# Uradni list C 134/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 134 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6525. marec 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 134

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6525. marec 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2022/C 134/01 | Priporočilo odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o vseevropskem okviru za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov za ustrezne organe (ESRB/2021/17) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2022/C 134/01

Priporočilo odbora za sistemska tveganja z dne 2. decembra 2021 o vseevropskem okviru za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov za ustrezne organe (ESRB/2021/17)

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 134/02 | Menjalni tečaji eura — 24. marec 2022 | 11 |
| 2022/C 134/03 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka z dne 30. aprila 2021 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postopek na podlagi člena 14(1) – Država poročevalka: Romunija | 12 |
| 2022/C 134/04 | Končno poročilo pooblaščenke za zaslišanje – Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postopek na podlagi člena 14(1)) | 13 |
| 2022/C 134/05 | Povzetek Sklepa Komisije z dne 3. maja 2021 o naložitvi glob na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (člen 14(1))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021)2400)
   –
  Komisija je 3. maja 2021 sprejela sklep na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah) in zlasti člena 14(1) navedene uredbe. Različica celotnega sklepa, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2 | 22 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2022/C 134/06 | Obvestilo Hrvaške energetske regulatorne agencije o javnem razpisu za izbiro zasilnega dobavitelja plina, ki se objavi v skladu s členoma 61 in 62 Zakona o trgu plina (Uradni list št. 18/18 in 23/20) | 27 |
| 2022/C 134/07 | Uradno obvestilo Italije na podlagi člena 19(2) Uredbe št. 1008/2008, ki se nanaša na pravila o porazdelitvi prometa med letališčema Milano Malpensa in Milano Linate. (
  1
  ) | 28 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 134/02

Menjalni tečaji eura — 24. marec 2022

11

2022/C 134/03

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka z dne 30. aprila 2021 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postopek na podlagi člena 14(1) – Država poročevalka: Romunija

12

2022/C 134/04

Končno poročilo pooblaščenke za zaslišanje – Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postopek na podlagi člena 14(1))

13

2022/C 134/05

Povzetek Sklepa Komisije z dne 3. maja 2021 o naložitvi glob na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (člen 14(1))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021)2400)
   –
  Komisija je 3. maja 2021 sprejela sklep na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah) in zlasti člena 14(1) navedene uredbe. Različica celotnega sklepa, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021)2400)

Komisija je 3. maja 2021 sprejela sklep na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah) in zlasti člena 14(1) navedene uredbe. Različica celotnega sklepa, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

22

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2022/C 134/06

Obvestilo Hrvaške energetske regulatorne agencije o javnem razpisu za izbiro zasilnega dobavitelja plina, ki se objavi v skladu s členoma 61 in 62 Zakona o trgu plina (Uradni list št. 18/18 in 23/20)

27

2022/C 134/07

Uradno obvestilo Italije na podlagi člena 19(2) Uredbe št. 1008/2008, ki se nanaša na pravila o porazdelitvi prometa med letališčema Milano Malpensa in Milano Linate. (
  1
  )

1

28

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 134/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 134/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 134/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 134/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 134/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 134/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 134/14 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 40 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 134/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  )

1

29

2022/C 134/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

31

2022/C 134/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  )

1

33

2022/C 134/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

34

2022/C 134/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

2022/C 134/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

38

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 134/14

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/1

---

PRIPOROČILO ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 2. decembra 2021

o vseevropskem okviru za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov za ustrezne organe

(ESRB/2021/17)

(2022/C 134/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), zlasti Priloge IX k Sporazumu,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 3(2)(b) in (d) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji. ESRB bi moral pri uresničevanju svojega mandata prispevati k preprečevanju in zmanjševanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki so povezana s kibernetskimi incidenti, in predlagati, kako bi ta tveganja lahko zmanjšali. |
| --- | --- |

(1)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji. ESRB bi moral pri uresničevanju svojega mandata prispevati k preprečevanju in zmanjševanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki so povezana s kibernetskimi incidenti, in predlagati, kako bi ta tveganja lahko zmanjšali.

| (2) | Večji kibernetski incidenti lahko pomenijo sistemsko tveganje za finančni sistem, saj lahko povzročijo motnje kritičnih finančnih storitev in operacij. Začetni pretres se lahko okrepi s širjenjem operativnih ali finančnih škodljivih vplivov ali z upadanjem zaupanja v finančni sistem. Če finančni sistem ni zmožen absorbirati teh pretresov, to pomeni tveganje za finančno stabilnost in take razmere lahko vodijo do sistemske kibernetske krize (5). |
| --- | --- |

(2)

Večji kibernetski incidenti lahko pomenijo sistemsko tveganje za finančni sistem, saj lahko povzročijo motnje kritičnih finančnih storitev in operacij. Začetni pretres se lahko okrepi s širjenjem operativnih ali finančnih škodljivih vplivov ali z upadanjem zaupanja v finančni sistem. Če finančni sistem ni zmožen absorbirati teh pretresov, to pomeni tveganje za finančno stabilnost in take razmere lahko vodijo do sistemske kibernetske krize (5).

| (3) | Nenehno razvijajoče se področje kibernetskih groženj in nedavno povečanje večjih kibernetskih incidentov sta pokazatelja večjega tveganja za finančno stabilnost v Uniji. Pandemija COVID-19 je izpostavila pomembnost tehnologije pri omogočanju delovanja finančnega sistema. Ustrezni organi in institucije so morali svojo tehnično infrastrukturo in okvire za upravljanje tveganj prilagoditi nenadnemu porastu dela na daljavo, kar je povečalo splošno izpostavljenost finančnega sistema kibernetskim grožnjam in omogočilo storilcem kaznivih dejanj, da odkrijejo nove načine delovanja in prilagodijo obstoječe ter tako izkoristijo razmere (6). Ob tem se je število kibernetskih incidentov, sporočenih bančnemu nadzoru ECB, v letu 2020 povečalo za 54 % v primerjavi z letom 2019 (7). |
| --- | --- |

(3)

Nenehno razvijajoče se področje kibernetskih groženj in nedavno povečanje večjih kibernetskih incidentov sta pokazatelja večjega tveganja za finančno stabilnost v Uniji. Pandemija COVID-19 je izpostavila pomembnost tehnologije pri omogočanju delovanja finančnega sistema. Ustrezni organi in institucije so morali svojo tehnično infrastrukturo in okvire za upravljanje tveganj prilagoditi nenadnemu porastu dela na daljavo, kar je povečalo splošno izpostavljenost finančnega sistema kibernetskim grožnjam in omogočilo storilcem kaznivih dejanj, da odkrijejo nove načine delovanja in prilagodijo obstoječe ter tako izkoristijo razmere (6). Ob tem se je število kibernetskih incidentov, sporočenih bančnemu nadzoru ECB, v letu 2020 povečalo za 54 % v primerjavi z letom 2019 (7).

| (4) | Potencialno velik obseg, hitrost in stopnja širjenja večjega kibernetskega incidenta zahtevajo učinkovit odziv ustreznih organov, da se zmanjšajo morebitni negativni učinki na finančno stabilnost. Hitro usklajevanje in komuniciranje med ustreznimi organi na ravni Unije lahko pripomoreta k zgodnji oceni učinka večjega kibernetskega incidenta na finančno stabilnost, s čimer se ohrani zaupanje v finančni sistem in omeji širjenje škodljivih vplivov na druge finančne institucije ter tako prispeva k preprečevanju, da bi večji kibernetski incident pomenil tveganje za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(4)

Potencialno velik obseg, hitrost in stopnja širjenja večjega kibernetskega incidenta zahtevajo učinkovit odziv ustreznih organov, da se zmanjšajo morebitni negativni učinki na finančno stabilnost. Hitro usklajevanje in komuniciranje med ustreznimi organi na ravni Unije lahko pripomoreta k zgodnji oceni učinka večjega kibernetskega incidenta na finančno stabilnost, s čimer se ohrani zaupanje v finančni sistem in omeji širjenje škodljivih vplivov na druge finančne institucije ter tako prispeva k preprečevanju, da bi večji kibernetski incident pomenil tveganje za finančno stabilnost.

| (5) | Osnovni pretres se pojavi na način, ki je v primerjavi s tradicionalnimi finančnimi in likvidnostnimi krizami, s katerimi se običajno soočajo ustrezni organi, povsem nov. Poleg finančnih vidikov mora celotna ocena tveganja vključevati obseg in učinek operativnih motenj, saj bi lahko te vplivale na izbiro makrobonitetnih orodij. Finančna stabilnost bi lahko prav tako vplivala na to, katere ukrepe za zmanjševanje operativnega tveganja bodo izbrali strokovnjaki za kibernetsko varnost. To zahteva tesno in takojšnje usklajevanje ter odprto komuniciranje, da se med drugim izoblikuje situacijsko zavedanje. |
| --- | --- |

(5)

Osnovni pretres se pojavi na način, ki je v primerjavi s tradicionalnimi finančnimi in likvidnostnimi krizami, s katerimi se običajno soočajo ustrezni organi, povsem nov. Poleg finančnih vidikov mora celotna ocena tveganja vključevati obseg in učinek operativnih motenj, saj bi lahko te vplivale na izbiro makrobonitetnih orodij. Finančna stabilnost bi lahko prav tako vplivala na to, katere ukrepe za zmanjševanje operativnega tveganja bodo izbrali strokovnjaki za kibernetsko varnost. To zahteva tesno in takojšnje usklajevanje ter odprto komuniciranje, da se med drugim izoblikuje situacijsko zavedanje.

| (6) | Tveganje neusklajevanja med organi obstaja in ga je treba obravnavati. Ustrezni organi v Uniji se bodo morali usklajevati med seboj in z drugimi organi, na primer z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), s katerimi morda običajno ne sodelujejo. Ker znatno število finančnih institucij Unije posluje globalno, večji kibernetski incident verjetno ne bo omejen na Unijo ali bo lahko sprožen zunaj Unije in bo morda zahteval usklajevanje odzivov na globalni ravni. |
| --- | --- |

(6)

Tveganje neusklajevanja med organi obstaja in ga je treba obravnavati. Ustrezni organi v Uniji se bodo morali usklajevati med seboj in z drugimi organi, na primer z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), s katerimi morda običajno ne sodelujejo. Ker znatno število finančnih institucij Unije posluje globalno, večji kibernetski incident verjetno ne bo omejen na Unijo ali bo lahko sprožen zunaj Unije in bo morda zahteval usklajevanje odzivov na globalni ravni.

| (7) | Ustrezni organi morajo biti pripravljeni na tako sodelovanje. V nasprotnem primeru bi se lahko pojavilo tveganje neskladnega ukrepanja, ki bi nasprotovalo odzivom drugih organov ali jih ogrozilo. Tako neusklajevanje bi lahko okrepilo pretres za finančni sistem in vodilo k upadu zaupanja v delovanje finančnega sistema, kar bi v najslabšem primeru pomenilo tveganje za finančno stabilnost (8). Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za obravnavanje tveganja za finančno stabilnost, ki izhaja iz neusklajevanja v primeru večjega kibernetskega incidenta. |
| --- | --- |

(7)

Ustrezni organi morajo biti pripravljeni na tako sodelovanje. V nasprotnem primeru bi se lahko pojavilo tveganje neskladnega ukrepanja, ki bi nasprotovalo odzivom drugih organov ali jih ogrozilo. Tako neusklajevanje bi lahko okrepilo pretres za finančni sistem in vodilo k upadu zaupanja v delovanje finančnega sistema, kar bi v najslabšem primeru pomenilo tveganje za finančno stabilnost (8). Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za obravnavanje tveganja za finančno stabilnost, ki izhaja iz neusklajevanja v primeru večjega kibernetskega incidenta.

| (8) | Poročilo ESRB „Mitigating systemic cyber risk (2021)“ (9) prepoznava potrebo po vzpostavitvi vseevropskega okvira za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov (EU-SCICF) za ustrezne organe v Uniji. Cilj EU-SCICF bi bil zvišati stopnjo pripravljenosti ustreznih organov, da se omogoči usklajen odziv na morebitni večji kibernetski incident. Navedeno poročilo vsebuje oceno ESRB o značilnostih okvira, ki bi bile verjetno potrebne za obravnavo tveganja neusklajevanja. |
| --- | --- |

(8)

Poročilo ESRB „Mitigating systemic cyber risk (2021)“ (9) prepoznava potrebo po vzpostavitvi vseevropskega okvira za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov (EU-SCICF) za ustrezne organe v Uniji. Cilj EU-SCICF bi bil zvišati stopnjo pripravljenosti ustreznih organov, da se omogoči usklajen odziv na morebitni večji kibernetski incident. Navedeno poročilo vsebuje oceno ESRB o značilnostih okvira, ki bi bile verjetno potrebne za obravnavo tveganja neusklajevanja.

| (9) | Ključni cilj tega priporočila je nadgraditi eno od predvidenih vlog evropskih nadzornih organov na podlagi predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba DORA), da postopoma omogočijo učinkovit usklajen odziv na ravni Unije v primeru večjega čezmejnega incidenta, povezanega z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), ali s tem povezane grožnje, ki bi imela sistemski učinek na celotni finančni sektor Unije. Ta proces bo privedel do vzpostavitve okvira EU-SCICF za ustrezne organe. |
| --- | --- |

(9)

Ključni cilj tega priporočila je nadgraditi eno od predvidenih vlog evropskih nadzornih organov na podlagi predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba DORA), da postopoma omogočijo učinkovit usklajen odziv na ravni Unije v primeru večjega čezmejnega incidenta, povezanega z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), ali s tem povezane grožnje, ki bi imela sistemski učinek na celotni finančni sektor Unije. Ta proces bo privedel do vzpostavitve okvira EU-SCICF za ustrezne organe.

| (10) | EU-SCICF ne bi smel nadomestiti obstoječih okvirov, temveč premostiti vrzeli v usklajevanju in komuniciranju, ki obstajajo med ustreznimi organi samimi ter med ustreznimi organi in drugimi organi v Uniji in drugimi ključnimi akterji na mednarodni ravni. V tej zvezi je treba proučiti umestitev EU-SCICF v obstoječo ureditev okvira za ravnanje v finančni krizi in okvira Unije za kibernetske incidente. V zvezi z usklajevanjem med ustreznimi organi je treba med drugim proučiti vloge in dejavnosti skupine za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov za finančne subjekte na podlagi Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter mehanizme usklajevanje, predvidene z vzpostavitvijo skupne kibernetske enote, skupaj z udeležbo ENISA. |
| --- | --- |

(10)

EU-SCICF ne bi smel nadomestiti obstoječih okvirov, temveč premostiti vrzeli v usklajevanju in komuniciranju, ki obstajajo med ustreznimi organi samimi ter med ustreznimi organi in drugimi organi v Uniji in drugimi ključnimi akterji na mednarodni ravni. V tej zvezi je treba proučiti umestitev EU-SCICF v obstoječo ureditev okvira za ravnanje v finančni krizi in okvira Unije za kibernetske incidente. V zvezi z usklajevanjem med ustreznimi organi je treba med drugim proučiti vloge in dejavnosti skupine za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov za finančne subjekte na podlagi Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter mehanizme usklajevanje, predvidene z vzpostavitvijo skupne kibernetske enote, skupaj z udeležbo ENISA.

| (11) | Predlog za začetek priprave EU-SCICF je zlasti namenjen potrditvi morebitnih vlog evropskih nadzornih organov, kot jih predvideva predlog uredbe DORA. V uredbi DORA se predlaga, da lahko „evropski nadzorni organi [...] prek Skupnega odbora in v sodelovanju s pristojnimi organi, ECB in ESRB vzpostavijo mehanizme, ki omogočajo izmenjavo učinkovitih praks med finančnimi sektorji za povečanje situacijskega zavedanja in prepoznavanje skupnih kibernetskih ranljivosti in tveganj med sektorji“, in „oblikujejo [...] vaje za krizno upravljanje in izredne razmere, ki vključujejo scenarije kibernetskih napadov, da bi razvili komunikacijske kanale in postopoma omogočili učinkovit usklajen odziv na ravni EU v primeru večjega čezmejnega incidenta, povezanega z IKT, ali s tem povezane grožnje, ki bi imela sistemski učinek na celotni finančni sektor Unije“ (12). Vseevropski okvir, kakršen bi bil EU-SCICF, še ne obstaja in bi ga bilo treba vzpostaviti in razviti v kontekstu uredbe DORA. |
| --- | --- |

(11)

Predlog za začetek priprave EU-SCICF je zlasti namenjen potrditvi morebitnih vlog evropskih nadzornih organov, kot jih predvideva predlog uredbe DORA. V uredbi DORA se predlaga, da lahko „evropski nadzorni organi [...] prek Skupnega odbora in v sodelovanju s pristojnimi organi, ECB in ESRB vzpostavijo mehanizme, ki omogočajo izmenjavo učinkovitih praks med finančnimi sektorji za povečanje situacijskega zavedanja in prepoznavanje skupnih kibernetskih ranljivosti in tveganj med sektorji“, in „oblikujejo [...] vaje za krizno upravljanje in izredne razmere, ki vključujejo scenarije kibernetskih napadov, da bi razvili komunikacijske kanale in postopoma omogočili učinkovit usklajen odziv na ravni EU v primeru večjega čezmejnega incidenta, povezanega z IKT, ali s tem povezane grožnje, ki bi imela sistemski učinek na celotni finančni sektor Unije“ (12). Vseevropski okvir, kakršen bi bil EU-SCICF, še ne obstaja in bi ga bilo treba vzpostaviti in razviti v kontekstu uredbe DORA.

| (12) | Glede na tveganje za finančno stabilnost v Uniji, ki izvira iz kibernetskega tveganja, bi se moralo pripravljalno delo za postopno vzpostavitev EU-SCICF začeti, kolikor je to izvedljivo, še preden se začne v celoti uporabljati pravni okvir in okvir politike, ki sta potrebna za njegovo vzpostavitev. Ta pravni okvir in okvir politike bi bila v celoti izdelana in dokončana do začetka uporabe ustreznih določb uredbe DORA in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi. |
| --- | --- |

(12)

Glede na tveganje za finančno stabilnost v Uniji, ki izvira iz kibernetskega tveganja, bi se moralo pripravljalno delo za postopno vzpostavitev EU-SCICF začeti, kolikor je to izvedljivo, še preden se začne v celoti uporabljati pravni okvir in okvir politike, ki sta potrebna za njegovo vzpostavitev. Ta pravni okvir in okvir politike bi bila v celoti izdelana in dokončana do začetka uporabe ustreznih določb uredbe DORA in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi.

| (13) | Učinkovita komunikacija prispeva k situacijskemu zavedanju med ustreznimi organi in je zato nepogrešljiv pogoj za usklajevanje po vsej Uniji v času večjih kibernetskih incidentov. V tej zvezi bi bilo treba opredeliti komunikacijsko infrastrukturo, ki je potrebna za usklajevanje odziva na večji kibernetski incident. To bi zajemalo določitev vrste informacij, ki jih je treba izmenjati, ustaljenih kanalov, ki je treba uporabiti za izmenjavo teh informacij, in kontaktnih točk, s katerimi je treba informacije izmenjati. Pri izmenjavi informacij je treba upoštevati obstoječe pravne zahteve. Poleg tega bodo ustrezni organi morda morali opredeliti jasen akcijski načrt in protokole, po katerih bo treba ravnati, da se zagotovi ustrezno usklajevanje med organi, udeleženimi pri načrtovanju usklajenega odziva na večji kibernetski incident. |
| --- | --- |

(13)

Učinkovita komunikacija prispeva k situacijskemu zavedanju med ustreznimi organi in je zato nepogrešljiv pogoj za usklajevanje po vsej Uniji v času večjih kibernetskih incidentov. V tej zvezi bi bilo treba opredeliti komunikacijsko infrastrukturo, ki je potrebna za usklajevanje odziva na večji kibernetski incident. To bi zajemalo določitev vrste informacij, ki jih je treba izmenjati, ustaljenih kanalov, ki je treba uporabiti za izmenjavo teh informacij, in kontaktnih točk, s katerimi je treba informacije izmenjati. Pri izmenjavi informacij je treba upoštevati obstoječe pravne zahteve. Poleg tega bodo ustrezni organi morda morali opredeliti jasen akcijski načrt in protokole, po katerih bo treba ravnati, da se zagotovi ustrezno usklajevanje med organi, udeleženimi pri načrtovanju usklajenega odziva na večji kibernetski incident.

| (14) | Sistemska kibernetska kriza bo terjala zagon popolnega sodelovanja na nacionalni ravni in ravni Unije. Zato bo morda treba predvideti določitev kontaktnih točk pri evropskih nadzornih organih, ECB in vsaki državi članici med njihovimi ustreznimi nacionalnimi organi, ki bi jih bilo treba sporočiti evropskim nadzornim organom, da se določijo glavni sogovorniki v shemi usklajevanja EU-SCICF, ki se jih obvesti v primeru večjega kibernetskega incidenta. Potrebo po določitvi kontaktnih točk bi bilo treba oceniti med oblikovanjem EU-SCICF, ob upoštevanju imenovanih enotnih točk na podlagi Direktive (EU) 2016/1148, ki so jih države članice določile v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov, da se zagotovi čezmejno sodelovanje z drugimi državami članicami in skupino za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov (13). |
| --- | --- |

