viņu objektivitāti. Viņi darbojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs un ik gadu iesniedz deklarāciju par savām finanšu interesēm. Visas tiešās intereses, kas varētu būt saistītas ar medicīnas vai citu attiecīgo nozari, ievada Komisijas uzturētā reģistrā, un šī informācija pēc pieprasījuma ir publiski pieejama. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.b
     
  Gan HSC politiskā, gan arī tehniskā līmeņa locekļu sarakstu publicē Komisijas un Padomes tīmekļa vietnē. Komitejas locekļiem nedrīkst būt finansiālas vai citas intereses, kas varētu ietekmēt viņu objektivitāti. Viņi darbojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs un ik gadu iesniedz deklarāciju par savām finanšu interesēm. Visas tiešās intereses, kas varētu būt saistītas ar medicīnas vai citu attiecīgo nozari, ievada Komisijas uzturētā reģistrā, un šī informācija pēc pieprasījuma ir publiski pieejama.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 7.c punkts (jauns)

4. pants – 7.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.c
     
  HSC reglamentu, norādījumus un sanāksmju darba kārtības un protokolus publicē Komisijas tīmekļa portālā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.c
     
  HSC reglamentu, norādījumus un sanāksmju darba kārtības un protokolus publicē Komisijas tīmekļa portālā.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II nodaļa – virsraksts

II nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – virsraksts

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības gatavības un reaģēšanas plāns | Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāns |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienības gatavības un reaģēšanas plāns

Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāns

profilakses,

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības aģentūrām izveido Savienības plānu veselības krīzes un pandēmijas gadījumā (“Savienības gatavības un reaģēšanas plāns”), lai veicinātu iedarbīgu un saskaņotu reaģēšanu uz pārrobežu veselības apdraudējumiem Savienības līmenī. | 1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  un, ņemot vērā PVO regulējumu,
  izveido Savienības plānu veselības krīzes un pandēmijas gadījumā (“Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāns”) , lai veicinātu iedarbīgu un saskaņotu reaģēšanu uz pārrobežu veselības apdraudējumiem Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības aģentūrām izveido Savienības plānu veselības krīzes un pandēmijas gadījumā (“Savienības gatavības un reaģēšanas plāns”), lai veicinātu iedarbīgu un saskaņotu reaģēšanu uz pārrobežu veselības apdraudējumiem Savienības līmenī.

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības aģentūrām
  un, ņemot vērā PVO regulējumu,
  izveido Savienības plānu veselības krīzes un pandēmijas gadījumā (“Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāns”) , lai veicinātu iedarbīgu un saskaņotu reaģēšanu uz pārrobežu veselības apdraudējumiem Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Savienības gatavības un reaģēšanas plāns papildina valstu gatavības un reaģēšanas plānus, kas izveidoti saskaņā ar 6. pantu. | 2.   Savienības
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plāns papildina valstu gatavības un reaģēšanas plānus, kas izveidoti saskaņā ar 6. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Savienības gatavības un reaģēšanas plāns papildina valstu gatavības un reaģēšanas plānus, kas izveidoti saskaņā ar 6. pantu.

2.   Savienības
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plāns papildina valstu gatavības un reaģēšanas plānus, kas izveidoti saskaņā ar 6. pantu.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – ievaddaļa

5. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Savienības gatavības un reaģēšanas plānā jo īpaši ir ietverti noteikumi attiecībā uz pārvaldību, spējām un resursiem: | 3.   Savienības
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānā jo īpaši ir ietverti noteikumi attiecībā uz pārvaldību, spējām un resursiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Savienības gatavības un reaģēšanas plānā jo īpaši ir ietverti noteikumi attiecībā uz pārvaldību, spējām un resursiem:

3.   Savienības
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānā jo īpaši ir ietverti noteikumi attiecībā uz pārvaldību, spējām un resursiem:

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | epidemioloģiskajai uzraudzībai un pārraudzībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

epidemioloģiskajai uzraudzībai un pārraudzībai;

| c) | epidemioloģiskajai uzraudzībai un pārraudzībai
  , kā arī pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmes uzraudzībai
  ; |
| --- | --- |

c)

epidemioloģiskajai uzraudzībai un pārraudzībai
  , kā arī pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmes uzraudzībai
  ;

, kā arī pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmes uzraudzībai

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | riska un krīzes saziņai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

riska un krīzes saziņai;

| e) | riska un krīzes saziņai
  , kas orientēta uz veselības aprūpes speciālistiem un iedzīvotājiem
  ; |
| --- | --- |

e)

riska un krīzes saziņai
  , kas orientēta uz veselības aprūpes speciālistiem un iedzīvotājiem
  ;

, kas orientēta uz veselības aprūpes speciālistiem un iedzīvotājiem

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | medicīnisko izstrādājumu ražošanas jaudas plānošanai visā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

medicīnisko izstrādājumu ražošanas jaudas plānošanai visā Savienībā;

medicīnisko izstrādājumu ražošanas jaudas plānošanai visā Savienībā;

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fb) | Savienības kritiski svarīgo zāļu, medicīnisko pretlīdzekļu un individuālo aizsardzības līdzekļu krājumu izveidei, kas būtu daļa no rescEU ārkārtas rezerves; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fb)

fb)

Savienības kritiski svarīgo zāļu, medicīnisko pretlīdzekļu un individuālo aizsardzības līdzekļu krājumu izveidei, kas būtu daļa no rescEU ārkārtas rezerves;

Savienības kritiski svarīgo zāļu, medicīnisko pretlīdzekļu un individuālo aizsardzības līdzekļu krājumu izveidei, kas būtu daļa no rescEU ārkārtas rezerves;

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ga) | kritērijiem darbību aktivizēšanai un deaktivizēšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ga)

ga)

kritērijiem darbību aktivizēšanai un deaktivizēšanai;

kritērijiem darbību aktivizēšanai un deaktivizēšanai;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | gb) | veselības aprūpes pakalpojumu, tostarp skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpes nepārtrauktai nodrošināšanai veselības ārkārtas situācijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

gb)

gb)

veselības aprūpes pakalpojumu, tostarp skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpes nepārtrauktai nodrošināšanai veselības ārkārtas situācijās;

veselības aprūpes pakalpojumu, tostarp skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpes nepārtrauktai nodrošināšanai veselības ārkārtas situācijās;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – gc apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – gc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | gc) | valstu veselības aprūpes sistēmu iekļautības nodrošināšanai, garantējot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un saistītajiem pakalpojumiem un kvalitatīvas ārstēšanas pieejamību bez kavēšanās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

gc)

gc)

valstu veselības aprūpes sistēmu iekļautības nodrošināšanai, garantējot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un saistītajiem pakalpojumiem un kvalitatīvas ārstēšanas pieejamību bez kavēšanās;

valstu veselības aprūpes sistēmu iekļautības nodrošināšanai, garantējot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un saistītajiem pakalpojumiem un kvalitatīvas ārstēšanas pieejamību bez kavēšanās;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – gd apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – gd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | gd) | atbilstīga un uz vajadzībām vērsta personāla nodrošināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

gd)

gd)

atbilstīga un uz vajadzībām vērsta personāla nodrošināšanai;

atbilstīga un uz vajadzībām vērsta personāla nodrošināšanai;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – ge apakšpunkts (jauns)

5. pants – 3. punkts – ge apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ge) | sekošanai līdzi, vai veselības un sociālās aprūpes speciālistiem tiek nodrošināti adekvāti riska novērtējumi, sagatavotības plāni un apmācības kursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ge)

ge)

sekošanai līdzi, vai veselības un sociālās aprūpes speciālistiem tiek nodrošināti adekvāti riska novērtējumi, sagatavotības plāni un apmācības kursi.

sekošanai līdzi, vai veselības un sociālās aprūpes speciālistiem tiek nodrošināti adekvāti riska novērtējumi, sagatavotības plāni un apmācības kursi.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Savienības gatavības un reaģēšanas plānā ir iekļauti starpreģionāli gatavības
  elementi
  , lai izveidotu saskaņotus, vairāknozaru, pārrobežu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, jo īpaši ņemot vērā testēšanas, kontaktu izsekošanas un laboratoriju spējas un spēju nodrošināt specializētu terapiju vai intensīvo terapiju dažādos kaimiņreģionos. Plānos ir iekļauti gatavības un reaģēšanas līdzekļi, kas palīdzēs risināt tādu iedzīvotāju problēmas, kuri pakļauti augstākam riskam. | 4.   Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānā ir iekļauti
  pārrobežu un
  starpreģionāli gatavības
  plāni
  , lai izveidotu saskaņotus, vairāknozaru, pārrobežu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, jo īpaši ņemot vērā testēšanas, kontaktu izsekošanas, un laboratoriju spējas
  , veselības aprūpes darbinieku apmācīšanu
  un spēju nodrošināt specializētu terapiju vai intensīvo terapiju dažādos kaimiņreģionos. Plānos ir iekļauti gatavības un reaģēšanas līdzekļi, kas palīdzēs risināt tādu iedzīvotāju problēmas, kuri pakļauti augstākam riskam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Savienības gatavības un reaģēšanas plānā ir iekļauti starpreģionāli gatavības
  elementi
  , lai izveidotu saskaņotus, vairāknozaru, pārrobežu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, jo īpaši ņemot vērā testēšanas, kontaktu izsekošanas un laboratoriju spējas un spēju nodrošināt specializētu terapiju vai intensīvo terapiju dažādos kaimiņreģionos. Plānos ir iekļauti gatavības un reaģēšanas līdzekļi, kas palīdzēs risināt tādu iedzīvotāju problēmas, kuri pakļauti augstākam riskam.

4.   Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānā ir iekļauti
  pārrobežu un
  starpreģionāli gatavības
  plāni
  , lai izveidotu saskaņotus, vairāknozaru, pārrobežu sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, jo īpaši ņemot vērā testēšanas, kontaktu izsekošanas, un laboratoriju spējas
  , veselības aprūpes darbinieku apmācīšanu
  un spēju nodrošināt specializētu terapiju vai intensīvo terapiju dažādos kaimiņreģionos. Plānos ir iekļauti gatavības un reaģēšanas līdzekļi, kas palīdzēs risināt tādu iedzīvotāju problēmas, kuri pakļauti augstākam riskam.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4.a punkts (jauns)

5. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Savienības sagatavotības un reaģēšanas plānā paredz arī pasākumus, ar ko nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Savienības sagatavotības un reaģēšanas plānā paredz arī pasākumus, ar ko nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts

5. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Lai nodrošinātu Savienības gatavības un reaģēšanas plāna darbību, Komisija ar dalībvalstīm veic stresa testus, mācības un pārskatīšanu pasākumu laikā un pēc to veikšanas, un nepieciešamības gadījumā atjaunina plānu. | 5.   Lai nodrošinātu Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāna darbību, Komisija ar dalībvalstīm veic stresa testus, mācības un pārskatīšanu pasākumu laikā un pēc to veikšanas, un nepieciešamības gadījumā atjaunina plānu.
  Profilakses, gatavības un reaģēšanas plānā ņem vērā veselības aprūpes sistēmu datus un attiecīgos datus, kas jāvāc valsts vai reģionālā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Lai nodrošinātu Savienības gatavības un reaģēšanas plāna darbību, Komisija ar dalībvalstīm veic stresa testus, mācības un pārskatīšanu pasākumu laikā un pēc to veikšanas, un nepieciešamības gadījumā atjaunina plānu.

5.   Lai nodrošinātu Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plāna darbību, Komisija ar dalībvalstīm veic stresa testus, mācības un pārskatīšanu pasākumu laikā un pēc to veikšanas, un nepieciešamības gadījumā atjaunina plānu.
  Profilakses, gatavības un reaģēšanas plānā ņem vērā veselības aprūpes sistēmu datus un attiecīgos datus, kas jāvāc valsts vai reģionālā līmenī.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5.a punkts (jauns)

5. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Lai reaģētu uz ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, Eiropas Komisija, pamatojoties uz Savienības veselības aprūpes sistēmu datiem, var sniegt ieteikumus par nepieciešamajiem minimālajiem resursiem, kas cita starpā atkarīgi no katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes vispārējo pamata veselības aprūpes pakalpojumu tvērumu, tostarp var sniegt ieteikumus par iespēju apvienot resursus Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Lai reaģētu uz ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, Eiropas Komisija, pamatojoties uz Savienības veselības aprūpes sistēmu datiem, var sniegt ieteikumus par nepieciešamajiem minimālajiem resursiem, kas cita starpā atkarīgi no katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes vispārējo pamata veselības aprūpes pakalpojumu tvērumu, tostarp var sniegt ieteikumus par iespēju apvienot resursus Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5.b punkts (jauns)

5. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Pārskatus un jebkādus turpmākus plāna pielāgojumus publicē, lai palielinātu profilakses, gatavības un reaģēšanas plānošanas procesa pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Pārskatus un jebkādus turpmākus plāna pielāgojumus publicē, lai palielinātu profilakses, gatavības un reaģēšanas plānošanas procesa pārredzamību.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – virsraksts

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Valstu gatavības un reaģēšanas plāni | Valstu
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plāni |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Valstu gatavības un reaģēšanas plāni

Valstu
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plāni

profilakses

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izstrādājot valstu gatavības un reaģēšanas plānus, katra dalībvalsts veic saskaņošanu ar Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību Savienības gatavības un reaģēšanas plānam,
  kā arī
  nekavējoties informē Komisiju un HSC par jebkādu būtisku valsts plāna pārskatīšanu. | 1.   Izstrādājot valstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānus, katra dalībvalsts
  apspriežas ar pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistu organizācijām, nozares un piegādes ķēdes ieinteresētajām personām un valstu sociālajiem partneriem,
  veic saskaņošanu ar Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānam,
  kas atbilst 5. panta 3. punktā minētajiem noteikumiem par pārvaldību, spējām un resursiem, tostarp attiecībā uz valsts krājumu veidošanas prasībām un Savienības stratēģisko rezervju pārvaldību, un
  nekavējoties informē Komisiju un HSC par jebkādu būtisku valsts plāna pārskatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izstrādājot valstu gatavības un reaģēšanas plānus, katra dalībvalsts veic saskaņošanu ar Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību Savienības gatavības un reaģēšanas plānam,
  kā arī
  nekavējoties informē Komisiju un HSC par jebkādu būtisku valsts plāna pārskatīšanu.

1.   Izstrādājot valstu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānus, katra dalībvalsts
  apspriežas ar pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistu organizācijām, nozares un piegādes ķēdes ieinteresētajām personām un valstu sociālajiem partneriem,
  veic saskaņošanu ar Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību Savienības
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānam,
  kas atbilst 5. panta 3. punktā minētajiem noteikumiem par pārvaldību, spējām un resursiem, tostarp attiecībā uz valsts krājumu veidošanas prasībām un Savienības stratēģisko rezervju pārvaldību, un
  nekavējoties informē Komisiju un HSC par jebkādu būtisku valsts plāna pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Valstu profilakses, gatavības un reaģēšanas plānos ietver 5. panta 3. punktā minētos noteikumus par pārvaldību un informāciju par spējām un resursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Valstu profilakses, gatavības un reaģēšanas plānos ietver 5. panta 3. punktā minētos noteikumus par pārvaldību un informāciju par spējām un resursiem.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – virsraksts

7. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziņošana par gatavības un reaģēšanas plānošanu | Ziņošana par
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānošanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņošana par gatavības un reaģēšanas plānošanu

Ziņošana par
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānošanu

profilakses

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 1. daļa

7. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis
  līdz 2021. gada novembra beigām
  un pēc tam reizi divos gados iesniedz Komisijai ziņojumu par gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī. | 1.   Dalībvalstis
  [sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  un pēc tam reizi divos gados iesniedz Komisijai
  atjauninātu
  ziņojumu par
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā un pārrobežu
  līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis
  līdz 2021. gada novembra beigām
  un pēc tam reizi divos gados iesniedz Komisijai ziņojumu par gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī.

1.   Dalībvalstis
  [sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  un pēc tam reizi divos gados iesniedz Komisijai
  atjauninātu
  ziņojumu par
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā un pārrobežu
  līmenī.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziņojumā
  iekļauj šādus elementus: | Ziņojums ir kodolīgs, balstīts uz kopīgiem rādītājiem, sniedz pārskatu par dalībvalstīs īstenotajām darbībām un tajā
  iekļauj šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņojumā
  iekļauj šādus elementus:

Ziņojumā

Ziņojums ir kodolīgs, balstīts uz kopīgiem rādītājiem, sniedz pārskatu par dalībvalstīs īstenotajām darbībām un tajā
  iekļauj šādus elementus:

Ziņojums ir kodolīgs, balstīts uz kopīgiem rādītājiem, sniedz pārskatu par dalībvalstīs īstenotajām darbībām un tajā

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | veselības nozarei valsts līmenī noteiktajai gatavības un reaģēšanas plānošanai paredzēto spējas standartu identificēšana un jaunākā informācija par to īstenošanas līmeni, kā paredzējusi PVO saskaņā ar SVAN; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

veselības nozarei valsts līmenī noteiktajai gatavības un reaģēšanas plānošanai paredzēto spējas standartu identificēšana un jaunākā informācija par to īstenošanas līmeni, kā paredzējusi PVO saskaņā ar SVAN;

| a) | veselības nozarei valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā
  līmenī noteiktajai
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanai paredzēto spējas standartu identificēšana un jaunākā informācija par to īstenošanas līmeni, kā paredzējusi PVO saskaņā ar SVAN; |
| --- | --- |

a)

veselības nozarei valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā
  līmenī noteiktajai
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanai paredzēto spējas standartu identificēšana un jaunākā informācija par to īstenošanas līmeni, kā paredzējusi PVO saskaņā ar SVAN;

un vajadzības gadījumā reģionālā

profilakses,

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | to pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbspēju starp veselības nozari un citām nozarēm, kas ir kritiski svarīgas ārkārtas situācijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

to pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbspēju starp veselības nozari un citām nozarēm, kas ir kritiski svarīgas ārkārtas situācijā;

to pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbspēju starp veselības nozari un citām nozarēm, kas ir kritiski svarīgas ārkārtas situācijā;

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ab punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | tādu uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānu, pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt kritiski svarīgu pakalpojumu un produktu apgādes nepārtrauktību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

tādu uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānu, pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt kritiski svarīgu pakalpojumu un produktu apgādes nepārtrauktību;

tādu uzņēmējdarbības nepārtrauktības plānu, pasākumu vai noteikumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt kritiski svarīgu pakalpojumu un produktu apgādes nepārtrauktību;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | gatavības ārkārtas situācijām elementi, jo īpaši: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

gatavības ārkārtas situācijām elementi, jo īpaši:

| b) | ja vajadzīgs – atjaunināti profilakses,
  gatavības
  un reaģēšanas
  ārkārtas situācijām elementi, jo īpaši: |
| --- | --- |

b)

ja vajadzīgs – atjaunināti profilakses,
  gatavības
  un reaģēšanas
  ārkārtas situācijām elementi, jo īpaši:

ja vajadzīgs – atjaunināti profilakses,

un reaģēšanas

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – i apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | pārvaldība: tostarp valsts politika un tiesību akti,
  ar kuriem integrē gatavības
  ārkārtas situācijām; plāni attiecībā uz gatavību ārkārtas situācijām, reaģēšanu un atveseļošanu;
  koordinācijas mehānismi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

pārvaldība: tostarp valsts politika un tiesību akti,
  ar kuriem integrē gatavības
  ārkārtas situācijām; plāni attiecībā uz gatavību ārkārtas situācijām, reaģēšanu un atveseļošanu;
  koordinācijas mehānismi
  ;

ar kuriem integrē gatavības

koordinācijas mehānismi

| i) | pārvaldība: tostarp valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā
  politika un tiesību akti,
  kuros integrēta profilakse un gatavība
  ārkārtas situācijām; plāni attiecībā uz
  profilaksi,
  gatavību ārkārtas situācijām, reaģēšanu un atveseļošanu
  valsts un vajadzības gadījumā reģionālā un pārrobežu līmenī
  ;
  kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktība; |
| --- | --- |

i)

pārvaldība: tostarp valsts
  un vajadzības gadījumā reģionālā
  politika un tiesību akti,
  kuros integrēta profilakse un gatavība
  ārkārtas situācijām; plāni attiecībā uz
  profilaksi,
  gatavību ārkārtas situācijām, reaģēšanu un atveseļošanu
  valsts un vajadzības gadījumā reģionālā un pārrobežu līmenī
  ;
  kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktība;

un vajadzības gadījumā reģionālā

kuros integrēta profilakse un gatavība

profilaksi,

valsts un vajadzības gadījumā reģionālā un pārrobežu līmenī

kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktība;

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – ii apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | spējas: tostarp risku un spēju novērtējumi, kas palīdz noteikt prioritātes gatavībai ārkārtas situācijām; uzraudzība un agrīnā brīdināšana, informācijas pārvaldība; piekļuve diagnostikas pakalpojumiem ārkārtas situāciju laikā; pamata un droši dzimumsensitīvi veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības pakalpojumi; riska paziņošana; pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas ir pamats gatavībai ārkārtas situācijām un to paātrina; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

spējas: tostarp risku un spēju novērtējumi, kas palīdz noteikt prioritātes gatavībai ārkārtas situācijām; uzraudzība un agrīnā brīdināšana, informācijas pārvaldība; piekļuve diagnostikas pakalpojumiem ārkārtas situāciju laikā; pamata un droši dzimumsensitīvi veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības pakalpojumi; riska paziņošana; pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas ir pamats gatavībai ārkārtas situācijām un to paātrina;

| ii) | spējas: tostarp risku un spēju novērtējumi, kas palīdz noteikt prioritātes gatavībai ārkārtas situācijām; uzraudzība un agrīnā brīdināšana, informācijas pārvaldība;
  spējas saražot medicīniskos izstrādājumus; medicīnisko pretlīdzekļu krājumi, tostarp augstākās kvalitātes individuālie aizsardzības līdzekļi; līdzvērtīga
  piekļuve diagnostikas pakalpojumiem
  un iekārtām, kā arī medicīniskajiem izstrādājumiem
  ārkārtas situāciju laikā;
  informācija par iekšējo tirgu un Savienības stratēģiskajām medicīnisko izstrādājumu rezervēm; līdzvērtīgi, augstas kvalitātes,
  pamata un droši dzimumsensitīvi veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības pakalpojumi
  , kuros ņemtas vērā riska grupu iedzīvotāju vajadzības; skrīninga, diagnostikas, uzraudzības un aprūpes, kas saistīta ar citām slimībām un veselības stāvokļiem nepārtrauktība, jo īpaši attiecībā uz kritisku ilgtermiņa veselības aprūpi
  ; riska paziņošana; pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas ir pamats gatavībai ārkārtas situācijām un to paātrina; |
| --- | --- |

ii)

spējas: tostarp risku un spēju novērtējumi, kas palīdz noteikt prioritātes gatavībai ārkārtas situācijām; uzraudzība un agrīnā brīdināšana, informācijas pārvaldība;
  spējas saražot medicīniskos izstrādājumus; medicīnisko pretlīdzekļu krājumi, tostarp augstākās kvalitātes individuālie aizsardzības līdzekļi; līdzvērtīga
  piekļuve diagnostikas pakalpojumiem
  un iekārtām, kā arī medicīniskajiem izstrādājumiem
  ārkārtas situāciju laikā;
  informācija par iekšējo tirgu un Savienības stratēģiskajām medicīnisko izstrādājumu rezervēm; līdzvērtīgi, augstas kvalitātes,
  pamata un droši dzimumsensitīvi veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības pakalpojumi
  , kuros ņemtas vērā riska grupu iedzīvotāju vajadzības; skrīninga, diagnostikas, uzraudzības un aprūpes, kas saistīta ar citām slimībām un veselības stāvokļiem nepārtrauktība, jo īpaši attiecībā uz kritisku ilgtermiņa veselības aprūpi
  ; riska paziņošana; pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas ir pamats gatavībai ārkārtas situācijām un to paātrina;

spējas saražot medicīniskos izstrādājumus; medicīnisko pretlīdzekļu krājumi, tostarp augstākās kvalitātes individuālie aizsardzības līdzekļi; līdzvērtīga

un iekārtām, kā arī medicīniskajiem izstrādājumiem

informācija par iekšējo tirgu un Savienības stratēģiskajām medicīnisko izstrādājumu rezervēm; līdzvērtīgi, augstas kvalitātes,

, kuros ņemtas vērā riska grupu iedzīvotāju vajadzības; skrīninga, diagnostikas, uzraudzības un aprūpes, kas saistīta ar citām slimībām un veselības stāvokļiem nepārtrauktība, jo īpaši attiecībā uz kritisku ilgtermiņa veselības aprūpi