(14)

Sistemska kibernetska kriza bo terjala zagon popolnega sodelovanja na nacionalni ravni in ravni Unije. Zato bo morda treba predvideti določitev kontaktnih točk pri evropskih nadzornih organih, ECB in vsaki državi članici med njihovimi ustreznimi nacionalnimi organi, ki bi jih bilo treba sporočiti evropskim nadzornim organom, da se določijo glavni sogovorniki v shemi usklajevanja EU-SCICF, ki se jih obvesti v primeru večjega kibernetskega incidenta. Potrebo po določitvi kontaktnih točk bi bilo treba oceniti med oblikovanjem EU-SCICF, ob upoštevanju imenovanih enotnih točk na podlagi Direktive (EU) 2016/1148, ki so jih države članice določile v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov, da se zagotovi čezmejno sodelovanje z drugimi državami članicami in skupino za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov (13).

| (15) | Izvedba vaj za krizno upravljanje in izredne razmere bi lahko olajšala izvajanje EU-SCICF in omogočila organom, da ovrednotijo svojo pripravljenost na sistemsko kibernetsko krizo na ravni Unije. Take vaje bi organom zagotovile nova spoznanja in omogočile, da se EU-SCICF stalno izboljšuje in razvija. |
| --- | --- |

(15)

Izvedba vaj za krizno upravljanje in izredne razmere bi lahko olajšala izvajanje EU-SCICF in omogočila organom, da ovrednotijo svojo pripravljenost na sistemsko kibernetsko krizo na ravni Unije. Take vaje bi organom zagotovile nova spoznanja in omogočile, da se EU-SCICF stalno izboljšuje in razvija.

| (16) | Za razvoj EU-SCICF je bistveno, da evropski nadzorni organi skupaj opravijo ustrezno pripravljalno delo, da se proučijo potencialni ključni elementi okvira ter zahtevani viri in potrebe za nadaljevanje njegovega razvoja. Po tem bi lahko evropski nadzorni organi začeli izvajati predhodno analizo o ovirah, ki bi lahko okrnile zmožnosti evropskih nadzornih organov in ustreznih organov, da vzpostavijo EU-SCICF in si izmenjujejo ustrezne informacije po komunikacijskih kanalih v primeru večjega kibernetskega incidenta. Taka analiza bi bila pomemben korak k nadaljnjim ukrepom zakonodajne narave ali v obliki drugih podpornih pobud, ki jih lahko Evropska komisija sprejme po uveljavitvi uredbe DORA – |
| --- | --- |

(16)

Za razvoj EU-SCICF je bistveno, da evropski nadzorni organi skupaj opravijo ustrezno pripravljalno delo, da se proučijo potencialni ključni elementi okvira ter zahtevani viri in potrebe za nadaljevanje njegovega razvoja. Po tem bi lahko evropski nadzorni organi začeli izvajati predhodno analizo o ovirah, ki bi lahko okrnile zmožnosti evropskih nadzornih organov in ustreznih organov, da vzpostavijo EU-SCICF in si izmenjujejo ustrezne informacije po komunikacijskih kanalih v primeru večjega kibernetskega incidenta. Taka analiza bi bila pomemben korak k nadaljnjim ukrepom zakonodajne narave ali v obliki drugih podpornih pobud, ki jih lahko Evropska komisija sprejme po uveljavitvi uredbe DORA –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – vzpostavitev vseevropskega okvira za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov (EU-SCICF)

| 1. | Priporoča se, da se evropski nadzorni organi, kot je predvideno v predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (v nadaljnjem besedilu: uredba DORA), prek skupnega odbora in skupaj z Evropsko centralno banko (ECB), Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in ustreznimi nacionalnimi organi začnejo pripravljati na postopno oblikovanje učinkovitega usklajenega odziva na ravni Unije v primeru večjega čezmejnega kibernetskega incidenta ali s tem povezane grožnje, ki bi lahko imela sistemski učinek na finančni sektor Unije. Pripravljalno delo za usklajen odziv na ravni Unije bi moralo obsegati postopno oblikovanje EU-SCICF za evropske nadzorne organe, ECB, ESRB in ustrezne nacionalne organe. Vključevati bi moralo tudi oceno potrebnih virov za učinkovito oblikovanje EU-SCICF. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporoča se, da evropski nadzorni organi z vidika podpriporočila A(1) po posvetovanju z ECB in ESRB ugotovijo in nato analizirajo sedanje ovire ter pravne in druge operativne prepreke za učinkovito oblikovanje EU-SCICF. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B – vzpostavitev kontaktnih točk EU-SCICF

Priporoča se, da evropski nadzorni organi, ECB in vsaka država članica med svojimi ustreznimi nacionalnimi organi določijo glavno kontaktno točko, ki jo je treba sporočiti evropskim nadzornim organom. Seznam kontaktnih točk bo olajšal oblikovanje okvira, po vzpostavitvi EU-SCICF pa bo treba kontaktne točke in ESRB obvestiti v primeru večjega kibernetskega incidenta. Predvideti bi bilo treba tudi sodelovanje med EU-SCICF in imenovanimi enotnimi kontaktnimi točkami na podlagi Direktive (EU) 2016/1148, ki so jih države članice določile v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov, da se zagotovi čezmejno sodelovanje z drugimi državami članicami in skupino za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov.

Priporočilo C – ustrezni ukrepi na ravni Unije

Priporoča se, da Komisija na podlagi rezultatov analiz, izvedenih v skladu s priporočilom A, prouči ustrezne ukrepe, ki so potrebni za učinkovito usklajevanje odzivov na sistemske kibernetske incidente.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kibernetski“ pomeni v zvezi z, znotraj ali prek medija medsebojno povezane informacijske infrastrukture, ki vključuje povezave med osebami, procesi, podatki in informacijskimi sistemi (14); |
| --- | --- |

(a)

„kibernetski“ pomeni v zvezi z, znotraj ali prek medija medsebojno povezane informacijske infrastrukture, ki vključuje povezave med osebami, procesi, podatki in informacijskimi sistemi (14);

| (b) | „večji kibernetski incident“ pomeni incident, povezan z IKT, s potencialno velikim škodljivim učinkom na omrežje in informacijske sisteme, ki podpirajo kritične funkcije finančnih subjektov (15); |
| --- | --- |

(b)

„večji kibernetski incident“ pomeni incident, povezan z IKT, s potencialno velikim škodljivim učinkom na omrežje in informacijske sisteme, ki podpirajo kritične funkcije finančnih subjektov (15);

| (c) | „sistemska kibernetska kriza“ pomeni večji kibernetski incident, ki povzroči tako stopnjo motenj v finančnem sistemu Unije, ki lahko pomeni resne negativne posledice za nemoteno delovanje notranjega trga in realnega gospodarstva. Taka kriza lahko izhaja iz večjega kibernetskega incidenta, ki povzroči pretrese v številnih kanalih, vključno z operativnimi kanali, kanali zaupanja in finančnimi kanali; |
| --- | --- |

(c)

„sistemska kibernetska kriza“ pomeni večji kibernetski incident, ki povzroči tako stopnjo motenj v finančnem sistemu Unije, ki lahko pomeni resne negativne posledice za nemoteno delovanje notranjega trga in realnega gospodarstva. Taka kriza lahko izhaja iz večjega kibernetskega incidenta, ki povzroči pretrese v številnih kanalih, vključno z operativnimi kanali, kanali zaupanja in finančnimi kanali;

| (d) | „evropski nadzorni organi“ pomeni Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (16), skupaj z Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (17), in Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

(d)

„evropski nadzorni organi“ pomeni Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (16), skupaj z Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (17), in Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (18);

| (e) | „Skupni odbor “ pomeni Skupni odbor evropskih nadzornih organov, ustanovljen s členom 54 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010; |
| --- | --- |

(e)

„Skupni odbor “ pomeni Skupni odbor evropskih nadzornih organov, ustanovljen s členom 54 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010;

| (f) | „ustrezni nacionalni organ“ pomeni:






  1. | pristojni ali nadzorni organ v državi članici, kakor je določen v aktih Unije, navedenih v členu 1(2) Uredbe št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010, in kateri koli drugi pristojni nacionalni organ, kakor je določen v aktih Unije, ki podeljujejo naloge evropskim nadzornim organom; |
| --- | --- | --- |

(f)

„ustrezni nacionalni organ“ pomeni:

1.

pristojni ali nadzorni organ v državi članici, kakor je določen v aktih Unije, navedenih v členu 1(2) Uredbe št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010, in kateri koli drugi pristojni nacionalni organ, kakor je določen v aktih Unije, ki podeljujejo naloge evropskim nadzornim organom;

| 2. | pristojni organ v državni članici, imenovan v skladu s:






  i. | členom 4 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), brez poseganja v posebne naloge, ki so prenesene na ECB z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (20); |
| --- | --- | --- |

2.

pristojni organ v državni članici, imenovan v skladu s:

i.

členom 4 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), brez poseganja v posebne naloge, ki so prenesene na ECB z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (20);

| ii. | členom 22 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (21); |
| --- | --- |

ii.

členom 22 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (21);

| iii. | členom 37 Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22); |
| --- | --- |

iii.

členom 37 Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22);

| iv. | členom 4 Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (23); |
| --- | --- |

iv.

členom 4 Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (23);

| v. | prvo alineo točke (ee) člena 3(1) predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (24); |
| --- | --- |

v.

prvo alineo točke (ee) člena 3(1) predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (24);

| vi. | členom 11 Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- |

vi.

členom 11 Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25);

| vii. | členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (26); |
| --- | --- |

vii.

členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (26);

| viii. | členom 67 Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (27); |
| --- | --- |

viii.

členom 67 Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (27);

| ix. | členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

ix.

členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| x. | členom 44 Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28); |
| --- | --- |

x.

členom 44 Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28);

| xi. | členom 97 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (29); |
| --- | --- |

xi.

členom 97 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (29);

| xii. | členom 30 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30); |
| --- | --- |

xii.

členom 30 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30);

| xiii. | členom 12 Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta (31); |
| --- | --- |

xiii.

členom 12 Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta (31);

| xiv. | členom 47 Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (32); |
| --- | --- |

xiv.

členom 47 Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (32);

| xv. | členom 22 Uredbe (EC) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

xv.

členom 22 Uredbe (EC) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| xvi. | členom 3(2) in členom 32 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34); |
| --- | --- |

xvi.

členom 3(2) in členom 32 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34);

| xvii. | členom 40 Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (35); |
| --- | --- |

xvii.

členom 40 Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (35);

| xviii. | členom 29 Uredbe (EU) 2020/1503 Evropskega parlamenta in Sveta (36); |
| --- | --- |

xviii.

členom 29 Uredbe (EU) 2020/1503 Evropskega parlamenta in Sveta (36);

| 3. | organ, ki je pristojen za sprejetje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, na primer za zagotavljanje s tem povezanih podpornih analiz, med drugim:






  i. | imenovani organ v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU ali členom 458(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 575/2013 (37); |
| --- | --- | --- |

3.

organ, ki je pristojen za sprejetje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, na primer za zagotavljanje s tem povezanih podpornih analiz, med drugim:

i.

imenovani organ v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU ali členom 458(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 575/2013 (37);

| ii. | makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, nalogami, pooblastili, instrumenti, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (38); |
| --- | --- |

ii.

makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, nalogami, pooblastili, instrumenti, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (38);

| (g) | „ustrezni organ“ pomeni:






  1. | evropski nadzorni organ; |
| --- | --- | --- |

(g)

„ustrezni organ“ pomeni:

1.

evropski nadzorni organ;

| 2. | ECB za naloge, ki so nanjo prenesene v skladu s členom 4(1) in (2) ter členom 5(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

2.

ECB za naloge, ki so nanjo prenesene v skladu s členom 4(1) in (2) ter členom 5(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| 3. | ustrezni nacionalni organ. |
| --- | --- |

3.

ustrezni nacionalni organ.

2.   Merila za izvajanje

Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:

| (a) | treba je upoštevati načelo potrebe po seznanitvi in načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine vsakega priporočila; |
| --- | --- |

(a)

treba je upoštevati načelo potrebe po seznanitvi in načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine vsakega priporočila;

| (b) | v zvezi z vsakim priporočilom je treba izpolniti posebna merila za skladnost, ki so določena v Prilogi. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z vsakim priporočilom je treba izpolniti posebna merila za skladnost, ki so določena v Prilogi.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropski parlament, Svet, Komisijo in ESRB obvestiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Naslovniki navedeno obveščanje izvedejo po naslednjem časovnem razporedu:

| 1. | Priporočilo A






  (a) | Do 30. junija 2023, vendar najhitreje šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB vmesno poročilo o izvajanju podpriporočila A(1). |
| --- | --- | --- |

1.

Priporočilo A

(a)

Do 30. junija 2023, vendar najhitreje šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB vmesno poročilo o izvajanju podpriporočila A(1).

| (b) | Do 30. junija 2024, vendar najhitreje 18 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB končno poročilo o izvajanju podpriporočila A(1). |
| --- | --- |

(b)

Do 30. junija 2024, vendar najhitreje 18 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB končno poročilo o izvajanju podpriporočila A(1).

| (c) | Do 30. junija 2025, vendar najhitreje 30 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB poročilo o izvajanju podpriporočila A(2). |
| --- | --- |

(c)

Do 30. junija 2025, vendar najhitreje 30 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB poročilo o izvajanju podpriporočila A(2).

| 2. | Priporočilo B
  Do 30. junija 2023, vendar najhitreje šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi, ECB in države članice predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB poročilo o izvajanju priporočila B. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B

Do 30. junija 2023, vendar najhitreje šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, evropski nadzorni organi, ECB in države članice predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB poročilo o izvajanju priporočila B.

| 3. | Priporočilo C






  (a) | Do 31. decembra 2023, vendar najhitreje 12 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB poročilo o izvajanju priporočila C glede na vmesno poročilo evropskih nadzornih organov v skladu s podpriporočilom A(1). |
| --- | --- | --- |

3.

Priporočilo C

(a)

Do 31. decembra 2023, vendar najhitreje 12 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB poročilo o izvajanju priporočila C glede na vmesno poročilo evropskih nadzornih organov v skladu s podpriporočilom A(1).

| (b) | Do 31. decembra 2025, vendar najhitreje 36 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB poročilo o izvajanju priporočila C glede na poročila evropskih nadzornih organov v skladu s priporočilom A. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2025, vendar najhitreje 36 mesecev po začetku veljavnosti uredbe DORA, Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB poročilo o izvajanju priporočila C glede na poročila evropskih nadzornih organov v skladu s priporočilom A.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariat ESRB:

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo naslednji postopki ocenjevanja:






  (i) | v 12 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočil A in B; |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo naslednji postopki ocenjevanja:

(i)

v 12 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočil A in B;

| (ii) | v 18 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila C; |
| --- | --- |

(ii)

v 18 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila C;

| (iii) | v 24 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila A; |
| --- | --- |

(iii)

v 24 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila A;

| (iv) | v 36 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila A; |
| --- | --- |

(iv)

v 36 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila A;

| (v) | v 42 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila C; |
| --- | --- |

(v)

v 42 mesecih po začetku veljavnosti uredbe DORA v zvezi z izvajanjem priporočila C;

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal.

V Frankfurtu na Majni, 2. decembra 2021

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

1

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

2

(3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

3

(4)  Priporočilo ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej Systemic cyber risk, ESRB, februar 2020, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Systemic cyber risk

(6)  Glej Internet Organised Crime Threat Assessment, Europol, 2020, dostopno na spletni strani Europola na naslovu www.europol.europa.eu.

6

Internet Organised Crime Threat Assessment

(7)  Glej IT and cyber risk: a constant challenge, ECB, 2021, dostopno na spletni strani bančnega nadzora ECB na naslovu www.bankingsupervision.europa.eu.

7

IT and cyber risk: a constant challenge

(8)  Glej Systemic cyber risk, ESRB, februar 2020, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

8

Systemic cyber risk

(9)  Glej Mitigating systemic cyber risk, ESRB, 2021 (še ni na razpolago).

9

Mitigating systemic cyber risk

(10)  COM/2020/595 final.

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

11

(12)  Glej osnutek člena 43 predloga uredbe DORA.

12

(13)  Glej Evropska komisija, NIS Cooperation Group, dostopno na spletni strani Evropske komisije na naslovu www.ec.europa.eu.

13

NIS Cooperation Group

(14)  Glej Cyber Lexicon, Odbor za finančno stabilnost (FSB), 12. november 2018, dostopno na spletni strani FSB na naslovu www.fsb.org.

14

Cyber Lexicon

(15)  Glej točko 7 osnutka člena 3 predloga uredbe DORA.

15

(16)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

16

(17)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

17

(18)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

18

(19)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

20

(21)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

21

(22)  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

22

(23)  Direktiva (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (UL L 314, 5.12.2019, str. 64).

23

(24)  COM/2020/593 final.

24

(25)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

26

(27)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

27

(28)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

28

(29)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

29

(30)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

30

(31)  Direktiva (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (UL L 26, 2.2.2016, str. 19).

31

(32)  Direktiva (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 354, 23.12.2016, str. 37).

32

(33)  Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (UL L 302, 17.11.2009, str. 1).

33

(34)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

34

(35)  Uredba (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (UL L 171, 29.6.2016, str. 1).

35

(36)  Uredba (EU) 2020/1503 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. oktobra 2020 o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetnike ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937 (UL L 347, 20.10.2020, str. 1).

36

(37)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

37

(38)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

38

---

PRILOGA

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo A – vzpostavitev vseevropskega okvira za usklajevanje v primeru sistemskih kibernetskih incidentov (EU-SCICF)

Za podpriporočilo A(1) se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Pri pripravi učinkovitega usklajenega odziva na ravni Unije, ki bi morala obsegati postopno oblikovanje EU-SCICF z izvrševanjem pooblastil, predvidenih v prihodnji uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (v nadaljnjem besedilu: uredba DORA), bi morali evropski nadzorni organi prek skupnega odbora skupaj z Evropsko centralno banko (ECB), Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in ustreznimi nacionalni organi ter po posvetovanju z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost in Komisijo, kjer je to potrebno, proučiti možnost, da se v predvideno pripravo EU-SCICF vključijo vsaj naslednji vidiki:






  a. | analiza potrebnih virov za učinkovito oblikovanje EU-SCICF; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri pripravi učinkovitega usklajenega odziva na ravni Unije, ki bi morala obsegati postopno oblikovanje EU-SCICF z izvrševanjem pooblastil, predvidenih v prihodnji uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (v nadaljnjem besedilu: uredba DORA), bi morali evropski nadzorni organi prek skupnega odbora skupaj z Evropsko centralno banko (ECB), Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in ustreznimi nacionalni organi ter po posvetovanju z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost in Komisijo, kjer je to potrebno, proučiti možnost, da se v predvideno pripravo EU-SCICF vključijo vsaj naslednji vidiki:

a.

analiza potrebnih virov za učinkovito oblikovanje EU-SCICF;

| b. | oblikovanje vaj za krizno upravljanje in izredne razmere, ki vključujejo scenarije kibernetskih napadov, da bi razvili komunikacijske kanale; |
| --- | --- |

b.

oblikovanje vaj za krizno upravljanje in izredne razmere, ki vključujejo scenarije kibernetskih napadov, da bi razvili komunikacijske kanale;

| c. | oblikovanje skupnega besedišča; |
| --- | --- |

c.

oblikovanje skupnega besedišča;

| d. | oblikovanje skladne razvrstitve kibernetskih incidentov; |
| --- | --- |

d.

oblikovanje skladne razvrstitve kibernetskih incidentov;

| e. | vzpostavitev varnih in zanesljivih kanalov za izmenjavo informacij, vključno z rezervnimi sistemi; |
| --- | --- |

e.

vzpostavitev varnih in zanesljivih kanalov za izmenjavo informacij, vključno z rezervnimi sistemi;

| f. | določitev kontaktnih točk; |
| --- | --- |

f.

določitev kontaktnih točk;

| g. | obravnava zaupnosti pri izmenjavi informacij; |
| --- | --- |

g.

obravnava zaupnosti pri izmenjavi informacij;

| h. | pobude za sodelovanje in izmenjavo informacij s kibernetsko obveščevalno službo za finančni sektor; |
| --- | --- |

h.

pobude za sodelovanje in izmenjavo informacij s kibernetsko obveščevalno službo za finančni sektor;

| i. | vzpostavitev učinkovitih procesov za aktiviranje in prenos na višjo raven na podlagi situacijskega zavedanja; |
| --- | --- |

i.

vzpostavitev učinkovitih procesov za aktiviranje in prenos na višjo raven na podlagi situacijskega zavedanja;

| j. | razjasnitev odgovornosti udeležencev okvira; |
| --- | --- |

j.

razjasnitev odgovornosti udeležencev okvira;

| k. | oblikovanje vmesnikov za usklajevanje med sektorji in, kjer je primerno, s tretjimi državami; |
| --- | --- |

k.

oblikovanje vmesnikov za usklajevanje med sektorji in, kjer je primerno, s tretjimi državami;

| l. | zagotovitev usklajene komunikacije ustreznih organov z javnostjo, da se ohrani zaupanje; |
| --- | --- |

l.

zagotovitev usklajene komunikacije ustreznih organov z javnostjo, da se ohrani zaupanje;

| m. | vzpostavitev vnaprej opredeljenih komunikacijskih kanalov za pravočasno komunikacijo; |
| --- | --- |

m.

vzpostavitev vnaprej opredeljenih komunikacijskih kanalov za pravočasno komunikacijo;

| n. | izvedba ustreznih vaj za testiranje okvira, vključno s testiranjem med jurisdikcijami in usklajevanjem s tretjimi državami, in ocen, ki privedejo do novih spoznanj in razvoja okvira; |
| --- | --- |

n.

izvedba ustreznih vaj za testiranje okvira, vključno s testiranjem med jurisdikcijami in usklajevanjem s tretjimi državami, in ocen, ki privedejo do novih spoznanj in razvoja okvira;

| o. | zagotovitev učinkovite komunikacije in ukrepov proti dezinformacijam. |
| --- | --- |

o.

zagotovitev učinkovite komunikacije in ukrepov proti dezinformacijam.