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – iii apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | resursi: tostarp finanšu resursi gatavībai ārkārtas situācijām un ārkārtas gadījumiem paredzēti līdzekļi reaģēšanai; loģistikas mehānismi un pirmās nepieciešamības preces veselībai; specializēti, apmācīti un ekipēti cilvēkresursi ārkārtas situācijām,
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

resursi: tostarp finanšu resursi gatavībai ārkārtas situācijām un ārkārtas gadījumiem paredzēti līdzekļi reaģēšanai; loģistikas mehānismi un pirmās nepieciešamības preces veselībai; specializēti, apmācīti un ekipēti cilvēkresursi ārkārtas situācijām,
  un

un

| iii) | resursi: tostarp finanšu resursi gatavībai ārkārtas situācijām un ārkārtas gadījumiem paredzēti līdzekļi reaģēšanai; loģistikas mehānismi un pirmās nepieciešamības preces veselībai;
  pasākumi, ar ko nodrošina kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktību; kā arī veselības un sociālie pakalpojumi, kuru sniegšanai nodrošināti
  specializēti, apmācīti un ekipēti cilvēkresursi ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

iii)

resursi: tostarp finanšu resursi gatavībai ārkārtas situācijām un ārkārtas gadījumiem paredzēti līdzekļi reaģēšanai; loģistikas mehānismi un pirmās nepieciešamības preces veselībai;
  pasākumi, ar ko nodrošina kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktību; kā arī veselības un sociālie pakalpojumi, kuru sniegšanai nodrošināti
  specializēti, apmācīti un ekipēti cilvēkresursi ārkārtas situācijām;

pasākumi, ar ko nodrošina kritiskās ilgtermiņa veselības aprūpes nepārtrauktību; kā arī veselības un sociālie pakalpojumi, kuru sniegšanai nodrošināti

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | stratēģiskie krājumi: katra dalībvalsts sniedz informāciju par 2. panta 1. punktā minēto apdraudējumu kontrolei paredzēto medicīnisko pretlīdzekļu un citu svarīgāko zāļu un medicīnas iekārtu skaitu un pieejamību, kā arī par to drošas glabāšanas un uzkrāšanas spēju. Lai uzlabotu reaģēšanas spējas, krājumus uzglabā telpās, kas atrodas vistuvāk un ir vispieejamākie apdzīvotiem centriem, neapgrūtinot šo izstrādājumu pieejamību iedzīvotājiem, kuri dzīvo nomaļos, lauku un tālākos reģionos, un kas atbilst nepieciešamajām prasībām sniegt pakalpojumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro zālēm, medicīniskām ierīcēm

   (1b)

  un citiem medicīniskiem pretlīdzekļiem; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

stratēģiskie krājumi: katra dalībvalsts sniedz informāciju par 2. panta 1. punktā minēto apdraudējumu kontrolei paredzēto medicīnisko pretlīdzekļu un citu svarīgāko zāļu un medicīnas iekārtu skaitu un pieejamību, kā arī par to drošas glabāšanas un uzkrāšanas spēju. Lai uzlabotu reaģēšanas spējas, krājumus uzglabā telpās, kas atrodas vistuvāk un ir vispieejamākie apdzīvotiem centriem, neapgrūtinot šo izstrādājumu pieejamību iedzīvotājiem, kuri dzīvo nomaļos, lauku un tālākos reģionos, un kas atbilst nepieciešamajām prasībām sniegt pakalpojumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro zālēm, medicīniskām ierīcēm

   (1b)

  un citiem medicīniskiem pretlīdzekļiem; un

stratēģiskie krājumi: katra dalībvalsts sniedz informāciju par 2. panta 1. punktā minēto apdraudējumu kontrolei paredzēto medicīnisko pretlīdzekļu un citu svarīgāko zāļu un medicīnas iekārtu skaitu un pieejamību, kā arī par to drošas glabāšanas un uzkrāšanas spēju. Lai uzlabotu reaģēšanas spējas, krājumus uzglabā telpās, kas atrodas vistuvāk un ir vispieejamākie apdzīvotiem centriem, neapgrūtinot šo izstrādājumu pieejamību iedzīvotājiem, kuri dzīvo nomaļos, lauku un tālākos reģionos, un kas atbilst nepieciešamajām prasībām sniegt pakalpojumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro zālēm, medicīniskām ierīcēm

1b

un citiem medicīniskiem pretlīdzekļiem; un

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ca punkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | apspriešanās ar attiecīgajiem partneriem, ko veic nolūkā nodrošināt, lai riska novērtējumi, profilakses, gatavības un reaģēšanas plāni tiktu plaši izplatīti un atbalstīti un būtu saskaņā ar spēkā esošajiem darba tiesību aktiem un koplīgumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

apspriešanās ar attiecīgajiem partneriem, ko veic nolūkā nodrošināt, lai riska novērtējumi, profilakses, gatavības un reaģēšanas plāni tiktu plaši izplatīti un atbalstīti un būtu saskaņā ar spēkā esošajiem darba tiesību aktiem un koplīgumiem;

apspriešanās ar attiecīgajiem partneriem, ko veic nolūkā nodrošināt, lai riska novērtējumi, profilakses, gatavības un reaģēšanas plāni tiktu plaši izplatīti un atbalstīti un būtu saskaņā ar spēkā esošajiem darba tiesību aktiem un koplīgumiem;

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – cb punkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – 2. daļa – cb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | konstatētie īstenošanas trūkumi un jebkādas nepieciešamās koriģējošās darbības, ko dalībvalstis veiks nolūkā uzlabot gatavības un reaģēšanas spējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

konstatētie īstenošanas trūkumi un jebkādas nepieciešamās koriģējošās darbības, ko dalībvalstis veiks nolūkā uzlabot gatavības un reaģēšanas spējas.

konstatētie īstenošanas trūkumi un jebkādas nepieciešamās koriģējošās darbības, ko dalībvalstis veiks nolūkā uzlabot gatavības un reaģēšanas spējas.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 3. daļa

7. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecīgos gadījumos
  ziņojumā iekļauj starpreģionālus gatavības un reaģēšanas
  elementus saskaņā ar Savienības
  un valstu
  plāniem
  ,
  jo īpaši ietverot esošās spējas
  ,
  resursus
  un
  koordinācijas mehānismus dažādos kaimiņreģionos
  . | Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir kopīga robeža ar vismaz vienu citu dalībvalsti,
  ziņojumā iekļauj
  kaimiņreģioniem kopīgus pārrobežu,
  starpreģionālus
  un pārnozaru profilakses,
  gatavības un reaģēšanas
  plānus, ietverot koordinācijas mehānismus attiecībā uz visiem a), b) un c) apakšpunktā minētajiem elementiem, veselības aprūpes personāla un sabiedrības veselības aprūpes darbinieku pārrobežu apmācību un paraugprakses apmaiņu
  un
  koordinācijas mehānismus pacientu pārvešanai medicīniskos nolūkos. Savienības vai valstu struktūras, kuras nodarbojas ar medicīnisko izstrādājumu krājumu veidošanu, sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm un ziņo par pieejamajiem krājumiem, kas ņemti vērā gan Savienības, gan valstu gatavības un reaģēšanas plānošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecīgos gadījumos
  ziņojumā iekļauj starpreģionālus gatavības un reaģēšanas
  elementus saskaņā ar Savienības
  un valstu
  plāniem
  ,
  jo īpaši ietverot esošās spējas
  ,
  resursus
  un
  koordinācijas mehānismus dažādos kaimiņreģionos
  .

Attiecīgos gadījumos

elementus saskaņā ar Savienības

plāniem

jo īpaši ietverot esošās spējas

resursus

koordinācijas mehānismus dažādos kaimiņreģionos

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir kopīga robeža ar vismaz vienu citu dalībvalsti,
  ziņojumā iekļauj
  kaimiņreģioniem kopīgus pārrobežu,
  starpreģionālus
  un pārnozaru profilakses,
  gatavības un reaģēšanas
  plānus, ietverot koordinācijas mehānismus attiecībā uz visiem a), b) un c) apakšpunktā minētajiem elementiem, veselības aprūpes personāla un sabiedrības veselības aprūpes darbinieku pārrobežu apmācību un paraugprakses apmaiņu
  un
  koordinācijas mehānismus pacientu pārvešanai medicīniskos nolūkos. Savienības vai valstu struktūras, kuras nodarbojas ar medicīnisko izstrādājumu krājumu veidošanu, sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm un ziņo par pieejamajiem krājumiem, kas ņemti vērā gan Savienības, gan valstu gatavības un reaģēšanas plānošanā.

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir kopīga robeža ar vismaz vienu citu dalībvalsti,

kaimiņreģioniem kopīgus pārrobežu,

un pārnozaru profilakses,

plānus, ietverot koordinācijas mehānismus attiecībā uz visiem a), b) un c) apakšpunktā minētajiem elementiem, veselības aprūpes personāla un sabiedrības veselības aprūpes darbinieku pārrobežu apmācību un paraugprakses apmaiņu

koordinācijas mehānismus pacientu pārvešanai medicīniskos nolūkos. Savienības vai valstu struktūras, kuras nodarbojas ar medicīnisko izstrādājumu krājumu veidošanu, sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstīm un ziņo par pieejamajiem krājumiem, kas ņemti vērā gan Savienības, gan valstu gatavības un reaģēšanas plānošanā.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 3.a daļa (jauna)

7. pants – 1. punkts – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ziņojumā pēc iespējas iekļauj arī informāciju par pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņojumā pēc iespējas iekļauj arī informāciju par pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi.

Ziņojumā pēc iespējas iekļauj arī informāciju par pārnēsājamu un smagu nepārnēsājamu slimību ietekmi.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 3.b daļa (jauna)

7. pants – 1. punkts – 3.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ziņojumam pievieno profilakses, gatavības un reaģēšanas plāna jaunāko pieejamo versiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņojumam pievieno profilakses, gatavības un reaģēšanas plāna jaunāko pieejamo versiju.

Ziņojumam pievieno profilakses, gatavības un reaģēšanas plāna jaunāko pieejamo versiju.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 4. daļa

7. pants – 2. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziņojumā minētos ieteikumus publicē Komisijas tīmekļa
  vietnē
  . | Ziņojumā minētos ieteikumus publicē Komisijas
  un ECDC
  tīmekļa
  vietnēs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņojumā minētos ieteikumus publicē Komisijas tīmekļa
  vietnē
  .

vietnē

Ziņojumā minētos ieteikumus publicē Komisijas
  un ECDC
  tīmekļa
  vietnēs
  .

un ECDC

vietnēs

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – virsraksts

8. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Revīzijas attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu | Revīzijas attiecībā uz
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Revīzijas attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu

Revīzijas attiecībā uz
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu

profilakses,

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Reizi
  trīs
  gados ECDC veic revīzijas dalībvalstīs nolūkā noteikt valstu plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu. Šādas revīzijas īsteno ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, un to mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valstu līmenī saistībā ar 7. panta 1. punktā minēto informāciju. | 1.   Reizi
  divos
  gados ECDC veic revīzijas dalībvalstīs nolūkā noteikt valstu plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu. Šādas revīzijas
  balsta uz kopīgiem rādītājiem un
  īsteno
  sadarbībā
  ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, un to mērķis ir novērtēt
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu valstu līmenī saistībā ar 7. panta 1. punktā minēto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Reizi
  trīs
  gados ECDC veic revīzijas dalībvalstīs nolūkā noteikt valstu plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu. Šādas revīzijas īsteno ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, un to mērķis ir novērtēt gatavības un reaģēšanas plānošanu valstu līmenī saistībā ar 7. panta 1. punktā minēto informāciju.

1.   Reizi
  divos
  gados ECDC veic revīzijas dalībvalstīs nolūkā noteikt valstu plānu īstenošanas gaitu un to saskaņotību ar Savienības plānu. Šādas revīzijas
  balsta uz kopīgiem rādītājiem un
  īsteno
  sadarbībā
  ar attiecīgajām Savienības aģentūrām, un to mērķis ir novērtēt
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu valstu līmenī saistībā ar 7. panta 1. punktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – ievaddaļa

8. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Dalībvalstis
  iesniedz rīcības plānu, kurā ņemti vērā ierosinātie revīzijas ieteikumi un
  ietverti
  atbilstoši korektīvie pasākumi un starpposma mērķi. | 2.   
  Ja revīzijā konstatē trūkumus, dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc revīzijas konstatējumu saņemšanas
  iesniedz rīcības plānu, kurā ņemti vērā ierosinātie revīzijas ieteikumi un
  izklāstīti
  atbilstoši korektīvie pasākumi un starpposma mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Dalībvalstis
  iesniedz rīcības plānu, kurā ņemti vērā ierosinātie revīzijas ieteikumi un
  ietverti
  atbilstoši korektīvie pasākumi un starpposma mērķi.

2.   
  Ja revīzijā konstatē trūkumus, dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc revīzijas konstatējumu saņemšanas
  iesniedz rīcības plānu, kurā ņemti vērā ierosinātie revīzijas ieteikumi un
  izklāstīti
  atbilstoši korektīvie pasākumi un starpposma mērķi.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja dalībvalsts nolemj ieteikumu neievērot, tā pamato šādas rīcības iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja dalībvalsts nolemj ieteikumu neievērot, tā pamato šādas rīcības iemeslus.

Ja dalībvalsts nolemj ieteikumu neievērot, tā pamato šādas rīcības iemeslus.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas ziņojumi par gatavības plānošanu | Komisijas ziņojumi par
  profilakses un
  gatavības plānošanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas ziņojumi par gatavības plānošanu

Komisijas ziņojumi par
  profilakses un
  gatavības plānošanu

profilakses un

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 7. pantu, un uz 8. pantā minēto revīziju rezultātiem, Komisija līdz 2022. gada jūlijam un pēc tam reizi divos gados nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pašreizējo stāvokli un virzību gatavības un reaģēšanas plānošanā Savienības līmenī. | 1.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 7. pantu, un uz 8. pantā minēto revīziju rezultātiem, Komisija līdz 2022. gada jūlijam un pēc tam reizi divos gados nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pašreizējo stāvokli un virzību
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanā Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 7. pantu, un uz 8. pantā minēto revīziju rezultātiem, Komisija līdz 2022. gada jūlijam un pēc tam reizi divos gados nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pašreizējo stāvokli un virzību gatavības un reaģēšanas plānošanā Savienības līmenī.

1.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 7. pantu, un uz 8. pantā minēto revīziju rezultātiem, Komisija līdz 2022. gada jūlijam un pēc tam reizi divos gados nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pašreizējo stāvokli un virzību
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanā Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisijas ziņojumā izklāsta pārrobežu gatavības un reaģēšanas plānošanas gaitu kaimiņreģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisijas ziņojumā izklāsta pārrobežu gatavības un reaģēšanas plānošanas gaitu kaimiņreģionos.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu, Komisija var pieņemt dalībvalstīm adresētus ieteikumus attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu. | 2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu, Komisija var pieņemt dalībvalstīm adresētus ieteikumus attiecībā uz
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu.
  Šie ieteikumi inter alia var attiekties uz minimālajiem resursiem, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, tostarp saistībā ar iedzīvotāju skaitu, un tos izstrādā, pamatojoties uz labu praksi un politikas novērtējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu, Komisija var pieņemt dalībvalstīm adresētus ieteikumus attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu, Komisija var pieņemt dalībvalstīm adresētus ieteikumus attiecībā uz
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu.
  Šie ieteikumi inter alia var attiekties uz minimālajiem resursiem, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, tostarp saistībā ar iedzīvotāju skaitu, un tos izstrādā, pamatojoties uz labu praksi un politikas novērtējumiem.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – virsraksts

10. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācija Veselības drošības komitejā | Profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācija Veselības drošības komitejā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācija Veselības drošības komitejā

Profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas koordinācija Veselības drošības komitejā

Profilakses,

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Komisija un dalībvalstis sadarbojas Veselības drošības komitejā, lai koordinētu savus centienus izveidot, nostiprināt un saglabāt spēju pārraudzīt nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem, tos novērtēt un uz tiem reaģēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Komisija un dalībvalstis sadarbojas Veselības drošības komitejā, lai koordinētu savus centienus izveidot, nostiprināt un saglabāt spēju pārraudzīt nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, agrīni brīdināt par tiem, tos novērtēt un uz tiem reaģēt.

| 1. | Komisija
  , attiecīgās Savienības aģentūras
  un dalībvalstis sadarbojas Veselības drošības komitejā, lai koordinētu savus centienus izveidot, nostiprināt un saglabāt spēju pārraudzīt nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus
  , veikt profilaksi
  , agrīni brīdināt par tiem, tos novērtēt un uz tiem reaģēt. |
| --- | --- |

1.

Komisija
  , attiecīgās Savienības aģentūras
  un dalībvalstis sadarbojas Veselības drošības komitejā, lai koordinētu savus centienus izveidot, nostiprināt un saglabāt spēju pārraudzīt nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus
  , veikt profilaksi
  , agrīni brīdināt par tiem, tos novērtēt un uz tiem reaģēt.

, attiecīgās Savienības aģentūras

, veikt profilaksi

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz gatavības un reaģēšanas plānošanu;

| a) | apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānošanu; |
| --- | --- |

a)

apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi attiecībā uz
  profilakses
  , gatavības un reaģēšanas plānošanu;

profilakses

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | veicināt valsts gatavības plānošanas sadarbspēju un sekmēt gatavības un reaģēšanas plānošanas starpnozaru dimensiju Savienības līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

veicināt valsts gatavības plānošanas sadarbspēju un sekmēt gatavības un reaģēšanas plānošanas starpnozaru dimensiju Savienības līmenī;

| b) | veicināt valsts
  profilakses un
  gatavības plānošanas sadarbspēju un sekmēt
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas starpnozaru dimensiju Savienības līmenī; |
| --- | --- |

b)

veicināt valsts
  profilakses un
  gatavības plānošanas sadarbspēju un sekmēt
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanas starpnozaru dimensiju Savienības līmenī;

profilakses un

profilakses,

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – e punkts

10. pants – 1. punkts – 2. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | pārraudzīt progresu, noteikt trūkumus un darbības, kas stiprinātu gatavības un reaģēšanas plānošanu, arī pētniecības jomā, valsts un Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

pārraudzīt progresu, noteikt trūkumus un darbības, kas stiprinātu gatavības un reaģēšanas plānošanu, arī pētniecības jomā, valsts un Savienības līmenī.

| e) | pārraudzīt progresu, noteikt trūkumus un darbības, kas stiprinātu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu, arī pētniecības jomā, valsts
  , reģionālā
  un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

e)

pārraudzīt progresu, noteikt trūkumus un darbības, kas stiprinātu
  profilakses,
  gatavības un reaģēšanas plānošanu, arī pētniecības jomā, valsts
  , reģionālā
  un Savienības līmenī.

profilakses,

, reģionālā

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a punkts (jauns)

10. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija un dalībvalstis vajadzības gadījumā veido dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības un aprūpes darbinieku arodorganizācijām, nozares un piegādes ķēdes ieinteresētajām personām un pacientu un patērētāju organizācijām. Šāds dialogs ietver regulāru informācijas apmaiņu starp iestādēm, nozari un attiecīgajiem farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem nolūkā apzināt paredzamos piegādes ierobežojumus, kas ļautu nodrošinot labāku koordināciju, sinerģijas radīšanu un piemērotus reaģēšanas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija un dalībvalstis vajadzības gadījumā veido dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības un aprūpes darbinieku arodorganizācijām, nozares un piegādes ķēdes ieinteresētajām personām un pacientu un patērētāju organizācijām. Šāds dialogs ietver regulāru informācijas apmaiņu starp iestādēm, nozari un attiecīgajiem farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem nolūkā apzināt paredzamos piegādes ierobežojumus, kas ļautu nodrošinot labāku koordināciju, sinerģijas radīšanu un piemērotus reaģēšanas pasākumus.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Komisija var organizēt apmācību pasākumus veselības aprūpes
  darbiniekiem
  un sabiedrības veselības darbiniekiem dalībvalstīs, tostarp par gatavības spējām saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Komisija var organizēt apmācību pasākumus veselības aprūpes
  darbiniekiem
  un sabiedrības veselības darbiniekiem dalībvalstīs, tostarp par gatavības spējām saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem.

darbiniekiem

| 1. | Komisija var organizēt apmācību pasākumus
  , kurus atbalsta attiecīgās Savienības aģentūras ciešā sadarbībā ar mediķu asociācijām un pacientu organizācijām un kuri paredzēti
  veselības aprūpes
  personālam
  un sabiedrības veselības darbiniekiem dalībvalstīs
  , jo īpaši ietverot starpdisciplinārās mācības “Viena veselība”
  , tostarp par gatavības spējām saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Komisija var organizēt apmācību pasākumus
  , kurus atbalsta attiecīgās Savienības aģentūras ciešā sadarbībā ar mediķu asociācijām un pacientu organizācijām un kuri paredzēti
  veselības aprūpes
  personālam
  un sabiedrības veselības darbiniekiem dalībvalstīs
  , jo īpaši ietverot starpdisciplinārās mācības “Viena veselība”
  , tostarp par gatavības spējām saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem.

, kurus atbalsta attiecīgās Savienības aģentūras ciešā sadarbībā ar mediķu asociācijām un pacientu organizācijām un kuri paredzēti

personālam

, jo īpaši ietverot starpdisciplinārās mācības “Viena veselība”

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija minētos pasākumus organizē sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm. | Komisija minētos pasākumus organizē sadarbībā ar attiecīgajām
  vai potenciāli skartajām
  dalībvalstīm
  un pasākumus pēc iespējas koordinē ar PVO, lai izvairītos no darbību dublēšanas, un darbības cita starpā ietver gatavības spējas saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija minētos pasākumus organizē sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

Komisija minētos pasākumus organizē sadarbībā ar attiecīgajām
  vai potenciāli skartajām
  dalībvalstīm
  un pasākumus pēc iespējas koordinē ar PVO, lai izvairītos no darbību dublēšanas, un darbības cita starpā ietver gatavības spējas saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem
  .

vai potenciāli skartajām

un pasākumus pēc iespējas koordinē ar PVO, lai izvairītos no darbību dublēšanas, un darbības cita starpā ietver gatavības spējas saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

11. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pārrobežu reģionos mudina rīkot kopīgas pārrobežu apmācības un paraugprakses apmaiņu starp veselības aprūpes personālu un sabiedrības veselības darbiniekiem un obligāti jāgūst izpratne par pārrobežu reģionu sabiedrības veselības sistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārrobežu reģionos mudina rīkot kopīgas pārrobežu apmācības un paraugprakses apmaiņu starp veselības aprūpes personālu un sabiedrības veselības darbiniekiem un obligāti jāgūst izpratne par pārrobežu reģionu sabiedrības veselības sistēmām.

Pārrobežu reģionos mudina rīkot kopīgas pārrobežu apmācības un paraugprakses apmaiņu starp veselības aprūpes personālu un sabiedrības veselības darbiniekiem un obligāti jāgūst izpratne par pārrobežu reģionu sabiedrības veselības sistēmām.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2.b daļa (jauna)

11. pants – 1. punkts – 2.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija maksimāli izmanto tālmācības potenciālu, lai palielinātu praktikantu skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija maksimāli izmanto tālmācības potenciālu, lai palielinātu praktikantu skaitu.

Komisija maksimāli izmanto tālmācības potenciālu, lai palielinātu praktikantu skaitu.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minēto apmācību pasākumu mērķis ir nodrošināt attiecīgajā punktā minētajiem darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas jo īpaši nepieciešamas, lai izstrādātu un īstenotu 6. pantā minētos valstu gatavības plānus, kā arī īstenotu darbības, kas uzlabotu krīžgatavību un uzraudzības spējas, tostarp digitālo instrumentu izmantošanu. | 2.   Šā panta 1. punktā minēto apmācību pasākumu mērķis ir nodrošināt attiecīgajā punktā minētajiem darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas jo īpaši nepieciešamas, lai izstrādātu un īstenotu 6. pantā minētos valstu gatavības plānus, kā arī īstenotu darbības, kas uzlabotu krīžgatavību un uzraudzības spējas, tostarp digitālo instrumentu izmantošanu
  , un nepārtraukti nodrošinātu kritiskus ilgtermiņa veselības aprūpes pakalpojumus saskaņā ar pieeju “Viena veselība”
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minēto apmācību pasākumu mērķis ir nodrošināt attiecīgajā punktā minētajiem darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas jo īpaši nepieciešamas, lai izstrādātu un īstenotu 6. pantā minētos valstu gatavības plānus, kā arī īstenotu darbības, kas uzlabotu krīžgatavību un uzraudzības spējas, tostarp digitālo instrumentu izmantošanu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto apmācību pasākumu mērķis ir nodrošināt attiecīgajā punktā minētajiem darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas jo īpaši nepieciešamas, lai izstrādātu un īstenotu 6. pantā minētos valstu gatavības plānus, kā arī īstenotu darbības, kas uzlabotu krīžgatavību un uzraudzības spējas, tostarp digitālo instrumentu izmantošanu
  , un nepārtraukti nodrošinātu kritiskus ilgtermiņa veselības aprūpes pakalpojumus saskaņā ar pieeju “Viena veselība”
  .

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. punktā minētajos mācību pasākumos var piedalīties trešo valstu kompetento iestāžu personāls, un tos var organizēt ārpus Savienības. | 3.   Šā panta 1. punktā minētajos mācību pasākumos var piedalīties trešo valstu kompetento iestāžu personāls, un tos var organizēt ārpus Savienības
  , pēc iespējas nodrošinot koordināciju ar ECDC darbībām šajā jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 1. punktā minētajos mācību pasākumos var piedalīties trešo valstu kompetento iestāžu personāls, un tos var organizēt ārpus Savienības.

3.   Šā panta 1. punktā minētajos mācību pasākumos var piedalīties trešo valstu kompetento iestāžu personāls, un tos var organizēt ārpus Savienības
  , pēc iespējas nodrošinot koordināciju ar ECDC darbībām šajā jomā
  .

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5. punkts

11. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija var atbalstīt tādu programmu organizēšanu, kas paredzētas veselības aprūpes darbinieku un sabiedrības veselības darbinieku apmaiņai starp divām vai vairāk dalībvalstīm un darbinieku pagaidu norīkošanai no vienas dalībvalsts uz citu. | 5.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija var atbalstīt tādu programmu organizēšanu, kas paredzētas veselības aprūpes darbinieku un sabiedrības veselības darbinieku apmaiņai starp divām vai vairāk dalībvalstīm un darbinieku pagaidu norīkošanai no vienas dalībvalsts uz citu.
  Organizējot šīs programmas, ņem vērā ieguldījumu, ko sniedz veselības speciālistu organizācijas katrā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija var atbalstīt tādu programmu organizēšanu, kas paredzētas veselības aprūpes darbinieku un sabiedrības veselības darbinieku apmaiņai starp divām vai vairāk dalībvalstīm un darbinieku pagaidu norīkošanai no vienas dalībvalsts uz citu.

5.   Sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija var atbalstīt tādu programmu organizēšanu, kas paredzētas veselības aprūpes darbinieku un sabiedrības veselības darbinieku apmaiņai starp divām vai vairāk dalībvalstīm un darbinieku pagaidu norīkošanai no vienas dalībvalsts uz citu.
  Organizējot šīs programmas, ņem vērā ieguldījumu, ko sniedz veselības speciālistu organizācijas katrā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija un
  dalībvalstis, kuras to vēlas, var
  piedalīties kopīga iepirkuma procedūrā, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (29) 165. panta 2. punktu veic, lai iepriekš iegādātos medicīniskos pretlīdzekļus nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. | 1.   Komisija un
  jebkura dalībvalsts var kā līgumslēdzējas puses
  piedalīties kopīga iepirkuma procedūrā, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (29) 165. panta 2. punktu veic, lai
  saprātīgā termiņā
  iepriekš iegādātos medicīniskos pretlīdzekļus nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija un
  dalībvalstis, kuras to vēlas, var
  piedalīties kopīga iepirkuma procedūrā, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (29) 165. panta 2. punktu veic, lai iepriekš iegādātos medicīniskos pretlīdzekļus nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

1.   Komisija un
  jebkura dalībvalsts var kā līgumslēdzējas puses
  piedalīties kopīga iepirkuma procedūrā, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (29) 165. panta 2. punktu veic, lai
  saprātīgā termiņā
  iepriekš iegādātos medicīniskos pretlīdzekļus nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | visām dalībvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm un Savienības kandidātvalstīm ir iespēja piedalīties kopīgā iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

visām dalībvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm un Savienības kandidātvalstīm ir iespēja piedalīties kopīgā iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktu;

Euratom

| a) | visām dalībvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, Savienības kandidātvalstīm
  , kā arī Andoras Firstistei, Monako Firstistei, Sanmarīno Republikai
  un
  Vatikāna Pilsētvalstij
  ir iespēja piedalīties kopīgā iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

visām dalībvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, Savienības kandidātvalstīm
  , kā arī Andoras Firstistei, Monako Firstistei, Sanmarīno Republikai
  un
  Vatikāna Pilsētvalstij
  ir iespēja piedalīties kopīgā iepirkuma procedūrā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktu;

, kā arī Andoras Firstistei, Monako Firstistei, Sanmarīno Republikai

Vatikāna Pilsētvalstij

Euratom

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | dalībvalstis, EBTA valstis un Savienības kandidātvalstis
  , kuras piedalās kopīgajā iepirkumā, iegādājas attiecīgo medicīnisko pretlīdzekli, izmantojot attiecīgo procedūru, nevis citus kanālus, un paralēli nepiedalās sarunās attiecībā uz konkrēto produktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

dalībvalstis, EBTA valstis un Savienības kandidātvalstis
  , kuras piedalās kopīgajā iepirkumā, iegādājas attiecīgo medicīnisko pretlīdzekli, izmantojot attiecīgo procedūru, nevis citus kanālus, un paralēli nepiedalās sarunās attiecībā uz konkrēto produktu;

dalībvalstis, EBTA valstis un Savienības kandidātvalstis

| c) | valstis
  , kuras piedalās kopīgajā iepirkumā,
  no dalības brīža
  iegādājas attiecīgo medicīnisko pretlīdzekli, izmantojot attiecīgo procedūru, nevis citus kanālus, un paralēli nepiedalās sarunās attiecībā uz konkrēto produktu;
  Valstis, kuras no dalības brīža paralēli piedalās citās sarunās, izslēdz no iesaistīto valstu grupas neatkarīgi no tā, vai šie sarunu procesi ir nonākuši parakstīšanas posmā; |
| --- | --- |

c)

valstis
  , kuras piedalās kopīgajā iepirkumā,
  no dalības brīža
  iegādājas attiecīgo medicīnisko pretlīdzekli, izmantojot attiecīgo procedūru, nevis citus kanālus, un paralēli nepiedalās sarunās attiecībā uz konkrēto produktu;
  Valstis, kuras no dalības brīža paralēli piedalās citās sarunās, izslēdz no iesaistīto valstu grupas neatkarīgi no tā, vai šie sarunu procesi ir nonākuši parakstīšanas posmā;

valstis

no dalības brīža

Valstis, kuras no dalības brīža paralēli piedalās citās sarunās, izslēdz no iesaistīto valstu grupas neatkarīgi no tā, vai šie sarunu procesi ir nonākuši parakstīšanas posmā;

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

12. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | kopīgajā iepirkumā nosaka skaidrus procedūras posmus attiecībā uz procesu, darbības jomu, konkursa specifikācijām un termiņiem, un prasa, lai visas puses izpildītu un ievērotu skaidras saistības, tostarp ražotāji, kuri piegādā saskaņotos ražošanas apjomus, un iestādes, kas iepērk iepriekš rezervētos apjomus. Atklāj precīzus daudzumus, ko pasūtījusi un saņēmusi katra iesaistītā valsts, un detalizētu informāciju par uzņemtajām saistībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

kopīgajā iepirkumā nosaka skaidrus procedūras posmus attiecībā uz procesu, darbības jomu, konkursa specifikācijām un termiņiem, un prasa, lai visas puses izpildītu un ievērotu skaidras saistības, tostarp ražotāji, kuri piegādā saskaņotos ražošanas apjomus, un iestādes, kas iepērk iepriekš rezervētos apjomus. Atklāj precīzus daudzumus, ko pasūtījusi un saņēmusi katra iesaistītā valsts, un detalizētu informāciju par uzņemtajām saistībām;

kopīgajā iepirkumā nosaka skaidrus procedūras posmus attiecībā uz procesu, darbības jomu, konkursa specifikācijām un termiņiem, un prasa, lai visas puses izpildītu un ievērotu skaidras saistības, tostarp ražotāji, kuri piegādā saskaņotos ražošanas apjomus, un iestādes, kas iepērk iepriekš rezervētos apjomus. Atklāj precīzus daudzumus, ko pasūtījusi un saņēmusi katra iesaistītā valsts, un detalizētu informāciju par uzņemtajām saistībām;

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

12. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | visām kopīgā iepirkuma darbībām un saistītajiem pirkuma līgumiem piemēro augstu pārredzamības līmeni. Eiropas Revīzijas palātai ir pilnīga piekļuve visiem attiecīgajiem dokumentiem, lai tā ik gadu rūpīgi varētu pārbaudīt parakstītos līgumus un ieguldītos publiskos līdzekļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

visām kopīgā iepirkuma darbībām un saistītajiem pirkuma līgumiem piemēro augstu pārredzamības līmeni. Eiropas Revīzijas palātai ir pilnīga piekļuve visiem attiecīgajiem dokumentiem, lai tā ik gadu rūpīgi varētu pārbaudīt parakstītos līgumus un ieguldītos publiskos līdzekļus;

visām kopīgā iepirkuma darbībām un saistītajiem pirkuma līgumiem piemēro augstu pārredzamības līmeni. Eiropas Revīzijas palātai ir pilnīga piekļuve visiem attiecīgajiem dokumentiem, lai tā ik gadu rūpīgi varētu pārbaudīt parakstītos līgumus un ieguldītos publiskos līdzekļus;

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

12. pants – 2. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cc) | ja izmanto kopīgu iepirkumu, līgumu piešķiršanas procesā papildus cenai ņem vērā arī kvalitātes kritērijus. Šādos kritērijos ņem vērā arī, piemēram, ražotāja spēju nodrošināt piegādes drošību veselības krīzes laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cc)

cc)

ja izmanto kopīgu iepirkumu, līgumu piešķiršanas procesā papildus cenai ņem vērā arī kvalitātes kritērijus. Šādos kritērijos ņem vērā arī, piemēram, ražotāja spēju nodrošināt piegādes drošību veselības krīzes laikā;

ja izmanto kopīgu iepirkumu, līgumu piešķiršanas procesā papildus cenai ņem vērā arī kvalitātes kritērijus. Šādos kritērijos ņem vērā arī, piemēram, ražotāja spēju nodrošināt piegādes drošību veselības krīzes laikā;

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

12. pants – 2. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cd) | kopīgo iepirkumu veic tā, lai stiprinātu iesaistīto valstu pirktspēju, uzlabotu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanai paredzētu medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību un vienlīdzīgu pieejamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cd)

cd)

kopīgo iepirkumu veic tā, lai stiprinātu iesaistīto valstu pirktspēju, uzlabotu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanai paredzētu medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību un vienlīdzīgu pieejamību;

kopīgo iepirkumu veic tā, lai stiprinātu iesaistīto valstu pirktspēju, uzlabotu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apkarošanai paredzētu medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību un vienlīdzīgu pieejamību;

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – ievaddaļa

12. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību, tostarp, bet ne tikai — medicīnisko pretlīdzekļu kopīga iepirkuma procedūras, krājumu veidošanu un ziedošanu, saskaņā ar dažādiem Savienības līmenī izveidotiem mehānismiem, jo īpaši saskaņā ar: | 3.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību
  un tajā piedalās
  , tostarp, bet ne tikai — medicīnisko pretlīdzekļu kopīga iepirkuma procedūras,
  izstrādi,
  krājumu veidošanu
  objektos, kas atbilst īpašām tiesiskajām prasībām medicīnisko pretlīdzekļu glabāšanai, ir vistuvāk lielākajiem apdzīvotajiem centriem un ir tiem pieejami, neapdraudot šo izstrādājumu pieejamību iedzīvotājiem nomaļos, lauku un tālākos reģionos, un medicīnisko pretlīdzekļu
  ziedošanu,
  no kā labumu gūst valstis ar zemiem un vidējiem ienākumiem,
  saskaņā ar dažādiem Savienības līmenī izveidotiem mehānismiem, jo īpaši saskaņā ar: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību, tostarp, bet ne tikai — medicīnisko pretlīdzekļu kopīga iepirkuma procedūras, krājumu veidošanu un ziedošanu, saskaņā ar dažādiem Savienības līmenī izveidotiem mehānismiem, jo īpaši saskaņā ar:

3.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina koordināciju un informācijas apmaiņu starp vienībām, kuras rīko jebkādu darbību
  un tajā piedalās
  , tostarp, bet ne tikai — medicīnisko pretlīdzekļu kopīga iepirkuma procedūras,
  izstrādi,
  krājumu veidošanu
  objektos, kas atbilst īpašām tiesiskajām prasībām medicīnisko pretlīdzekļu glabāšanai, ir vistuvāk lielākajiem apdzīvotajiem centriem un ir tiem pieejami, neapdraudot šo izstrādājumu pieejamību iedzīvotājiem nomaļos, lauku un tālākos reģionos, un medicīnisko pretlīdzekļu
  ziedošanu,
  no kā labumu gūst valstis ar zemiem un vidējiem ienākumiem,
  saskaņā ar dažādiem Savienības līmenī izveidotiem mehānismiem, jo īpaši saskaņā ar:

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | krājumu veidošanu, izmantojot Komisijas Lēmuma 1313/2013/ES
  12
  . pantā minēto mehānismu rescEU; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

krājumu veidošanu, izmantojot Komisijas Lēmuma 1313/2013/ES
  12
  . pantā minēto mehānismu rescEU;

12

| a) | krājumu veidošanu, izmantojot Komisijas Lēmuma 1313/2013/ES
  23
  . pantā minēto mehānismu rescEU; |
| --- | --- |

a)

krājumu veidošanu, izmantojot Komisijas Lēmuma 1313/2013/ES
  23
  . pantā minēto mehānismu rescEU;

23

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

12. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | citiem instrumentiem, kas atbalsta biomedicīnas pētniecību un izstrādi Savienības līmenī, lai uzlabotu spējas un gatavību reaģēt uz pārrobežu apdraudējumiem un ārkārtas situācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

citiem instrumentiem, kas atbalsta biomedicīnas pētniecību un izstrādi Savienības līmenī, lai uzlabotu spējas un gatavību reaģēt uz pārrobežu apdraudējumiem un ārkārtas situācijām.

| f) | citām programmām un
  citiem instrumentiem, kas atbalsta biomedicīnas pētniecību un izstrādi Savienības līmenī, lai uzlabotu spējas un gatavību reaģēt uz pārrobežu apdraudējumiem un ārkārtas situācijām. |
| --- | --- |

f)

citām programmām un
  citiem instrumentiem, kas atbalsta biomedicīnas pētniecību un izstrādi Savienības līmenī, lai uzlabotu spējas un gatavību reaģēt uz pārrobežu apdraudējumiem un ārkārtas situācijām.

citām programmām un

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.a punkts (jauns)

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Iesaistītās valstis nodrošina, ka iepirkto medicīnisko pretlīdzekļu krājumi un sadale ir atbilstīgi. Krājumu veidošanas un sadales svarīgāko informāciju un aspektus izklāsta valstu plānos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Iesaistītās valstis nodrošina, ka iepirkto medicīnisko pretlīdzekļu krājumi un sadale ir atbilstīgi. Krājumu veidošanas un sadales svarīgāko informāciju un aspektus izklāsta valstu plānos.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.b punkts (jauns)

12. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Saskaņā ar pārredzamības principu Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par sarunām saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu kopīgo iepirkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Saskaņā ar pārredzamības principu Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par sarunām saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu kopīgo iepirkumu.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.c punkts (jauns)

12. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Eiropas Parlamentam vienmēr ir tiesības, ievērojot spēkā esošos konfidencialitātes noteikumus, pārbaudīt visu saskaņā ar šo pantu rīkotajās procedūrās noslēgto līgumu pilno saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c
     
  Eiropas Parlamentam vienmēr ir tiesības, ievērojot spēkā esošos konfidencialitātes noteikumus, pārbaudīt visu saskaņā ar šo pantu rīkotajās procedūrās noslēgto līgumu pilno saturu.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.d punkts (jauns)

12. pants – 3.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.d
     
  Komisija un dalībvalstis sniedz patērētājiem atjauninātu, pieejamu un skaidru informāciju par viņu tiesībām un pienākumiem attiecībā uz kopīgi iepirktiem medicīniskajiem pretlīdzekļiem, tostarp sīku informāciju par atbildību, ja nodarīts kaitējums, un par tiesiskās aizsardzības un patērētāju pārstāvības pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.d
     
  Komisija un dalībvalstis sniedz patērētājiem atjauninātu, pieejamu un skaidru informāciju par viņu tiesībām un pienākumiem attiecībā uz kopīgi iepirktiem medicīniskajiem pretlīdzekļiem, tostarp sīku informāciju par atbildību, ja nodarīts kaitējums, un par tiesiskās aizsardzības un patērētāju pārstāvības pieejamību.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.e punkts (jauns)

12. pants – 3.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.e
     
  Ja saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma procedūra netiek piemērota, Komisija mudina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par medicīnisko pretlīdzekļu cenām un piegādes datumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.e
     
  Ja saistībā ar pārrobežu veselības apdraudējumiem medicīnisko pretlīdzekļu kopīgā iepirkuma procedūra netiek piemērota, Komisija mudina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par medicīnisko pretlīdzekļu cenām un piegādes datumiem.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto
  infekcijas
  slimību un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkls nodrošina pastāvīgu saziņu starp Komisiju, ECDC un kompetentajām iestādēm, kuras valsts līmenī ir atbildīgas par epidemioloģisko uzraudzību. | 1.   Šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto
  pārnēsājamo
  slimību
  , ietverot pārnēsājamas zoonotiskas izcelsmes slimības,
  un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkls nodrošina pastāvīgu saziņu starp Komisiju, ECDC un kompetentajām iestādēm, kuras valsts līmenī ir atbildīgas par epidemioloģisko uzraudzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto
  infekcijas
  slimību un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkls nodrošina pastāvīgu saziņu starp Komisiju, ECDC un kompetentajām iestādēm, kuras valsts līmenī ir atbildīgas par epidemioloģisko uzraudzību.

1.   Šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto
  pārnēsājamo
  slimību
  , ietverot pārnēsājamas zoonotiskas izcelsmes slimības,
  un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkls nodrošina pastāvīgu saziņu starp Komisiju, ECDC un kompetentajām iestādēm, kuras valsts līmenī ir atbildīgas par epidemioloģisko uzraudzību.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

13. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktību saistībā ar citām slimībām un veselības stāvokļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktību saistībā ar citām slimībām un veselības stāvokļiem;

uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz skrīninga, diagnostikas, uzraudzības, ārstēšanas un aprūpes nepārtrauktību saistībā ar citām slimībām un veselības stāvokļiem;

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

13. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bb) | uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz garīgo veselību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

bb)

bb)

uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz garīgo veselību;

uzraudzīt pārnēsājamu slimību ietekmi uz garīgo veselību;

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

13. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | noteikt riska faktorus slimības pārnesei, kā arī iedzīvotāju grupas, kuras ir apdraudētas un attiecībā uz kurām nepieciešami mērķtiecīgi profilakses pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

noteikt riska faktorus slimības pārnesei, kā arī iedzīvotāju grupas, kuras ir apdraudētas un attiecībā uz kurām nepieciešami mērķtiecīgi profilakses pasākumi;

| d) | noteikt
  un uzraudzīt
  riska faktorus slimības pārnesei, kā arī iedzīvotāju grupas, kuras ir apdraudētas un attiecībā uz kurām nepieciešami mērķtiecīgi profilakses pasākumi; |
| --- | --- |

d)

noteikt
  un uzraudzīt
  riska faktorus slimības pārnesei, kā arī iedzīvotāju grupas, kuras ir apdraudētas un attiecībā uz kurām nepieciešami mērķtiecīgi profilakses pasākumi;

un uzraudzīt

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

13. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | sniegt ieguldījumu
  infekcijas
  slimību radītā sloga uz iedzīvotājiem novērtēšanā, izmantojot tādus datus kā slimības izplatība, sarežģījumi, hospitalizācijas gadījumi un mirstība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

sniegt ieguldījumu
  infekcijas
  slimību radītā sloga uz iedzīvotājiem novērtēšanā, izmantojot tādus datus kā slimības izplatība, sarežģījumi, hospitalizācijas gadījumi un mirstība;

infekcijas

| e) | sniegt ieguldījumu
  pārnēsājamu
  slimību radītā sloga uz
  veselības sistēmām, aprūpes sniegšanu un
  iedzīvotājiem novērtēšanā, izmantojot tādus datus kā slimības izplatība, sarežģījumi, hospitalizācijas gadījumi un mirstība
  , ietekme uz garīgo veselību, atlikts skrīnings, diagnostika, uzraudzība, ārstēšana un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpe, kā arī radītā sociālā un ekonomiskā ietekme
  ; |
| --- | --- |

e)

sniegt ieguldījumu
  pārnēsājamu
  slimību radītā sloga uz
  veselības sistēmām, aprūpes sniegšanu un
  iedzīvotājiem novērtēšanā, izmantojot tādus datus kā slimības izplatība, sarežģījumi, hospitalizācijas gadījumi un mirstība
  , ietekme uz garīgo veselību, atlikts skrīnings, diagnostika, uzraudzība, ārstēšana un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpe, kā arī radītā sociālā un ekonomiskā ietekme
  ;

pārnēsājamu

veselības sistēmām, aprūpes sniegšanu un

, ietekme uz garīgo veselību, atlikts skrīnings, diagnostika, uzraudzība, ārstēšana un citu slimību un veselības stāvokļu aprūpe, kā arī radītā sociālā un ekonomiskā ietekme

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

13. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ha) | noteikt jebkādus trūkumus globālajā piegādes ķēdē, kas saistīti ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kuri vajadzīgi pārnēsājamu slimību profilaksei, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei, un izstrādāt plānus šādu trūkumu mazināšanai; citi mehānismi, piemēram, Savienības eksporta kontroles mehānisms, regulatīvā elastība, sadarbības nolīgumi, obligāti vai brīvprātīgi licencēšanas nolīgumi starp uzņēmumiem, var ļaut Savienībai atvieglot pretlīdzekļu pieejamību tās pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kā arī iedzīvotājiem no Austrumu partnerības valstīm un valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ha)

ha)

noteikt jebkādus trūkumus globālajā piegādes ķēdē, kas saistīti ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kuri vajadzīgi pārnēsājamu slimību profilaksei, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei, un izstrādāt plānus šādu trūkumu mazināšanai; citi mehānismi, piemēram, Savienības eksporta kontroles mehānisms, regulatīvā elastība, sadarbības nolīgumi, obligāti vai brīvprātīgi licencēšanas nolīgumi starp uzņēmumiem, var ļaut Savienībai atvieglot pretlīdzekļu pieejamību tās pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kā arī iedzīvotājiem no Austrumu partnerības valstīm un valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem;

noteikt jebkādus trūkumus globālajā piegādes ķēdē, kas saistīti ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kuri vajadzīgi pārnēsājamu slimību profilaksei, diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei, un izstrādāt plānus šādu trūkumu mazināšanai; citi mehānismi, piemēram, Savienības eksporta kontroles mehānisms, regulatīvā elastība, sadarbības nolīgumi, obligāti vai brīvprātīgi licencēšanas nolīgumi starp uzņēmumiem, var ļaut Savienībai atvieglot pretlīdzekļu pieejamību tās pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kā arī iedzīvotājiem no Austrumu partnerības valstīm un valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem;

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

13. pants – 3. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | informēt par tādu medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību, kas vajadzīgi slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un pēckontrolei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

informēt par tādu medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību, kas vajadzīgi slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un pēckontrolei.

informēt par tādu medicīnisko pretlīdzekļu pieejamību, kas vajadzīgi slimību profilaksei, diagnostikai, ārstēšanai un pēckontrolei.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3.a punkts (jauns)

13. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Dalībvalstu paziņoto informāciju, kas minēta 3. punkta a) apakšpunktā, laikus dara zināmu vismaz NUTS II līmeņa Eiropas uzraudzības sistēmā (TESSy) vai citā platformā, kas noteikta saskaņā ar 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Dalībvalstu paziņoto informāciju, kas minēta 3. punkta a) apakšpunktā, laikus dara zināmu vismaz NUTS II līmeņa Eiropas uzraudzības sistēmā (TESSy) vai citā platformā, kas noteikta saskaņā ar 7. pantu.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 6. punkts – 2.a daļa (jauna)

13. pants – 6. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ECDC atbalsta dalībvalstis, lai nodrošinātu datu vākšanu un apmaiņu veselības krīzes laikā un 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto pārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību. Vajadzības gadījumā ECDC savas konkrētās jomas speciālās zināšanas sniedz arī trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ECDC atbalsta dalībvalstis, lai nodrošinātu datu vākšanu un apmaiņu veselības krīzes laikā un 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto pārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību. Vajadzības gadījumā ECDC savas konkrētās jomas speciālās zināšanas sniedz arī trešām valstīm.

ECDC atbalsta dalībvalstis, lai nodrošinātu datu vākšanu un apmaiņu veselības krīzes laikā un 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minēto pārnēsājamo slimību un saistīto īpašo veselības problēmu epidemioloģiskās uzraudzības tīkla integrētu darbību. Vajadzības gadījumā ECDC savas konkrētās jomas speciālās zināšanas sniedz arī trešām valstīm.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 9. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

13. pants – 9. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Komisija
  , izmantojot īstenošanas
  aktus,
  izveido
  un
  atjaunina
  : | 9.   Komisija
  saskaņā ar 28. pantu pieņem deleģētos
  aktus,
  lai izveidotu
  un
  atjauninātu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Komisija
  , izmantojot īstenošanas
  aktus,
  izveido
  un
  atjaunina
  :

9.   Komisija
  saskaņā ar 28. pantu pieņem deleģētos
  aktus,
  lai izveidotu
  un
  atjauninātu
  :

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 9. punkts – 1. daļa – c punkts

13. pants – 9. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības procedūras, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (ES) ../.. 5. pantu [OV: Ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

c)

epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības procedūras, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (ES) ../.. 5. pantu [OV: Ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]].

epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbības procedūras, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (ES) ../.. 5. pantu [OV: Ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]].

Svītrots

Svītrots

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 9.a punkts (jauns)

13. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Ja tas nepieciešams pienācīgi pamatotu, neatliekamu un ārkārtas iemeslu dēļ, kuri saistīti ar nopietnu vai iepriekš nepieredzētu pārrobežu veselības apdraudējumu vai tā strauju izplatīšanos starp dalībvalstīm, 28.a pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Ja tas nepieciešams pienācīgi pamatotu, neatliekamu un ārkārtas iemeslu dēļ, kuri saistīti ar nopietnu vai iepriekš nepieredzētu pārrobežu veselības apdraudējumu vai tā strauju izplatīšanos starp dalībvalstīm, 28.a pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 9.b punkts (jauns)

13. pants – 9.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b
     
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izveido un atjaunina procedūras epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbībai, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (ES) .../... 5. pantu [OV: Ievietot ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.b
     
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izveido un atjaunina procedūras epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbībai, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (ES) .../... 5. pantu [OV: Ievietot ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]].