Priporočilo B – vzpostavitev kontaktnih točk EU-SCICF

Za priporočilo B se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Evropski nadzorni organi, ECB in vsaka država članica med svojimi ustreznimi nacionalnimi organi bi se morali dogovoriti o skupnem pristopu k izmenjavi in posodabljanju seznama določenih kontaktnih točk EU-SCICF. |
| --- | --- |

1.

Evropski nadzorni organi, ECB in vsaka država članica med svojimi ustreznimi nacionalnimi organi bi se morali dogovoriti o skupnem pristopu k izmenjavi in posodabljanju seznama določenih kontaktnih točk EU-SCICF.

| 2. | Določitev kontaktne točke bi se morala presojati ob upoštevanju imenovanih enotnih kontaktnih točk na podlagi Direktive (EU) 2016/1148, ki so jih države članice določile v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov, da se zagotovi čezmejno sodelovanje z drugimi državami članicami in skupino za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

2.

Določitev kontaktne točke bi se morala presojati ob upoštevanju imenovanih enotnih kontaktnih točk na podlagi Direktive (EU) 2016/1148, ki so jih države članice določile v zvezi z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov, da se zagotovi čezmejno sodelovanje z drugimi državami članicami in skupino za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov.

Priporočilo C –spremembe pravnega okvira Unije

Za priporočilo C se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Komisija bi morala proučiti, ali so na podlagi analize, izvedene v skladu s priporočilom A potrebni kakršni koli ukrepi, vključno s spremembami ustrezne zakonodaje Unije, da se zagotovi, da lahko evropski nadzorni organi prek skupnega odbora ter skupaj z ECB, ESRB in ustreznimi nacionalnimi organi oblikujejo EU-SCICF v skladu s podpriporočilom A(1), in da se omogoči, da lahko evropski nadzorni organi, ECB, ESRB, ustrezni nacionalni organi in drugi organi sodelujejo pri usklajevanju in si izmenjujejo informacije, ki so dovolj podrobne in skladne za podporo učinkovitemu EU-SCICF.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. marec 2022

(2022/C 134/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0978 |
| JPY | japonski jen | 133,71 |
| DKK | danska krona | 7,4397 |
| GBP | funt šterling | 0,83288 |
| SEK | švedska krona | 10,3555 |
| CHF | švicarski frank | 1,0225 |
| ISK | islandska krona | 141,20 |
| NOK | norveška krona | 9,4923 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,720 |
| HUF | madžarski forint | 374,44 |
| PLN | poljski zlot | 4,7421 |
| RON | romunski leu | 4,9489 |
| TRY | turška lira | 16,2917 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4668 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3806 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5897 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5812 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4912 |
| KRW | južnokorejski won | 1 342,53 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,1478 |
| CNY | kitajski juan | 6,9933 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5745 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 778,31 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6396 |
| PHP | filipinski peso | 57,426 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,837 |
| BRL | brazilski real | 5,3057 |
| MXN | mehiški peso | 22,1770 |
| INR | indijska rupija | 83,8790 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0978

JPY

japonski jen

133,71

DKK

danska krona

7,4397

GBP

funt šterling

0,83288

SEK

švedska krona

10,3555

CHF

švicarski frank

1,0225

ISK

islandska krona

141,20

NOK

norveška krona

9,4923

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,720

HUF

madžarski forint

374,44

PLN

poljski zlot

4,7421

RON

romunski leu

4,9489

TRY

turška lira

16,2917

AUD

avstralski dolar

1,4668

CAD

kanadski dolar

1,3806

HKD

hongkonški dolar

8,5897

NZD

novozelandski dolar

1,5812

SGD

singapurski dolar

1,4912

KRW

južnokorejski won

1 342,53

ZAR

južnoafriški rand

16,1478

CNY

kitajski juan

6,9933

HRK

hrvaška kuna

7,5745

IDR

indonezijska rupija

15 778,31

MYR

malezijski ringit

4,6396

PHP

filipinski peso

57,426

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,837

BRL

brazilski real

5,3057

MXN

mehiški peso

22,1770

INR

indijska rupija

83,8790

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/12

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka z dne 30. aprila 2021 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – postopek na podlagi člena 14(1)

Država poročevalka: Romunija

(2022/C 134/03)

1.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich predložilo netočne in/ali zavajajoče podatke v smislu člena 14(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah) v oddelku 5.3 končnega obrazca RM, predloženega 12. junija 2015 v skladu s členom 20(1a) Uredbe Komisije (ES) št. 802/2004 (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba).

2.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich predložilo netočne in/ali zavajajoče podatke v smislu člena 14(1)(b) uredbe o združitvah v odgovor na zahtevek za podatke z dne 29. maja 2015, podan v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah.

3.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich predložilo netočne in/ali zavajajoče podatke v smislu člena 14(1)(b) uredbe o združitvah v odgovor na zahtevek za podatke z dne 2. junija 2015, podan v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah.

4.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich namerno ali vsaj iz malomarnosti kršilo člen 14(1)(a) uredbe o združitvah z navedbo netočnih in/ali zavajajočih podatkov v oddelku 5.3 končnega obrazca RM, predloženega 12. junija 2015 v skladu s členom 20(1a) izvedbene uredbe.

5.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich namerno ali vsaj iz malomarnosti kršilo člen 14(1)(b) uredbe o združitvah z navedbo netočnih in/ali zavajajočih podatkov v odgovoru na zahtevek za podatke z dne 29. maja 2015, podan v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah.

6.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Sigma-Aldrich namerno ali vsaj iz malomarnosti kršilo člen 14(1)(b) uredbe o združitvah z navedbo netočnih in/ali zavajajočih podatkov v odgovoru na zahtevek za podatke z dne 2. junija 2015, podan v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah.

7.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja s Komisijo, da je treba podjetju Sigma-Aldrich naložiti globo v skladu s členom 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah.

8.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z dejavniki, ki jih je Komisija upoštevala pri določitvi višine globe, ki se naloži podjetju Sigma-Aldrich v skladu s členom 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah.

9.

Svetovalni odbor (13 držav članic) se strinja z dejansko višino globe, ki jo je Komisija predlagala za podjetje Sigma-Aldrich v skladu s členom 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah.

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/13

---

Končno poročilo pooblaščenke za zaslišanje (1)

Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (postopek na podlagi člena 14(1))

(2022/C 134/04)

I.   UVOD

| 1. | To poročilo se nanaša na osnutek sklepa (v nadaljnjem besedilu: osnutek sklepa) v skladu s členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah). V osnutku sklepa je ugotovljeno, da je podjetje Sigma-Aldrich Corporation (v nadaljnjem besedilu: podjetje Sigma) namerno ali iz malomarnosti Komisiji predložilo napačne in/ali zavajajoče informacije med pregledom pridobitve izključnega nadzora nad podjetjem Sigma s strani podjetja Merck KGaA (v nadaljnjem besedilu: podjetje Merck) v zadevi M.7435 – Merck/Sigma Aldrich (v nadaljnjem besedilu: pregled združitve) (3). Glede na osnutek sklepa je podjetje Sigma v svojem odgovoru na dva zahtevka Komisije za podatke v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah in v končnem obrazcu RM, predloženem v skladu s členom 20(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 802/2004 (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba), navedlo netočne in/ali zavajajoče podatke. |
| --- | --- |

1.

II.   OZADJE

| 2. | Komisija je 15. junija 2015 po pregledu združitve razglasila, da je prevzem podjetja Sigma s strani podjetja Merck združljiv z notranjim trgom ob upoštevanju nekaterih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sklep o združitvi). Sveženj ukrepov, odobren s sklepom o združitvi, je vključeval odsvojitev večine dejavnosti podjetja Sigma na področju topil in anorganskih snovi v EGP (v nadaljnjem besedilu: odsvojena dejavnost). Pogoj za sklenitev pogodbe med podjetjema Merck in Sigma je bil podpis pogodbe o prodaji odsvojene dejavnosti s primernim kupcem, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podjetji Merck in Sigma sta 19. in 20. oktobra 2015 s podjetjem Honeywell International Inc. (v nadaljevanju: podjetje Honeywell) podpisali pogodbo o prodaji odsvojene dejavnosti. Ta pogodba je vključevala seznam nekaterih sredstev, ki so bila eksplicitno izključena iz obsega dejavnosti, ki naj bi jo podjetje Sigma prodalo podjetju Honeywell (v nadaljnjem besedilu: seznam izključenih sredstev). Seznam izključenih sredstev je vseboval sklic na patentno prijavo z naslovom Zapiralo za vsebnik, ki je bil dejansko sklic na projekt iCap podjetja Sigma. Projekt iCap, ki sta ga skupaj razvili podjetji Sigma in Metrohm AG, je pametni zamašek za steklenice, s katerim se steklenice s tekočimi kemikalijami zatesnijo in povežejo z instrumenti za titracijo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je 10. novembra 2015 podjetje Honeywell odobrila kot primernega kupca odsvojene dejavnosti, podjetje Merck pa je 18. novembra 2015 zaključilo prevzem podjetja Sigma. Podjetje Honeywell je 15. decembra 2015 zaključilo prevzem odsvojene dejavnosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skrbnik za spremljanje, imenovan v zadevi M.7435 (v nadaljnjem besedilu: skrbnik za spremljanje), je 10. februarja 2016 Generalni direktorat za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: GD za konkurenco) obvestil o trditvi podjetja Honeywell, da bi moral biti iCap del odsvojene dejavnosti. Po navedbah podjetja Honeywell je bil iCap izjemnega pomena za uspešno poslovanje odsvojene dejavnosti in je bil napačno vključen na seznam izključenih sredstev. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija je 29. julija 2016 podjetje Merck obvestila, da poteka postopek v zvezi z morebitno predložitvijo netočnih in/ali zavajajočih podatkov s strani podjetij Merck in Sigma, da bi se po potrebi naložile globe v skladu s členom 14(1) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

6.

III.   ZAHTEVE V ZVEZI Z VAROVANJEM ZAUPNOSTI SPORAZUMEVANJA MED ODVETNIKOM IN STRANKO

| 7. | Komisija je 14. oktobra 2016 v skladu s členom 11(3) uredbe o združitvah sprejela dva sklepa, s katerima je podjetji Merck in Sigma pozvala, naj predložita podatke nekaterih oseb iz podjetij Merck in Sigma, pridobljene po elektronski pošti leta 2015 (v nadaljnjem besedilu: sklepa iz člena 11(3) iz oktobra) (5). Čeprav sta podjetji Merck in Sigma predložili nekatere dokumente, Komisija njunega odgovora ni štela za popolnega, zlasti zaradi njunih zahtev v zvezi z varovanjem zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko (v nadaljnjem besedilu: varovanje zaupnosti), ki so se ji zdele presplošne. Zato je Komisija 1. decembra 2016 sprejela dva nova sklepa v skladu s členom 11(3) uredbe o združitvah, s katerima je zahtevala informacije, ki jih podjetji Merck in Sigma nista predložili v odgovor na sklepa iz člena 11(3) iz oktobra (v nadaljnjem besedilu: sklepa iz člena 11(3) iz decembra) (6). Podjetji Merck in Sigma sta decembra 2016 in januarja 2017 podali odgovore na sklepa iz člena 11(3) iz decembra; februarja, marca, aprila in junija 2017 pa sta predložili posodobljene evidence o varovanju zaupnosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vendar se GD za konkurenco in podjetje Merck še vedno nista strinjala glede obsega zahteve podjetja Merck v zvezi z varovanjem zaupnosti, zato je podjetje Merck 30. avgusta 2017 pooblaščenca za zaslišanje zaprosilo, naj v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa 2011/695/EU prouči njegove zahteve, da za nekatere dokumente, ki jih je Komisija zahtevala v okviru postopka na podlagi člena 14(1) uredbe o združitvah (v nadaljnjem besedilu: sporni dokumenti), velja varovanje zaupnosti. Podjetje Merck je 7. novembra 2017 pooblaščencu za zaslišanje v sprejemljivo varni obliki predložilo sporne dokumente (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Takratna pooblaščenca za zaslišanje g. Stragier in g. Wils sta se odločila, da bo prvi deloval kot pooblaščenec za zaslišanje v zvezi z zahtevo podjetja Merck v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa 2011/695/EU, drugi pa kot pooblaščenec za zaslišanje za vse druge namene v zadevi M.8181 in da slednji ne bo imel dostopa do spornih dokumentov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pooblaščenec za zaslišanje je 1. avgusta 2018 v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa 2011/695/EU odgovornemu direktorju v tej zadevi in podjetju Merck poslal svoje predhodno mnenje glede zaupnosti nekaterih dokumentov podjetja Merck. Bistvo predhodnega mnenja je bilo, da so bili splošni argumenti podjetja Merck v veliki meri napačni ali pretirani in da številnih konkretnih trditev ni bilo mogoče dodatno obravnavati na podlagi vloge podjetja Merck iz avgusta 2017, ker so bile neustrezno predstavljene. Podjetje Merck je 8. septembra 2018 v odgovoru na predhodno mnenje izpodbijalo ugotovitve v njem, pri čemer pa je pooblaščenca za zaslišanje pozvalo, naj predlaga ustrezne ukrepe za spodbuditev „obojestransko sprejemljive rešitve“ zadeve v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa 2011/695/EU. Pooblaščenec za zaslišanje je 16. oktobra 2018 vodil sestanek med GD za konkurenco in podjetjem Merck, na katerem so razpravljali o rešitvah za vprašanje spornih dokumentov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Podjetje Merck je 9. novembra 2018 soglašalo s protokolom, ki naj bi GD za konkurenco omogočil dostop do spornih dokumentov v podatkovni sobi (v nadaljnjem besedilu: protokol). GD za konkurenco je 23. novembra 2018 po pregledu v okviru postopka, opisanega v protokolu, opredelil nekatere dokumente, na katere se je želel opreti v svoji preiskavi, in podjetje Merck pozval, naj se odpove svojim zahtevam glede varovanja zaupnosti v zvezi s temi dokumenti. Podjetje Merck se je strinjalo, da se bo odpovedalo svojim zahtevam v zvezi z nekaterimi dokumenti, ne pa tudi v zvezi z vsemi drugimi. Člani skupine GD za konkurenco, odgovorne za zadevo, so se 2. maja 2019 udeležili sestanka s pravnim svetovalcem podjetja Merck, na katerem so se seznanili z dokumenti, v zvezi s katerimi je podjetje Merck še naprej zahtevalo varovanje zaupnosti. Zapiski o teh dokumentih so bili dodani v spis Komisije v tej zadevi zgolj zaradi morebitnega postopka za zavrnitev zahtev za varovanje zaupnosti v zvezi z zadevnimi dokumenti (8). |
| --- | --- |

11.

IV.   UGOTOVITVE O MOŽNIH KRŠITVAH IN PRVO USTNO ZASLIŠANJE

| 12. | Komisija je 7. julija 2017 podjetjema Merck in Sigma poslala ugotovitve o možnih kršitvah, 10. julija 2017 pa je zagotovila dostop do spisa. V ugotovitvah o možnih kršitvah je Komisija predhodno ugotovila, da sta podjetji Merck in Sigma med pregledom združitve kršili člen 14(1) uredbe o združitvah, ker sta namerno (v primeru podjetja Sigma) ali vsaj iz malomarnosti (v primeru podjetja Merck) Komisiji predložili netočne in/ali zavajajoče podatke. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prvotni rok strank za predložitev pripomb, tj. 31. avgust 2017, je bil večkrat podaljšan, predvsem da bi lahko Komisija določila možni razpon glob, ki bi se lahko strankama naložile v primeru, če bi sklenili sporazumni dogovor. Stranki sta 30. aprila 2018 GD za konkurenco obvestili, da nista pripravljeni skleniti sporazumnega dogovora pod pogoji, ki jih je predlagala Komisija. Stranki sta istega dne predložili pisne pripombe na ugotovitve o možnih kršitvah (v nadaljnjem besedilu: odgovor na ugotovitve o možnih kršitvah) in zahtevali nadaljnji dostop do spisa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Po zahtevi za nadaljnji dostop do spisa je GD za konkurenco strankama postopno predložil več dodatnih dokumentov. Zadnji preostali dokumenti so bili strankama poslani 5. oktobra 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Stranki sta v odgovoru na ugotovitve o možnih kršitvah zahtevali, naj se jima omogoči, da svoje trditve pojasnita na ustnem zaslišanju. Ustno zaslišanje (v nadaljnjem besedilu: prvo ustno zaslišanje) je potekalo 11. septembra 2018. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Stranki sta 12. novembra 2018 predložili dodaten odgovor na ugotovitve o možnih kršitvah, ki je vključeval zlasti nujna opažanja na podlagi dodatnega dostopa do spisa. |
| --- | --- |

16.

V.   DODATNE UGOTOVITVE O MOŽNIH KRŠITVAH IN DRUGO USTNO ZASLIŠANJE

| 17. | Komisija je 30. junija 2020 zoper podjetje Sigma sprejela dodatne ugotovitve o možnih kršitvah. Dodatne ugotovitve o možnih kršitvah so v celoti nadomestile ugotovitve o možnih kršitvah, pri čemer se trditve iz slednjih v zvezi s podjetjem Merck niso ohranile. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisija je v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah predhodno ugotovila, da je podjetje Sigma s tem, da med pregledom združitve Komisiji ni razkrilo projekta iCap, namerno ali vsaj iz malomarnosti predložilo napačne in/ali zavajajoče podatke, in sicer: (a) v smislu člena 14(1)(b) uredbe o združitvah v odgovorih na zahtevi Komisije v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah in (b) v smislu člena 14(1)(a) uredbe o združitvah v okviru predložitve informacij in dokumentov v obrazcu RM, predpisanem v Prilogi IV k izvedbeni uredbi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Podjetju Sigma je bil 7. julija 2020 odobren dostop do spisa, nato pa je 15. septembra 2020 v (podaljšanem) roku, ki ga je določil GD za konkurenco, predložilo svoje pisne pripombe k dodatnim ugotovitvam o možnih kršitvah. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Podjetje Sigma je v odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah zahtevalo, naj se mu omogoči, da svoje trditve pojasni na ustnem zaslišanju. To ustno zaslišanje (v nadaljnjem besedilu: drugo ustno zaslišanje) je potekalo 13. novembra 2020 (9). |
| --- | --- |

20.