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 10. punkts

13. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā
  uz gadījumu definīciju,
  procedūru
  un uzraudzības rādītāju
  pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums.
  Minētos rādītājus arī atbalsta diagnostikas, profilakses un ārstēšanas spējas novērtējums. | 10.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā procedūru pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā
  uz gadījumu definīciju,
  procedūru
  un uzraudzības rādītāju
  pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums.
  Minētos rādītājus arī atbalsta diagnostikas, profilakses un ārstēšanas spējas novērtējums.

10.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar to, ka nopietns pārrobežu veselības apdraudējums ir smags vai iepriekš nepieredzēts, vai to, ka tas strauji izplatās no dalībvalsts uz dalībvalsti, Komisija var pieņemt tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā, attiecībā procedūru pieņemšanu dalībvalstīs, ja pastāv 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā minētais apdraudējums.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   ECDC nodrošina
  turpmāku
  digitālās platformas attīstību, ar kuras starpniecību notiek datu pārvaldība un automātiska apmaiņa, lai izveidotu integrētas un savstarpēji izmantojamas uzraudzības sistēmas, kas dod iespēju attiecīgos gadījumos veikt uzraudzību reāllaikā nolūkā atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli. | 1.   
  Pēc datu aizsardzības ietekmes novērtējuma veikšanas un jebkādu ar datu subjektu tiesībām un brīvībām saistīto risku mazināšanas
  ECDC nodrošina
  pastāvīgu
  digitālās platformas attīstību, ar kuras starpniecību notiek datu pārvaldība un automātiska apmaiņa, lai izveidotu integrētas un savstarpēji izmantojamas uzraudzības sistēmas, kas dod iespēju attiecīgos gadījumos veikt uzraudzību reāllaikā nolūkā atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli.
  Jānodrošina, ka digitālās platformas pārrauga cilvēks, un jāparedz īpaši pasākumi to risku mazināšanai, ko var radīt neobjektīvu vai nepilnīgu datu pārsūtīšana no vairākiem avotiem, kā arī jāievieš procedūras datu kvalitātes pārbaudei. Digitālās platformas un lietotnes, ar ko atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības un dalībvalstu līmenī, īsteno atbilstīgi integrētas datu aizsardzības principam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   ECDC nodrošina
  turpmāku
  digitālās platformas attīstību, ar kuras starpniecību notiek datu pārvaldība un automātiska apmaiņa, lai izveidotu integrētas un savstarpēji izmantojamas uzraudzības sistēmas, kas dod iespēju attiecīgos gadījumos veikt uzraudzību reāllaikā nolūkā atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli.

1.   
  Pēc datu aizsardzības ietekmes novērtējuma veikšanas un jebkādu ar datu subjektu tiesībām un brīvībām saistīto risku mazināšanas
  ECDC nodrošina
  pastāvīgu
  digitālās platformas attīstību, ar kuras starpniecību notiek datu pārvaldība un automātiska apmaiņa, lai izveidotu integrētas un savstarpēji izmantojamas uzraudzības sistēmas, kas dod iespēju attiecīgos gadījumos veikt uzraudzību reāllaikā nolūkā atbalstīt infekcijas slimību profilaksi un kontroli.
  Jānodrošina, ka digitālās platformas pārrauga cilvēks, un jāparedz īpaši pasākumi to risku mazināšanai, ko var radīt neobjektīvu vai nepilnīgu datu pārsūtīšana no vairākiem avotiem, kā arī jāievieš procedūras datu kvalitātes pārbaudei. Digitālās platformas un lietotnes, ar ko atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības un dalībvalstu līmenī, īsteno atbilstīgi integrētas datu aizsardzības principam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ļauj veikt automatizētu uzraudzības un laboratorijas datu vākšanu, izmanto
  informāciju
  no elektroniskās veselības dokumentācijas un plašsaziņas līdzekļu pārraudzības un piemēro mākslīgo intelektu datu validēšanai, analīzei un automatizētai ziņošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ļauj veikt automatizētu uzraudzības un laboratorijas datu vākšanu, izmanto
  informāciju
  no elektroniskās veselības dokumentācijas un plašsaziņas līdzekļu pārraudzības un piemēro mākslīgo intelektu datu validēšanai, analīzei un automatizētai ziņošanai;

informāciju

| a) | ļauj veikt automatizētu uzraudzības un laboratorijas datu vākšanu, izmanto
  attiecīgus veselības datus, kas iekļauti iepriekš definētā un apstiprinātā sarakstā
  no elektroniskās veselības dokumentācijas
  un veselības datubāzēm,
  un plašsaziņas līdzekļu pārraudzības un piemēro mākslīgo intelektu datu validēšanai, analīzei un automatizētai ziņošanai
  saskaņā ar VDAR 22. pantu
  ; |
| --- | --- |

a)

ļauj veikt automatizētu uzraudzības un laboratorijas datu vākšanu, izmanto
  attiecīgus veselības datus, kas iekļauti iepriekš definētā un apstiprinātā sarakstā
  no elektroniskās veselības dokumentācijas
  un veselības datubāzēm,
  un plašsaziņas līdzekļu pārraudzības un piemēro mākslīgo intelektu datu validēšanai, analīzei un automatizētai ziņošanai
  saskaņā ar VDAR 22. pantu
  ;

attiecīgus veselības datus, kas iekļauti iepriekš definētā un apstiprinātā sarakstā

un veselības datubāzēm,

saskaņā ar VDAR 22. pantu

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

14. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ļauj veikt datorizētu informācijas, datu un dokumentu apstrādi un apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ļauj veikt datorizētu informācijas, datu un dokumentu apstrādi un apmaiņu.

| b) | ļauj veikt datorizētu informācijas, datu un dokumentu apstrādi un apmaiņu
  , ņemot vērā Savienības tiesību aktus par personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

ļauj veikt datorizētu informācijas, datu un dokumentu apstrādi un apmaiņu
  , ņemot vērā Savienības tiesību aktus par personas datu aizsardzību;

, ņemot vērā Savienības tiesību aktus par personas datu aizsardzību;

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

14. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | ļauj veikt automatizētu paziņošanu EWRS, ja pārnēsājamas slimības pārsniedz brīdināšanas robežvērtības, kā minēts 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Paziņojumus validē kompetentā veselības iestāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

ļauj veikt automatizētu paziņošanu EWRS, ja pārnēsājamas slimības pārsniedz brīdināšanas robežvērtības, kā minēts 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Paziņojumus validē kompetentā veselības iestāde.

ļauj veikt automatizētu paziņošanu EWRS, ja pārnēsājamas slimības pārsniedz brīdināšanas robežvērtības, kā minēts 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Paziņojumus validē kompetentā veselības iestāde.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai integrētajā uzraudzības sistēmā regulāri tiktu ievadīta savlaicīga
  un
  pilnīga informācija, dati un dokumenti, kuru nosūtīšana un apmaiņa veikta ar digitālās platformas starpniecību. | 3.   Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai integrētajā uzraudzības sistēmā regulāri tiktu ievadīta savlaicīga, pilnīga
  un precīza
  informācija, dati un dokumenti, kuru nosūtīšana un apmaiņa veikta ar digitālās platformas starpniecību.
  Dalībvalstis veicina šā procesa automatizāciju starp valsts un Savienības uzraudzības sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai integrētajā uzraudzības sistēmā regulāri tiktu ievadīta savlaicīga
  un
  pilnīga informācija, dati un dokumenti, kuru nosūtīšana un apmaiņa veikta ar digitālās platformas starpniecību.

3.   Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai integrētajā uzraudzības sistēmā regulāri tiktu ievadīta savlaicīga, pilnīga
  un precīza
  informācija, dati un dokumenti, kuru nosūtīšana un apmaiņa veikta ar digitālās platformas starpniecību.
  Dalībvalstis veicina šā procesa automatizāciju starp valsts un Savienības uzraudzības sistēmu.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 5. punkts

14. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Epidemioloģiskiem
  nolūkiem ECDC arī ir pieeja attiecīgajiem veselības datiem, kuriem tika piekļūts vai kuru pieejamība tika nodrošināta, izmantojot digitālās infrastruktūras, kas sniedz iespēju izmantot veselības datus pētniecībai, politikas veidošanai un regulatīviem mērķiem. | 5.   
  Epidemioloģiskās uzraudzības
  nolūkiem ECDC arī ir pieeja attiecīgajiem veselības datiem, kuriem tika piekļūts vai kuru pieejamība tika nodrošināta, izmantojot digitālās infrastruktūras, kas sniedz iespēju izmantot veselības datus pētniecībai, politikas veidošanai un regulatīviem mērķiem.
  Piekļuve veselības datiem ir samērīga ar specifiskiem un konkrētiem mērķiem, kurus iepriekš definējis ECDC. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Epidemioloģiskiem
  nolūkiem ECDC arī ir pieeja attiecīgajiem veselības datiem, kuriem tika piekļūts vai kuru pieejamība tika nodrošināta, izmantojot digitālās infrastruktūras, kas sniedz iespēju izmantot veselības datus pētniecībai, politikas veidošanai un regulatīviem mērķiem.

5.   
  Epidemioloģiskās uzraudzības
  nolūkiem ECDC arī ir pieeja attiecīgajiem veselības datiem, kuriem tika piekļūts vai kuru pieejamība tika nodrošināta, izmantojot digitālās infrastruktūras, kas sniedz iespēju izmantot veselības datus pētniecībai, politikas veidošanai un regulatīviem mērķiem.
  Piekļuve veselības datiem ir samērīga ar specifiskiem un konkrētiem mērķiem, kurus iepriekš definējis ECDC.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts – ievaddaļa

14. pants – 6. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija pieņem
  tādus īstenošanas
  aktus par uzraudzības platformas darbību,
  kuri nosaka
  : | 6.   Komisija
  pēc apspriešanās procedūras veikšanas, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 2. punktā, saskaņā ar 28. pantu
  pieņem
  deleģētos
  aktus par uzraudzības platformas darbību,
  nosakot
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija pieņem
  tādus īstenošanas
  aktus par uzraudzības platformas darbību,
  kuri nosaka
  :

6.   Komisija
  pēc apspriešanās procedūras veikšanas, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 2. punktā, saskaņā ar 28. pantu
  pieņem
  deleģētos
  aktus par uzraudzības platformas darbību,
  nosakot
  :

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | platformas tehniskās specifikācijas, tostarp elektroniskas datu apmaiņas mehānismu apmaiņai ar esošajām valstu sistēmām, piemērojamo standartu identifikāciju, ziņojuma struktūru definīciju, datu vārdnīcas, apmaiņu ar protokoliem un procedūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

platformas tehniskās specifikācijas, tostarp elektroniskas datu apmaiņas mehānismu apmaiņai ar esošajām valstu sistēmām, piemērojamo standartu identifikāciju, ziņojuma struktūru definīciju, datu vārdnīcas, apmaiņu ar protokoliem un procedūrām;

| a) | platformas tehniskās specifikācijas, tostarp elektroniskas datu apmaiņas mehānismu apmaiņai ar esošajām
  starptautiskajām un
  valstu sistēmām, piemērojamo standartu identifikāciju, ziņojuma struktūru definīciju, datu vārdnīcas, apmaiņu ar protokoliem un procedūrām; |
| --- | --- |

a)

platformas tehniskās specifikācijas, tostarp elektroniskas datu apmaiņas mehānismu apmaiņai ar esošajām
  starptautiskajām un
  valstu sistēmām, piemērojamo standartu identifikāciju, ziņojuma struktūru definīciju, datu vārdnīcas, apmaiņu ar protokoliem un procedūrām;

starptautiskajām un

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

14. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | ārkārtas situāciju pasākumus, kas piemērojami gadījumā, ja neviena no platformas funkcionalitātēm nav pieejama; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

ārkārtas situāciju pasākumus, kas piemērojami gadījumā, ja neviena no platformas funkcionalitātēm nav pieejama;

| c) | ārkārtas situāciju pasākumus
  un drošu datu dublēšanu
  , kas piemērojami gadījumā, ja neviena no platformas funkcionalitātēm nav pieejama; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas situāciju pasākumus
  un drošu datu dublēšanu
  , kas piemērojami gadījumā, ja neviena no platformas funkcionalitātēm nav pieejama;

un drošu datu dublēšanu

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

14. pants – 6. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem attiecīgām
  trešām valstīm un
  starptautiskām organizācijām var piešķirt daļēju piekļuvi platformas funkcionalitātēm, un šādas piekļuves praktiskos pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem attiecīgām
  trešām valstīm un
  starptautiskām organizācijām var piešķirt daļēju piekļuvi platformas funkcionalitātēm, un šādas piekļuves praktiskos pasākumus;

trešām valstīm un

| d) | kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem attiecīgām starptautiskām organizācijām var piešķirt daļēju piekļuvi platformas funkcionalitātēm, un šādas piekļuves praktiskos pasākumus
  , pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 un (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680; |
| --- | --- |

d)

kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem attiecīgām starptautiskām organizācijām var piešķirt daļēju piekļuvi platformas funkcionalitātēm, un šādas piekļuves praktiskos pasākumus
  , pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 un (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680;

, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 un (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680;

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

14. pants – 6. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | kā nodrošināt datu glabāšanas, apstrādes un analīzes infrastruktūras standartizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

kā nodrošināt datu glabāšanas, apstrādes un analīzes infrastruktūras standartizāciju.

kā nodrošināt datu glabāšanas, apstrādes un analīzes infrastruktūras standartizāciju.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6.a punkts (jauns)

14. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Digitālās platformas un lietotnes, ar ko atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības un dalībvalstu līmenī, īsteno atbilstīgi integrētas datu aizsardzības principam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Digitālās platformas un lietotnes, ar ko atbalsta epidemioloģisko uzraudzību Savienības un dalībvalstu līmenī, īsteno atbilstīgi integrētas datu aizsardzības principam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 27. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Sabiedrības veselības jomā vai noteiktās sabiedrības veselības jomās, kuras ir nozīmīgas šīs regulas īstenošanai vai 6. pantā minēto valstu plānu īstenošanai, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var iecelt ES references laboratorijas, kas sniegtu atbalstu valstu references laboratorijām, sekmējot to, ka dalībvalstis
  brīvprātīgi
  īsteno labu praksi un saskaņo darbību attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm, noteiktu testu izmantošanu vienotai slimību uzraudzībai, paziņošanai un ziņošanai par tām. | 1.   Sabiedrības veselības jomā vai noteiktās sabiedrības veselības jomās, kuras ir nozīmīgas šīs regulas īstenošanai vai 6. pantā minēto valstu plānu īstenošanai, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var iecelt ES references laboratorijas, kas sniegtu atbalstu valstu references laboratorijām, sekmējot to, ka dalībvalstis īsteno labu praksi un saskaņo darbību attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm, noteiktu testu izmantošanu vienotai slimību uzraudzībai, paziņošanai un ziņošanai par tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Sabiedrības veselības jomā vai noteiktās sabiedrības veselības jomās, kuras ir nozīmīgas šīs regulas īstenošanai vai 6. pantā minēto valstu plānu īstenošanai, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var iecelt ES references laboratorijas, kas sniegtu atbalstu valstu references laboratorijām, sekmējot to, ka dalībvalstis
  brīvprātīgi
  īsteno labu praksi un saskaņo darbību attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm, noteiktu testu izmantošanu vienotai slimību uzraudzībai, paziņošanai un ziņošanai par tām.

1.   Sabiedrības veselības jomā vai noteiktās sabiedrības veselības jomās, kuras ir nozīmīgas šīs regulas īstenošanai vai 6. pantā minēto valstu plānu īstenošanai, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, var iecelt ES references laboratorijas, kas sniegtu atbalstu valstu references laboratorijām, sekmējot to, ka dalībvalstis īsteno labu praksi un saskaņo darbību attiecībā uz diagnostiku, testēšanas metodēm, noteiktu testu izmantošanu vienotai slimību uzraudzībai, paziņošanai un ziņošanai par tām.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

15. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | uzraudzība, brīdinājumi un atbalsts, reaģējot uz uzliesmojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

uzraudzība, brīdinājumi un atbalsts, reaģējot uz uzliesmojumiem;

| f) | uzraudzība, brīdinājumi un atbalsts, reaģējot uz uzliesmojumiem
  , jo īpaši jauniem patogēniem
  ;
  un |
| --- | --- |

f)

uzraudzība, brīdinājumi un atbalsts, reaģējot uz uzliesmojumiem
  , jo īpaši jauniem patogēniem
  ;
  un

, jo īpaši jauniem patogēniem

un

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   ES references laboratoriju tīkla darbību nodrošina un koordinē ECDC. | 3.   ES references laboratoriju tīkla darbību nodrošina un koordinē ECDC
  sadarbībā ar PVO laboratoriju tīklu, lai izvairītos no darbību dublēšanās. Tīkla pārvaldības struktūra ietver sadarbību un koordināciju ar esošajām valsts un reģionālajām references laboratorijām un tīkliem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   ES references laboratoriju tīkla darbību nodrošina un koordinē ECDC.

3.   ES references laboratoriju tīkla darbību nodrošina un koordinē ECDC
  sadarbībā ar PVO laboratoriju tīklu, lai izvairītos no darbību dublēšanās. Tīkla pārvaldības struktūra ietver sadarbību un koordināciju ar esošajām valsts un reģionālajām references laboratorijām un tīkliem
  .

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3.a punkts (jauns)

15. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Panta 1. punktā minētās laboratorijas veicina labas prakses apmaiņa un 13. pantā minētās epidemioloģiskās uzraudzības uzlabošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Panta 1. punktā minētās laboratorijas veicina labas prakses apmaiņa un 13. pantā minētās epidemioloģiskās uzraudzības uzlabošanu.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta 1. punktā minēto iecelšanu veic pēc publiska atlases procesa, tai ir noteikts termiņš, kura minimālais laikposms ir 5 gadi, un to regulāri pārskata. Iecelšanas ietvaros nosaka iecelto laboratoriju pienākumus un uzdevumus. | 4.   Šā panta 1. punktā minēto iecelšanu veic pēc publiska atlases procesa, tai ir noteikts termiņš, kura minimālais laikposms ir 5 gadi, un to regulāri pārskata.
  Komisija apspriežas ar dalībvalstīm un ECDC, lai izstrādātu iecelšanas procesa references noteikumus un kritērijus.
  Iecelšanas ietvaros nosaka iecelto laboratoriju pienākumus un uzdevumus.
  Laboratoriju konsorciji ir tiesīgi uz iecelšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta 1. punktā minēto iecelšanu veic pēc publiska atlases procesa, tai ir noteikts termiņš, kura minimālais laikposms ir 5 gadi, un to regulāri pārskata. Iecelšanas ietvaros nosaka iecelto laboratoriju pienākumus un uzdevumus.

4.   Šā panta 1. punktā minēto iecelšanu veic pēc publiska atlases procesa, tai ir noteikts termiņš, kura minimālais laikposms ir 5 gadi, un to regulāri pārskata.
  Komisija apspriežas ar dalībvalstīm un ECDC, lai izstrādātu iecelšanas procesa references noteikumus un kritērijus.
  Iecelšanas ietvaros nosaka iecelto laboratoriju pienākumus un uzdevumus.
  Laboratoriju konsorciji ir tiesīgi uz iecelšanu.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

15. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | savus ES references laboratorijas uzdevumus pilda objektīvi, neiesaistoties nekādos interešu konfliktos, un jo īpaši nenonākot tādā situācijā, kas var tieši vai netieši ietekmēt viņu profesionālās uzvedības neitralitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

savus ES references laboratorijas uzdevumus pilda objektīvi, neiesaistoties nekādos interešu konfliktos, un jo īpaši nenonākot tādā situācijā, kas var tieši vai netieši ietekmēt viņu profesionālās uzvedības neitralitāti;

| a) | savus ES references laboratorijas uzdevumus pilda objektīvi, neiesaistoties nekādos interešu konfliktos, un jo īpaši nenonākot tādā situācijā, kas var tieši vai netieši ietekmēt viņu profesionālās uzvedības neitralitāti;
  īpašu uzmanību pievērš patentētiem testiem un metodēm, kas var būt laboratoriju īpašums; |
| --- | --- |

a)

savus ES references laboratorijas uzdevumus pilda objektīvi, neiesaistoties nekādos interešu konfliktos, un jo īpaši nenonākot tādā situācijā, kas var tieši vai netieši ietekmēt viņu profesionālās uzvedības neitralitāti;
  īpašu uzmanību pievērš patentētiem testiem un metodēm, kas var būt laboratoriju īpašums;

īpašu uzmanību pievērš patentētiem testiem un metodēm, kas var būt laboratoriju īpašums;

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1.a punkts (jauns)

17. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Eiropas uzraudzības sistēmu (TESSy) izmanto 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā un 2. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētā nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma ad hoc uzraudzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Eiropas uzraudzības sistēmu (TESSy) izmanto 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā un 2. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētā nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma ad hoc uzraudzībai.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa

17. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  ar īstenošanas aktiem
  , ja vajadzīgs, pieņem gadījumu
  definīcijas
  , kuras lieto ad hoc pārraudzībai, lai nodrošinātu savākto datu salīdzināmību un savietojamību Savienības līmenī. | Komisija, ja vajadzīgs,
  saskaņā ar 28. pantu
  pieņem
  deleģētos aktus attiecībā uz
  gadījumu
  definīcijām
  , kuras lieto ad hoc pārraudzībai, lai nodrošinātu savākto datu salīdzināmību un savietojamību Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  ar īstenošanas aktiem
  , ja vajadzīgs, pieņem gadījumu
  definīcijas
  , kuras lieto ad hoc pārraudzībai, lai nodrošinātu savākto datu salīdzināmību un savietojamību Savienības līmenī.

ar īstenošanas aktiem

definīcijas

Komisija, ja vajadzīgs,
  saskaņā ar 28. pantu
  pieņem
  deleģētos aktus attiecībā uz
  gadījumu
  definīcijām
  , kuras lieto ad hoc pārraudzībai, lai nodrošinātu savākto datu salīdzināmību un savietojamību Savienības līmenī.

saskaņā ar 28. pantu

deleģētos aktus attiecībā uz

definīcijām

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 2. daļa

17. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | Svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Svītrots

Svītrots

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 3. daļa

17. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi pamatotu,
  nenovēršamu
  un
  steidzamu
  iemeslu dēļ,
  kas ir
  saistīti ar
  nopietna
  pārrobežu veselības
  apdraudējuma smagumu
  vai tā
  straujo izplatību dalībvalstīs
  ,
  Komisija var pieņemt vai atjaunināt pirmajā daļā minētās gadījumu definīcijas
  ,
  izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus
  saskaņā ar
  procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā
  . | Ja tas nepieciešams
  pienācīgi pamatotu,
  neatliekamu
  un
  ārkārtas
  iemeslu dēļ,
  kuri
  saistīti ar
  nopietnu vai iepriekš nepieredzētu
  pārrobežu veselības
  apdraudējumu
  vai tā
  strauju izplatīšanos starp dalībvalstīm
  ,
  28.a pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem
  ,
  kas pieņemti
  saskaņā ar
  šo pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pienācīgi pamatotu,
  nenovēršamu
  un
  steidzamu
  iemeslu dēļ,
  kas ir
  saistīti ar
  nopietna
  pārrobežu veselības
  apdraudējuma smagumu
  vai tā
  straujo izplatību dalībvalstīs
  ,
  Komisija var pieņemt vai atjaunināt pirmajā daļā minētās gadījumu definīcijas
  ,
  izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus
  saskaņā ar
  procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā
  .

nenovēršamu

steidzamu

kas ir

nopietna

apdraudējuma smagumu

straujo izplatību dalībvalstīs

Komisija var pieņemt vai atjaunināt pirmajā daļā minētās gadījumu definīcijas

izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus

procedūru, kas minēta 27. panta 3. punktā

Ja tas nepieciešams
  pienācīgi pamatotu,
  neatliekamu
  un
  ārkārtas
  iemeslu dēļ,
  kuri
  saistīti ar
  nopietnu vai iepriekš nepieredzētu
  pārrobežu veselības
  apdraudējumu
  vai tā
  strauju izplatīšanos starp dalībvalstīm
  ,
  28.a pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem
  ,
  kas pieņemti
  saskaņā ar
  šo pantu
  .

Ja tas nepieciešams

neatliekamu

ārkārtas

kuri

nopietnu vai iepriekš nepieredzētu

apdraudējumu

strauju izplatīšanos starp dalībvalstīm

28.a pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem

kas pieņemti

šo pantu

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EWRS nodrošina iespēju Komisijai un valsts līmenī atbildīgajām kompetentajām iestādēm pastāvīgi sazināties saistībā ar gatavību, agrīnu brīdināšanu un reaģēšanu, brīdināšanu, sabiedrības veselības risku novērtēšanu un tādu pasākumu noteikšanu, kas var būt nepieciešami sabiedrības veselības aizsardzībai. | 1.   EWRS nodrošina iespēju Komisijai
  , ECDC
  un valsts līmenī atbildīgajām kompetentajām iestādēm pastāvīgi sazināties saistībā ar gatavību, agrīnu brīdināšanu un reaģēšanu, brīdināšanu, sabiedrības veselības risku novērtēšanu un tādu pasākumu noteikšanu, kas var būt nepieciešami sabiedrības veselības aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   EWRS nodrošina iespēju Komisijai un valsts līmenī atbildīgajām kompetentajām iestādēm pastāvīgi sazināties saistībā ar gatavību, agrīnu brīdināšanu un reaģēšanu, brīdināšanu, sabiedrības veselības risku novērtēšanu un tādu pasākumu noteikšanu, kas var būt nepieciešami sabiedrības veselības aizsardzībai.

1.   EWRS nodrošina iespēju Komisijai
  , ECDC
  un valsts līmenī atbildīgajām kompetentajām iestādēm pastāvīgi sazināties saistībā ar gatavību, agrīnu brīdināšanu un reaģēšanu, brīdināšanu, sabiedrības veselības risku novērtēšanu un tādu pasākumu noteikšanu, kas var būt nepieciešami sabiedrības veselības aizsardzībai.

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

18. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EWRS pārvaldība un izmantošana ietver personas datu apmaiņu noteiktos gadījumos, kad tā paredzēta attiecīgajos tiesību instrumentos. Tā ietver šādas darbības: | EWRS pārvaldība un
  operatīvā
  izmantošana ietver personas datu apmaiņu noteiktos gadījumos, kad tā paredzēta attiecīgajos tiesību instrumentos. Tā ietver šādas darbības: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EWRS pārvaldība un izmantošana ietver personas datu apmaiņu noteiktos gadījumos, kad tā paredzēta attiecīgajos tiesību instrumentos. Tā ietver šādas darbības:

EWRS pārvaldība un
  operatīvā
  izmantošana ietver personas datu apmaiņu noteiktos gadījumos, kad tā paredzēta attiecīgajos tiesību instrumentos. Tā ietver šādas darbības:

operatīvā

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – 2. daļa

18. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ECDC pastāvīgi atjaunina EWRS, ļaujot izmantot mūsdienu tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietojumprogrammas, mākslīgā intelekta modeļus, satelītu nodrošinātus lietojuma veidus vai citas tehnoloģijas automatizētai kontaktu izsekošanai, kas pilnveido dalībvalstu izstrādātās kontaktu izsekošanas tehnoloģijas. | ECDC pastāvīgi atjaunina EWRS, ļaujot izmantot mūsdienu tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietojumprogrammas, mākslīgā intelekta modeļus, satelītu nodrošinātus lietojuma veidus vai citas tehnoloģijas automatizētai kontaktu izsekošanai, kas pilnveido dalībvalstu
  vai Savienības
  izstrādātās kontaktu izsekošanas tehnoloģijas
  , kuras izmanto vienīgi pandēmijas apkarošanai un par kurām saņemti pierādījumi, ka tās ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas un pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ECDC pastāvīgi atjaunina EWRS, ļaujot izmantot mūsdienu tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietojumprogrammas, mākslīgā intelekta modeļus, satelītu nodrošinātus lietojuma veidus vai citas tehnoloģijas automatizētai kontaktu izsekošanai, kas pilnveido dalībvalstu izstrādātās kontaktu izsekošanas tehnoloģijas.

ECDC pastāvīgi atjaunina EWRS, ļaujot izmantot mūsdienu tehnoloģijas, piemēram, digitālās mobilās lietojumprogrammas, mākslīgā intelekta modeļus, satelītu nodrošinātus lietojuma veidus vai citas tehnoloģijas automatizētai kontaktu izsekošanai, kas pilnveido dalībvalstu
  vai Savienības
  izstrādātās kontaktu izsekošanas tehnoloģijas
  , kuras izmanto vienīgi pandēmijas apkarošanai un par kurām saņemti pierādījumi, ka tās ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas un pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK
  .

vai Savienības

, kuras izmanto vienīgi pandēmijas apkarošanai un par kurām saņemti pierādījumi, ka tās ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas un pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

18. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lai nodrošinātu datu kvalitāti un konsekvenci, EWRS īsteno stabilus, precīzus un sadarbspējīgus datu procesus ar dalībvalstīm. Visos šādos datu apmaiņas procesos ECDC koordinē darbības ar dalībvalstīm, sākot no datu prasību izvērtēšanas, datu nosūtīšanas un apkopošanas līdz pat datu aktualizēšanai un interpretēšanai, tā nodrošinot ciešu sadarbību starp Komisiju, ECDC un valstu un reģionālajām kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu datu kvalitāti un konsekvenci, EWRS īsteno stabilus, precīzus un sadarbspējīgus datu procesus ar dalībvalstīm. Visos šādos datu apmaiņas procesos ECDC koordinē darbības ar dalībvalstīm, sākot no datu prasību izvērtēšanas, datu nosūtīšanas un apkopošanas līdz pat datu aktualizēšanai un interpretēšanai, tā nodrošinot ciešu sadarbību starp Komisiju, ECDC un valstu un reģionālajām kompetentajām iestādēm.

Lai nodrošinātu datu kvalitāti un konsekvenci, EWRS īsteno stabilus, precīzus un sadarbspējīgus datu procesus ar dalībvalstīm. Visos šādos datu apmaiņas procesos ECDC koordinē darbības ar dalībvalstīm, sākot no datu prasību izvērtēšanas, datu nosūtīšanas un apkopošanas līdz pat datu aktualizēšanai un interpretēšanai, tā nodrošinot ciešu sadarbību starp Komisiju, ECDC un valstu un reģionālajām kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2.a punkts (jauns)

18. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  ECDC izstrādā un uzlabo EWRS, lai palielinātu informācijas vākšanas un analīzes automatizāciju, uzlabotu paziņojumu kategorizēšanu, ierobežotu atklātā teksta saziņu, samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu paziņojumu standartizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  ECDC izstrādā un uzlabo EWRS, lai palielinātu informācijas vākšanas un analīzes automatizāciju, uzlabotu paziņojumu kategorizēšanu, ierobežotu atklātā teksta saziņu, samazinātu administratīvo slogu un uzlabotu paziņojumu standartizāciju.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2.b punkts (jauns)

18. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  EWRS uzlabo, lai mazinātu birokrātijas slogu un paziņojumu dublēšanos. EWRS ļauj valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar SVAN 6. pantu paziņot PVO par gadījumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, un šo informāciju ievada EWRS sistēmā, lai automātiski izziņotu brīdinājumu EWRS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  EWRS uzlabo, lai mazinātu birokrātijas slogu un paziņojumu dublēšanos. EWRS ļauj valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar SVAN 6. pantu paziņot PVO par gadījumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, un šo informāciju ievada EWRS sistēmā, lai automātiski izziņotu brīdinājumu EWRS.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem procedūras, kas jāievēro, apmainoties ar informāciju ar citām ātrās brīdināšanas sistēmām Savienības līmenī, tostarp apmaiņai ar personas datiem, lai nodrošinātu EWRS pareizu darbību un lai novērstu darbību pārklāšanos vai pasākumus, kas ir pretrunā pastāvošajām struktūrām un mehānismiem attiecībā uz gatavību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, to pārraudzību, agrīno brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. | 4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem procedūras, kas jāievēro, apmainoties ar informāciju ar citām ātrās brīdināšanas sistēmām Savienības
  un starptautiskā
  līmenī, tostarp apmaiņai ar personas datiem, lai nodrošinātu EWRS pareizu darbību un lai novērstu darbību pārklāšanos vai pasākumus, kas ir pretrunā pastāvošajām struktūrām un mehānismiem attiecībā uz gatavību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, to pārraudzību, agrīno brīdināšanu par tiem un to apkarošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem procedūras, kas jāievēro, apmainoties ar informāciju ar citām ātrās brīdināšanas sistēmām Savienības līmenī, tostarp apmaiņai ar personas datiem, lai nodrošinātu EWRS pareizu darbību un lai novērstu darbību pārklāšanos vai pasākumus, kas ir pretrunā pastāvošajām struktūrām un mehānismiem attiecībā uz gatavību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, to pārraudzību, agrīno brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem procedūras, kas jāievēro, apmainoties ar informāciju ar citām ātrās brīdināšanas sistēmām Savienības
  un starptautiskā
  līmenī, tostarp apmaiņai ar personas datiem, lai nodrošinātu EWRS pareizu darbību un lai novērstu darbību pārklāšanos vai pasākumus, kas ir pretrunā pastāvošajām struktūrām un mehānismiem attiecībā uz gatavību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, to pārraudzību, agrīno brīdināšanu par tiem un to apkarošanu.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4.a punkts (jauns)

18. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  EWRS spēj automātiski vākt informāciju no citām svarīgām datubāzēm, piemēram, vides datus, klimata datus, apūdeņošanas datus un citus datus, kas attiecas uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kas varētu palīdzēt izprast un mazināt potenciālo veselības apdraudējumu risku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  EWRS spēj automātiski vākt informāciju no citām svarīgām datubāzēm, piemēram, vides datus, klimata datus, apūdeņošanas datus un citus datus, kas attiecas uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu un kas varētu palīdzēt izprast un mazināt potenciālo veselības apdraudējumu risku.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja valstu kompetentās iestādes paziņo PVO par notikumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā saskaņā ar SVAN 6. pantu,
  tām vismaz
  vienlaicīgi ir jāizziņo brīdinājums EWRS ar noteikumu, ka attiecīgais apdraudējums ir viens no šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem apdraudējumiem. | 2.   Ja valstu kompetentās iestādes paziņo PVO par notikumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā saskaņā ar SVAN 6. pantu,
  kā minēts 18. panta 2.b punktā, tad
  vienlaicīgi ir jāizziņo brīdinājums EWRS ar noteikumu, ka attiecīgais apdraudējums ir viens no šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem apdraudējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja valstu kompetentās iestādes paziņo PVO par notikumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā saskaņā ar SVAN 6. pantu,
  tām vismaz
  vienlaicīgi ir jāizziņo brīdinājums EWRS ar noteikumu, ka attiecīgais apdraudējums ir viens no šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem apdraudējumiem.

2.   Ja valstu kompetentās iestādes paziņo PVO par notikumiem, kas var izraisīt starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā saskaņā ar SVAN 6. pantu,
  kā minēts 18. panta 2.b punktā, tad
  vienlaicīgi ir jāizziņo brīdinājums EWRS ar noteikumu, ka attiecīgais apdraudējums ir viens no šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem apdraudējumiem.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

19. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | sabiedrības veselības riski; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

sabiedrības veselības riski;

| f) | sabiedrības veselības riski
  , jo īpaši mazāk aizsargātām grupām, tostarp, ciktāl iespējams, to ietekme uz smagām nepārnēsājamām slimībām
  ; |
| --- | --- |

f)

sabiedrības veselības riski
  , jo īpaši mazāk aizsargātām grupām, tostarp, ciktāl iespējams, to ietekme uz smagām nepārnēsājamām slimībām
  ;

, jo īpaši mazāk aizsargātām grupām, tostarp, ciktāl iespējams, to ietekme uz smagām nepārnēsājamām slimībām

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts – h apakšpunkts

19. pants – 3. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | pasākumi, kas nav sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

pasākumi, kas nav sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi;

| h) | pārnozaru
  pasākumi, kas nav sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

h)

pārnozaru
  pasākumi, kas nav sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi;

pārnozaru

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

19. pants – 3. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia) | esošās un potenciālās ražošanas vietas vienīgi nolūkā sniegt Savienībai spēju kartēt Savienības mēroga stratēģiskās ražošanas jaudas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia)

ia)

esošās un potenciālās ražošanas vietas vienīgi nolūkā sniegt Savienībai spēju kartēt Savienības mēroga stratēģiskās ražošanas jaudas;

esošās un potenciālās ražošanas vietas vienīgi nolūkā sniegt Savienībai spēju kartēt Savienības mēroga stratēģiskās ražošanas jaudas;

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts – j apakšpunkts

19. pants – 3. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| j) | pārrobežu ārkārtas palīdzības pieprasījumi un piedāvājumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

j)

pārrobežu ārkārtas palīdzības pieprasījumi un piedāvājumi;

| j) | pārrobežu ārkārtas palīdzības pieprasījumi un piedāvājumi
  , piemēram, pacientu transportēšana ārstēšanas nolūkos vai veselības aprūpes personāla norīkošana no vienas dalībvalsts uz citu, jo īpaši kaimiņreģionu pierobežas apvidos
  ; |
| --- | --- |

j)

pārrobežu ārkārtas palīdzības pieprasījumi un piedāvājumi
  , piemēram, pacientu transportēšana ārstēšanas nolūkos vai veselības aprūpes personāla norīkošana no vienas dalībvalsts uz citu, jo īpaši kaimiņreģionu pierobežas apvidos
  ;

, piemēram, pacientu transportēšana ārstēšanas nolūkos vai veselības aprūpes personāla norīkošana no vienas dalībvalsts uz citu, jo īpaši kaimiņreģionu pierobežas apvidos

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4.a punkts (jauns)

19. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Tiklīdz pieejami jauni dati, dalībvalsts atjaunina 3. punktā minēto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Tiklīdz pieejami jauni dati, dalībvalsts atjaunina 3. punktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja saskaņā ar 19. pantu tiek izziņots brīdinājums, Komisija gadījumā, kad reaģēšana ir jākoordinē Savienības līmenī, vai pēc 21. pantā minētā HSC pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties ar EWRS palīdzību sniedz valstu kompetentajām iestādēm un HSC riska novērtējumu par to, cik iespējami nopietns ir sabiedrības veselības apdraudējums, un par iespējamajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem. Minēto riska novērtējumu veic: | 1.   Ja saskaņā ar 19. pantu tiek izziņots brīdinājums, Komisija gadījumā, kad reaģēšana ir jākoordinē Savienības līmenī, vai pēc 21. pantā minētā HSC pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties ar EWRS palīdzību sniedz valstu kompetentajām iestādēm un HSC riska novērtējumu par to, cik iespējami nopietns ir sabiedrības veselības apdraudējums, un par iespējamajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem
  , ietverot skarto iedzīvotāju garīgās veselības riska novērtējumu
  . Minēto riska novērtējumu veic: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja saskaņā ar 19. pantu tiek izziņots brīdinājums, Komisija gadījumā, kad reaģēšana ir jākoordinē Savienības līmenī, vai pēc 21. pantā minētā HSC pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties ar EWRS palīdzību sniedz valstu kompetentajām iestādēm un HSC riska novērtējumu par to, cik iespējami nopietns ir sabiedrības veselības apdraudējums, un par iespējamajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem. Minēto riska novērtējumu veic:

1.   Ja saskaņā ar 19. pantu tiek izziņots brīdinājums, Komisija gadījumā, kad reaģēšana ir jākoordinē Savienības līmenī, vai pēc 21. pantā minētā HSC pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties ar EWRS palīdzību sniedz valstu kompetentajām iestādēm un HSC riska novērtējumu par to, cik iespējami nopietns ir sabiedrības veselības apdraudējums, un par iespējamajiem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem
  , ietverot skarto iedzīvotāju garīgās veselības riska novērtējumu
  . Minēto riska novērtējumu veic:

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

20. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ECDC saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]]
  8.a pantu
  tāda apdraudējuma gadījumā, kas minēts 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunkta i) un ii) punktā
  , ieskaitot cilvēka izcelsmes vielas: asinis, orgānus, audus un šūnas, kuras var ietekmēt pārnēsājamas slimības; vai 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā; un/vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ECDC saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]]
  8.a pantu
  tāda apdraudējuma gadījumā, kas minēts 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunkta i) un ii) punktā
  , ieskaitot cilvēka izcelsmes vielas: asinis, orgānus, audus un šūnas, kuras var ietekmēt pārnēsājamas slimības; vai 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā; un/vai

8.a pantu

apakšpunkta i) un ii) punktā

| a) | ECDC saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]] tāda apdraudējuma gadījumā, kas minēts 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunktā
  , ieskaitot cilvēka izcelsmes vielas:
  piemēram,
  asinis, orgānus, audus un šūnas, kuras var ietekmēt pārnēsājamas slimības; vai 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā; un/vai |
| --- | --- |

a)

ECDC saskaņā ar Regulas (ES).../... [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]] tāda apdraudējuma gadījumā, kas minēts 2. panta 1. punkta a)
  apakšpunktā
  , ieskaitot cilvēka izcelsmes vielas:
  piemēram,
  asinis, orgānus, audus un šūnas, kuras var ietekmēt pārnēsājamas slimības; vai 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā; un/vai

apakšpunktā

piemēram,

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) saskaņā ar 1. pantu Regulā (ES) 2021/... [Ievietojiet pārskatītās EMA regulas (2020/0321(COD) numuru] gadījumā, ja pastāv ar defektīviem medikamentiem saistīts apdraudējums, vai gadījumā, ja apdraudējums kļūst smagāks cilvēkiem paredzētu zāļu vai medicīnisko ierīču trūkuma dēļ; un/vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) saskaņā ar 1. pantu Regulā (ES) 2021/... [Ievietojiet pārskatītās EMA regulas (2020/0321(COD) numuru] gadījumā, ja pastāv ar defektīviem medikamentiem saistīts apdraudējums, vai gadījumā, ja apdraudējums kļūst smagāks cilvēkiem paredzētu zāļu vai medicīnisko ierīču trūkuma dēļ; un/vai

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) saskaņā ar 1. pantu Regulā (ES) 2021/... [Ievietojiet pārskatītās EMA regulas (2020/0321(COD) numuru] gadījumā, ja pastāv ar defektīviem medikamentiem saistīts apdraudējums, vai gadījumā, ja apdraudējums kļūst smagāks cilvēkiem paredzētu zāļu vai medicīnisko ierīču trūkuma dēļ; un/vai

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | Savienības vai valstu struktūras, kas nodarbojas ar zāļu krājumu veidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

Savienības vai valstu struktūras, kas nodarbojas ar zāļu krājumu veidošanu.

Savienības vai valstu struktūras, kas nodarbojas ar zāļu krājumu veidošanu.

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

20. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pēc tādas aģentūras vai struktūras pieprasījuma, kura veic riska novērtējumu savu pilnvaru ietvaros, 1. punktā minētās aģentūras un struktūras bez nepamatotas kavēšanās sniedz to rīcībā esošo būtisko informāciju un datus. | 2.   Pēc tādas aģentūras vai struktūras pieprasījuma, kura veic riska novērtējumu savu pilnvaru ietvaros, 1. punktā minētās aģentūras un struktūras bez nepamatotas kavēšanās sniedz to rīcībā esošo būtisko informāciju un datus
  , ka arī speciālās zināšanas. Veicot riska novērtējumu, attiecīgo aģentūru vai struktūru izraugās par vadošo aģentūru saskaņā ar šā panta 3. punktu. Aģentūra vai struktūra nodrošina, ka tā ņem vērā visu informāciju vai speciālās zināšanas, kas saņemtas no citām 1. punktā minētajām aģentūrām vai struktūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pēc tādas aģentūras vai struktūras pieprasījuma, kura veic riska novērtējumu savu pilnvaru ietvaros, 1. punktā minētās aģentūras un struktūras bez nepamatotas kavēšanās sniedz to rīcībā esošo būtisko informāciju un datus.

2.   Pēc tādas aģentūras vai struktūras pieprasījuma, kura veic riska novērtējumu savu pilnvaru ietvaros, 1. punktā minētās aģentūras un struktūras bez nepamatotas kavēšanās sniedz to rīcībā esošo būtisko informāciju un datus
  , ka arī speciālās zināšanas. Veicot riska novērtējumu, attiecīgo aģentūru vai struktūru izraugās par vadošo aģentūru saskaņā ar šā panta 3. punktu. Aģentūra vai struktūra nodrošina, ka tā ņem vērā visu informāciju vai speciālās zināšanas, kas saņemtas no citām 1. punktā minētajām aģentūrām vai struktūrām.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3. punkts – 1. daļa

20. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja vajadzīgais riska novērtējums ir pilnībā vai daļēji ārpus 1. punktā minēto aģentūru pilnvarām un tas tiek uzskatīts par nepieciešamu Savienības līmeņa reaģēšanas koordinācijai, Komisija pēc HSC pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz ad hoc riska novērtējumu. | Ja vajadzīgais riska novērtējums ir pilnībā vai daļēji ārpus 1. punktā minēto aģentūru pilnvarām un tas tiek uzskatīts par nepieciešamu Savienības līmeņa reaģēšanas koordinācijai, Komisija pēc HSC pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz ad hoc riska novērtējumu.
  Ja vajadzīgais riska novērtējums ietilpst vairāku 1. punktā minēto aģentūru pilnvarās, Komisija sadarbībā ar citām attiecīgajām aģentūrām izraugās vadošo aģentūru, kura ir atbildīga par riska novērtējuma veikšanu, un nosaka termiņu, kādā minētajai aģentūrai jāiesniedz novērtējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja vajadzīgais riska novērtējums ir pilnībā vai daļēji ārpus 1. punktā minēto aģentūru pilnvarām un tas tiek uzskatīts par nepieciešamu Savienības līmeņa reaģēšanas koordinācijai, Komisija pēc HSC pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz ad hoc riska novērtējumu.

Ja vajadzīgais riska novērtējums ir pilnībā vai daļēji ārpus 1. punktā minēto aģentūru pilnvarām un tas tiek uzskatīts par nepieciešamu Savienības līmeņa reaģēšanas koordinācijai, Komisija pēc HSC pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas sniedz ad hoc riska novērtējumu.
  Ja vajadzīgais riska novērtējums ietilpst vairāku 1. punktā minēto aģentūru pilnvarās, Komisija sadarbībā ar citām attiecīgajām aģentūrām izraugās vadošo aģentūru, kura ir atbildīga par riska novērtējuma veikšanu, un nosaka termiņu, kādā minētajai aģentūrai jāiesniedz novērtējums.

Ja vajadzīgais riska novērtējums ietilpst vairāku 1. punktā minēto aģentūru pilnvarās, Komisija sadarbībā ar citām attiecīgajām aģentūrām izraugās vadošo aģentūru, kura ir atbildīga par riska novērtējuma veikšanu, un nosaka termiņu, kādā minētajai aģentūrai jāiesniedz novērtējums.

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3. punkts – 2. daļa

20. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija, izmantojot EWRS un attiecīgā gadījumā izmantojot saistītas brīdināšanas sistēmas, riska novērtējumu dara nekavējoties pieejamu valstu kompetentajām iestādēm. Ja riska novērtējums ir jāpublisko, valstu kompetentās iestādes to saņem pirms publiskošanas. | Komisija, izmantojot EWRS un attiecīgā gadījumā izmantojot saistītas brīdināšanas sistēmas, riska novērtējumu dara nekavējoties pieejamu valstu kompetentajām iestādēm. Ja riska novērtējums ir jāpublisko, valstu kompetentās iestādes
  ar EWRS un HSC starpniecību
  to saņem pirms publiskošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija, izmantojot EWRS un attiecīgā gadījumā izmantojot saistītas brīdināšanas sistēmas, riska novērtējumu dara nekavējoties pieejamu valstu kompetentajām iestādēm. Ja riska novērtējums ir jāpublisko, valstu kompetentās iestādes to saņem pirms publiskošanas.

Komisija, izmantojot EWRS un attiecīgā gadījumā izmantojot saistītas brīdināšanas sistēmas, riska novērtējumu dara nekavējoties pieejamu valstu kompetentajām iestādēm. Ja riska novērtējums ir jāpublisko, valstu kompetentās iestādes
  ar EWRS un HSC starpniecību
  to saņem pirms publiskošanas.

ar EWRS un HSC starpniecību

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 3. punkts – 3. daļa

20. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Riska novērtējumā ņem vērā, ja tāda pieejama, būtisko informāciju, ko
  sniegušas
  citas vienības, jo īpaši PVO, starptautiska mēroga ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā. | Riska novērtējumā ņem vērā, ja tāda pieejama, būtisko informāciju, ko
  snieguši sabiedrības veselības eksperti un
  citas vienības, jo īpaši PVO, starptautiska mēroga ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Riska novērtējumā ņem vērā, ja tāda pieejama, būtisko informāciju, ko
  sniegušas
  citas vienības, jo īpaši PVO, starptautiska mēroga ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā.

sniegušas

Riska novērtējumā ņem vērā, ja tāda pieejama, būtisko informāciju, ko
  snieguši sabiedrības veselības eksperti un
  citas vienības, jo īpaši PVO, starptautiska mēroga ārkārtas situācijā sabiedrības veselības jomā.

snieguši sabiedrības veselības eksperti un

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | riska un krīzes saziņu, ko pielāgo dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem, ar mērķi Savienībā sabiedrībai
  un
  veselības aprūpes profesionāļiem sniegt konsekventu un koordinētu informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

riska un krīzes saziņu, ko pielāgo dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem, ar mērķi Savienībā sabiedrībai
  un
  veselības aprūpes profesionāļiem sniegt konsekventu un koordinētu informāciju;

un

| b) | riska un krīzes saziņu, ko pielāgo dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem, ar mērķi Savienībā sabiedrībai, veselības aprūpes profesionāļiem
  un sabiedrības veselības speciālistiem
  sniegt konsekventu un koordinētu informāciju; |
| --- | --- |

b)

riska un krīzes saziņu, ko pielāgo dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem, ar mērķi Savienībā sabiedrībai, veselības aprūpes profesionāļiem
  un sabiedrības veselības speciālistiem
  sniegt konsekventu un koordinētu informāciju;

un sabiedrības veselības speciālistiem

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | dalībvalstīm paredzētu atzinumu un norādījumu pieņemšanu, tostarp par konkrētiem reaģēšanas pasākumiem, attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

dalībvalstīm paredzētu atzinumu un norādījumu pieņemšanu, tostarp par konkrētiem reaģēšanas pasākumiem, attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli.

| c) | dalībvalstīm paredzētu atzinumu un norādījumu pieņemšanu, tostarp par konkrētiem reaģēšanas pasākumiem, attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli
  , kas ietver reaģēšanas pasākumu koordinēšanu
  . |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm paredzētu atzinumu un norādījumu pieņemšanu, tostarp par konkrētiem reaģēšanas pasākumiem, attiecībā uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu profilaksi un kontroli
  , kas ietver reaģēšanas pasākumu koordinēšanu
  .