VI.   TRDITVE PODJETJA SIGMA GLEDE PRISTRANSKOSTI

VI.1.   Argumenti podjetja Sigma

| 21. | Podjetji Sigma in Merck sta na prvem in drugem ustnem zaslišanju ter v odgovoru na ugotovitve o možnih kršitvah (10) in odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah (11) trdili, da bi lahko bila preiskava v zadevi M.8181 pristranska, tako da je kršila načeli nepristranskosti in dobrega upravljanja. Po mnenju podjetja Sigma se vprašanje pristranskosti pojavlja zaradi posebnih okoliščin zadeve, ki vključuje trditve, da je podjetje Sigma skupini, odgovorni za zadevo, med pregledom združitve predložilo zavajajoče informacije, in dejstvo, da te trditve preiskuje ista skupina, odgovorna za zadevo, ki je „žrtev“ domnevno zavajajočega ravnanja (12). Podjetje Sigma je v odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, pri čemer se je sklicevalo na sodno prakso Sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljevanju: ESČP) o nepristranskosti, (13), trdilo, da je bila preiskava v tem postopku izvedena na način, ki je dajal „močan vtis, da preiskava ni bila objektivno nepristranska“. Podjetje Sigma je trdilo tudi, da nekateri vidiki preiskave kažejo, da skupina, odgovorna za zadevo, „morda ni bila popolnoma subjektivno nepristranska“. V podporo svojim trditvam je predložilo več dejanskih argumentov, ki naj bi podpirali njegovo stališče, da je bila obravnava zadeve s strani Komisije pristranska, med drugim:






  a. | dejstvo, da so ugotovitve o možnih kršitvah vsebovale sklic na interno elektronsko sporočilo notranjega svetovalca podjetja Sigma o tem, da je vodja zadeve „nepopustljiv“ (14), ne da bi bilo to jasno povezano z vsebino zadeve (15)
  , (16); |
| --- | --- | --- |

21.

a.

dejstvo, da so ugotovitve o možnih kršitvah vsebovale sklic na interno elektronsko sporočilo notranjega svetovalca podjetja Sigma o tem, da je vodja zadeve „nepopustljiv“ (14), ne da bi bilo to jasno povezano z vsebino zadeve (15)
  , (16);

| b. | sporočilo za javnost Komisije z dne 6. julija 2017, v katerem je napovedala sprejetje ugotovitev o možnih kršitvah (17) in ki je vsebovalo izjavo, da je bil „[projekt iCap] tesno povezan z odsvojeno dejavnostjo in bi lahko znatno povečal njeno prodajo. Ker ni bil vključen vanjo, se je zmanjšala uspešnost odsvojene dejavnosti.“ Po mnenju podjetja Sigma je bilo besedilo sporočila za javnost neprimerno, saj je „izpeljalo trdne sklepe o pomenu projekta iCap za odsvojeno dejavnost in podjetju Sigma (in v tistem času tudi podjetju Merck) ni priznalo zahtevane domneve nedolžnosti“ (18). |
| --- | --- |

b.

sporočilo za javnost Komisije z dne 6. julija 2017, v katerem je napovedala sprejetje ugotovitev o možnih kršitvah (17) in ki je vsebovalo izjavo, da je bil „[projekt iCap] tesno povezan z odsvojeno dejavnostjo in bi lahko znatno povečal njeno prodajo. Ker ni bil vključen vanjo, se je zmanjšala uspešnost odsvojene dejavnosti.“ Po mnenju podjetja Sigma je bilo besedilo sporočila za javnost neprimerno, saj je „izpeljalo trdne sklepe o pomenu projekta iCap za odsvojeno dejavnost in podjetju Sigma (in v tistem času tudi podjetju Merck) ni priznalo zahtevane domneve nedolžnosti“ (18).

| c. | Skupina, odgovorna za zadevo, je v ugotovitvah o možnih kršitvah pokazala „pretirano željo po opiranju na dokaze, ki na prvi pogled podpirajo njene ugotovitve“, med drugim z neupravičenim opiranjem na navedbe podjetja Honeywell (19). Podobno je skupina, odgovorna za zadevo, v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah (po navedbah podjetja Sigma) tudi „napačno opredelila dokumente in rezultate tržnega preverjanja v zvezi z domnevnim pomenom raziskav in razvoja“ (20). |
| --- | --- |

c.

Skupina, odgovorna za zadevo, je v ugotovitvah o možnih kršitvah pokazala „pretirano željo po opiranju na dokaze, ki na prvi pogled podpirajo njene ugotovitve“, med drugim z neupravičenim opiranjem na navedbe podjetja Honeywell (19). Podobno je skupina, odgovorna za zadevo, v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah (po navedbah podjetja Sigma) tudi „napačno opredelila dokumente in rezultate tržnega preverjanja v zvezi z domnevnim pomenom raziskav in razvoja“ (20).

| d. | Skupina, odgovorna za zadevo, je (po navedbah podjetja Sigma) najprej priznala, da jasno besedilo zavez in seznama izključenih sredstev pogodbe o prodaji in nakupu med podjetjema Merck in Honeywell (21) ne pušča veliko prostora za preiskavo, vendar je podjetje Honeywell vseeno obvestila, da „bo preverila, kaj je mogoče storiti“ (22). |
| --- | --- |

d.

Skupina, odgovorna za zadevo, je (po navedbah podjetja Sigma) najprej priznala, da jasno besedilo zavez in seznama izključenih sredstev pogodbe o prodaji in nakupu med podjetjema Merck in Honeywell (21) ne pušča veliko prostora za preiskavo, vendar je podjetje Honeywell vseeno obvestila, da „bo preverila, kaj je mogoče storiti“ (22).

| e. | Dodatne ugotovitve o možnih kršitvah navajajo „dvojni standard v zvezi z ravnjo skrbnosti, ki naj bi jo pokazali različni akterji v postopku pregleda združitve“ (23). Podjetje Sigma trdi, da medtem ko se na eni strani v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah trdi, da je podjetje Sigma skoraj kazensko odgovorno za nerazkritje projekta iCap, pa se po drugi strani v navedenih ugotovitvah ne pričakuje, da bi skupina, odgovorna za zadevo (ali skrbnik za spremljanje), opazila sklic na iCap na seznamu izključenih sredstev. |
| --- | --- |

e.

Dodatne ugotovitve o možnih kršitvah navajajo „dvojni standard v zvezi z ravnjo skrbnosti, ki naj bi jo pokazali različni akterji v postopku pregleda združitve“ (23). Podjetje Sigma trdi, da medtem ko se na eni strani v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah trdi, da je podjetje Sigma skoraj kazensko odgovorno za nerazkritje projekta iCap, pa se po drugi strani v navedenih ugotovitvah ne pričakuje, da bi skupina, odgovorna za zadevo (ali skrbnik za spremljanje), opazila sklic na iCap na seznamu izključenih sredstev.

| 22. | Nazadnje je podjetje Sigma trdilo, da se ta postopek razlikuje od postopkov v zadevi GE/LM Wind (24), v katerih je pooblaščenec za zaslišanje v svojem končnem poročilu (25) zavrnil trditve družbe General Electric, da je podoben okvir preiskave (tj. preiskava, v kateri je bila skupina, odgovorna za zadevo, odgovorna tako za postopek odobritve kot za preiskavo zavajajočih informacij) ustvaril vtis pristranskosti (26). Pooblaščenec za zaslišanje je v končnem poročilu v zadevi GE/LM Wind ugotovil, da očitki družbe General Electric glede objektivne pristranskosti niso prepričljivi, zlasti ker so prezrli „(i) dejstvo, da končne odločitve v tem postopku ne sprejme skupina, odgovorna za zadevo, temveč Komisija kot institucija, ki ukrepa prek kolegija, na koncu postopka, ki poleg skupine, odgovorne za zadevo, vključuje številne druge akterje, ter (ii) s tem povezani sistem notranjega nadzora in ravnotežja v postopku zaradi uporabe člena 14 uredbe o združitvah“ (27). Po mnenju podjetja Sigma se ta postopek razlikuje od postopka v zadevi GE/LM Wind, ker (a) dokazi kažejo, da je okvir preiskave vzbujal vtis pristranskosti; (b) je podjetje Sigma (v nasprotju z družbo General Electric) na prvem ustnem zaslišanju izrazilo pomisleke glede pristranskosti; in (c) sodelovanje „številnih akterjev“ v postopku ne zmanjšuje vtisa pristranskosti, saj je preiskavo v zadevi M.8181 „od vsega začetka vodila“ skupina, odgovorna za zadevo. Podjetje Sigma meni, da bi se lahko z vključitvijo hierarhije Komisije v odobritev končnega sklepa odpravili očitni primeri pristranskosti, vendar to ni zadostno jamstvo, kadar na splošni okvir zadeve vpliva objektivna pristranskost. Meni tudi, da nobeden od „številnih akterjev“, ki so sodelovali v postopku, ni podrobno proučil dejstev in dokumentov, da bi oblikoval neodvisno in utemeljeno mnenje, ter da so se morali zanesti na informacije, ki jim jih je predložila skupina, odgovorna za zadevo. |
| --- | --- |

22.

VI.2.   Upoštevanje trditev podjetja Sigma

VI.2.1.   Splošna načela

| 23. | Najprej je treba opozoriti, da Sodišče dosledno poudarja, da Komisija ni sodišče v smislu člena 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah in člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) (28). Sodišče je tudi potrdilo, da je sistem nadzora Evropske unije združljiv s členom 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah in členom 47 Listine (29). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Glede na to je treba ugotoviti, da sodna praksa ESČP, ki jo navaja podjetje Sigma (navedena v opombi 14 zgoraj), v tem okviru ni neposredno upoštevna, saj se nanaša na zahtevo po nepristranskosti sodišč. Sklicevanje podjetja Sigma na sodbo Ziegler prav tako ne podpira njegovega stališča: v tej zadevi je Sodišče dejansko ugotovilo, da ker so odločbe Komisije predmet nadzora sodišča Unije in ker pravo Unije določa sistem sodnega nadzora odločb Komisije, ni mogoče šteti, da je Komisija hkrati „žrtev“ kršitve in „sodišče“, ki določi sankcijo (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | To seveda ne pomeni, da je Komisija (kot upravni organ) izvzeta iz zahteve, da ravna nepristransko. Nasprotno, v skladu s pravico do dobrega upravljanja, kot je določena v členu 41 Listine, ima vsakdo pravico, da se njegove zadeve obravnavajo nepristransko. V zvezi s tem je treba proučiti, ali je Komisija v tej zadevi ravnala nepristransko. Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča, so v zahtevi po nepristranskosti zajeti tako subjektivni kot tudi objektivni elementi (31). |
| --- | --- |

25.

VI.2.2.   Premisleki o subjektivni nepristranskosti

| 26. | Trditve podjetja Sigma v zvezi s subjektivno nepristranskostjo niso posebej prepričljive in iz razlogov, opisanih v nadaljevanju, se pomen kakršnih koli trditev o dejanski pristranskosti skupine, odgovorne za zadevo, zmanjša, ko se v celoti upošteva postopek odločanja Komisije. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kar zadeva sporočilo za javnost, tudi če je del besedila mogoče kritizirati (ker je morda dajal vtis, da je Komisija vnaprej presodila nekatera dejstva), očitek podjetja Sigma na koncu ni prepričljiv, saj je bilo v sporočilu za javnost pojasnjeno, da so ugotovitve o možnih kršitvah predhodne (32). Predhodno naravo stališča Komisije v času objave sporočila za javnost in obstoj „domnevne nedolžnosti“ dejansko zelo dobro ponazarja dejstvo, da podjetje Merck, čeprav je naslovnik ugotovitev o možnih kršitvah, ni naslovnik osnutka sklepa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kar zadeva trditev podjetja Sigma, da je Komisija neupravičeno želela uporabiti dokaze, ki na prvi pogled podpirajo njene ugotovitve, se zdi, da podjetje Sigma zgolj izpodbija uporabo (po njegovem mnenju) napačnih dokazov v ugotovitvah o možnih kršitvah in dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah kot dokaza o „vnemi“ in pristranskosti skupine, odgovorne za zadevo. Bistvo ugotovitev o možnih kršitvah pa je, da se strankam omogoči predložitev pripomb v zvezi z zadevo Komisije, vključno z njeno uporabo dokazov. Trditev, da je Komisija napačno uporabila dokaze, kot taka ne more biti dokaz o pristranskosti. Tudi če bi podjetje Sigma pravilno navedlo, da je Komisija napačno razlagala nekatere dokaze, to samo po sebi ne dokazuje pristranskosti, ampak bi lahko v najslabšem primeru razkrivalo slabo razumevanje dokumenta (33). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Podobno neprepričljiva je tudi trditev podjetja v zvezi z „dvojnimi standardi“, kot je navedena v točki 21(e) zgoraj, saj gre v zadevi M.8181 za vprašanje, ali je podjetje Sigma namerno ali iz malomarnosti Komisiji predložilo napačne in/ali zavajajoče informacije. Ali bi skupina, odgovorna za zadevo, lahko opredelila obstoj projekta iCap na seznamu izključenih sredstev, ni pomembno za ugotovitev kršitve in podjetje Sigma ne pojasni, zakaj naj bi to pomenilo pristranskost v preiskavi. Poleg tega podjetje Sigma ne pojasni, zakaj bi bilo treba standard skrbnega ravnanja Komisije pri izpolnjevanju njenih dolžnosti v obravnavani zadevi uskladiti z ravnanjem podjetja Sigma v okoliščinah, ki so bile povod za to zadevo, v kateri je bila asimetrija informacij med podjetjem Sigma in Komisijo še posebej izrazita (34). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vsekakor pa tudi ob predpostavki, da je podjetje Sigma dokazalo subjektivno pristranskost enega ali več članov skupine, odgovorne za zadevo, to ne bi zadostovalo za dokaz, da je bila Komisija kot institucija subjektivno pristranska, na kar namiguje podjetje Sigma (35). |
| --- | --- |

30.

VI.2.3.   Premisleki o objektivni nepristranskosti

| 31. | Sodišče je večkrat poudarilo, da dejstvo, da Komisija kot upravni organ hkrati preiskuje in kaznuje kršitve, ne pomeni kršitve zahteve po nepristranskosti, saj njene odločitve nadzoruje sodišče Unije (36). Bistveno v tej zadevi je, ali se dejansko stanje v tem postopku kakor koli razlikuje od drugih zadev na področju konkurenčnega prava, v katerih Komisija deluje hkrati kot preiskovalka in nosilka odločanja, oziroma ali obstajajo „primerna jamstva, da se v zvezi s tem izključi vsak upravičen dvom“ (37). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Najprej je treba opozoriti, da ima skupina, odgovorna za zadevo, nedvomno pomembno vlogo v preiskovalnem postopku, vendar ne odloča o izidu zadeve; to nalogo opravlja kolegij komisarjev (38). Poleg tega trditev o takšni pristranskosti ne upošteva sistema zavor in ravnotežij, vzpostavljenega v notranjih postopkih odločanja Komisije. Za sprejetje katere koli odločitve je potrebno sodelovanje številnih akterjev (39). Trditev podjetja Sigma, da številni akterji, ki so sodelovali v postopku odločanja, niso bili „zadosten zaščitni ukrep“, ker „niso izvedli podrobnega pregleda dejstev in dokumentov, da bi v zadevi oblikovali neodvisno in utemeljeno mnenje“, v tej zadevi ni verodostojna. Sodelovanje teh akterjev je bilo ključnega pomena za zmanjšanje obsega zadeve Komisije, saj dodatne ugotovitve o možnih kršitvah (v nasprotju z ugotovitvami o možnih kršitvah) niso vsebovale nobenih ugovorov podjetju Merck in so podjetju Sigma omogočile, da na drugem ustnem zaslišanju predstavi svoje trditve. Podjetje Sigma je v okviru pripomb na drugem ustnem zaslišanju samo priznalo učinkovitost postopka ustnega zaslišanja (40), kar naj bi pomenilo, da je po njegovem mnenju ustno zaslišanje učinkovit forum, na katerem lahko stranke predstavijo svojo zadevo širši javnosti, ne le skupini, odgovorni za zadevo, kar lahko privede do zmanjšanja obsega zadeve ali celo do njenega popolnega umika. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tudi sodbi Španija/Svet in August Wolff (na kateri se je podjetje Sigma sklicevalo na drugem ustnem zaslišanju in/ali v odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah) ne podpirata trditev podjetja Sigma. V zadevi Španija/Svet je Španija izpodbijala odločbo Sveta, s katero ji je ta po preiskavi in priporočilu Komisije naložil globo zaradi napačnega prikazovanja podatkov o primanjkljaju. Španija je trdila, da je Komisija kršila zahtevo po objektivni nepristranskosti, ker je izvedbo zadevne preiskave zaupala večinoma isti skupini, ki je sodelovala pri predhodnih rutinskih obiskih in ocenah za preverjanje kakovosti nekaterih podatkov (vključno s podatki o primanjkljaju), ki jih je Španija predložila pred začetkom zadevnega postopka. Sodišče je zavrnilo trditve Španije, da je bila kršena objektivna nepristranskost, pri čemer je najprej ugotovilo, da preiskava, na podlagi katere je Komisija priporočila naložitev globe, ter obiski in ocene kakovosti podatkov o primanjkljaju in drugih podatkov spadajo v ločene pravne okvire in imajo različne namene (41). Zato predhodni obiski in ocene kakovosti podatkov sami po sebi niso vplivali na stališče, ki bi ga lahko Komisija zavzela glede obstoja napačnega prikazovanja v zvezi z istimi podatki (42). Sodišče je tudi ugotovilo, da zadevni uredbi določenemu oddelku Komisije (43) ne dajeta pooblastila za odločanje o začetku postopka preiskave, odgovornosti za vodenje preiskave ali pooblastila, da Svetu predloži potrebno priporočilo ob zaključku preiskave. To pooblastilo je bilo podeljeno Komisiji kot instituciji, ki deluje kot kolegijski organ. Zato je Sodišče ugotovilo, da vloge, dodeljene uslužbencem Komisije v postopku preiskave, ni mogoče šteti za „odločilno“ niti za potek niti za izid tega postopka (44). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sodišče je v sodbi August Wolff na podlagi podobnih premislekov kot v sodbi Španija/Svet sklenilo, da zahteva po objektivni nepristranskosti v zvezi z izpodbijanim postopkom ni bila izpolnjena. Zadeva August Wolff se je nanašala na to, da je pristojni nemški organ (BfArM) Odboru za zdravila za uporabo v humani medicini (v nadaljnjem besedilu: Odbor) predložil zavrnitev dovoljenja za promet z določenim zdravilom. Vprašanje kršitve objektivne nepristranskosti se je pojavilo, ker je Odbor za pripravo mnenja tega odbora imenoval glavno poročevalko iz Nemčije, ki je bila tudi zaposlena pri BfArM. BfArM je bil ob predložitvi zadeve Odboru v sodnem sporu s pritožnicama v zvezi z njegovo zavrnitvijo podaljšanja dovoljenja za promet z zadevnim zdravilom. Sodišče je menilo, da so za analizo objektivne nepristranskosti pomembni naslednji dejavniki: da je bil predmet postopka pred BfArM in postopka pred Odborom v bistvenem enak (45), pri čemer se ju je prav tako obravnavalo, kot da sta enake narave; da poročevalec Odbora prevzame pomembno vlogo pri pripravi mnenja, ki ga mora izdati Odbor, in v okviru tega postopka nosi odgovornost; in da lahko Komisija le v primeru izjemnih okoliščin mnenja Odbora ne upošteva (46). Po navedbah Sodišča so tretje osebe opazovalci utemeljeno menili, da je imel BfArM, ki je zadevo predložil Odboru, še vedno enak interes, kot ga je imel na nacionalni ravni, ter da je ravnanje oseb, ki so bile v tem organu zaposlene in so intervenirale v okviru postopka pred Odborom, lahko pristransko (47). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Analiza, ki jo je Sodišče opravilo v zgoraj navedenih zadevah, ne kaže na ugotovitev kršitve objektivne nepristranskosti v tem postopku. Sodišče je v sodbah Španija/Svet in August Wolff ugotovilo, da je enotnost namena obeh postopkov, v katerih se je zatrjevalo navzkrižje interesov, ključni dejavnik v njegovi presoji. V sodbi August Wolff je bil cilj nemškega in tudi evropskega postopka izdaja dovoljenja za promet z zadevnim zdravilom. Zato se je nemška poročevalka v evropskem postopku neizogibno znašla v navzkrižju interesov, saj je ni bilo mogoče šteti za nepristransko, ker je njen delodajalec ne le že zavrnil zadevno dovoljenje za dajanje v promet, ampak je bil tudi stranka v sodnem sporu s pritožnicama v zvezi s tem vprašanjem. Po drugi strani je Sodišče v sodbi Španija/Svet opozorilo, da sta preiskava Komisije v zvezi z napačnim prikazovanjem v povezavi z nekaterimi podatki o primanjkljaju in predhodna rutinska ocena kakovosti istih podatkov ustrezala različnim namenom, zato je ugotovilo, da predhodna ocena ni vplivala na stališče, ki bi ga lahko Komisija zavzela v zvezi s poznejšo preiskavo napačnega prikazovanja. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Z uporabo zgornjih ugotovitev v tem postopku se zdi, da se predmet in narava preiskave v zadevi M.7435 razlikujeta od predmeta in narave preiskave v zadevi M.8181. Namen preiskave v zadevi M.7435 je bil dejansko doseči sklep o odobritvi združitve na podlagi člena 8(1) do (3) uredbe o združitvah. Namen preiskave v zadevi M.8181 pa je ugotoviti, ali sta podjetji Merck in/ali Sigma (iz malomarnosti ali namerno) Komisiji v okviru pregleda združitve na podlagi člena 14(1) uredbe o združitvah predložili netočne in/ali zavajajoče podatke. Ni jasno, kako naj bi pregled zadeve M.7435, ki ga je opravila skupina, odgovorna za zadevo, preprečil njeno nepristransko ravnanje v zadevi M.8181. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Poleg tega je Sodišče v sodbi AugustWolff opozorilo na posebni pomen poročevalca v postopku odločanja v navedeni zadevi, pri čemer je navedlo, da ima „pomembno vlogo pri pripravi mnenja“ in „svoje odgovornosti“. Podobno je Sodišče v sodbi Španija/Svet proučilo, ali je bila vloga posameznikov, ki se jim je očitala pristranskost, „odločilna“ za potek ali izid postopka. V tem postopku ima skupina, odgovorna za zadevo, sicer pomembno vlogo v zvezi s preiskavo, vendar ne nosi odgovornosti za vlogo odločanja. V nasprotju s trditvijo podjetja Sigma, da „je preiskavo v zadevi M.8181 že od samega začetka vodila skupina, odgovorna za zadevo“ (48), je dejstvo, da so poleg skupine, odgovorne za zadevo, odločilno vlogo pri preoblikovanju zadeve in zmanjšanju obsega morebitne kršitve v primerjavi z obsegom, opisanim v ugotovitvah o možnih kršitvah, imeli še drugi akterji. To nikakor ni primer, v katerem Komisija le „izjemoma“ ne bi upoštevala stališča skupine, odgovorne zadevo, kot je bilo to v sodbi August Wolff. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Glede na zgoraj navedeno trditve podjetja Sigma glede pristranskosti niso prepričljive. |
| --- | --- |

38.