, kas ietver reaģēšanas pasākumu koordinēšanu

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | valsts ceļošanas ierobežojumus un citus pārrobežu pārvietošanās un cilvēku pulcēšanās ierobežojumus, kā arī karantīnas prasības un karantīnas uzraudzība pēc pārrobežu ceļošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

valsts ceļošanas ierobežojumus un citus pārrobežu pārvietošanās un cilvēku pulcēšanās ierobežojumus, kā arī karantīnas prasības un karantīnas uzraudzība pēc pārrobežu ceļošanas.

valsts ceļošanas ierobežojumus un citus pārrobežu pārvietošanās un cilvēku pulcēšanās ierobežojumus, kā arī karantīnas prasības un karantīnas uzraudzība pēc pārrobežu ceļošanas.

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja dalībvalsts gatavojas pieņemt sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma apkarošanai, tad pirms šo pasākumu pieņemšanas tā informē citas dalībvalstis un Komisiju un apspriežas ar tām par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru, ja vien nepieciešamība aizsargāt sabiedrības veselību nav tik steidzama, ka šie pasākumi ir jāpieņem nekavējoties. | 2.   Ja dalībvalsts gatavojas pieņemt
  vai mīkstināt
  sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma apkarošanai, tad pirms šo pasākumu pieņemšanas
  vai mīkstināšanas
  tā informē citas dalībvalstis
  , jo īpaši kaimiņu dalībvalstis,
  Komisiju un
  Veselības drošības komiteju
  un apspriežas ar tām par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru, ja vien nepieciešamība aizsargāt sabiedrības veselību nav tik steidzama, ka šie pasākumi ir jāpieņem nekavējoties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja dalībvalsts gatavojas pieņemt sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma apkarošanai, tad pirms šo pasākumu pieņemšanas tā informē citas dalībvalstis un Komisiju un apspriežas ar tām par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru, ja vien nepieciešamība aizsargāt sabiedrības veselību nav tik steidzama, ka šie pasākumi ir jāpieņem nekavējoties.

2.   Ja dalībvalsts gatavojas pieņemt
  vai mīkstināt
  sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma apkarošanai, tad pirms šo pasākumu pieņemšanas
  vai mīkstināšanas
  tā informē citas dalībvalstis
  , jo īpaši kaimiņu dalībvalstis,
  Komisiju un
  Veselības drošības komiteju
  un apspriežas ar tām par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru, ja vien nepieciešamība aizsargāt sabiedrības veselību nav tik steidzama, ka šie pasākumi ir jāpieņem nekavējoties.

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalstij, reaģējot uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu rašanos vai atkārtošanos, jāpieņem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi steidzamības kārtā, tad šī dalībvalsts tūlīt pēc to pieņemšanas informē pārējās dalībvalstis
  un
  Komisiju par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru. | 3.   Ja dalībvalstij, reaģējot uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu rašanos vai atkārtošanos, jāpieņem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi steidzamības kārtā, tad šī dalībvalsts tūlīt pēc to pieņemšanas informē pārējās dalībvalstis
  , attiecīgās reģionālās iestādes,
  Komisiju
  un Veselības drošības komiteju
  par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru
  , jo īpaši pārrobežu reģionos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja dalībvalstij, reaģējot uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu rašanos vai atkārtošanos, jāpieņem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi steidzamības kārtā, tad šī dalībvalsts tūlīt pēc to pieņemšanas informē pārējās dalībvalstis
  un
  Komisiju par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru.

3.   Ja dalībvalstij, reaģējot uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu rašanos vai atkārtošanos, jāpieņem sabiedrības veselības aizsardzības pasākumi steidzamības kārtā, tad šī dalībvalsts tūlīt pēc to pieņemšanas informē pārējās dalībvalstis
  , attiecīgās reģionālās iestādes,
  Komisiju
  un Veselības drošības komiteju
  par šo pasākumu veidu, mērķi un apmēru
  , jo īpaši pārrobežu reģionos
  .

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3.a punkts (jauns)

21. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā dalībvalsts reaģēšanas spējas ir nepietiekamas, attiecīgā dalībvalsts var arī lūgt citu dalībvalstu palīdzību, izmantojot ERCC, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1313/2013/ES

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā dalībvalsts reaģēšanas spējas ir nepietiekamas, attiecīgā dalībvalsts var arī lūgt citu dalībvalstu palīdzību, izmantojot ERCC, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1313/2013/ES

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

22. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | ir samērīgi ar sabiedrības veselības riskiem, kas saistīti ar attiecīgo apdraudējumu, jo īpaši izvairoties no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz brīvu personu pārvietošanos un brīvu preču un pakalpojumu apriti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

ir samērīgi ar sabiedrības veselības riskiem, kas saistīti ar attiecīgo apdraudējumu, jo īpaši izvairoties no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz brīvu personu pārvietošanos un brīvu preču un pakalpojumu apriti.

| c) | ir
  nepieciešami, piemēroti un
  samērīgi ar sabiedrības veselības riskiem, kas saistīti ar attiecīgo apdraudējumu, jo īpaši izvairoties no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz brīvu personu pārvietošanos un brīvu preču un pakalpojumu apriti
  , atbilst un tiesībām, brīvībām un principiem, kas nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un veicina koordinācijas pasākumus starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

ir
  nepieciešami, piemēroti un
  samērīgi ar sabiedrības veselības riskiem, kas saistīti ar attiecīgo apdraudējumu, jo īpaši izvairoties no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz brīvu personu pārvietošanos un brīvu preču un pakalpojumu apriti
  , atbilst un tiesībām, brīvībām un principiem, kas nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un veicina koordinācijas pasākumus starp dalībvalstīm;

nepieciešami, piemēroti un

, atbilst un tiesībām, brīvībām un principiem, kas nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un veicina koordinācijas pasākumus starp dalībvalstīm;

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

22. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | ir ar ierobežotu termiņu un beidzas, tiklīdz vairs nav spēkā kāds no piemērojamajiem a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

ir ar ierobežotu termiņu un beidzas, tiklīdz vairs nav spēkā kāds no piemērojamajiem a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

ir ar ierobežotu termiņu un beidzas, tiklīdz vairs nav spēkā kāds no piemērojamajiem a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

22. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | ņem vērā vajadzību nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību, jo īpaši vajadzību izveidot zaļos koridorus pārtikas un medicīnisko pretlīdzekļu brīvai apritei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

ņem vērā vajadzību nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību, jo īpaši vajadzību izveidot zaļos koridorus pārtikas un medicīnisko pretlīdzekļu brīvai apritei.

ņem vērā vajadzību nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību, jo īpaši vajadzību izveidot zaļos koridorus pārtikas un medicīnisko pretlīdzekļu brīvai apritei.

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3. punkts

23. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pirms Savienības līmenī tiek atzīta ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, Komisijai
  būtu
  jāsazinās ar PVO, lai dalītos slimības uzliesmojuma situācijas Komisijas analīzē un informētu PVO par savu nodomu pieņemt šādu lēmumu. | 3.   Pirms Savienības līmenī tiek atzīta ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, Komisijai jāsazinās ar PVO, lai dalītos slimības uzliesmojuma situācijas Komisijas analīzē un informētu PVO par savu nodomu pieņemt šādu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Pirms Savienības līmenī tiek atzīta ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, Komisijai
  būtu
  jāsazinās ar PVO, lai dalītos slimības uzliesmojuma situācijas Komisijas analīzē un informētu PVO par savu nodomu pieņemt šādu lēmumu.

3.   Pirms Savienības līmenī tiek atzīta ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, Komisijai jāsazinās ar PVO, lai dalītos slimības uzliesmojuma situācijas Komisijas analīzē un informētu PVO par savu nodomu pieņemt šādu lēmumu.

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – 2. daļa

23. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta
  2
  . punktā minēto pārbaudes procedūru. | Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta
  3
  . punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta
  2
  . punktā minēto pārbaudes procedūru.

2

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta
  3
  . punktā minēto pārbaudes procedūru.

3

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – ievaddaļa

24. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai oficiāli atzītu sabiedrības veselības ārkārtas situāciju Savienības līmenī, Komisija izveido Padomdevēju komiteju sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos (“padomdevēja komiteja”), kura pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, sniedzot savu viedokli par: | 1.   Lai oficiāli atzītu sabiedrības veselības ārkārtas situāciju Savienības līmenī, Komisija
  , apspriedusies ar Veselības drošības komiteju,
  izveido Padomdevēju komiteju sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos (“padomdevēja komiteja”), kura pēc Komisijas
  vai Veselības drošības komitejas
  pieprasījuma konsultē Komisiju
  un Veselības drošības komiteju
  , sniedzot savu viedokli par: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai oficiāli atzītu sabiedrības veselības ārkārtas situāciju Savienības līmenī, Komisija izveido Padomdevēju komiteju sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos (“padomdevēja komiteja”), kura pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, sniedzot savu viedokli par:

1.   Lai oficiāli atzītu sabiedrības veselības ārkārtas situāciju Savienības līmenī, Komisija
  , apspriedusies ar Veselības drošības komiteju,
  izveido Padomdevēju komiteju sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos (“padomdevēja komiteja”), kura pēc Komisijas
  vai Veselības drošības komitejas
  pieprasījuma konsultē Komisiju
  un Veselības drošības komiteju
  , sniedzot savu viedokli par:

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

24. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | būtisku trūkumu, neatbilstību vai nepilnību noteikšanu un novēršanu pasākumos, kas veikti vai tiks veikti, lai ierobežotu un pārvaldītu konkrēto apdraudējumu un pārvarētu tā ietekmi, tostarp klīniskās pārvaldības,
  nefarmaceitisko pretlīdzekļu
  un sabiedrības veselības pētniecības vajadzību jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

būtisku trūkumu, neatbilstību vai nepilnību noteikšanu un novēršanu pasākumos, kas veikti vai tiks veikti, lai ierobežotu un pārvaldītu konkrēto apdraudējumu un pārvarētu tā ietekmi, tostarp klīniskās pārvaldības,
  nefarmaceitisko pretlīdzekļu
  un sabiedrības veselības pētniecības vajadzību jomā;

nefarmaceitisko pretlīdzekļu

| ii) | būtisku trūkumu, neatbilstību vai nepilnību noteikšanu un novēršanu pasākumos, kas veikti vai tiks veikti, lai ierobežotu un pārvaldītu konkrēto apdraudējumu un pārvarētu tā ietekmi, tostarp klīniskās pārvaldības,
  ārstēšanas
  un sabiedrības veselības pētniecības vajadzību jomā; |
| --- | --- |

ii)

būtisku trūkumu, neatbilstību vai nepilnību noteikšanu un novēršanu pasākumos, kas veikti vai tiks veikti, lai ierobežotu un pārvaldītu konkrēto apdraudējumu un pārvarētu tā ietekmi, tostarp klīniskās pārvaldības,
  ārstēšanas
  un sabiedrības veselības pētniecības vajadzību jomā;

ārstēšanas

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iia punkts (jauns)

24. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia) | apspriežoties ar EMA saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: Ievietot EMA regulas numuru], piegādes ķēžu stabilitāti un to medicīnisko izstrādājumu piegādes ķēžu jaudu, kuras saistītas ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kas vajadzīgi attiecīgās slimības diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia)

iia)

apspriežoties ar EMA saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: Ievietot EMA regulas numuru], piegādes ķēžu stabilitāti un to medicīnisko izstrādājumu piegādes ķēžu jaudu, kuras saistītas ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kas vajadzīgi attiecīgās slimības diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei;

apspriežoties ar EMA saskaņā ar Regulu (ES).../... [OV: Ievietot EMA regulas numuru], piegādes ķēžu stabilitāti un to medicīnisko izstrādājumu piegādes ķēžu jaudu, kuras saistītas ar tādu medicīnisko pretlīdzekļu ražošanu un izgatavošanu, kas vajadzīgi attiecīgās slimības diagnosticēšanai, ārstēšanai un pēckontrolei;

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Padomdevēja komitejas sastāvā ir Komisijas izvēlēti neatkarīgi eksperti ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, kas radies. Komitejas locekļiem būtu jāpārstāv dažādas nozares, lai tie varētu sniegt konsultācijas par biomedicīnas, uzvedības, sociālekonomiskiem, kultūras un starptautiskiem aspektiem. ECDC un EMA pārstāvji piedalās padomdevējā komitejā
  kā novērotāji
  . Nepieciešamības gadījumā šajā komitejā kā novērotāji piedalās arī citu tādu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvji, kuras ir nozīmīgas saistībā ar konkrēto apdraudējumu. Darbam padomdevējā komitejā Komisija var ad hoc kārtībā pieaicināt ekspertus, kuriem ir īpašas zināšanas darba kārtības jautājumā. | 2.   Padomdevēja komitejas sastāvā ir Komisijas izvēlēti neatkarīgi eksperti
  , veselības un aprūpes darbinieku pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji
  ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, kas radies. Komitejas locekļiem būtu jāpārstāv dažādas nozares, lai tie varētu sniegt konsultācijas par
  sanitārijas,
  biomedicīnas, uzvedības, sociālekonomiskiem,
  pētniecības, izstrādes, ražošanas,
  kultūras un starptautiskiem aspektiem. ECDC un EMA pārstāvji
  aktīvi
  piedalās padomdevējā komitejā. Nepieciešamības gadījumā šajā komitejā kā novērotāji piedalās arī citu tādu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvji, kuras ir nozīmīgas saistībā ar konkrēto apdraudējumu. Darbam padomdevējā komitejā Komisija
  vai Veselības drošības komiteja
  var ad hoc kārtībā pieaicināt ekspertus
  un ieinteresētās personas
  , kuriem ir īpašas zināšanas darba kārtības jautājumā.
  Komisija publicē dalībai padomdevējā komitejā izraudzīto ekspertu vārdus, kā arī informāciju par profesionālo un/vai zinātnisko pieredzi, kas pamato viņu izraudzīšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Padomdevēja komitejas sastāvā ir Komisijas izvēlēti neatkarīgi eksperti ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, kas radies. Komitejas locekļiem būtu jāpārstāv dažādas nozares, lai tie varētu sniegt konsultācijas par biomedicīnas, uzvedības, sociālekonomiskiem, kultūras un starptautiskiem aspektiem. ECDC un EMA pārstāvji piedalās padomdevējā komitejā
  kā novērotāji
  . Nepieciešamības gadījumā šajā komitejā kā novērotāji piedalās arī citu tādu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvji, kuras ir nozīmīgas saistībā ar konkrēto apdraudējumu. Darbam padomdevējā komitejā Komisija var ad hoc kārtībā pieaicināt ekspertus, kuriem ir īpašas zināšanas darba kārtības jautājumā.

2.   Padomdevēja komitejas sastāvā ir Komisijas izvēlēti neatkarīgi eksperti
  , veselības un aprūpes darbinieku pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji
  ar zināšanām un pieredzi tādās jomās, kuras ir visatbilstošākās konkrētajam apdraudējumam, kas radies. Komitejas locekļiem būtu jāpārstāv dažādas nozares, lai tie varētu sniegt konsultācijas par
  sanitārijas,
  biomedicīnas, uzvedības, sociālekonomiskiem,
  pētniecības, izstrādes, ražošanas,
  kultūras un starptautiskiem aspektiem. ECDC un EMA pārstāvji
  aktīvi
  piedalās padomdevējā komitejā. Nepieciešamības gadījumā šajā komitejā kā novērotāji piedalās arī citu tādu Savienības struktūru vai aģentūru pārstāvji, kuras ir nozīmīgas saistībā ar konkrēto apdraudējumu. Darbam padomdevējā komitejā Komisija
  vai Veselības drošības komiteja
  var ad hoc kārtībā pieaicināt ekspertus
  un ieinteresētās personas
  , kuriem ir īpašas zināšanas darba kārtības jautājumā.
  Komisija publicē dalībai padomdevējā komitejā izraudzīto ekspertu vārdus, kā arī informāciju par profesionālo un/vai zinātnisko pieredzi, kas pamato viņu izraudzīšanos.

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2.a punkts (jauns)

24. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē publicē padomdevējas komitejas locekļu sarakstu un kvalifikācijas, kas pamato viņu izraudzīšanos. Pēc iespējas nodrošina locekļu ģeogrāfisko līdzsvaru. Locekļi rīkojas sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi. Viņi iesniedz interešu un saistību deklarācijas. Šādās deklarācijās iekļauj informācija par jebkādu darbību, amatu, apstākļiem vai citiem faktiem, kas var būt saistīti ar tiešu vai netiešu ieinteresētību, lai būtu iespējams noteikt tādas intereses, kuras varētu uzskatīt par kompromitējošām minēto ekspertu neatkarībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē publicē padomdevējas komitejas locekļu sarakstu un kvalifikācijas, kas pamato viņu izraudzīšanos. Pēc iespējas nodrošina locekļu ģeogrāfisko līdzsvaru. Locekļi rīkojas sabiedrības interesēs un ir neatkarīgi. Viņi iesniedz interešu un saistību deklarācijas. Šādās deklarācijās iekļauj informācija par jebkādu darbību, amatu, apstākļiem vai citiem faktiem, kas var būt saistīti ar tiešu vai netiešu ieinteresētību, lai būtu iespējams noteikt tādas intereses, kuras varētu uzskatīt par kompromitējošām minēto ekspertu neatkarībai.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 3. punkts

24. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Padomdevēja komiteja rīko sanāksmes vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma. | 3.   Padomdevēja komiteja rīko sanāksmes vajadzības gadījumā pēc Komisijas
  , Veselības drošības komitejas
  vai dalībvalsts pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Padomdevēja komiteja rīko sanāksmes vajadzības gadījumā pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma.

3.   Padomdevēja komiteja rīko sanāksmes vajadzības gadījumā pēc Komisijas
  , Veselības drošības komitejas
  vai dalībvalsts pieprasījuma.

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 6. punkts

24. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Padomdevēja komiteja pieņem savu reglamentu, tostarp noteikumus par ārkārtas situācijas izsludināšanu un atcelšanu, kā arī ieteikumu pieņemšanu un balsošanu. Reglaments stājas spēkā pēc Komisijas labvēlīga atzinuma saņemšanas. | 6.   Padomdevēja komiteja pieņem savu reglamentu, tostarp noteikumus par ārkārtas situācijas izsludināšanu un atcelšanu, kā arī ieteikumu pieņemšanu un balsošanu. Reglaments stājas spēkā pēc Komisijas
  un Veselības drošības komitejas
  labvēlīga atzinuma saņemšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Padomdevēja komiteja pieņem savu reglamentu, tostarp noteikumus par ārkārtas situācijas izsludināšanu un atcelšanu, kā arī ieteikumu pieņemšanu un balsošanu. Reglaments stājas spēkā pēc Komisijas labvēlīga atzinuma saņemšanas.

6.   Padomdevēja komiteja pieņem savu reglamentu, tostarp noteikumus par ārkārtas situācijas izsludināšanu un atcelšanu, kā arī ieteikumu pieņemšanu un balsošanu. Reglaments stājas spēkā pēc Komisijas
  un Veselības drošības komitejas
  labvēlīga atzinuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 6.a punkts (jauns)

24. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli ir publiski pieejami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli ir publiski pieejami.

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 6.b punkts (jauns)

24. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Padomdevēja komiteja strādā ciešā sadarbībā ar valstu padomdevējām struktūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Padomdevēja komiteja strādā ciešā sadarbībā ar valstu padomdevējām struktūrām.

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | mehānismus medicīnisko pretlīdzekļu
  izstrādāšanai
  ,
  iegādei
  ,
  pārvaldīšanai un izplatīšanai
  , kā arī
  to trūkumu uzraudzībai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

mehānismus medicīnisko pretlīdzekļu
  izstrādāšanai
  ,
  iegādei
  ,
  pārvaldīšanai un izplatīšanai
  , kā arī
  to trūkumu uzraudzībai
  ;

izstrādāšanai

iegādei

pārvaldīšanai un izplatīšanai

to trūkumu uzraudzībai

| b) | mehānismus medicīnisko pretlīdzekļu
  iztrūkuma uzraudzībai
  ,
  izstrādei
  ,
  ražošanai, iepirkšanai
  , kā arī
  veiktās darbības nolūkā nodrošināt medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību, pārvaldību, uzglabāšanu, izplatīšanu un izmantošanu
  ; |
| --- | --- |

b)

mehānismus medicīnisko pretlīdzekļu
  iztrūkuma uzraudzībai
  ,
  izstrādei
  ,
  ražošanai, iepirkšanai
  , kā arī
  veiktās darbības nolūkā nodrošināt medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību, pārvaldību, uzglabāšanu, izplatīšanu un izmantošanu
  ;

iztrūkuma uzraudzībai

izstrādei

ražošanai, iepirkšanai

veiktās darbības nolūkā nodrošināt medicīnisko pretlīdzekļu piegādes drošību, pārvaldību, uzglabāšanu, izplatīšanu un izmantošanu

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | ECDC atbalsta aktivizāciju, kā minēts Regulā (ES) ../.. [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]], lai mobilizētu un izvietotu ES veselības jautājumu darba grupu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

ECDC atbalsta aktivizāciju, kā minēts Regulā (ES) ../.. [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]], lai mobilizētu un izvietotu ES veselības jautājumu darba grupu.

| c) | ECDC atbalsta aktivizāciju, kā minēts Regulā (ES) ../.. [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]], lai mobilizētu un izvietotu ES veselības jautājumu darba grupu
  un jo īpaši izveidotu sarakstu, kurā norādīts, cik vietu ir dalībvalstu intensīvās terapijas nodaļās, lai vajadzības gadījumā varētu pārvietot pārrobežu pacientus; |
| --- | --- |

c)

ECDC atbalsta aktivizāciju, kā minēts Regulā (ES) ../.. [OV: ievietojiet ECDC regulas numuru [ISC/2020/12527]], lai mobilizētu un izvietotu ES veselības jautājumu darba grupu
  un jo īpaši izveidotu sarakstu, kurā norādīts, cik vietu ir dalībvalstu intensīvās terapijas nodaļās, lai vajadzības gadījumā varētu pārvietot pārrobežu pacientus;

un jo īpaši izveidotu sarakstu, kurā norādīts, cik vietu ir dalībvalstu intensīvās terapijas nodaļās, lai vajadzības gadījumā varētu pārvietot pārrobežu pacientus;

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | Savienības eksporta kontroles mehānismu, kura mērķis ir nodrošināt Savienībai spējas laikus un efektīvi piekļūt pretlīdzekļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

Savienības eksporta kontroles mehānismu, kura mērķis ir nodrošināt Savienībai spējas laikus un efektīvi piekļūt pretlīdzekļiem;

Savienības eksporta kontroles mehānismu, kura mērķis ir nodrošināt Savienībai spējas laikus un efektīvi piekļūt pretlīdzekļiem;

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | šīs regulas 25.a pantā minētos zaļos koridorus (izņēmuma gadījumos). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

šīs regulas 25.a pantā minētos zaļos koridorus (izņēmuma gadījumos).

šīs regulas 25.a pantā minētos zaļos koridorus (izņēmuma gadījumos).

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25.a pants (jauns)

25.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 25.a pants |
| | Zaļie koridori |
| | 1.
     
  Ja saskaņā ar 23. panta 1. punktu pandēmijas dēļ tiek izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācija, Komisija robežšķērsošanas ierobežojumu gadījumā izveido zaļos koridorus, lai nodrošinātu pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju brīvu apriti iekšējā tirgū. |
| | 2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par 1. punktā minēto zaļo koridoru izveidi. |
| | 3.
     
  Dalībvalsts LESD 36. pantā noteiktajos gadījumos var aizliegt vai ierobežot medicīnisko pretlīdzekļu eksportu Savienības līmenī izsludinātā sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, ja vien attiecīgā dalībvalsts saņēmusi iepriekšēju Komisijas atļauju. |
| | 4.
     
  Lēmumu par iepriekšējas atļaujas pieprasījumu Komisija pieņem piecu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja Komisija šajā termiņā lēmumu nepieņem, atļauju uzskata par saņemtu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25.a pants

25.a pants

Zaļie koridori

Zaļie koridori

1.
     
  Ja saskaņā ar 23. panta 1. punktu pandēmijas dēļ tiek izsludināta sabiedrības veselības ārkārtas situācija, Komisija robežšķērsošanas ierobežojumu gadījumā izveido zaļos koridorus, lai nodrošinātu pirmās nepieciešamības preču, medicīnisko pretlīdzekļu un pārrobežu darba ņēmēju brīvu apriti iekšējā tirgū.

2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu ar noteikumiem par 1. punktā minēto zaļo koridoru izveidi.

3.
     
  Dalībvalsts LESD 36. pantā noteiktajos gadījumos var aizliegt vai ierobežot medicīnisko pretlīdzekļu eksportu Savienības līmenī izsludinātā sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, ja vien attiecīgā dalībvalsts saņēmusi iepriekšēju Komisijas atļauju.

4.
     
  Lēmumu par iepriekšējas atļaujas pieprasījumu Komisija pieņem piecu dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja Komisija šajā termiņā lēmumu nepieņem, atļauju uzskata par saņemtu.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts

26. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EWRS iekļauj selektīvu ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības datus, tikai tām valstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas konkrētajos kontaktu izsekošanas pasākumos. Minēto selektīvu ziņojumu funkciju izveido un izmanto, lai nodrošinātu drošu un likumīgu personas datu apstrādi un izveidotu saikni ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī. | 1.   EWRS iekļauj selektīvu ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības datus, tikai tām valstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas konkrētajos kontaktu izsekošanas pasākumos. Minēto selektīvu ziņojumu funkciju izveido
  , ņemot vērā datu minimizēšanas principu un datu integrētu aizsardzību pēc noklusējuma
  un izmanto, lai nodrošinātu drošu un likumīgu personas datu apstrādi un izveidotu saikni ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   EWRS iekļauj selektīvu ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības datus, tikai tām valstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas konkrētajos kontaktu izsekošanas pasākumos. Minēto selektīvu ziņojumu funkciju izveido un izmanto, lai nodrošinātu drošu un likumīgu personas datu apstrādi un izveidotu saikni ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī.

1.   EWRS iekļauj selektīvu ziņojumu funkciju, kas dod iespēju paziņot personas datus, tostarp kontaktinformāciju un veselības datus, tikai tām valstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas konkrētajos kontaktu izsekošanas pasākumos. Minēto selektīvu ziņojumu funkciju izveido
  , ņemot vērā datu minimizēšanas principu un datu integrētu aizsardzību pēc noklusējuma
  un izmanto, lai nodrošinātu drošu un likumīgu personas datu apstrādi un izveidotu saikni ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 5. punkts

26. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Personas datu apmaiņu arī var veikt automatizētas kontaktu izsekošanas ietvaros, izmantojot kontaktu izsekošanas lietojumprogrammas. | 5.   Personas datu apmaiņu arī var veikt automatizētas kontaktu izsekošanas ietvaros, izmantojot kontaktu izsekošanas lietojumprogrammas
  un pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (VDAR)

   (1a). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Personas datu apmaiņu arī var veikt automatizētas kontaktu izsekošanas ietvaros, izmantojot kontaktu izsekošanas lietojumprogrammas.

5.   Personas datu apmaiņu arī var veikt automatizētas kontaktu izsekošanas ietvaros, izmantojot kontaktu izsekošanas lietojumprogrammas
  un pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (VDAR)

   (1a).

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ar
  īstenošanas aktiem
  pieņem: | 6.   Komisija
  pēc iepriekšējas apspriešanās procedūras, kā izklāstīts Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 2. punktā, saskaņā
  ar
  28. pantu
  pieņem
  deleģētos aktus, kuros nosaka
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ar
  īstenošanas aktiem
  pieņem:

6.   Komisija
  pēc iepriekšējas apspriešanās procedūras, kā izklāstīts Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 2. punktā, saskaņā
  ar
  28. pantu
  pieņem
  deleģētos aktus, kuros nosaka
  :

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – b punkts

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | procedūras EWRS savienošanai ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

procedūras EWRS savienošanai ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības līmenī;

| b) | procedūras EWRS savienošanai ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības
  un starptautiskā
  līmenī; |
| --- | --- |

b)

procedūras EWRS savienošanai ar kontaktu izsekošanas sistēmām Savienības
  un starptautiskā
  līmenī;

un starptautiskā

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – d punkts

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | automatizētas kontaktu izsekošanas lietojumprogrammu apstrādes kārtību un šo lietojumprogrammu sadarbspēju, kā arī gadījumus un apstākļus, kuros trešām valstīm var piešķirt piekļuvi kontaktu izsekošanas sadarbspējai un šādas piekļuves praktiskos aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

automatizētas kontaktu izsekošanas lietojumprogrammu apstrādes kārtību un šo lietojumprogrammu sadarbspēju, kā arī gadījumus un apstākļus, kuros trešām valstīm var piešķirt piekļuvi kontaktu izsekošanas sadarbspējai un šādas piekļuves praktiskos aspektus.

| d) | automatizētas kontaktu izsekošanas lietojumprogrammu apstrādes kārtību un šo lietojumprogrammu sadarbspēju, kā arī gadījumus un apstākļus, kuros trešām valstīm var piešķirt piekļuvi kontaktu izsekošanas sadarbspējai un šādas piekļuves praktiskos aspektus
  , pilnībā ievērojot EUDPR un piemērojamo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

d)

automatizētas kontaktu izsekošanas lietojumprogrammu apstrādes kārtību un šo lietojumprogrammu sadarbspēju, kā arī gadījumus un apstākļus, kuros trešām valstīm var piešķirt piekļuvi kontaktu izsekošanas sadarbspējai un šādas piekļuves praktiskos aspektus
  , pilnībā ievērojot EUDPR un piemērojamo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru;

, pilnībā ievērojot EUDPR un piemērojamo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru;

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – da punkts (jauns)

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | sīku aprakstu par to rīcībspēku uzdevumiem, kas iesaistīti personas datu apstrādē, izmantojot ierosinātos IT rīkus un sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

sīku aprakstu par to rīcībspēku uzdevumiem, kas iesaistīti personas datu apstrādē, izmantojot ierosinātos IT rīkus un sistēmas.

sīku aprakstu par to rīcībspēku uzdevumiem, kas iesaistīti personas datu apstrādē, izmantojot ierosinātos IT rīkus un sistēmas.

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 2. daļa

26. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [pamata leģislatīvā akta spēkā stāšanās datums vai jebkurš cits likumdevēja noteikts datums]. | 2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punktā
  , 13. panta 9. punktā, 14. panta 6. punktā, 17. panta 3. punktā, 25.a panta 2. punktā un 26. panta 6. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [pamata leģislatīvā akta spēkā stāšanās datums vai jebkurš cits likumdevēja noteikts datums].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [pamata leģislatīvā akta spēkā stāšanās datums vai jebkurš cits likumdevēja noteikts datums].

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 3. punktā
  , 13. panta 9. punktā, 14. panta 6. punktā, 17. panta 3. punktā, 25.a panta 2. punktā un 26. panta 6. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [pamata leģislatīvā akta spēkā stāšanās datums vai jebkurš cits likumdevēja noteikts datums].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8.
  panta 3. punktā, 13. panta 9. punktā, 14. panta 6. punktā, 17.
  panta 3.
  punktā, 25.a panta 2. punktā un 26. panta 6.
  punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8.
  panta 3. punktā, 13. panta 9. punktā, 14. panta 6. punktā, 17.
  panta 3.
  punktā, 25.a panta 2. punktā un 26. panta 6.
  punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu.

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 6. punkts

28. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 8. panta 3. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 8.
  panta 3. punktu, 13. panta 9. punktu, 14. panta 6. punktu, 17.
  panta 3.
  punktu, 25.a panta 2. punktu un 26. panta 6.
  punktu, stājas spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 8. panta 3. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 8.
  panta 3. punktu, 13. panta 9. punktu, 14. panta 6. punktu, 17.
  panta 3.
  punktu, 25.a panta 2. punktu un 26. panta 6.
  punktu, stājas spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28.a pants (jauns)

28.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 28.a pants




  Steidzamības procedūra





  1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.






  2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 28. panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

28.a pants

Steidzamības procedūra

1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 28. panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. daļa

29. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2025. gadam un reizi
  piecos
  gados Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomes ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Izvērtēšanu veic saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par labāku regulējumu. Izvērtējumā jo īpaši ietver novērtējumu par EWRS un epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbību, kā arī reaģēšanas koordināciju ar HSC. | Līdz 2025. gadam un reizi
  trijos
  gados Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomes ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Izvērtēšanu veic saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par labāku regulējumu. Izvērtējumā jo īpaši ietver novērtējumu par EWRS un epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbību, kā arī reaģēšanas koordināciju ar HSC
  un par regulas ietekmi uz vienotā tirgus pienācīgu darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apstākļos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2025. gadam un reizi
  piecos
  gados Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomes ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Izvērtēšanu veic saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par labāku regulējumu. Izvērtējumā jo īpaši ietver novērtējumu par EWRS un epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbību, kā arī reaģēšanas koordināciju ar HSC.

piecos

Līdz 2025. gadam un reizi
  trijos
  gados Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomes ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem. Izvērtēšanu veic saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par labāku regulējumu. Izvērtējumā jo īpaši ietver novērtējumu par EWRS un epidemioloģiskās uzraudzības tīkla darbību, kā arī reaģēšanas koordināciju ar HSC
  un par regulas ietekmi uz vienotā tirgus pienācīgu darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apstākļos
  .

trijos

un par regulas ietekmi uz vienotā tirgus pienācīgu darbību nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu apstākļos

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1.a punkts (jauns)

29. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pamatojoties uz iepriekšējā punktā minēto izvērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz iepriekšējā punktā minēto izvērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.

Pamatojoties uz iepriekšējā punktā minēto izvērtējumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai iestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0247/2021).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(15)  Pasaules Veselības organizācija. Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/.

15

(15)  Pasaules Veselības organizācija. Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/.

15

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

16

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/420 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 77 I, 20.3.2019., 1. lpp.).

17

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/420 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 77 I, 20.3.2019., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

18

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

18

(1a)  
  Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (2005), trešais izdevums, pieejams vietnē https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

1a

Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (2005), trešais izdevums, pieejams vietnē https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

19

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

19

(21)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(21)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(1a)  
  Pasaules Veselības organizācija. Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

1a

Pasaules Veselības organizācija. Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

24

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

24

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

29

Euratom

Euratom

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

29

Euratom

Euratom

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2021. gada 15. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/338 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/338

---

P9_TA(2021)0370

Budžeta grozījuma projekts Nr. 1/2021: Brexit korekcijas rezerve

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz 2021. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projektu: Brexit korekcijas rezerve (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

(2022/C 117/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (“Finanšu regula”), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (“Finanšu regula”), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (6) (“BKR regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (6) (“BKR regula”),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 22. janvārī (COM(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 22. janvārī (COM(2021)0030),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 19. jūlijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 17. augustā (10945/2021 – C9-0348/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 19. jūlijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 17. augustā (10945/2021 – C9-0348/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0263/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0263/2021),

| A. | tā kā Komisija 2020. gada 25. decembrī iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (“rezerve”) tematisko īpašo instrumentu ietvaros ārpus ES budžeta maksimālajiem apjomiem daudzgadu finanšu shēmā, lai “novērstu neparedzētas un nelabvēlīgas sekas dalībvalstīs un nozarēs”, kuras visvairāk skārusi Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, un tādējādi mazinātu tās ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija 2020. gada 25. decembrī iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (“rezerve”) tematisko īpašo instrumentu ietvaros ārpus ES budžeta maksimālajiem apjomiem daudzgadu finanšu shēmā, lai “novērstu neparedzētas un nelabvēlīgas sekas dalībvalstīs un nozarēs”, kuras visvairāk skārusi Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, un tādējādi mazinātu tās ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| B. | tā kā rezerves īstenošanai paredzētie maksimālie resursi ir 5 000 000 000 EUR 2018. gada cenās (5 370 994 000 EUR faktiskajās cenās); |
| --- | --- |

B.

tā kā rezerves īstenošanai paredzētie maksimālie resursi ir 5 000 000 000 EUR 2018. gada cenās (5 370 994 000 EUR faktiskajās cenās);

| C. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projekta (BGP) mērķis ir Savienības 2021. gada budžetā iekļaut summu 4 244 832 000 EUR apmērā faktiskajās cenās (4 000 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās) gan saistību, gan maksājumu apropriācijās, lai apmierinātu priekšfinansējuma vajadzības, kas izriet no Brexit korekcijas rezerves īstenošanas 2021. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projekta (BGP) mērķis ir Savienības 2021. gada budžetā iekļaut summu 4 244 832 000 EUR apmērā faktiskajās cenās (4 000 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās) gan saistību, gan maksājumu apropriācijās, lai apmierinātu priekšfinansējuma vajadzības, kas izriet no Brexit korekcijas rezerves īstenošanas 2021. gadā;

| D. | tā kā pēc BKR regulas pieņemšanas apropriācijas pārvietos uz budžeta pantu “16 02 03”; tā kā finanšu iemaksu dalībvalstij no rezerves apgūs dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu, |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc BKR regulas pieņemšanas apropriācijas pārvietos uz budžeta pantu “16 02 03”; tā kā finanšu iemaksu dalībvalstij no rezerves apgūs dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu, kas paredz darīt pieejamus 4 244 832 000 EUR gan saistību, gan maksājumu apropriācijās, lai segtu Brexit korekcijas rezerves priekšfinansējuma vajadzības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šī rezerve ir viens no DFS regulā paredzētajiem tematiskajiem īpašajiem instrumentiem, līdz ar to attiecīgās apropriācijas iekļauj budžetā ārpus DFS noteiktajiem maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2021 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2021 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 17.3.2021.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(6)  COM(2020)0854

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/340 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/340

---

P9_TA(2021)0371

To dzelzceļa uzņēmumu drošības sertifikātu un darbības licenču derīguma termiņa pagarināšana, kuri nodrošina pārvadājumus Lamanša tunelī ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2222 groza attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0402), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0402),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0314/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 1. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 1. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0228

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2020/2222, lai pagarinātu drošības sertifikātu un licenču derīguma termiņu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas, izmantojot Lamanša pastāvīgo savienojumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1701.)

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/341 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/341

---

P9_TA(2021)0372

Oficiālās kontroles, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, ko no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem veic, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, groza Regulu (ES) 2017/625 (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0108),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0094/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0094/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 8. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 8. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0195/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 341, 24.8.2021., 107. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0055

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, kuras veic no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam un Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz mājputnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1756.)

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/342 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/342

---

P9_TA(2021)0373

Brexit korekcijas rezerve ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0854), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0854),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 322. pantu un 175. panta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0433/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 322. pantu un 175. panta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0433/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2021. gada 25. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2021. gada 25. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 25. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 25. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 19. marta atzinumu (3),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt minēto nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt minēto nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmē pieņemtos secinājumus, ar ko paredz izveidot jaunu īpašu Brexit korekcijas rezervi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmē pieņemtos secinājumus, ar ko paredz izveidot jaunu īpašu Brexit korekcijas rezervi,

| — | ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0178/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 101, 23.3.2021., 1. lpp.

(2)  OV C 155, 30.4.2021., 52. lpp.

(3)  OV C 175, 7.5.2021., 69. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0380

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1755.)

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/344 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/344

---

P9_TA(2021)0374

ES zilās kartes direktīva ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0378),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0213/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Bulgārijas Parlaments, kā arī Čehijas Deputātu palāta un Čehijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Bulgārijas Parlaments, kā arī Čehijas Deputātu palāta un Čehijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 8. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 8. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 21. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 21. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0240/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0240/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 75, 10.3.2017., 75. lpp.

(2)  OV C 185, 9.6.2017., 105. lpp.

---

P9_TC1-COD(2016)0176

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/... par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkā un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2009/50/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2021/1883.)

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/345 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/345

---

P9_TA(2021)0375

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA III) 2021.–2027. gadam ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. septembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 117/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06604/1/2021 – C9-0352/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06604/1/2021 – C9-0352/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0266/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0266/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savus paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai un kas tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai un kas tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar visiem šai rezolūcijai pievienotajiem paziņojumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 156. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 305. lpp.

(3)  OV C 108, 26.3.2021., 409. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) piešķirtās palīdzības apturēšanu

Eiropas Parlaments norāda, ka Regulā (ES) 2021/..., ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III), ir ietverta vispārēja atsauce uz iespēju apturēt palīdzību, nenorādot konkrētu šāda lēmuma pamatojumu. Šāda palīdzības apturēšana būtu jāīsteno, ja kāds no I pielikumā minētajiem saņēmējiem pasliktina situāciju demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā.

Eiropas Parlaments uzskata, ka jebkādas palīdzības apturēšana šī instrumenta ietvaros mainītu vispārējo finanšu shēmu, par kuru panākta vienošanās saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem un viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm tādējādi šajā sakarībā var pilnībā izmantot savas prerogatīvas, ja šāds lēmums būtu jāpieņem.

Eiropas Parlamenta paziņojums par Padomes Lēmumu 2010/427/ES un stratēģisko koordināciju

Eiropas Parlaments norāda, ka atsauces uz Savienības ārējās darbības instrumentiem Padomes Lēmuma 2010/427/ES 9. pantā ir novecojušas, un tādēļ uzskata, ka juridiskās skaidrības labad šis pants būtu jāatjaunina saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktā, lai ņemtu vērā Savienības ārējās palīdzības instrumentus, kas piemērojami 2021.–2027. gada DFS periodā, proti, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas Starptautiskās kodoldrošuma sadarbības instrumentu un Lēmumu par aizjūras asociāciju, ietverot Grenlandi.

Eiropas Parlaments aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izveidot stratēģisku koordinācijas struktūru, kurā darbotos visi attiecīgie Komisijas un EĀDD dienesti, lai nodrošinātu saskaņotību, sinerģiju, pārredzamību un pārskatatbildību saskaņā ar 5. pantu Regulā (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (1).

Eiropas Parlamenta paziņojums par saņēmēju nosaukumiem

Eiropas Parlaments norāda, ka Regulas (ES) 2021/..., ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III), I pielikumā ir minēti saņēmēji, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo instrumentu. Eiropas Parlaments uzskata, ka sarakstā iekļautajām saņēmējvalstīm ir jāizmanto konstitucionālie nosaukumi un Kosova būtu jādēvē par Kosovas Republiku.

Eiropas Komisijas paziņojums par ģeopolitisku dialogu ar Eiropas Parlamentu par Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

Eiropas Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta politiskās kontroles funkcijas, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 14. pantā, apņemas īstenot augsta līmeņa ģeopolitisku dialogu starp abām iestādēm par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2021/XXX, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III). Šim dialogam būtu jāļauj apmainīties viedokļiem ar Eiropas Parlamentu, kura nostājas attiecībā uz IPA III īstenošanu tiks pilnībā ņemtas vērā, pilnībā ievērojot Komisijas spēju īstenot instrumentu saskaņā ar tās institucionālajiem pienākumiem.

Ģeopolitiskajā dialogā tiks apspriestas vispārējas ievirzes IPA III īstenošanai, tostarp plānošanai pirms IPA III plānošanas satvara un plānošanas dokumentu pieņemšanas, un attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, piemēram, palīdzības apturēšanu saņēmējam, ja tas pastāvīgi neievēro demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principus.

Ģeopolitiskā dialoga struktūra būs šāda:

| i) | augsta līmeņa dialogs starp komisāru kaimiņattiecību un paplašināšanās jautājumos Komisijas vārdā un Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

i)

augsta līmeņa dialogs starp komisāru kaimiņattiecību un paplašināšanās jautājumos Komisijas vārdā un Eiropas Parlamentu;

| ii) | pastāvīgs dialogs augstāko amatpersonu līmenī ar Ārlietu komisijas darba grupām, lai nodrošinātu pienācīgu sagatavošanos augsta līmeņa dialogam un tā pēcpasākumus. |
| --- | --- |

ii)

pastāvīgs dialogs augstāko amatpersonu līmenī ar Ārlietu komisijas darba grupām, lai nodrošinātu pienācīgu sagatavošanos augsta līmeņa dialogam un tā pēcpasākumus.

Augsta līmeņa dialogs notiks vismaz divas reizes gadā. Viena no sanāksmēm var notikt tajā pašā laikā, kad Komisija iesniegs gada budžeta projektu.

Eiropas Komisijas paziņojums par palīdzības modulāciju/apturēšanu 8. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 2021/XXX (2021. gada XX/XX), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

Eiropas Komisija uzskata, ka 8. panta 5. punkta noteikumā ir ievērotas Komisijas pilnvaras īstenot Savienības programmas un attiecībā uz Savienības budžetu kopumā, ciktāl tas neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Līgumiem un Finanšu regulu apturēt trešām valstīm sniegto Savienības palīdzību.

Eiropas Komisijas paziņojums par stratēģisko padomju konsultatīvo raksturu, kā noteikts 12. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 2021/XXX (2021. gada XX/XX), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)

Eiropas Komisija atgādina, ka saskaņā ar IPA III regulas 12. pantu Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas (WBIF) stratēģiskā padome ir Komisijas
  padomdevēja struktūra
  . Tas ir saskaņots ar 33. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulā (ES) 2021/947 NDICI – “Eiropa pasaulē”, atsaucoties uz Rietumbalkānu investīciju satvaru un EFIA+ stratēģiskajām padomēm. Šīm stratēģiskajām padomēm nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru saistībā ar ES budžeta izpildi. Pamatojoties uz to, tiks izveidots Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas stratēģiskās padomes reglaments.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/348 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/348

---

P9_TA(2021)0378

Nolīgums starp ES un Kaboverdi par vīzu atvieglotu izsniegšanu ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 117/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05034/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05034/2021),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (05034/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu Kaboverdes Republikas un Eiropas Savienības pilsoņiem (05034/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0116/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0264/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0264/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kaboverdes Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/349 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/349

---

P9_TA(2021)0379

Grozījumu izdarīšana Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/31)

---

(1)  Lēmums pieņemts saskaņā ar Reglamenta 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0236/2021).

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/350 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/350

---

P9_TA(2021)0380

Eiropas izmeklēšanas rīkojums krimināllietās: saskaņošana ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 117/32)

---

(1)  Lēmums pieņemts saskaņā ar Reglamenta 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0237/2021).