VII.   SKLEPNI PRIPOMBI

| 39. | Osnutek sklepa se v skladu s členom 16(1) Sklepa 2011/695/EU nanaša samo na ugovore, v zvezi s katerimi je imelo podjetje Sigma priložnost izraziti svoja stališča. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Na splošno je mogoče ugotoviti, da se je v tem postopku spoštovalo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic. |
| --- | --- |

40.

Dorothe DALHEIMER

Hearing Officer

Wouter WILS

Hearing Officer

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29; v nadaljnjem besedilu: Sklep 2011/695/EU).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

2

(3)  Podjetji Sigma in Merck se v tem poročilu skupaj imenujeta stranki.

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 133, 30.4.2004, str. 1).

4

(5)  C(2016) 6772 final (Merck), C(2016) 6771 final (Sigma).

5

(6)  C(2016) 8202 final (Merck), C(2016) 8210 final (Sigma).

6

(7)  Podjetje Merck je pooblaščenca za zaslišanje najprej zaprosilo, naj prouči njegove zahteve v zvezi z varovanjem zaupnosti, ki so se sprva nanašale na 9 635 dokumentov, po začetnih pripombah pooblaščenca za zaslišanje o obsegu varovanja zaupnosti v skladu s pravom EU pa se je njihovo število zmanjšalo na 7 980 dokumentov.

7

(8)  V skladu s protokolom bi se lahko Komisija odločila sprožiti postopek za zavrnitev zahtev podjetja Merck za varovanje zaupnosti v zvezi z nekaterimi dokumenti, če bi podjetje Merck vztrajalo pri ter zahtevah v zvezi z dokumenti, ki po mnenju Komisije niso zajeti z varovanjem zaupnosti. Sklep 2011/695/EU pooblaščencu za zaslišanje ne daje pooblastil za odločanje v zvezi z zahtevami za varovanje zaupnosti, temveč le možnost, da pristojnemu članu Komisije poda obrazloženo priporočilo, ne da bi razkril morebitno varovano vsebino dokumenta. Glede na dogovor med GD za konkurenco in podjetjem Merck tovrstno priporočilo pooblaščenca za zaslišanje ni bilo potrebno.

8

(9)  Zaradi pandemije COVID-19 je drugo ustno zaslišanje potekalo na daljavo z varno šifrirano videokonferenco, za osebe, ki jim na drugem ustnem zaslišanju ni bilo treba govoriti, pa se je prenašalo prek spleta v virtualnem prostoru, zaščitenem z geslom.

9

(10)  Odgovor na ugotovitve o možnih kršitvah, točke 147, 148 in 322.

10

(11)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točke 284–294.

11

(12)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 286.

12

(13)  Podjetje Sigma se je v oddelku 5.1 odgovora na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah in na drugem ustnem zaslišanju sklicevalo na sodbo Ziegler/Komisija (C-439/11 P, EU:C:2011:815, točka 155) (v nadaljevanju: Ziegler); sodbo Španija/Svet Evropske unije (C-521/15, EU:C:2017:982, točka 91) (v nadaljevanju: sodba Španija/Svet); sodbo z dne 26. februarja 1993, Padovani/Italija (13396/87, točka 25); sodbo z dne 4. marca 2014, Grande Stevens in drugi/Italija (18640/10, točka 137), in sodbo z dne 24. julija 2012, Toziczka/Poljska (29995/08, točka 36). Podjetje Sigma se je na drugem ustnem zaslišanju sklicevalo tudi na nedavno sodbo August Wolff in Remedia/Komisija (C-680/16 P, EU:C:2019:257) (v nadaljevanju: sodba August Wolff). Podjetje Sigma je v točki 282 odgovora na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah in na drugem ustnem zaslišanju navedlo tudi več sodb sodišč Anglije in Walesa ali Združenega kraljestva, vendar ni pojasnilo, zakaj so te pomembne za razlago prava Unije.

13

(14)  Ugotovitve o možnih kršitvah, opomba 351.

14

(15)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 290.

15

(16)  Kot je priznano v odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, je bil ta sklic v dodatnih ugotovitvah o možnih kršitvah črtan.

16

(17)  Sporočilo Komisije za javnost z dne 6. julija 2017 z naslovom „Commission alleges Merck and Sigma-Aldrich, General Electric, and Canon breached EU merger procedural rules“ (Komisija podjetjem Merck in Sigma-Aldrich, General Electric ter Canon očita kršenje postopkovnih pravil EU na področju združitev, IP/17/1924 (v nadaljnjem besedilu: sporočilo za javnost).

17

(18)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 292(a).

18

(19)  Podjetje Sigma na primer v točki 292(e) odgovora na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah navaja, da je „skupina, odgovorna za zadevo, spomladi leta 2016 najprej sprejela zamisel podjetja Honeywell, da je iCap ključni projekt, kar je zameglilo zadevo v fazi ugotovitev o možnih kršitvah z dne 6. julija 2017 in jo še vedno zamegljuje. [...].“

19

(20)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 292(c).

20

(21)  Na seznamu izključenih sredstev je bilo navedenih več sredstev, ki naj bi bila izključena iz obsega dejavnosti, prodane podjetju Honeywell. Na tem seznamu izključenih sredstev je bil naveden patent, povezan s projektom iCap.

21

(22)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 292(d).

22

(23)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 293.

23

(24)  Zadeva M.8436 – General Electric Company/LM Wind Power Holding (postopek iz člena 14(1)).

24

(25)  Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi M.8436 – General Electric Company/LM Wind Power Holding (člen 14), 2020/C 24/05, UL C 24, 24.1.2020, str. 7 (v nadaljnjem besedilu: končno poročilo v zadevi GE/LM Wind).

25

(26)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točke 295–302.

26

(27)  Končno poročilo v zadevi GE/LM Wind, točka 17.

27

(28)  Glej sodbo Musique Diffusion française in drugi/Komisija (združene zadeve C-100/80 do 103/80, EU:C:1983:158, točka 7).

28

(29)  Glej sodbi Otis/Komisija (C-199/11, EU:C:2012:684, točke 56–64) in Chalkor/Komisija (C-386/10 P, EU:C:2011:815, točka 67).

29

(30)  Glej sodbo Ziegler, točka 159.

30

(31)  Glej sodbo Ziegler (točka 155), sodbo Gorostiaga Atxalandabaso/Parlament (C-308/07 P, EU:C:2009:103, točka 46) in sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Španija/Svet (C-521/15, EU:C:2017:420, točke 97–115).

31

(32)  Natančneje, v sporočilu za javnost je bilo navedeno, da je Komisija „nemški podjetji Merck KGaA in Sigma-Aldrich obvestila o svoji predhodni ugotovitvi, da sta predložili napačne ali zavajajoče informacije v okviru prevzema podjetja Sigma-Aldrich s strani podjetja Merck. [...] Predhodna ugotovitev Komisije je, da podjetji Merck in Sigma-Aldrich Komisiji nista predložili pomembnih informacij o inovativnem projektu, ki je pomemben za nekatere laboratorijske kemikalije v središču analize Komisije.“ (Poudarek je dodan.)

32

predhodni ugotovitvi

Predhodna ugotovitev

(33)  Glej po analogiji sodbo JCB Service/Komisija (T-67/01, EU:T:2004:3, točka 55).

33

(34)  Trditev podjetja Sigma, da bi morala Komisija opaziti, da je bil projekt iCap na seznamu izključenih sredstev, nikakor ni povezana z dejstvi, ki bi lahko povzročila kršitev iz člena 14(1) uredbe o združitvah. Tudi če bi Komisija opazila, da je bil projekt iCap naveden na seznamu izključenih sredstev, to nikakor ne bi vplivalo na to, ali je podjetje Sigma med pregledom združitve iz malomarnosti ali namerno predložilo napačne in/ali zavajajoče podatke.

34

(35)  Glej po analogiji sodbo ABB Asea Brown Boveri/Komisija (T-31/99, EU:T:2002:77, točka 104).

35

(36)  Glej sodbi Bollore/Komisija (T-372/10, EU:T:2012:325, točka 66) in Enso Española/Komisija (T-348/94, EU:T:1998:102, točke 56–64).

36

(37)  Glej sodbo Ziegler, točka 155.

37

(38)  Glej po analogiji sodbo Chronopost SA/Komisija (C-341/06, EU:C:2007:20, točka 54).

38

(39)  Med zadevne akterje (poleg skupine, odgovorne za zadevo) spadajo komisar za konkurenco, ki mu pomagajo člani njegovega kabineta, višje vodstvo GD za konkurenco, vključno z generalnim direktorjem GD za konkurenco, ustrezna enota za horizontalno usklajevanje pri GD za konkurenco, skupina glavnega ekonomista (kadar je to primerno), pravna služba, „povezane službe“ pri Komisiji, pooblaščenec za zaslišanje in Svetovalni odbor za koncentracije. Poleg tega sistem predvideva tudi možnost „medsebojnega strokovnega pregleda“ znotraj Komisije, ki je bil v tem postopku tudi izveden.

39

kabineta

(40)  Natančneje, med ustnim zaslišanjem je eden od pravnih zastopnikov podjetja Sigma navedel, da „ustna zaslišanja dejansko delujejo“ (poudarek dodan) in da ta postopek „zelo dobro ponazarja koristnost takih zaslišanj“.

40

dejansko

(41)  Natančneje, predhodni obiski so temeljili na členu 8(1) Uredbe št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1), njihov namen pa je bil omogočiti zadevni službi Komisije (Eurostatu), da oceni kakovost podatkov o dolgu in primanjkljaju, ki jih države članice sporočijo dvakrat letno. Postopek preiskave pa je temeljil na členu 8(3) navedene uredbe, pri čemer je bil njegov cilj Komisiji omogočiti, da opravi vse preiskave, potrebne za ugotovitev obstoja napačnega prikazovanja navedenih podatkov, storjenega namenoma ali iz hude malomarnosti, kadar meni, da obstajajo resni indici o dejstvih, ki bi se lahko izkazala za takšno napačno prikazovanje. Sodba Španija/Svet, točke 96–98.

41

(42)  Glej sodbo Španija/Svet, točki 100 in 101.

42

(43)  V tem primeru Eurostat.

43

(44)  Glej sodbo Španija/Svet, točke 102–104.

44

(45)  In sicer ugotoviti kakovost, varnost in učinkovitost zdravil za sprejetje odločitve o podelitvi dovoljenja za dajanje na trg.

45

(46)  Glej sodbo August Wolff, točke 31–35.

46

(47)  Glej sodbo August Wolff, točki 38 in 39.

47

(48)  Odgovor na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah, točka 300.

48

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/22

---

POVZETEK SKLEPA KOMISIJE

z dne 3. maja 2021

o naložitvi glob na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004

(Zadeva M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (člen 14(1))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021)2400)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2022/C 134/05)

Komisija je 3. maja 2021 sprejela sklep na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah) (1) in zlasti člena 14(1) navedene uredbe. Različica celotnega sklepa, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   DEJANSKO STANJE

A.   Zadevni podjetji

| (1) | Podjetje Sigma-Aldrich Corporation (v nadaljnjem besedilu: podjetje Sigma-Aldrich) iz ZDA je dejavno na področju razvoja, proizvodnje in dobave orodij in storitev na področju bioznanosti ter na področju kemikalij, analitičnih reagentov in laboratorijske opreme. Po zaključku transakcije 18. novembra 2015 je podjetje Sigma-Aldrich postalo hčerinska družba podjetja Merck. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Merck KGaA (v nadaljnjem besedilu: podjetje Merck) iz Nemčije je globalno farmacevtsko in kemijsko podjetje. Podjetje Merck je v času nakupa podjetja Sigma-Aldrich poleg drugih proizvodov in storitev razvilo in tržilo laboratorijske kemikalije, vključno s topili in anorganskimi snovmi. |
| --- | --- |

(2)

B.   Pregled v okviru nadzora nad združitvijo, ki ga je opravila Komisija

| (3) | Podjetji Merck in Sigma-Aldrich (v nadaljnjem besedilu skupaj: stranki) sta 22. septembra 2014 podpisali pogodbo o nakupu delnic v zvezi s transakcijo, s katero bi podjetje Merck z nakupom vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: transakcija) v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah pridobilo nadzor nad celotnim podjetjem Sigma-Aldrich. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Transakcija je bila 21. aprila 2015 uradno priglašena Komisiji s predložitvijo obrazca CO v skladu s členom 4 uredbe o združitvah (2). Istega dne je Komisija začela prvo fazo preiskave trga v skladu s členom 6(1) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija je 13. maja 2015 stranki obvestila, da bo po prvi fazi preiskave trga in na podlagi informacij, ki sta jih predložili stranki, transakcija verjetno vzbudila resne pomisleke glede svoje združljivosti z notranjim trgom v zvezi z laboratorijskimi kemikalijami, zlasti v zvezi s topili in anorganskimi snovmi v EGP (3). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Podjetji Merck Sigma-Aldrich sta 22. maja 2015 skupaj s prvotnim obrazcem RM uradno predložili začetne zaveze, da bi ublažili resne dvome v zvezi s topili in anorganskimi snovmi v EGP. Prvotne zaveze so zajemale odsvojitev večine dejavnosti podjetja Sigma-Aldrich v zvezi s topili in anorganskimi snovmi v EGP (v nadaljnjem besedilu: odsvojena dejavnost). Istega dne je Komisija začela tržno preverjanje začetnih zavez. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisija je 29. maja 2015 strankama poslala zahtevek za podatke v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za podatke I-3), vključno z vprašanji o vsebini prvotnega obrazca RM. Stranki sta na večino vprašanj v zahtevku za podatke I-3 odgovorili 2. junija 2015. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Komisija je 2. junija 2015 strankama v skladu s členom 11(2) uredbe o združitvah poslala še en zahtevek za podatke (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za podatke I-4), v katerem je postavila konkretna vprašanja o sporazumih o raziskavah in razvoju ter osebju, povezanem s poslovno dejavnostjo podjetja Sigma-Aldrich na področju topil in anorganskih snovi v EGP. Stranki sta na zahtevek za podatke I-4 odgovorili 8. junija 2015. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Glede na povratne informacije, prejete med tržnim preverjanjem, in pripombe Komisije sta stranki izpopolnili in spremenili začetne zaveze. Končne zaveze so bile Komisiji predložene 11. junija 2015. Stranki sta 12. junija 2015 predložili končno različico obrazca RM. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komisija je 15 junija 2015 v skladu s členom 6(1)(b) in (2) uredbe o združitvah sprejela sklep, s katerim je transakcijo razglasila za združljivo z notranjim trgom ob upoštevanju pogojev in obveznosti, določenih v končnih zavezah (v nadaljnjem besedilu: sklep o potrditvi). |
| --- | --- |

(10)

C.   Razvoj dogodkov po sklepu o potrditvi

| (11) | Pogoj za sklenitev pogodbe med podjetjema Merck in Sigma-Aldrich je bil podpis pogodbe o prodaji odsvojene dejavnosti s primernim kupcem, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Podjetji Merck in Sigma-Aldrich sta 19. in 20. oktobra 2015 s podjetjem Honeywell International Inc. (v nadaljevanju: podjetje Honeywell) podpisali pogodbo o prodaji odsvojene dejavnosti. Komisija je 10. novembra 2015 podjetje Honeywell odobrila kot primernega kupca odsvojene dejavnosti, podjetje Merck pa je 18. novembra 2015 zaključilo prevzem podjetja Sigma-Aldrich. Podjetje Honeywell je 15. decembra 2015 zaključilo prevzem odsvojene dejavnosti. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komisija je bila februarja 2016 v okviru postopka odsvojitve seznanjena, da bi moral biti raziskovalni in razvojni projekt, ki ga je podjetje Sigma-Aldrich razvijalo skupaj s podjetjem Metrohm AG iz Nemčije (v nadaljnjem besedilu: podjetje Metrohm), del odsvojene dejavnosti. Ta raziskovalni in razvojni projekt se je imenoval iCap. Glede na prejete informacije je bil projekt iCap izjemnega pomena za uspešno poslovanje odsvojene dejavnosti in je bil napačno izključen iz njenega obsega. |
| --- | --- |

(13)

II.   POSTOPEK UGOTAVLJANJA KRŠITEV

| (14) | Komisija je 29. julija 2016 strankama poslala dopis, v katerem ju je obvestila, da poteka preiskava za morebitno razveljavitev sklepa o potrditvi v skladu s členom 6(3)(a) uredbe o združitvah in morebitno naložitev glob v skladu s členom 14(1) uredbe o združitvah (4). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija je 7. julija 2017 na podjetji Merck in Sigma-Aldrich naslovila ugotovitve o možnih kršitvah, v katerih je sporočila svoje predhodno stališče, da sta podjetji Merck in Sigma-Aldrich kršili člen 14(1) uredbe o združitvah, ker sta namerno (Sigma-Aldrich) ali vsaj iz malomarnosti (Merck) Komisiji predložili napačne in/ali zavajajoče informacije. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Podjetji Merck in Sigma-Aldrich sta na ugotovitve o možnih kršitvah odgovorili 30. aprila 2018. Stranki sta v odgovoru na ugotovitve o možnih kršitvah zahtevali, naj se jima omogoči, da svoje trditve pojasnita na ustnem zaslišanju. Ustno zaslišanje je potekalo 11. septembra 2018. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komisija je 30. junija 2020 zoper podjetje Sigma-Aldrich sprejela dodatne ugotovitve o možnih kršitvah. Dodatne ugotovitve o možnih kršitvah so v celoti nadomestile ugotovitve o možnih kršitvah, pri čemer se trditve iz slednjih v zvezi s podjetjem Merck niso ohranile. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Podjetje Sigma-Aldrich je na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah odgovorilo 15. septembra 2020. V odgovoru na dodatne ugotovitve o možnih kršitvah je zahtevalo, naj se mu omogoči, da svoje trditve pojasni na ustnem zaslišanju. Ustno zaslišanje je potekalo 13. novembra 2020. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Z državami članicami je bilo 30. aprila 2021 v okviru Svetovalnega odbora za koncentracije opravljeno posvetovanje o osnutku sklepa, v okviru katerega so izrazile pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je v poročilu, ki ga je predložil 30. aprila 2021, izrazil pozitivno mnenje o postopku. |
| --- | --- |

(19)

III.   POVZETEK

| (20) | V skladu z uredbo o združitvah lahko Komisija naloži globe podjetjem, ki namerno ali iz malomarnosti kršijo postopkovne obveznosti, določene v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Zlasti člen 14(1) uredbe o združitvah določa, da lahko Komisija podjetjem z odločbo naloži globe, ki ne presegajo 1 % skupnega prometa udeleženih podjetij, „če namerno ali iz malomarnosti: (a) priskrbijo netočne ali zavajajoče podatke pri predložitvi [...]; (b) v odgovoru na zahtevo v skladu s členom 11(2) priskrbijo netočne ali zavajajoče podatke“. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Na podlagi vseh dokazov, zbranih med postopkom, se s sklepom ugotavlja, da je podjetje Sigma-Aldrich v okviru svojega prevzema s strani podjetja Merck kršilo člen 14(1) uredbe o združitvah. Zato je s sklepom podjetju Sigma-Aldrich naložena globa v skladu s členom 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(22)

IV.   KRŠITVE PODJETJA SIGMA-ALDRICH

A.   iCap

| (23) | iCap je tehnologija pametnega zamaška za steklenice, ki jo je podjetje Sigma-Aldrich razvilo v sodelovanju s podjetjem Metrohm, proizvajalcem laboratorijskih instrumentov. Zamašek iCap zatesni steklenico, ki vsebuje tekočo kemikalijo, in kemikalijo poveže z instrumentom. Zamašek iCap tako zagotavlja omejeno tveganje kontaminacije in omogoča izmenjavo podatkov med instrumentom in steklenico. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Glede na ugotovitve preiskave Komisije je podjetje Sigma-Aldrich (i) načrtovalo uporabo zamaška iCap pri svojih steklenicah s topili in anorganskimi snovmi ter (ii) predvidelo, da bo zamašek iCap bistveno povečal njegovo prodajo in tržne deleže na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(24)