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/351 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/351

---

P9_TA(2021)0381

ES un Korejas Nolīgums: daži gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspekti ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 117/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05210/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05210/2021),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (15082/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (15082/2019),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C9-0120/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0251/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0251/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Korejas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 117/352 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 117/352

---

P9_TA(2021)0384

Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 117/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0282), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0282),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0205/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0262/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0262/2021),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija, jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu, augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēku veselības aizsardzību, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija, jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu, augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēku veselības aizsardzību, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā.

| (2) | Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija, jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar
  iekļaujošu darba tirgu,
  augsta nodarbinātības līmeņa
  , darba koplīguma slēgšanas sarunu un pienācīgas darba samaksas
  veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu,
  īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, jo īpaši bērniem, personām ar invaliditāti, vientuļajiem vecākiem, etniskajām minoritātēm, piemēram, romu tautības iedzīvotājiem, LGBTIKA+, cilvēkiem, kas dzīvo attālos reģionos, un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā arī
  augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēku veselības aizsardzību, kā tas noteikts
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība un diskriminācija, jāveicina sociālais taisnīgums un aizsardzība, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība, paaudžu solidaritāte un bērnu tiesību aizsardzība. Nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai ir jāņem vērā prasības, kas saistītas ar
  iekļaujošu darba tirgu,
  augsta nodarbinātības līmeņa
  , darba koplīguma slēgšanas sarunu un pienācīgas darba samaksas
  veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu,
  īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, jo īpaši bērniem, personām ar invaliditāti, vientuļajiem vecākiem, etniskajām minoritātēm, piemēram, romu tautības iedzīvotājiem, LGBTIKA+, cilvēkiem, kas dzīvo attālos reģionos, un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā arī
  augsta līmeņa izglītības un apmācības nodrošināšanu un cilvēku veselības aizsardzību, kā tas noteikts
  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas
  un
  nodarbinātības politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  integrēti
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  principi
  un tā uzraudzības
  instruments
   – sociālo rezultātu
  pārskats
   – un tajā
  paredzēta
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Savienības un dalībvalstu nodarbinātības un ekonomikas politikai būtu jāiet rokrokā ar Eiropas pāreju uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, uzlabojot konkurētspēju, nodrošinot pienācīgus darba nosacījumus, veicinot inovāciju, sekmējot sociālo taisnīgumu un vienlīdzīgas iespējas, kā arī novēršot nevienlīdzību un reģionālās atšķirības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas
  un
  nodarbinātības politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  integrēti
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  principi
  un tā uzraudzības
  instruments
   – sociālo rezultātu
  pārskats
   – un tajā
  paredzēta
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Savienības un dalībvalstu nodarbinātības un ekonomikas politikai būtu jāiet rokrokā ar Eiropas pāreju uz klimatneitrālu, vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, uzlabojot konkurētspēju, nodrošinot pienācīgus darba nosacījumus, veicinot inovāciju, sekmējot sociālo taisnīgumu un vienlīdzīgas iespējas, kā arī novēršot nevienlīdzību un reģionālās atšķirības.

| (5) | Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas, nodarbinātības
  , sociālās un vides
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  būtu jāturpina integrēt
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  principus
  un tā uzraudzības
  instrumentu
   – sociālo rezultātu
  pārskatu
   – un tajā
  jāparedz
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu
  , jo īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesību
  . Savienības un dalībvalstu nodarbinātības un ekonomikas politikai būtu jāiet rokrokā ar Eiropas pāreju uz klimatneitrālu,
  sociāli iekļaujošu,
  vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, uzlabojot konkurētspēju, nodrošinot pienācīgus darba nosacījumus
  un stabilas labklājības sistēmas
  , veicinot inovāciju, sekmējot sociālo taisnīgumu un vienlīdzīgas iespējas
  un ieguldot jaunatnē
  , kā arī novēršot nevienlīdzību un reģionālās atšķirības
  un mazinot nabadzību. Steidzami ir jānodrošina kvalitatīva un ilgtspējīga nodarbinātība, tostarp iniciatīvas par pienācīgiem darba apstākļiem tāldarba jomā, tiesībām atslēgties no darba, vecāku un ar aprūpi saistītu atvaļinājumu, platformu darbinieku tiesībām, vispārēju tiesisko regulējumu attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, lielāku pārredzamību un ieteikumiem par atbildību, kā arī veselību un drošību un kolektīvo sarunu lomas stiprināšanu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas, nodarbinātības
  , sociālās un vides
  politikas koordinācijai un uzraudzībai. Cenšoties panākt vidisko ilgtspēju, ražīgumu, taisnīgumu un stabilitāti, Eiropas pusgadā
  būtu jāturpina integrēt
  Eiropas sociālo tiesību pīlāra
  principus
  un tā uzraudzības
  instrumentu
   – sociālo rezultātu
  pārskatu
   – un tajā
  jāparedz
  cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Tas atbalsta ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu
  , jo īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesību
  . Savienības un dalībvalstu nodarbinātības un ekonomikas politikai būtu jāiet rokrokā ar Eiropas pāreju uz klimatneitrālu,
  sociāli iekļaujošu,
  vidiski ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku, uzlabojot konkurētspēju, nodrošinot pienācīgus darba nosacījumus
  un stabilas labklājības sistēmas
  , veicinot inovāciju, sekmējot sociālo taisnīgumu un vienlīdzīgas iespējas
  un ieguldot jaunatnē
  , kā arī novēršot nevienlīdzību un reģionālās atšķirības
  un mazinot nabadzību. Steidzami ir jānodrošina kvalitatīva un ilgtspējīga nodarbinātība, tostarp iniciatīvas par pienācīgiem darba apstākļiem tāldarba jomā, tiesībām atslēgties no darba, vecāku un ar aprūpi saistītu atvaļinājumu, platformu darbinieku tiesībām, vispārēju tiesisko regulējumu attiecībā uz apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, lielāku pārredzamību un ieteikumiem par atbildību, kā arī veselību un drošību un kolektīvo sarunu lomas stiprināšanu.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarbs, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas
  pārveidos
  Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Lai pilnvērtīgi ņemtu vērā šos strukturālos faktorus un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība,
  kas
  būtu saskaņā ar LESD un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šādai politikas rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomisko izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās atbildības īstenošanu. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarbs, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas
  pārveidos
  Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Lai pilnvērtīgi ņemtu vērā šos strukturālos faktorus un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība,
  kas
  būtu saskaņā ar LESD un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šādai politikas rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomisko izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās atbildības īstenošanu. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.

| (6) | Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarbs, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas
  patlaban pārveido
  Eiropas ekonomiku un sabiedrību.
  Lai gan tāldarbu varētu uzskatīt par soli ceļā uz labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, ļaujot iepriekš izslēgtajām darba ņēmēju grupām piekļūt darba tirgiem, tas var arī vājināt robežas starp darba laiku un personīgo laiku, iespējami negatīvi ietekmējot darba ņēmēju pamattiesības un fizisko un garīgo veselību.
  Lai pilnvērtīgi ņemtu vērā šos strukturālos faktorus un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība,
  kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un kura
  būtu saskaņā ar LESD
  , Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šādai politikas rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomisko izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās
  un sociālās
  atbildības īstenošanu. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.
  Saskaņā ar ES finanšu ministru 2020. gada 23. marta paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu, ņemot vērā Covid-19 krīzi, kurā izziņota pagaidu atkāpe no Stabilitātes un izaugsmes pakta (vispārējā izņēmuma klauzula), un Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā — pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku”, kurā norādīts, ka vispārējo izņēmuma klauzulu turpinās piemērot 2022. gadā un to plānots pārtraukt no 2023. gada, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto vispārējās izņēmuma klauzulas sniegtās iespējas, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus vai uzņēmumus, kuriem ir likviditātes grūtības, jo īpaši mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus. nolūkā aizsargāt darbvietas, algas un darba apstākļus un ieguldīt cilvēkos un sociālās labklājības sistēmās.


  Būtu jāveic ex ante izvērtējums par potenciālo risku publiskajām finansēm, ko rada šis pagarinājums, kā arī par iespējamām negatīvajām sociālajām sekām, ko radīs atkāpes piemērošanas pārtraukšana, kura plānota 2023. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Klimata pārmaiņas un ar vidi saistītās problēmas, globalizācija, digitalizācija, mākslīgais intelekts, tāldarbs, platformu ekonomika un demogrāfiskās pārmaiņas
  patlaban pārveido
  Eiropas ekonomiku un sabiedrību.
  Lai gan tāldarbu varētu uzskatīt par soli ceļā uz labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, ļaujot iepriekš izslēgtajām darba ņēmēju grupām piekļūt darba tirgiem, tas var arī vājināt robežas starp darba laiku un personīgo laiku, iespējami negatīvi ietekmējot darba ņēmēju pamattiesības un fizisko un garīgo veselību.
  Lai pilnvērtīgi ņemtu vērā šos strukturālos faktorus un pēc vajadzības pielāgotu pašreizējās sistēmas, atzīstot dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu un ar tiem saistītās politikas ciešo savstarpējo atkarību, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā kopā. Tālab gan Savienības, gan valstu līmenī ir nepieciešama koordinēta, vērienīga un efektīva politikas rīcība,
  kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un kura
  būtu saskaņā ar LESD
  , Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  un Savienības noteikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šādai politikas rīcībai būtu jāaptver ilgtspējīgu investīciju palielināšana, atjaunota apņemšanās pareizā secībā veikt reformas, kas sekmē ekonomisko izaugsmi, kvalitatīvu darbvietu izveidi, ražību, pienācīgus nodarbinātības nosacījumus, sociālo un teritoriālo kohēziju, augšupēju konverģenci, ekonomikas noturību un fiskālās
  un sociālās
  atbildības īstenošanu. Tajā būtu jāapvieno pasākumi piedāvājuma un pieprasījuma jomā, vienlaikus ņemot vērā to ietekmi uz vidi, nodarbinātību un sociālo jomu.
  Saskaņā ar ES finanšu ministru 2020. gada 23. marta paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu, ņemot vērā Covid-19 krīzi, kurā izziņota pagaidu atkāpe no Stabilitātes un izaugsmes pakta (vispārējā izņēmuma klauzula), un Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā — pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku”, kurā norādīts, ka vispārējo izņēmuma klauzulu turpinās piemērot 2022. gadā un to plānots pārtraukt no 2023. gada, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto vispārējās izņēmuma klauzulas sniegtās iespējas, lai atbalstītu grūtībās nonākušus uzņēmumus vai uzņēmumus, kuriem ir likviditātes grūtības, jo īpaši mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus. nolūkā aizsargāt darbvietas, algas un darba apstākļus un ieguldīt cilvēkos un sociālās labklājības sistēmās.


  Būtu jāveic ex ante izvērtējums par potenciālo risku publiskajām finansēm, ko rada šis pagarinājums, kā arī par iespējamām negatīvajām sociālajām sekām, ko radīs atkāpes piemērošanas pārtraukšana, kura plānota 2023. gadā.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | ES vadītāji Portu sociālajā samitā (20)2021. gada 8. maijā atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru par būtisku atveseļošanas elementu, norādot, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Dalībvalstis konstatēja, ka Komisijas iesniegtais Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns sniedza noderīgas norādes pīlāra īstenošanai, tostarp nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomā. Tās atzinīgi novērtēja jaunos ES pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz - 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, tostarp pieciem miljoniem bērnu) un pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz sociālā pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt tās norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros. Visbeidzot, dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi arī augstākajā līmenī ir cieši sekot līdzi panāktajam progresam virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ES 2030. gada pamatmērķu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

ES vadītāji Portu sociālajā samitā (20)2021. gada 8. maijā atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru par būtisku atveseļošanas elementu, norādot, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Dalībvalstis konstatēja, ka Komisijas iesniegtais Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns sniedza noderīgas norādes pīlāra īstenošanai, tostarp nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomā. Tās atzinīgi novērtēja jaunos ES pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz - 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, tostarp pieciem miljoniem bērnu) un pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz sociālā pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt tās norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros. Visbeidzot, dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi arī augstākajā līmenī ir cieši sekot līdzi panāktajam progresam virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ES 2030. gada pamatmērķu īstenošanu.

| (8) | ES vadītāji Portu sociālajā samitā (20)2021. gada 8. maijā atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru par būtisku atveseļošanas elementu, norādot, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Dalībvalstis konstatēja, ka Komisijas iesniegtais Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns sniedza noderīgas norādes pīlāra īstenošanai, tostarp nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomā. Tās atzinīgi novērtēja jaunos ES pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz - 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, tostarp pieciem miljoniem bērnu) un pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz sociālā pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt tās norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros. Visbeidzot, dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi arī augstākajā līmenī ir cieši sekot līdzi panāktajam progresam virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ES 2030. gada pamatmērķu īstenošanu.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina taisnīga mobilitāte un tiesību un pilnvaru pārnesamība, labāk aizsargājot mobilos darba ņēmējus, tostarp pārrobežu un sezonas darbiniekus, uzlabojot darba inspekciju darbības efektivitāti un ieviešot efektīvus digitālos risinājumus. |
| --- | --- |

(8)

ES vadītāji Portu sociālajā samitā (20)2021. gada 8. maijā atzina Eiropas sociālo tiesību pīlāru par būtisku atveseļošanas elementu, norādot, ka tā īstenošana stiprinās Savienības virzību uz digitālu, zaļu un taisnīgu pārkārtošanos un palīdzēs sasniegt augšupēju sociālo un ekonomisko konverģenci un risināt demogrāfiskās problēmas. Viņi uzsvēra, ka sociālā dimensija, sociālais dialogs un sociālo partneru aktīva iesaistīšana ir izteikti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatā. Dalībvalstis konstatēja, ka Komisijas iesniegtais Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns sniedza noderīgas norādes pīlāra īstenošanai, tostarp nodarbinātības, prasmju, veselības un sociālās aizsardzības jomā. Tās atzinīgi novērtēja jaunos ES pamatmērķus 2030. gadam attiecībā uz nodarbinātību (nodarbinātiem vajadzētu būt vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz - 64 gadiem), prasmēm (mācībās katru gadu būtu jāpiedalās 60 % pieaugušo) un nabadzības samazināšanu (būtu jāsamazina vismaz par 15 miljoniem, tostarp pieciem miljoniem bērnu) un pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu, kas palīdzēs uzraudzīt progresu virzībā uz sociālā pīlāra principu īstenošanu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada kontekstā. Turklāt tās norādīja, ka, Eiropai pakāpeniski atveseļojoties no Covid-19 pandēmijas, prioritāte būs pāriet no darbvietu aizsardzības uz darbvietu radīšanu un uzlabot darbvietu kvalitāti, kā arī uzsvēra, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana būs būtiska, lai nodrošinātu vairāk un labāku darbvietu izveidi visiem iekļaujošas atveseļošanas ietvaros. Visbeidzot, dalībvalstis uzsvēra, cik svarīgi arī augstākajā līmenī ir cieši sekot līdzi panāktajam progresam virzībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra un ES 2030. gada pamatmērķu īstenošanu.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina taisnīga mobilitāte un tiesību un pilnvaru pārnesamība, labāk aizsargājot mobilos darba ņēmējus, tostarp pārrobežu un sezonas darbiniekus, uzlabojot darba inspekciju darbības efektivitāti un ieviešot efektīvus digitālos risinājumus.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Bezpajumtniecība ir viens no ekstremālākajiem sociālās atstumtības veidiem, kas negatīvi ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību, labklājību un dzīves kvalitāti, kā arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un citiem ekonomiskiem un sociāliem pakalpojumiem. Eiropas Parlaments, Komisija, valstu, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir vienojušās izveidot Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai. Izvirzot galīgo mērķi līdz 2030. gadam izbeigt bezpajumtniecību, minētie dalībnieki apņēmās īstenot principu “mājokļi pirmajā vietā”, veicinot bezpajumtniecības novēršanu un nodrošinot bezpajumtniekiem piekļuvi piemērotiem, drošiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem un atbalsta pakalpojumiem, vienlaikus ar pienācīga valsts un Savienības finansējuma palīdzību veicot vajadzīgos politikas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Darba tirgus reformām, tostarp valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši izskatīt sociālekonomiskos jautājumus, tostarp ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības un prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jānodrošina, ka tiek mazināta Covid-19 krīzes sociālā, nodarbinātības un ekonomiskā ietekme un ka pārkārtošanās norit sociāli godīgi un taisnīgi. Būtu jācenšas stiprināt atveseļošanu un virzību uz iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībā un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu darbā
  pieņemšanas
  un
  pārejas stimulus
  ,
  prasmju politiku
  un uzlabotus nodarbinātības dienestus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Darba tirgus reformām, tostarp valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši izskatīt sociālekonomiskos jautājumus, tostarp ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības, izglītības un prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus. Dalībvalstīm un Savienībai būtu jānodrošina, ka tiek mazināta Covid-19 krīzes sociālā, nodarbinātības un ekonomiskā ietekme un ka pārkārtošanās norit sociāli godīgi un taisnīgi. Būtu jācenšas stiprināt atveseļošanu un virzību uz iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībā un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu darbā
  pieņemšanas
  un
  pārejas stimulus
  ,
  prasmju politiku
  un uzlabotus nodarbinātības dienestus.

| (9) | Darba tirgus reformām, tostarp valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši izskatīt sociālekonomiskos jautājumus, tostarp ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības,
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības un prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus
  . Tādēļ dalībvalstīm būtu jārespektē un jāstiprina sociālo partneru loma, jāpaplašina darba koplīgumu slēgšanas sarunu tvērums un jāsekmē liela skaita arodbiedrību un darba devēju organizāciju darbība nolūkā nodrošināt iekļaujošu un sociāli taisnīgu atveseļošanu
  . Dalībvalstīm un Savienībai būtu jānodrošina, ka tiek mazināta Covid-19 krīzes sociālā, nodarbinātības un ekonomiskā ietekme un ka pārkārtošanās norit sociāli godīgi un taisnīgi. Būtu jācenšas stiprināt atveseļošanu un virzību uz iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībā un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu
  stimulus
  darbā
  pieņemšanai
  un
  pārejai nepieciešamo prasmju iegūšanai
  ,
  kompetenču validēšanu un iegūšanu
  un uzlabotus nodarbinātības dienestus.
  Ir rūpīgi jāizvērtē valstu politika un atbalsta shēmas, kas izmantotas Covid-19 pandēmijas seku mazināšanai, lai varētu mācīties no gūtās pieredzes un apzināt turpmākai izmantošanai vajadzīgos instrumentus. |
| --- | --- |

(9)

Darba tirgus reformām, tostarp valstu algu noteikšanas mehānismiem, būtu jāseko valstu sociālā dialoga praksei, lai nodrošinātu taisnīgas algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un ilgtspējīgu izaugsmi. Tām būtu jānodrošina arī vajadzīgā iespēja plaši izskatīt sociālekonomiskos jautājumus, tostarp ilgtspējas, konkurētspējas, inovācijas, kvalitatīvu darbvietu izveides, darba nosacījumu, nodarbinātu personu nabadzības,
  dzimumu līdztiesības,
  izglītības un prasmju, sabiedrības veselības un iekļaušanas, kā arī faktisko ienākumu uzlabojumus
  . Tādēļ dalībvalstīm būtu jārespektē un jāstiprina sociālo partneru loma, jāpaplašina darba koplīgumu slēgšanas sarunu tvērums un jāsekmē liela skaita arodbiedrību un darba devēju organizāciju darbība nolūkā nodrošināt iekļaujošu un sociāli taisnīgu atveseļošanu
  . Dalībvalstīm un Savienībai būtu jānodrošina, ka tiek mazināta Covid-19 krīzes sociālā, nodarbinātības un ekonomiskā ietekme un ka pārkārtošanās norit sociāli godīgi un taisnīgi. Būtu jācenšas stiprināt atveseļošanu un virzību uz iekļaujošu un noturīgu sabiedrību, kurā cilvēki ir aizsargāti un spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas un kurā viņi var aktīvi piedalīties sabiedrībā un ekonomikā. Lai atbalstītu statusa maiņu darba tirgū, kā uzsvērts Komisijas Ieteikumā (ES) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), ir vajadzīgs saskaņots aktīvas darba tirgus politikas kopums, kas ietver pagaidu
  stimulus
  darbā
  pieņemšanai
  un
  pārejai nepieciešamo prasmju iegūšanai
  ,
  kompetenču validēšanu un iegūšanu
  un uzlabotus nodarbinātības dienestus.
  Ir rūpīgi jāizvērtē valstu politika un atbalsta shēmas, kas izmantotas Covid-19 pandēmijas seku mazināšanai, lai varētu mācīties no gūtās pieredzes un apzināt turpmākai izmantošanai vajadzīgos instrumentus.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāatbalsta
  jauniešu nodarbinātība. Jo īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību un likvidējot šķēršļus, kas kavē izglītību, mācības un dalību darba tirgū, tostarp, izmantojot ieguldījumus pirmsskolas izglītībā un aprūpē
  un
  digitālajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāsamazina
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu nabadzība un atstumtība. Ņemot vērā Covid-19 krīzi un saistībā ar sabiedrības novecošanu īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp profilaksei un veselības aprūpes veicināšanai, par pieņemamu cenu. Būtu jāturpina realizēt personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā Savienības darbvietās aizvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  saglabātu un
  stiprinātu Eiropas sociālo modeli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāatbalsta
  jauniešu nodarbinātība. Jo īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību un likvidējot šķēršļus, kas kavē izglītību, mācības un dalību darba tirgū, tostarp, izmantojot ieguldījumus pirmsskolas izglītībā un aprūpē
  un
  digitālajās prasmēs, būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāsamazina
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu nabadzība un atstumtība. Ņemot vērā Covid-19 krīzi un saistībā ar sabiedrības novecošanu īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp profilaksei un veselības aprūpes veicināšanai, par pieņemamu cenu. Būtu jāturpina realizēt personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā Savienības darbvietās aizvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām,
  saglabātu un
  stiprinātu Eiropas sociālo modeli.

| (10) | Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāsekmē
  jauniešu nodarbinātība. Jo īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību un likvidējot šķēršļus, kas kavē izglītību, mācības un dalību darba tirgū, tostarp, izmantojot ieguldījumus pirmsskolas izglītībā un aprūpē, digitālajās prasmēs
  un mūžizglītībā
  , būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāizskauž
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu nabadzība un atstumtība.
  Dalībvalstīm būtu jāpalielina ieguldījumi ilgtspējīgās un kvalitatīvās darbvietās un jāīsteno visaptveroša pieeja, lai palīdzētu bērniem izkļūt no nabadzības un sniegtu atbalstu to bērnu vecākiem, kuriem tas vajadzīgs. Eiropas Garantija bērniem būtu jāintegrē visās politikas jomās, un par prioritāti būtu jānosaka finansējums bērnu tiesību nodrošināšanai, vienlaikus pilnībā izmantojot pašreizējos Savienības politikas virzienus un līdzekļus konkrētiem pasākumiem, kas palīdz izskaust bērnu nabadzību un sociālo atstumtību.
  Ņemot vērā Covid-19 krīzi un saistībā ar sabiedrības novecošanu īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp profilaksei
  , ietverot arī garīgās veselības problemātiku darbavietā,
  un veselības aprūpes veicināšanai, par pieņemamu cenu. Būtu jāturpina realizēt personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā Savienības darbvietās aizvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām, stiprinātu Eiropas sociālo modeli
  , vienlaikus garantējot darba ņēmēju tiesības, pienācīgus darba apstākļus, tostarp drošību un veselības aizsardzību darbā, pienācīgu darba samaksu un labu darba un privātās dzīves līdzsvaru
  . |
| --- | --- |

(10)

Būtu jānovērš diskriminācija visās tās izpausmēs, jānodrošina dzimumu līdztiesība un
  jāsekmē
  jauniešu nodarbinātība. Jo īpaši nodrošinot darba tirgu un adekvātu un iekļaujošu sociālās aizsardzības sistēmu pilnvērtīgu darbību un likvidējot šķēršļus, kas kavē izglītību, mācības un dalību darba tirgū, tostarp, izmantojot ieguldījumus pirmsskolas izglītībā un aprūpē, digitālajās prasmēs
  un mūžizglītībā
  , būtu jāsniedz visiem piekļuve un iespējas un būtu
  jāizskauž
  nabadzība un sociālā atstumtība, arī bērnu nabadzība un atstumtība.
  Dalībvalstīm būtu jāpalielina ieguldījumi ilgtspējīgās un kvalitatīvās darbvietās un jāīsteno visaptveroša pieeja, lai palīdzētu bērniem izkļūt no nabadzības un sniegtu atbalstu to bērnu vecākiem, kuriem tas vajadzīgs. Eiropas Garantija bērniem būtu jāintegrē visās politikas jomās, un par prioritāti būtu jānosaka finansējums bērnu tiesību nodrošināšanai, vienlaikus pilnībā izmantojot pašreizējos Savienības politikas virzienus un līdzekļus konkrētiem pasākumiem, kas palīdz izskaust bērnu nabadzību un sociālo atstumtību.
  Ņemot vērā Covid-19 krīzi un saistībā ar sabiedrības novecošanu īpaši svarīga ir savlaicīga un vienlīdzīga piekļuve ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp profilaksei
  , ietverot arī garīgās veselības problemātiku darbavietā,
  un veselības aprūpes veicināšanai, par pieņemamu cenu. Būtu jāturpina realizēt personu ar invaliditāti potenciālu ekonomikas izaugsmes un sociālās attīstības veicināšanā. Tā kā Savienības darbvietās aizvien plašāk tiek izmantoti jauni ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļi, mainās arī darba tiesiskās attiecības. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, lai darba tiesiskās attiecības, kas izriet no jaunām darba formām, stiprinātu Eiropas sociālo modeli
  , vienlaikus garantējot darba ņēmēju tiesības, pienācīgus darba apstākļus, tostarp drošību un veselības aizsardzību darbā, pienācīgu darba samaksu un labu darba un privātās dzīves līdzsvaru
  .

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai veicinātu nodarbinātību, sociālos ieguldījumus, sociālo iekļaušanu, pieejamību, sekmētu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, arī digitālo pratību un prasmes, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto REACT-EU (21), līdz 2023. gadam stiprinot kohēzijas politikas fondus, Eiropas Sociālais fonds Plus, jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms (22) un citi Savienības fondi, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fonds un InvestEU. Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai veicinātu nodarbinātību, sociālos ieguldījumus, sociālo iekļaušanu, pieejamību, sekmētu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, arī digitālo pratību un prasmes, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto REACT-EU (21), līdz 2023. gadam stiprinot kohēzijas politikas fondus, Eiropas Sociālais fonds Plus, jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms (22) un citi Savienības fondi, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fonds un InvestEU. Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

| (12) | Lai veicinātu nodarbinātību, sociālos ieguldījumus, sociālo iekļaušanu, pieejamību, sekmētu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, arī digitālo pratību un prasmes, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto REACT-EU (21), līdz 2023. gadam stiprinot kohēzijas politikas fondus, Eiropas Sociālais fonds Plus, jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms (22) un citi Savienības fondi, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fonds un InvestEU
  . Dalībvalstīm būtu arī pilnībā jāizmanto pārskatītais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691

   (22a)

  , lai atbalstītu darba ņēmējus, kas atlaisti Covid-19 krīzes dēļ.
  Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu nodarbinātību, sociālos ieguldījumus, sociālo iekļaušanu, pieejamību, sekmētu darbaspēka prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas, mūžizglītību un augstas kvalitātes izglītību un apmācību visiem, arī digitālo pratību un prasmes, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto REACT-EU (21), līdz 2023. gadam stiprinot kohēzijas politikas fondus, Eiropas Sociālais fonds Plus, jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms (22) un citi Savienības fondi, tostarp Taisnīgas pārkārtošanās fonds un InvestEU
  . Dalībvalstīm būtu arī pilnībā jāizmanto pārskatītais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691

   (22a)

  , lai atbalstītu darba ņēmējus, kas atlaisti Covid-19 krīzes dēļ.
  Lai gan integrētās pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Eiropas Parlaments 2020. gada 10. jūlija normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm aicināja pārskatīt dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un tās sekas attiecībā uz sociālo un nodarbinātības jomu, lai labāk reaģētu uz krīzi. Ir būtiski attiecīgi pārskatīt dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes. Lai stiprinātu demokrātisku lēmumu pieņemšanu, Eiropas Parlaments būtu jāiesaista Izaugsmes un nodarbinātības integrēto pamatnostādņu izstrādē ar tādām pašām pilnvarām kā Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

---

(20)  Eiropadome, Portu deklarācija, 2021. gada 8. maijs.

(20)  Eiropadome, Portu deklarācija, 2021. gada 8. maijs.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar kuru izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar kuru izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

(22a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

---