B.   Kršitev člena 14(1)(a) v zvezi z obrazcem RM

| (25) | Podjetje Sigma-Aldrich je (skupaj s podjetjem Merck) Komisiji predložilo obrazec RM, priložen njegovim končnim zavezam. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | V oddelku 5.3 obrazca RM se izrecno zahteva seznam in opis „kakršnih koli inovacij ali načrtovanih novih proizvodov ali storitev“ v zvezi z odsvojeno dejavnostjo. V navedenem oddelku je treba razkriti vse inovacije ali nove proizvode, načrtovane v zvezi z dejavnostjo, ki bo odsvojena. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Podjetje Sigma-Aldrich bi moralo v odgovoru v oddelku 5.3 obrazca RM razkriti projekt iCap. Zamašek iCap, ki se uporablja v kombinaciji s topili in anorganskimi snovmi, je pomenil „načrtovan nov proizvod“. Bil je tudi inovativen projekt. Poleg tega je bil zamašek iCap razvit posebej za raztopine za volumetrično titracijo, raztopine za Karl-Fischerjevo titracijo in topila HPLC, ki (i) so bili vsi del odsvojene dejavnosti in (ii) so predstavljali veliko večino prodaje proizvodov v EGP, ki bi jih bilo mogoče kombinirati z zamaškom iCap. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Podjetje Sigma-Aldrich v odgovoru v oddelku 5.3 obrazca RM ni razkrilo projekta iCap. Namesto tega je navedlo, da v zvezi z odsvojeno dejavnostjo „ni novih proizvodov ali inovacij, ki bi bili načrtovani v bližnji prihodnosti“. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Komisija ugotavlja, da je podjetje Sigma-Aldrich s tem, da ni razkrilo projekta iCap, in s tem, da je navedlo, da ni novih proizvodov ali inovacij, ki bi bili načrtovani v bližnji prihodnosti, v oddelku 5.3 obrazca RM predložilo netočne in/ali zavajajoče podatke, s čimer je kršilo člen 14(1)(a) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(29)

C.   Kršitev člena 14(1)(b) v zvezi z zahtevkom za podatke I-3

| (30) | Komisija je 29. maja 2015 strankama poslala zahtevek za podatke I-3. V vprašanju 6 zahtevka za podatke I-3 sta morali stranki opisati vse razlike med odsvojeno dejavnostjo in dejavnostjo podjetja Sigma-Aldrich na področju topil in anorganskih snovi v EGP. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Projekt iCap bi moral biti razkrit v odgovoru na vprašanje 6. Razvit je bil za raztopine za volumetrično titracijo, raztopine za Karl-Fischerjevo titracijo in topila HPLC, zato je bil del dejavnosti podjetja Sigma-Aldrich na področju topil in anorganskih snovi v EGP. Vendar pa je bil projekt iCap izključen iz odsvojene dejavnosti. Torej je pomenil razliko med odsvojeno dejavnostjo in dejavnostjo podjetja Sigma-Aldrich na področju topil in anorganskih snovi v EGP. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Podjetje Sigma-Aldrich v odgovoru na vprašanje 6 zahtevka za podatke I-3 ni razkrilo projekta iCap. Namesto tega je izrecno opredelilo druga sredstva, ki so bila izključena iz obsega odsvojene dejavnosti (npr. suha brezvodna topila). Ta odgovor je bil nazadnje vključen v oddelek 5.12 obrazca RM. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komisija ugotavlja, da je podjetje Sigma-Aldrich z nerazkritjem projekta iCap in z navedbo seznama drugih sredstev, ki so bila izključena iz obsega odsvojene dejavnosti, v odgovoru na vprašanje 6 zahtevka za podatke I-3 predložilo netočne in/ali zavajajoče podatke, s čimer je kršilo člen 14(1)(b) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(33)

D.   Kršitev člena 14(1)(b) v zvezi z zahtevkom za podatke I-4

| (34) | Komisija je 2. junija 2015 strankama poslala zahtevek za podatke I-4. V vprašanjih 12, 13 in 16 zahtevka za podatke I-4 sta morali stranki podrobneje opisati dejavnosti ali naloge na področju raziskav in razvoja, povezane z dejavnostjo podjetja Sigma-Aldrich na področju topil in anorganskih snovi v EGP (vključno z obstojem sporazumov o raziskavah in razvoju ter osebjem). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Projekt iCap bi moral biti razkrit v odgovorih na vprašanja 12, 13, in 16 zahtevka za podatke I-4. Sporazum podjetja Sigma-Aldrich na področju raziskav in razvoja s podjetjem Metrohm v zvezi s projektom iCap se je nanašal na topila in anorganske snovi v EGP. S projektom iCap se je ukvarjalo enajst zaposlenih v podjetju Sigma-Aldrich, ki so bili tako odgovorni za raziskave in razvoj na področju topil in anorganskih snovi. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Podjetje Sigma-Aldrich v odgovoru na vprašanja 12, 13 in 16 zahtevka za podatke I-4 ni razkrilo projekta iCap. Namesto tega je navedlo, da „v zvezi s svojimi sedanjimi proizvodi na področju topil in anorganskih snovi v EGP nima nobenih formalnih sporazumov o raziskavah in razvoju“ ter da „na področju raziskav in razvoja nima na voljo z namenskih sredstev za topila in anorganske snovi, razen v okviru omejene vloge preskušanja [za nadzor kakovosti]“. Ta odgovor je bil nazadnje vključen v oddelek 5.4 obrazca RM. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komisija ugotavlja, da je podjetje Sigma-Aldrich z nerazkritjem projekta iCap in z navedbo, da na področju raziskav in razvoja nima sklenjenih sporazumov ter praktično nima na voljo namenskih sredstev za topila in anorganske snovi v EGP, v odgovoru na vprašanja 12, 13, in 16 zahtevka za podatke I-4 predložila netočne in/ali zavajajoče podatke, s čimer je kršila člen 14(1)(b) uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(37)

E.   Odgovornost podjetja Sigma-Aldrich

| (38) | Komisija n podlagi vseh dokazov, zbranih med postopkom (vključno z dokumenti podjetja Sigma-Aldrich iz tistega obdobja), ugotavlja:






  a) | da se je podjetje Sigma-Aldrich zavedalo (oziroma ni bilo mogoče, da se ne bi zavedalo) dejstva, da so bili zahtevani podatki (v zahtevkih za podatke I-3 in I-4 ter v obrazcu RM) potrebni in pomembni za oceno transakcije, ki jo je opravila Komisija, ter |
| --- | --- | --- |

(38)

a)

da se je podjetje Sigma-Aldrich zavedalo (oziroma ni bilo mogoče, da se ne bi zavedalo) dejstva, da so bili zahtevani podatki (v zahtevkih za podatke I-3 in I-4 ter v obrazcu RM) potrebni in pomembni za oceno transakcije, ki jo je opravila Komisija, ter

| b) | da se je podjetje Sigma-Aldrich zavedalo (oziroma ni bilo mogoče, da se ne bi zavedalo) dejstva, da so bili Komisiji predloženi netočni in/ali zavajajoči podatki. |
| --- | --- |

b)

da se je podjetje Sigma-Aldrich zavedalo (oziroma ni bilo mogoče, da se ne bi zavedalo) dejstva, da so bili Komisiji predloženi netočni in/ali zavajajoči podatki.

| (39) | Zgoraj navedeno zadostuje za dokaz, da se je podjetje Sigma-Aldrich moralo zavedati narave svojega ravnanja in je tako namerno ali vsaj iz malomarnosti storilo kršitev. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Poleg tega, čeprav to ni nujno za ugotovitev odgovornosti za kršitev v skladu s členom 14(1) uredbe o združitvah, dokazi iz spisa Komisije kažejo, da je bila predložitev netočnih in/ali zavajajočih podatkov del strategije, ki jo je izvajalo podjetje Sigma-Aldrich, da bi se izognilo prenosu projekta iCap na kupca odsvojene dejavnosti. |
| --- | --- |

(40)

V.   GLOBA

| (41) | Komisija meni, da bi bilo treba naložiti eno globo za tri kršitve podjetja Sigma-Aldrich, ki so bile opredeljene v oddelku IV. Vsaka od teh kršitev zadeva drugo vprašanje iz zahtevka za podatke ali oddelek obrazca RM, vendar so bili vsi podatki predloženi v okviru ocene predlaganih zavez. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Komisija je pri določitvi zneska globe upoštevala naslednje preudarke:






  a) | kršitve podjetja Sigma-Aldrich so resne, ker Komisiji preprečujejo dostop do informacij, potrebnih za oceno koncentracije (in njenih sprememb v primeru zavez); |
| --- | --- | --- |

(42)

a)

kršitve podjetja Sigma-Aldrich so resne, ker Komisiji preprečujejo dostop do informacij, potrebnih za oceno koncentracije (in njenih sprememb v primeru zavez);

| b) | kršitve podjetja Sigma-Aldrich so še posebej hude, ker jih je storilo namerno ali vsaj iz malomarnosti; podatki v zvezi s projektom na področju raziskav in razvoja so bili netočni in/ali zavajajoči (Komisija pa podatkov o projektih na področju raziskav in razvoja ne more pridobiti na drug način); projekt iCap je bil pomemben za odsvojeno dejavnost; |
| --- | --- |

b)

kršitve podjetja Sigma-Aldrich so še posebej hude, ker jih je storilo namerno ali vsaj iz malomarnosti; podatki v zvezi s projektom na področju raziskav in razvoja so bili netočni in/ali zavajajoči (Komisija pa podatkov o projektih na področju raziskav in razvoja ne more pridobiti na drug način); projekt iCap je bil pomemben za odsvojeno dejavnost;

| c) | kršitve podjetja Sigma-Aldrich so takojšnje ter |
| --- | --- |

c)

kršitve podjetja Sigma-Aldrich so takojšnje ter

| d) | v tej zadevi ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin. |
| --- | --- |

d)

v tej zadevi ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin.

| (43) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je primerno, sorazmerno in odvračilno, da se podjetju Sigma-Aldrich za kršitve člena 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah naloži globa v višini 7 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(43)

VI.   ZAKLJUČEK

Iz zgoraj navedenih razlogov je v sklepu ugotovljeno, da bi bilo treba podjetju Sigma-Aldrich naložiti globo zaradi kršitev člena 14(1)(a) in (b) uredbe o združitvah.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  Komisija je transakcijo pregledala v zadevi M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich.

(3)  Vsi sklici na EGP v tem sklepu vključujejo tudi Združeno kraljestvo. Čeprav je Združeno kraljestvo 1. februarja 2020 izstopilo iz EU, je v skladu s členom 92 sporazuma o izstopu (UL L 29, 31.1.2020, str. 7) Komisija še naprej pristojna za uporabo prava Unije v zvezi z Združenim kraljestvom za upravne postopke, ki so se začeli pred koncem prehodnega obdobja.

(4)  Podjetji Sigma-Aldrich in Metrohm sta 24. oktobra 2016 podjetju Honeywell podelili licenco za projekt iCap, ki je bila na podlagi razprav s podjetjem Honeywell spremenjena 5. decembra 2016.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/27

---

Obvestilo Hrvaške energetske regulatorne agencije o javnem razpisu za izbiro zasilnega dobavitelja plina, ki se objavi v skladu s členoma 61 in 62 Zakona o trgu plina (Uradni list št. 18/18 in 23/20)

(2022/C 134/06)

Javni razpis za izbiro zasilnega dobavitelja plina se objavi 18. februarja 2022.

Spremna dokumentacija za javni razpis za izbiro zasilnega dobavitelja plina se objavi na uradnem spletišču Hrvaške energetske regulatorne agencije (www.hera.hr).

Predsednik upravnega sveta

Mag. DanijelŽAMBOKI

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/28

---

Uradno obvestilo Italije na podlagi člena 19(2) Uredbe št. 1008/2008, ki se nanaša na pravila o porazdelitvi prometa med letališčema Milano Malpensa in Milano Linate.

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/07)

V skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) je Komisija 22. februarja 2022 prejela uradno obvestilo Italije o osnutku odloka o spremembi veljavnega pravila o porazdelitvi prometa (2) za letališči Milano Malpensa in Milano Linate. Ko bo predlagano pravilo sprejeto in bo začelo veljati, se bo v skladu z njim promet med navedenima letališčema razvrščal na podlagi naslednjega:

| „1. | Letalski prevozniki lahko z ozkotrupnimi zrakoplovi opravljajo prevoze na rednih poteh od točke do točke med letališčem Milano Linate in drugimi letališči v Evropski uniji ali letališči, ki pripadajo državi, ki je z Evropsko unijo sklenila vertikalni sporazum, namenjen urejanju njenih zračnih prevozov, in se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji), v mejah opredeljene operativne zmogljivosti letališča Milano Linate. Prevoze na takšnih poteh lahko opravljajo samo naslednji letalski prevozniki:







  (a) | prevozniki, ki so opredeljeni kot letalski prevozniki Skupnosti v skladu s členom 2(10) in (11) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 in izpolnjujejo zahteve pristojnih letalskih organov v skladu z navedeno uredbo; |
| --- | --- | --- |

„1.

Letalski prevozniki lahko z ozkotrupnimi zrakoplovi opravljajo prevoze na rednih poteh od točke do točke med letališčem Milano Linate in drugimi letališči v Evropski uniji ali letališči, ki pripadajo državi, ki je z Evropsko unijo sklenila vertikalni sporazum, namenjen urejanju njenih zračnih prevozov, in se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji), v mejah opredeljene operativne zmogljivosti letališča Milano Linate. Prevoze na takšnih poteh lahko opravljajo samo naslednji letalski prevozniki:

(a)

prevozniki, ki so opredeljeni kot letalski prevozniki Skupnosti v skladu s členom 2(10) in (11) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 in izpolnjujejo zahteve pristojnih letalskih organov v skladu z navedeno uredbo;

| (b) | prevozniki, ki jih država določi za opravljanje zračnih prevozov na podlagi vertikalnega sporazuma, ki ga je ta država sklenila z Evropsko unijo, pod pogojem da pot zadeva letališče, ki se nahaja v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji). |
| --- | --- |

(b)

prevozniki, ki jih država določi za opravljanje zračnih prevozov na podlagi vertikalnega sporazuma, ki ga je ta država sklenila z Evropsko unijo, pod pogojem da pot zadeva letališče, ki se nahaja v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji).

| 2. | Za zagotovitev skladnosti z določbami iz odstavka 1 so distribucija in prodaja vozovnic ter prevoz potnikov na poteh od točke do točke, ki letijo z letališča Milano Linate ali na letališče Milano Linate, dovoljeni le za letališča, ki se nahajajo znotraj geografskih meja, opredeljenih v odstavku 1.“ |
| --- | --- |

2.

Za zagotovitev skladnosti z določbami iz odstavka 1 so distribucija in prodaja vozovnic ter prevoz potnikov na poteh od točke do točke, ki letijo z letališča Milano Linate ali na letališče Milano Linate, dovoljeni le za letališča, ki se nahajajo znotraj geografskih meja, opredeljenih v odstavku 1.“

Komisija vabi zainteresirane strani, da svoje pripombe v 20 dneh od objave tega sporočila pošljejo na naslednji naslov:

Generalni direktorat za mobilnost in promet (enota E1 za letalsko politiko), Evropska komisija

MOVE-TRAFFIC-DISTRIBUTION-RULES@ec.europa.eu

---

(1)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(2)  Odlok št. 15 ministra za promet in plovbo z dne 3. marca 2000.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Všeobecná úverová banka, a.s. („VUB“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italija), |
| --- | --- |

—

Všeobecná úverová banka, a.s. („VUB“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italija),

| — | Slovenská sporiteľňa, a.s. („Slovenska Sporitelna“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Erste Group Bank AG (Avstrija), |
| --- | --- |

—

Slovenská sporiteľňa, a.s. („Slovenska Sporitelna“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Erste Group Bank AG (Avstrija),

| — | Tatra banka, a.s. („Tatra Banka“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Raiffeisen Bank International AG (Avstrija), |
| --- | --- |

—

Tatra banka, a.s. („Tatra Banka“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje Raiffeisen Bank International AG (Avstrija),

| — | 365.bank, a.s. („365.bank“, Slovaška; pred 3. julijem 2021 je bilo registrirano kot Poštová banka, a.s.), ki ga obvladuje podjetje J&T FINANCE GROUP SE (Češka), |
| --- | --- |

—

365.bank, a.s. („365.bank“, Slovaška; pred 3. julijem 2021 je bilo registrirano kot Poštová banka, a.s.), ki ga obvladuje podjetje J&T FINANCE GROUP SE (Češka),

| — | Československá obchodná banka, a.s. („CSOB“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje KBC Group N.V. (Belgija). |
| --- | --- |

—

Československá obchodná banka, a.s. („CSOB“, Slovaška), ki ga obvladuje podjetje KBC Group N.V. (Belgija).

Podjetja VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank in CSOB pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem („JV“).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank in CSOB so poslovne banke na Slovaškem, dejavne na področju bančništva za posameznike in podjetja, |
| --- | --- |

—

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank in CSOB so poslovne banke na Slovaškem, dejavne na področju bančništva za posameznike in podjetja,

| — | JV bo zagotavljalo storitve obdelave gotovine, prevoza gotovine in upravljanja gotovine. |
| --- | --- |

—

JV bo zagotavljalo storitve obdelave gotovine, prevoza gotovine in upravljanja gotovine.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/31

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10531 – Santander/Mapfre/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | banko Banco Santander S.A. in njena odvisna podjetja („Banco Santander“, Španija), |
| --- | --- |

—

banko Banco Santander S.A. in njena odvisna podjetja („Banco Santander“, Španija),

| — | Mapfre, S.A („Mapfre“, Španija). |
| --- | --- |

—

Mapfre, S.A („Mapfre“, Španija).

Podjetje Banco Santander in podjetje Mapfre pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem („JV“).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Banco Santander je matična družba skupine Santander. Njene glavne dejavnosti so bančništvo na drobno, zavarovalništvo, poslovanje s podjetji, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja in zakladništvo po vsej Evropi, pa tudi v ZDA, Latinski Ameriki in Aziji, |
| --- | --- |

—

Banco Santander je matična družba skupine Santander. Njene glavne dejavnosti so bančništvo na drobno, zavarovalništvo, poslovanje s podjetji, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja in zakladništvo po vsej Evropi, pa tudi v ZDA, Latinski Ameriki in Aziji,

| — | Mapfre je matična družba skupine Mapfre, ki je prisotna v sektorjih zavarovalništva in pozavarovanja v 44 državah po svetu, |
| --- | --- |

—

Mapfre je matična družba skupine Mapfre, ki je prisotna v sektorjih zavarovalništva in pozavarovanja v 44 državah po svetu,

| — | Skupno podjetje naj bi bilo dejavno na španskem trgu bančnih storitev na drobno, zlasti pri trženju obratnih hipotek posameznikom. |
| --- | --- |

—

Skupno podjetje naj bi bilo dejavno na španskem trgu bančnih storitev na drobno, zlasti pri trženju obratnih hipotek posameznikom.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10531 – Santander/Mapfre/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/10)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Securitas AB („Securitas“, Švedska), |
| --- | --- |

—

Securitas AB („Securitas“, Švedska),

| — | dejavnost na področju elektronske varnosti podjetja Stanley Black & Decker, Inc. („Stanley Security“, ZDA). |
| --- | --- |

—

dejavnost na področju elektronske varnosti podjetja Stanley Black & Decker, Inc. („Stanley Security“, ZDA).

Podjetje Securitas bo pridobilo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Stanley Security.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Securitas: ponudnik varnostnih storitev v več kot 40 državah. Dejaven je na področju zagotavljanja široke palete varnostnih storitev, vključno s fizičnim varovanjem, varovanjem v letalstvu, elektronskim varovanjem, nadzorovanjem alarmnih naprav in odzivanjem nanje, obvladovanjem korporativnih tveganj, gasilskimi storitvami in drugimi storitvami, kot so parkirišča ter usposabljanje na področju zdravja in varnosti, |
| --- | --- |

—

za Securitas: ponudnik varnostnih storitev v več kot 40 državah. Dejaven je na področju zagotavljanja široke palete varnostnih storitev, vključno s fizičnim varovanjem, varovanjem v letalstvu, elektronskim varovanjem, nadzorovanjem alarmnih naprav in odzivanjem nanje, obvladovanjem korporativnih tveganj, gasilskimi storitvami in drugimi storitvami, kot so parkirišča ter usposabljanje na področju zdravja in varnosti,

| — | za Stanley Security: ponudnik varnostnih storitev, ki pripada skupini Stanley Group in deluje predvsem v ZDA in EGP ter zagotavlja varnostne sisteme za elektronsko varovanje in s tem povezane elektronske varnostne storitve nadzorovanja alarmnih naprav in odzivanja nanje po vsem svetu ter pakete in tehnologijo, prilagojene zdravstvenemu sektorju v Severni Ameriki. |
| --- | --- |

—

za Stanley Security: ponudnik varnostnih storitev, ki pripada skupini Stanley Group in deluje predvsem v ZDA in EGP ter zagotavlja varnostne sisteme za elektronsko varovanje in s tem povezane elektronske varnostne storitve nadzorovanja alarmnih naprav in odzivanja nanje po vsem svetu ter pakete in tehnologijo, prilagojene zdravstvenemu sektorju v Severni Ameriki.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/34

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/11)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Lufthansa Industry Solutions AS GmbH („LHIND“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Lufthansa Industry Solutions AS GmbH („LHIND“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Nemčija),

| — | A4nXT GmbH („A4nXT“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Volkswagen Aktiengesellschaft („Volkswagen“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

A4nXT GmbH („A4nXT“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Volkswagen Aktiengesellschaft („Volkswagen“, Nemčija),

| — | Skupno podjetje („JV“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

Skupno podjetje („JV“, Nemčija).

Podjetji A4nXT in LHIND pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za LHIND: odvisno podjetje nemške letalske skupine Lufthansa Group, dejavno na področju zagotavljanja svetovalnih storitev na področju informacijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

za LHIND: odvisno podjetje nemške letalske skupine Lufthansa Group, dejavno na področju zagotavljanja svetovalnih storitev na področju informacijske tehnologije,

| — | za A4nXT: holding in odvisno podjetje nemškega avtomobilskega konzorcija Volkswagen Group, ki se osredotoča na zagotavljanje storitev za digitalizirane proizvodnjo in storitve, |
| --- | --- |

—

za A4nXT: holding in odvisno podjetje nemškega avtomobilskega konzorcija Volkswagen Group, ki se osredotoča na zagotavljanje storitev za digitalizirane proizvodnjo in storitve,

| — | za JV: novoustanovljeni subjekt, ki bo podjetju Volkswagen in tretjim osebam v avtomobilski industriji in drugih industrijah zagotavljal svetovalne in pomožne storitve na področju informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

—

za JV: novoustanovljeni subjekt, ki bo podjetju Volkswagen in tretjim osebam v avtomobilski industriji in drugih industrijah zagotavljal svetovalne in pomožne storitve na področju informacijske tehnologije.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/12)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Arjun Infrastructure Partners Limited („AIP“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Arjun Infrastructure Partners Group, |
| --- | --- |

—

Arjun Infrastructure Partners Limited („AIP“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Arjun Infrastructure Partners Group,

| — | Macquarie Asset Holdings Limited („Macquarie“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Macquarie Group, |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Holdings Limited („Macquarie“, Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Macquarie Group,

| — | Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. in Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (skupaj „Aberdeen“, Združeno kraljestvo), ki pripadata skupini Aberdeen Group, |
| --- | --- |

—

Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. in Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (skupaj „Aberdeen“, Združeno kraljestvo), ki pripadata skupini Aberdeen Group,

| — | Pentacom Investments (Spain) Opco S.L.U. in Ucles InfraCo, S.L. (skupaj „Onivia“, Španija). |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (Spain) Opco S.L.U. in Ucles InfraCo, S.L. (skupaj „Onivia“, Španija).

Podjetja AIP, Macquarie in Aberdeen pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Onivia.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje AIP: podjetje za upravljanje premoženja, dejavno v sektorjih, kot so promet, energija iz obnovljivih virov, integrirana oskrba z električno energijo in distribucija energije, |
| --- | --- |

—

za podjetje AIP: podjetje za upravljanje premoženja, dejavno v sektorjih, kot so promet, energija iz obnovljivih virov, integrirana oskrba z električno energijo in distribucija energije,

| — | za podjetje Macquarie: svetovna investicijska banka in ponudnik finančnih storitev, ki zajema vire in blago, zeleno energijo, konvencionalno energijo, finančne institucije, infrastrukturo in nepremičnine, |
| --- | --- |

—

za podjetje Macquarie: svetovna investicijska banka in ponudnik finančnih storitev, ki zajema vire in blago, zeleno energijo, konvencionalno energijo, finančne institucije, infrastrukturo in nepremičnine,

| — | za podjetje Aberdeen: upravljavec premoženja, dejaven v sektorjih, kot so promet, socialna infrastruktura, predelava odpadkov, čiščenje odpadnih voda in omrežja za proizvodnjo čiste energije, |
| --- | --- |

—

za podjetje Aberdeen: upravljavec premoženja, dejaven v sektorjih, kot so promet, socialna infrastruktura, predelava odpadkov, čiščenje odpadnih voda in omrežja za proizvodnjo čiste energije,

| — | za podjetje Onivia: veleprodaja storitev širokopasovnega dostopa v Španiji. |
| --- | --- |

—

za podjetje Onivia: veleprodaja storitev širokopasovnega dostopa v Španiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/38

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 134/13)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | CPP Investments (Kanada), |
| --- | --- |

—

CPP Investments (Kanada),

| — | Votorantim S.A. („Votorantim“, Brazilija), |
| --- | --- |

—

Votorantim S.A. („Votorantim“, Brazilija),

| — | skupno podjetje („JV“, Brazilija). |
| --- | --- |

—

skupno podjetje („JV“, Brazilija).

Podjetji CPP Investments in Votorantim bosta pridobili v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem (JV).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | CPP Investments je organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva kanadskega pokojninskega sklada, |
| --- | --- |

—

CPP Investments je organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva kanadskega pokojninskega sklada,

| — | podjetje Votorantim je dejavno v različnih poslovnih segmentih, vključno s cementom in betonom, rudarstvom in metalurgijo, koncentriranim pomarančnim sokom, kemičnimi specialnimi trgi, proizvodnjo električne energije in finančnim sektorjem. |
| --- | --- |

—

podjetje Votorantim je dejavno v različnih poslovnih segmentih, vključno s cementom in betonom, rudarstvom in metalurgijo, koncentriranim pomarančnim sokom, kemičnimi specialnimi trgi, proizvodnjo električne energije in finančnim sektorjem.

3.

Podjetje JV bo vlagalo v in/ali razvijalo (a) nove projekte obnovljivih virov energije in (b) nove možnosti za energijo iz obnovljivih virov ter bo dejavno izključno v Braziliji.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 25.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/40

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 134/14)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Valašský frgál“

EU št.: PGI-CZ-0805-AM01-28.8.2020

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Sdružení Valašské lidové tradice [Združenje za ljudsko izročilo v regiji Valašsko]

| Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 |
| --- |
| 756 06 Velké Karlovice |

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326

756 06 Velké Karlovice

Tel. +420 736136364

E-naslov: stoklasova.pavla@seznam.cz

Pravni interes izhaja iz dejstva, da je združenje (vložnik) zakoniti proizvajalec in uporabnik imena „Valašský frgál“ ter da člani združenja upravljajo podjetja na opredeljenem območju.

2.   Država članica ali tretja država

Češka

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Geografsko območje

☐ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☐ Povezava

☐ Označevanje

☐ Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

I.   Spremembe v zvezi z opisom proizvoda:

1.   Sprememba

| i. | Točka 4.2(1) specifikacije proizvoda






  a. | Za sedmo povedjo odstavka 1 je treba dodati naslednji dve povedi: „Pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se lahko pecivo prevaža tudi nepakirano v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, če so izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“ |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2(1) specifikacije proizvoda

a.

Za sedmo povedjo odstavka 1 je treba dodati naslednji dve povedi: „Pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se lahko pecivo prevaža tudi nepakirano v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, če so izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“

| b. | Obrazložitev: ta sprememba je odziv na povpraševanje potrošnikov (na trgih in sejmih) po prodaji nepakiranih proizvodov za takojšnje zaužitje ter omogoča tudi, da lahko pecivo „Valašský frgál“ kot celoto sestavljajo deli z različnimi nadevi. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: ta sprememba je odziv na povpraševanje potrošnikov (na trgih in sejmih) po prodaji nepakiranih proizvodov za takojšnje zaužitje ter omogoča tudi, da lahko pecivo „Valašský frgál“ kot celoto sestavljajo deli z različnimi nadevi.

| ii. | Točka 3.2(6) enotnega dokumenta






  a. | Prva poved odstavka 6 bi se morala spremeniti tako, da se doda besedilo „in pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje“, za spremenjeno prvo povedjo odstavka 1 pa bi bilo treba dodati naslednji dve novi povedi: „Nepakirano pecivo je treba prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“ |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.2(6) enotnega dokumenta

a.

Prva poved odstavka 6 bi se morala spremeniti tako, da se doda besedilo „in pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje“, za spremenjeno prvo povedjo odstavka 1 pa bi bilo treba dodati naslednji dve novi povedi: „Nepakirano pecivo je treba prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“

| b. | Novo besedilo odstavka 6: „Na mestu proizvodnje in pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se lahko pecivo prodaja nepakirano. Nepakirano pecivo je treba prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, in izpolnjene morajo biti zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“ |
| --- | --- |

b.

Novo besedilo odstavka 6: „Na mestu proizvodnje in pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se lahko pecivo prodaja nepakirano. Nepakirano pecivo je treba prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, in izpolnjene morajo biti zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“

| c. | Obrazložitev: glej del I, prva sprememba, in točko i(b), druga sprememba. |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: glej del I, prva sprememba, in točko i(b), druga sprememba.

2.   Sprememba

| i. | Točka 4.2 specifikacije proizvoda, „Značilnosti“, šesta alinea, in skladno s tem točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“, šesti odstavek (v zvezi z borovničevim nadevom), specifikacije proizvoda






  a. | Šesto alineo bi bilo treba spremeniti tako, da se doda besedilo „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev, pri čemer lastnosti ustrezajo vrsti uporabljenega sadja“, na koncu odstavka 6 (v zvezi z borovničevim nadevom) pa bi bilo treba dodati besedilo „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2 specifikacije proizvoda, „Značilnosti“, šesta alinea, in skladno s tem točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“, šesti odstavek (v zvezi z borovničevim nadevom), specifikacije proizvoda

a.

Šesto alineo bi bilo treba spremeniti tako, da se doda besedilo „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev, pri čemer lastnosti ustrezajo vrsti uporabljenega sadja“, na koncu odstavka 6 (v zvezi z borovničevim nadevom) pa bi bilo treba dodati besedilo „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev“.

| b. | Obrazložitev: izbor vrst sadja, ki se uporablja za nadeve, je treba razširiti, kar je posledica inovacij, ki jih spodbujata povpraševanje potrošnikov in izboljšana razpoložljivost surovin. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: izbor vrst sadja, ki se uporablja za nadeve, je treba razširiti, kar je posledica inovacij, ki jih spodbujata povpraševanje potrošnikov in izboljšana razpoložljivost surovin.

| ii. | Točka 3.2(3) enotnega dokumenta in skladno s tem tudi točka 3.3(10) enotnega dokumenta






  a. | Na seznam sadja v oklepajih v prvi povedi točke 3.2(3) bi bilo treba dodati besedilo „jagode, brusnice, gozdni sadeži“. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.2(3) enotnega dokumenta in skladno s tem tudi točka 3.3(10) enotnega dokumenta

a.

Na seznam sadja v oklepajih v prvi povedi točke 3.2(3) bi bilo treba dodati besedilo „jagode, brusnice, gozdni sadeži“.

| b. | Prvo poved točke 3.3(10) bi bilo treba spremeniti tako, da se doda naslednje besedilo: „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev“. |
| --- | --- |

b.

Prvo poved točke 3.3(10) bi bilo treba spremeniti tako, da se doda naslednje besedilo: „enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev“.

| c. | Obrazložitev: glej del I, druga sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: glej del I, druga sprememba, točka i(b).

3.   Sprememba

| i. | Točka 4.2, „Sestava“, prva poved, „Specifikacije proizvoda“






  a. | Izbrisati bi bilo treba besedi „polostra“ in besedilo „ali mešanica gladke, polostre in ostre moke“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2, „Sestava“, prva poved, „Specifikacije proizvoda“

a.

Izbrisati bi bilo treba besedi „polostra“ in besedilo „ali mešanica gladke, polostre in ostre moke“.

| b. | Obrazložitev: proizvajalci tradicionalno uporabljajo različne mešanice vrst pšenične moke, kar ne vpliva na končne značilnosti proizvoda, zato bi bilo treba zaradi jasnosti izbrisati informacije o vrstah pšenične moke. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: proizvajalci tradicionalno uporabljajo različne mešanice vrst pšenične moke, kar ne vpliva na končne značilnosti proizvoda, zato bi bilo treba zaradi jasnosti izbrisati informacije o vrstah pšenične moke.

| ii. | Točka 3.3(1) enotnega dokumenta






  a. | Izbrisati bi bilo treba besedilo „polostra pšenična moka in/ali mešanica treh vrst moke (gladka, polostra in ostra)“. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3(1) enotnega dokumenta

a.

Izbrisati bi bilo treba besedilo „polostra pšenična moka in/ali mešanica treh vrst moke (gladka, polostra in ostra)“.

| b. | Obrazložitev: glej del I, tretja sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, tretja sprememba, točka i(b).

4.   Sprememba

| i. | Točka 4.2 in naslednje specifikacije proizvoda






  a. | Beseda „sladilo“ se zato v celotnem dokumentu nadomesti z besedilom „naravno sladilo (fruktoza)“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2 in naslednje specifikacije proizvoda

a.

Beseda „sladilo“ se zato v celotnem dokumentu nadomesti z besedilom „naravno sladilo (fruktoza)“.

| b. | Obrazložitev: eno od surovin (vrsto sladila) je treba zaradi terminološke točnosti in jasnosti uskladiti v celotnem dokumentu. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: eno od surovin (vrsto sladila) je treba zaradi terminološke točnosti in jasnosti uskladiti v celotnem dokumentu.

| ii. | Točka 3.3 in naslednje enotnega dokumenta






  a. | Beseda „sladilo“ se zato v celotnem dokumentu nadomesti z besedilom „naravno sladilo (fruktoza)“. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3 in naslednje enotnega dokumenta

a.

Beseda „sladilo“ se zato v celotnem dokumentu nadomesti z besedilom „naravno sladilo (fruktoza)“.

| b. | Obrazložitev: glej del I, četrta sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, četrta sprememba, točka i(b).

5.   Sprememba

| i. | Točka 4.2 in naslednje specifikacije proizvoda






  a. | Izrazu „jajčni rumenjaki“ bi moral v celotnem dokumentu slediti izraz „ali cela jajca“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2 in naslednje specifikacije proizvoda

a.

Izrazu „jajčni rumenjaki“ bi moral v celotnem dokumentu slediti izraz „ali cela jajca“.

| b. | Obrazložitev: glede na razlike med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda, uporabe celih jajc ni mogoče izključiti, čeprav gre za razmeroma redek pojav, saj ne vpliva na končne značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glede na razlike med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda, uporabe celih jajc ni mogoče izključiti, čeprav gre za razmeroma redek pojav, saj ne vpliva na končne značilnosti proizvoda.

| ii. | Točka 3.3 in naslednje enotnega dokumenta






  a. | Izrazu „jajčni rumenjaki“ bi moral v celotnem dokumentu slediti izraz „ali cela jajca“. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3 in naslednje enotnega dokumenta

a.

Izrazu „jajčni rumenjaki“ bi moral v celotnem dokumentu slediti izraz „ali cela jajca“.

| b. | Obrazložitev: glej del I, peta sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, peta sprememba, točka i(b).

6.   Sprememba

| i. | Točka 4.2, „Sestava“, prva poved, „Specifikacije proizvoda“






  a. | Besedilo „sadni sokovi (limona, jabolko, hruška)“ bi bilo treba premakniti in vstaviti za prvo povedjo kot drugo poved z naslednjim besedilom: „Dodajo se lahko sadni sokovi (limona, jabolko, hruška).“ |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2, „Sestava“, prva poved, „Specifikacije proizvoda“

a.

Besedilo „sadni sokovi (limona, jabolko, hruška)“ bi bilo treba premakniti in vstaviti za prvo povedjo kot drugo poved z naslednjim besedilom: „Dodajo se lahko sadni sokovi (limona, jabolko, hruška).“

| b. | Obrazložitev: zaradi skladnosti s prvo povedjo „Sestave“ je treba spremeniti seznam sestavin. Poleg tega je treba spremeniti tudi pravila glede uporabe sadnih sokov zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda. Do razlik prihaja zaradi trenutne ubeseditve zadnje povedi točke 4.2, „Sestava“. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: zaradi skladnosti s prvo povedjo „Sestave“ je treba spremeniti seznam sestavin. Poleg tega je treba spremeniti tudi pravila glede uporabe sadnih sokov zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda. Do razlik prihaja zaradi trenutne ubeseditve zadnje povedi točke 4.2, „Sestava“.

| ii. | Točka 3.3(1) enotnega dokumenta






  a. | Besedilo „sadni sokovi (limona, jabolko, hruška)“ bi bilo treba premakniti in vstaviti za prvo povedjo kot drugo poved z naslednjim besedilom: „Dodajo se lahko sadni sokovi (limona, jabolko, hruška).“ |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3(1) enotnega dokumenta

a.

Besedilo „sadni sokovi (limona, jabolko, hruška)“ bi bilo treba premakniti in vstaviti za prvo povedjo kot drugo poved z naslednjim besedilom: „Dodajo se lahko sadni sokovi (limona, jabolko, hruška).“

| b. | Obrazložitev: glej del I, šesta sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, šesta sprememba, točka i(b).

7.   Sprememba

| i. | Točka 4.2, „Sestava“, „Specifikacije proizvoda“






  a. | V celotnem odstavku bi bilo treba besedilo „celotna teža testa“ nadomestiti z besedilom „celotna teža moke“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.2, „Sestava“, „Specifikacije proizvoda“

a.

V celotnem odstavku bi bilo treba besedilo „celotna teža testa“ nadomestiti z besedilom „celotna teža moke“.

| b. | Obrazložitev: po registraciji geografske označbe so natančna preverjanja razmerij surovin, ki se uporabljajo za pripravo testa, razkrila oblikovno napako, saj so bila razmerja posameznih surovin, ki se uporabljajo za pripravo testa, pomotoma navedena v zvezi s končno težo testa. Dejansko bi morala biti navedena v zvezi s težo moke. Razmerja surovin morajo biti navedena glede na moko, saj bi bilo testo sicer neuporabno. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: po registraciji geografske označbe so natančna preverjanja razmerij surovin, ki se uporabljajo za pripravo testa, razkrila oblikovno napako, saj so bila razmerja posameznih surovin, ki se uporabljajo za pripravo testa, pomotoma navedena v zvezi s končno težo testa. Dejansko bi morala biti navedena v zvezi s težo moke. Razmerja surovin morajo biti navedena glede na moko, saj bi bilo testo sicer neuporabno.

| ii. | Točka 3.3(2) enotnega dokumenta






  a. | V celotnem odstavku bi bilo treba besedilo „celotna teža testa“ nadomestiti z besedilom „celotna teža moke“. |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3(2) enotnega dokumenta

a.

V celotnem odstavku bi bilo treba besedilo „celotna teža testa“ nadomestiti z besedilom „celotna teža moke“.

| b. | Obrazložitev: glej del I, sedma sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, sedma sprememba, točka i(b).

II.   Spremembe v zvezi z „Metodo proizvodnje“:

1.   Sprememba

| i. | Točka 4.5(1), zadnja poved, specifikacije proizvoda






  a. | Za zadnjo povedjo odstavka 1 je treba dodati naslednji dve povedi: „Pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se morajo nepakirane slaščice prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Slaščice se ne smejo prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“ |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5(1), zadnja poved, specifikacije proizvoda

a.

Za zadnjo povedjo odstavka 1 je treba dodati naslednji dve povedi: „Pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se morajo nepakirane slaščice prevažati v primernih zabojnikih, da se ohranita kakovost in higiena, pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Slaščice se ne smejo prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.“

| b. | Obrazložitev: glej del I, prva sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: glej del I, prva sprememba, točka i(b).

2.   Sprememba

| i. | Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v tretjem odstavku (v zvezi s korenjevim nadevom), specifikacije proizvoda






  a. | Drugi povedi bi bilo treba dodati naslednje besedilo: „ali le pitna voda, odvisno od lokalnih navad,“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v tretjem odstavku (v zvezi s korenjevim nadevom), specifikacije proizvoda

a.

Drugi povedi bi bilo treba dodati naslednje besedilo: „ali le pitna voda, odvisno od lokalnih navad,“.

| b. | Druga poved bi se morala zdaj glasiti: „Dodajo se sladkor ali naravno sladilo in mleko ali le pitna voda, odvisno od lokalnih navad, in mešanica zavre.“ |
| --- | --- |

b.

Druga poved bi se morala zdaj glasiti: „Dodajo se sladkor ali naravno sladilo in mleko ali le pitna voda, odvisno od lokalnih navad, in mešanica zavre.“

| c. | Obrazložitev: spremeniti je treba pravila glede uporabe nekaterih sestavin v tej vrsti nadeva zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: spremeniti je treba pravila glede uporabe nekaterih sestavin v tej vrsti nadeva zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda.

3.   Sprememba

| i. | Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v šestem odstavku (v zvezi z borovničevim nadevom), specifikacije proizvoda






  a. | Besedilo celotnega odstavka je treba preoblikovati. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v šestem odstavku (v zvezi z borovničevim nadevom), specifikacije proizvoda

a.

Besedilo celotnega odstavka je treba preoblikovati.

| b. | Prejšnje besedilo: „Borovničev nadev je kombinacija borovničeve marmelade, primerne za peko, in svežih, dušenih ali zmrznjenih borovnic, ki so potresene po borovničevi marmeladi.“ |
| --- | --- |

b.

Prejšnje besedilo: „Borovničev nadev je kombinacija borovničeve marmelade, primerne za peko, in svežih, dušenih ali zmrznjenih borovnic, ki so potresene po borovničevi marmeladi.“

| c. | Novo besedilo (skupaj z drugo spremembo v „Spremembah v zvezi z opisom proizvoda“ tega zahtevka): „Borovničev nadev je izdelan iz svežih, dušenih ali zmrznjenih borovnic, ki se lahko potresejo po marmeladi, primerni za peko, in enako velja tudi za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev.“ |
| --- | --- |

c.

Novo besedilo (skupaj z drugo spremembo v „Spremembah v zvezi z opisom proizvoda“ tega zahtevka): „Borovničev nadev je izdelan iz svežih, dušenih ali zmrznjenih borovnic, ki se lahko potresejo po marmeladi, primerni za peko, in enako velja tudi za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev.“

| d. | Obrazložitev: izbor vrst sadja, ki se uporablja za nadeve, je treba razširiti, kar je posledica inovacij, ki jih spodbujata povpraševanje potrošnikov in izboljšana razpoložljivost surovin. Poleg tega je treba pravila v zvezi s to vrsto nadeva spremeniti glede na razlike med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev v skladu s trenutno specifikacijo proizvoda, do katerih prihaja zaradi družinskih in lokalnih tradicij ter različnih družbenih položajev pekov in njihovih strank. |
| --- | --- |

d.

Obrazložitev: izbor vrst sadja, ki se uporablja za nadeve, je treba razširiti, kar je posledica inovacij, ki jih spodbujata povpraševanje potrošnikov in izboljšana razpoložljivost surovin. Poleg tega je treba pravila v zvezi s to vrsto nadeva spremeniti glede na razlike med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev v skladu s trenutno specifikacijo proizvoda, do katerih prihaja zaradi družinskih in lokalnih tradicij ter različnih družbenih položajev pekov in njihovih strank.

4.   Sprememba

| i. | Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v sedmem odstavku (v zvezi z mareličnim nadevom), specifikacije proizvoda






  a. | Besedilo celotnega odstavka je treba preoblikovati. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v sedmem odstavku (v zvezi z mareličnim nadevom), specifikacije proizvoda

a.

Besedilo celotnega odstavka je treba preoblikovati.

| b. | Novo besedilo: „Marelični nadev je izdelan iz svežih, dušenih ali zmrznjenih marelic, razrezanih na manjše koščke, ki se lahko potresejo po marmeladi, primerni za peko.“ |
| --- | --- |

b.

Novo besedilo: „Marelični nadev je izdelan iz svežih, dušenih ali zmrznjenih marelic, razrezanih na manjše koščke, ki se lahko potresejo po marmeladi, primerni za peko.“

| c. | Obrazložitev: glej del II, tretja sprememba, točka i(d). |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: glej del II, tretja sprememba, točka i(d).

5.   Sprememba

| i. | Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v enajstem odstavku (v zvezi s korenjevim nadevom), specifikacije proizvoda






  a. | Beseda „dodana“ v drugi povedi bi se morala nadomestiti z besedilom „dodajo se lahko“. |
| --- | --- | --- |

i.

Točka 4.5, „Metoda priprave različnih nadevov“ v enajstem odstavku (v zvezi s korenjevim nadevom), specifikacije proizvoda

a.

Beseda „dodana“ v drugi povedi bi se morala nadomestiti z besedilom „dodajo se lahko“.

| b. | Obrazložitev: pravila glede te vrste nadeva je treba spremeniti zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda. Do razlik prihaja zaradi trenutne ubeseditve zadnje povedi točke 4.2, „Sestava“. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: pravila glede te vrste nadeva je treba spremeniti zaradi razlik med družinskimi recepti posameznih proizvajalcev, ki izhajajo iz trenutne specifikacije proizvoda. Do razlik prihaja zaradi trenutne ubeseditve zadnje povedi točke 4.2, „Sestava“.

| ii. | Točka 3.3 v odstavku 15 enotnega dokumenta.






  a. | Besedilo „makova semena“ bi se moralo vstaviti na koncu odstavka 15 z naslednjim besedilom: „dodajo se lahko makova semena.“ |
| --- | --- | --- |

ii.

Točka 3.3 v odstavku 15 enotnega dokumenta.

a.

Besedilo „makova semena“ bi se moralo vstaviti na koncu odstavka 15 z naslednjim besedilom: „dodajo se lahko makova semena.“

| b. | Novo besedilo: Korenjev nadev: sveže korenje, pesni sladkor ali naravno sladilo, vaniljin sladkor, maslo, rastlinska mast, rastlinsko olje, gladka pšenična moka, pitna voda, mleti cimet, sol; dodajo se lahko makova semena. |
| --- | --- |

b.

Novo besedilo: Korenjev nadev: sveže korenje, pesni sladkor ali naravno sladilo, vaniljin sladkor, maslo, rastlinska mast, rastlinsko olje, gladka pšenična moka, pitna voda, mleti cimet, sol; dodajo se lahko makova semena.

| c. | Obrazložitev: glej del I, peta sprememba, točka i(b). |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: glej del I, peta sprememba, točka i(b).

III.   Redakcijske spremembe

1.   Sprememba

Točka 5 enotnega dokumenta je bila v skladu z novo obliko enotnega dokumenta prestrukturirana tako, da so bile odstranjene podvojene informacije in pojasnjeno celotno besedilo za namene nove oblike. Gre zgolj za redakcijsko spremembo, ki ne spreminja specifikacije proizvoda.

2.   Sprememba

Oštevilčenje v enotnem dokumentu je treba v skladu s spremembami zakonodaje uskladiti s trenutno obliko.

3.   Sprememba

V točki 2 specifikacije proizvoda, „Skupina“, je treba spremeniti ime skupine, naslov za pogodbeno dokumentacijo in kontaktne podatke.

IV.   Spremembe, ki zadevajo le enotni dokument

1.   Sprememba

Točka 3 enotnega dokumenta – Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| a. | V prvo poved bi bilo treba vstaviti besedo „rezanje“. |
| --- | --- |

a.

V prvo poved bi bilo treba vstaviti besedo „rezanje“.

| b. | Novo besedilo: „Vse faze, od izdelave testa (zaradi uporabljene metode: ker testo vsebuje kvas, med posameznimi fazami izdelave ne sme biti premorov) do nanosa nadeva in peke peciva ter nato rezanja in pakiranja, morajo potekati na opredeljenem geografskem območju, da se ohranita kakovost in higiena.“ |
| --- | --- |

b.

Novo besedilo: „Vse faze, od izdelave testa (zaradi uporabljene metode: ker testo vsebuje kvas, med posameznimi fazami izdelave ne sme biti premorov) do nanosa nadeva in peke peciva ter nato rezanja in pakiranja, morajo potekati na opredeljenem geografskem območju, da se ohranita kakovost in higiena.“

| c. | Obrazložitev: pojasnilo je potrebno za odpravo pomembnih dvoumnosti, saj je zaradi logičnega zaporedja ravnanja s pecivom informacija o rezanju bistvenega pomena za opredelitev celotnega postopka proizvodnje peciva, kar je v skladu s štirinajsto povedjo odstavka 4.5(1). |
| --- | --- |

c.

Obrazložitev: pojasnilo je potrebno za odpravo pomembnih dvoumnosti, saj je zaradi logičnega zaporedja ravnanja s pecivom informacija o rezanju bistvenega pomena za opredelitev celotnega postopka proizvodnje peciva, kar je v skladu s štirinajsto povedjo odstavka 4.5(1).

2.   Sprememba

Točka 3 enotnega dokumenta, „Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.“

| a. | Dodati bi se morala naslednja poved: „Pecivo se lahko prodaja nepakirano za takojšnje zaužitje.“ |
| --- | --- |

a.

Dodati bi se morala naslednja poved: „Pecivo se lahko prodaja nepakirano za takojšnje zaužitje.“

| b. | Obrazložitev: sprememba je potrebna zaradi ubeseditve sedme povedi točke 4.2(1) specifikacije proizvoda in prve spremembe, ki je posledica dela I tega zahtevka. |
| --- | --- |

b.

Obrazložitev: sprememba je potrebna zaradi ubeseditve sedme povedi točke 4.2(1) specifikacije proizvoda in prve spremembe, ki je posledica dela I tega zahtevka.

ENOTNI DOKUMENT

„VALAŠSKÝ FRGÁL“

EU št.: PGI-CZ-0805-AM01 – 28.8.2020

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Valašský frgál“

2.   Država članica ali tretja država

Češka

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda (v skladu s Prilogo XI)

| Skupina 2.3 | Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.3

Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Okroglo pecivo s premerom 30–32 cm. Pogovorno znano tudi kot „vdolek“, „pecák“ ali „lopaťák“, iz finega kvašenega testa s nadevom.

Pecivo je po pečenju zlate barve, medtem ko je barva nadeva odvisna od uporabljenega nadeva; površina se potrese s svetlim drobljenim posipom, ki se lahko naredi z drobtinami iz medenjakov in mletim cimetom, pokaplja z maslom in potrese s sladkorjem.

Uporabijo se lahko naslednje vrste nadeva: nadev iz hrušk, skutnega sira, makovih semen, sadne kaše, sadja (sliv, jabolk, borovnic, marelic, jagod, brusnic, gozdnih sadežev), orehov, zelja (svežega ali kislega), korenja in kolerabe. Nadev predstavlja približno 42–48 % celega proizvoda.

Pecivo se položi na okroglo papirnato podlago in se najpogosteje zavije v embalažo, ki se na toploti skrči, ali drugo vrsto embalaže, primerne za živila, ki se uporablja na trgu. Zapakira se lahko tudi v karton, plastično ali leseno škatlo ali zavije v papir, odporen na maščobo.

Vrste embalaže: celo pecivo: 600–700 g; polovičke 300–350 g; četrtine: 150–175 g.

Na mestu proizvodnje in pri distribuciji za prodajo za takojšnje zaužitje se lahko pecivo prodaja nepakirano. Nepakirano pecivo je treba prevažati v primernih zabojnikih, da se zagotovita kakovost in higiena, pri čemer morajo biti izpolnjene zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje. Pecivo se ne sme prepakirati, saj je po prevozu namenjeno izključno neposredni prodaji.

„Valašský frgál“ se lahko prodaja tudi zamrznjen. Zamrzovanje ne spremeni lastnosti proizvoda. V zamrzovalnik se da že zapakiran. Zamrznjeni proizvod se lahko hrani pri temperaturi –18 °C ali nižji temperaturi devet mesecev. Priporočljivo je, da se porabi v 24 urah po odmrznitvi. Potrebne informacije o roku uporabe in shranjevanju so navedene na embalaži.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za pripravo testa se uporabijo naslednje surovine: pšenična moka, pesni sladkor ali naravno sladilo (fruktoza), rastlinske maščobe ali rastlinsko olje ali svinjska mast ali maslo, pasterizirani ali sveži jajčni rumenjaki ali pasterizirana ali sveža cela jajca, mleko v prahu ali sveže mleko ali pitna voda, pekovski kvas in sol; danes je testu dovoljeno dodati izboljševalec, da proizvod ostane dlje svež. Dodajo se lahko sadni sokovi (limona, jabolko, hruška).

Glavna sestavina je moka, druge sestavine pa morajo biti v naslednjem razmerju glede na maso: mast (rastlinska maščoba ali olje ali svinjska mast ali maslo) – vsaj 20 % celotne teže moke, sladkor ali naravno sladilo (fruktoza) – vsaj 10 % celotne teže moke (če se uporablja naravno sladilo, je uporabljena količina odvisna od njegove sladkosti), jajčni rumenjaki ali cela jajca – vsaj 5 % celotne teže moke. Količina sadnega soka, kvasa, soli in drugih surovin za izboljšanje okusa je odvisna od recepta, ki ga uporabljajo posamezni proizvajalci.

Nadev mora predstavljati približno 42–48 % skupne mase surovega peciva „Valašský frgál“.

Za pripravo nadeva se uporabljajo naslednje surovine:

Hruškov nadev: hruškova kaša iz suhih hrušk, slivova kaša ali sadna marmelada, suha jabolka, naribani medenjaki, aroma na osnovi etiloksihidrata (v nadaljnjem besedilu: aroma), mleti zvezdasti janež, vaniljin sladkor, pitna voda.

Nadev iz skutnega sira: mehek skutni sir, pesni sladkor ali naravno sladilo, pasterizirani ali sveži rumenjaki ali pasterizirana ali sveža cela jajca, pitna voda, rozine, vaniljin sladkor ali vaniljeva krema, sadni sok (po želji), rastlinsko olje, aroma, mleti muškatni orešček, stabilizator skutnega sira, gozdno jagodičevje.

Makov nadev: mleta makova semena, pesni sladkor ali naravno sladilo, mleko v prahu ali sveže mleko, pitna voda, rastlinska mast, gladka pšenična moka, vaniljin sladkor, rozine, krušne drobtine, mleti cimet, aroma.

Nadev iz sadne kaše: slivova kaša, vaniljin sladkor ali naravno sladilo, pitna voda, aroma.

Jabolčni nadev: naribana ali dušena jabolka, pesni sladkor ali naravno sladilo, vaniljin sladkor, mleti cimet, sesekljani oreščki, rozine, pitna voda.

Nadev iz oreščkov: mleti oreščki (orehi, lešniki ali njihova mešanica), pesni sladkor ali naravno sladilo, gladka pšenična moka, mleko, maslo ali rastlinska mast ali rastlinsko olje, krušne drobtine, marelična marmelada, pitna voda, rozine, vaniljin sladkor, aroma.

Korenjev nadev: sveže korenje, pesni sladkor ali naravno sladilo, vaniljin sladkor, maslo, rastlinska mast, rastlinsko olje, gladka pšenična moka, pitna voda, mleti cimet, sol; dodajo se lahko makova semena.

Borovničev nadev: sveže, dušene ali zmrznjene borovnice, borovničeva marmelada. Enako velja za jagodni nadev, brusnični nadev in nadev iz gozdnih sadežev.

Marelični nadev: sveže, dušene ali zmrznjene marelice, marelična marmelada.

Slivov nadev: sveže, dušene ali zmrznjene slive, slivova kaša, mleta makova semena, pesni sladkor ali naravno sladilo.

Zeljni nadev: narezano sveže zelje ali dobro oprano kislo zelje, pesni sladkor ali naravno sladilo, maslo ali rastlinska mast ali rastlinsko olje, gladka pšenična moka, pitna voda, mleti črni poper, sol.

Kolerabin nadev: sveža koleraba, pesni sladkor ali naravno sladilo, maslo ali rastlinska mast ali rastlinsko olje, gladka pšenična moka, limonin ali jabolčni sok, pitna voda, mleti črni poper, svež ali sušen peteršilj, sol.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze, od izdelave testa (zaradi uporabljene metode: ker testo vsebuje kvas, med posameznimi fazami izdelave ne sme biti premorov) do nanosa nadeva in peke peciva ter nato rezanja in pakiranja, morajo potekati na opredeljenem geografskem območju, da se ohranita kakovost in higiena. Proizvodnja nadeva lahko poteka zunaj opredeljenega območja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Rezanje in pakiranje morata potekati v proizvajalčevih prostorih, ker je proizvod namenjen za hitro porabo, poleg tega pa se tako ohrani tudi kakovost. Če bi se končni proizvod prevažal nepakiran, bi se njegova kakovost poslabšala zaradi lomljenja ali upogibanja ali kršitve higienskih pravil. Na embalažo proizvoda je treba pritrditi etiketo s podatki o proizvajalcu, sestavinah proizvoda in vsemi drugimi obveznimi podatki, ki zagotavljajo njegovo poreklo z opredeljenega območja in se uporabijo kot podlaga za morebitni inšpekcijski pregled. Pecivo se lahko prodaja nepakirano za takojšnje zaužitje.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvajalci peciva „Valašský frgál“ morajo na embalaži proizvoda jasno navesti ime „Valašský frgál“. Embalaža se opremi tudi z logotipom zaščitene geografske označbe kot informacija za potrošnike, inšpekcijski organ in sledljivost proizvoda. Če se proizvod prodaja nepakiran, mora biti na prodajnem mestu jasno navedeno, da se tam prodaja pecivo „Valašský frgál“, in izpolnjene morajo biti zahteve za označevanje iz veljavne zakonodaje.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Valašsko je geografska regija na jugovzhodu Češke republike. Obsega naslednje občine (od vzhoda proti zahodu): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov in Nový Hrozenkov.

5.   Povezava z geografskim območjem

Ta zahtevek temelji na posebnosti proizvoda in njegovem ugledu na Valašskem ter drugod. Prvi zapisi o velikem pecivu, imenovanem vdolek ali frgál, so v kroniki iz leta 1826 z naslovom „Bromatologia moravo-rustica“, katere avtor je J. H. A. Gallaš. Vsebuje podrobnosti o pecivu, ki se izdeluje iz pšenične ali ržene moke in prelije s skutnim sirom, sadno kašo ali premazom, pripravljenim iz dušenih hrušk ali hruškovega pireja, značilnim za to regijo, ter se izdeluje samo na opredeljenem območju Valašsko.

Pecivo „Valašský frgál“ se izdeluje po tradicionalnih receptih, ki so nastali na opredeljenem območju in so jih našli v zapisih iz leta 1826. Ljudska tradicija peke tega posebnega peciva je povezana zlasti s praznovanji na Valašskem, kot so poroke, krsti, božič in velika noč ter konec žetve. V revnih družinah so ga jedli samo za božič. V premožnejših družinah pa so ga jedli tudi ob nedeljah. Velikost peciva (premer 30–32 cm) je taka zato, ker se je tako uporabila celotna površina lesenega loparja, s katerim so dajali kruh v peč. To pecivo se je izdelovalo predvsem iz doma pridelanih surovin, zlasti iz suhega sadja, skutnega sira, doma mlete moke, masla, svinjske masti, lanenega olja, jajc in mleka.

Najbolj znano je pecivo „Valašský frgál“ s hruškovim nadevom, ki je narejen iz suhih hrušk. Ponavadi je poleg vsake stavbe na Valašskem rasla hruška. Najbolj razširjena sorta hrušk je bila znana pod imenom ovesňanka, ki je kljub temu, da je bila majhna, imela dovolj sočnega in zelo sladkega mesa. Za sušenje so bile primerne tudi druge sorte hrušk, zlasti sorte, ki dozorijo v jesenskih mesecih. Vedno so jih morali pustiti zoreti do prvih zmrzali. Hruške so nato počasi cele sušili v sušilnici, ki so jo ogrevali s kurjenjem lesa, po možnosti iz sadnih dreves. Zelo pomembno je bilo, da so se popolnoma posušile, nato pa so jih shranili v tkane vreče, ki so jih obesili na podstrešje. Recepti za izdelavo kaše iz suhih hrušk ter izdelavo tega velikega peciva z različnimi nadevi so se stoletja prenašali iz roda v rod.

Pecivo „Valašský frgál“ se razlikuje od drugih vrst peciva zlasti po naslednjih značilnostih:

Metoda priprave testa in njegova sestava: najprej se mešajo skupaj bolj tekoče sestavine, dokler ne nastane gladka zmes. Dodajo se maščobe, ki se najprej zmehčajo, in še enkrat se vse zmeša skupaj, da se dobi gladka zmes. Šele tedaj se doda kvas in nato postopno še moka, da se oblikuje gladko testo, ki se mora mešati, dokler ne nastanejo mehurčki (vsebuje veliko zraka) in se neha lepiti.

| — | Testo se razvalja v okroglo obliko z enoročnim valjarjem, ki prav tako izhaja z Valašskega. Ker je testo ravno zvaljano od sredine do robov, je kljub temu, da je tanko, ko je pečeno, gosto, mehko in ima fino teksturo. |
| --- | --- |

—

Testo se razvalja v okroglo obliko z enoročnim valjarjem, ki prav tako izhaja z Valašskega. Ker je testo ravno zvaljano od sredine do robov, je kljub temu, da je tanko, ko je pečeno, gosto, mehko in ima fino teksturo.

| — | Za Valašsko je značilna tudi uporaba ene same vrste namaza ali nadeva na „frgálu“. To je tradicija, saj je tudi v zgodovinskih virih navedeno, da na pecivu „frgál“ ni nikoli več kot ena vrsta nadeva. Najpogosteje se uporabi nadev iz suhih hrušk. |
| --- | --- |

—

Za Valašsko je značilna tudi uporaba ene same vrste namaza ali nadeva na „frgálu“. To je tradicija, saj je tudi v zgodovinskih virih navedeno, da na pecivu „frgál“ ni nikoli več kot ena vrsta nadeva. Najpogosteje se uporabi nadev iz suhih hrušk.

| — | Še ena posebna lastnost peciva „Valašský frgál“ je velika količina nadeva, ki predstavlja približno 42–48 % mase surovega peciva. |
| --- | --- |

—

Še ena posebna lastnost peciva „Valašský frgál“ je velika količina nadeva, ki predstavlja približno 42–48 % mase surovega peciva.

V 19. stoletju se je sloves tega peciva razširil vse do glavnega mesta Prage. Ko je bila konec 19. stoletja v Holešovicah v Pragi nacionalna razstava, so ga skupaj z drugimi proizvodi prinesli z Valašskega, in požel je veliko občudovanja. Pecivo „Valašský frgál“ je ohranilo svoj sloves vse do danes (veliko informacij je na voljo na internetu, v regionalnih in nacionalnih tiskanih medijih in turističnih vodnikih) ter dobilo številne nagrade na razstavah in sejmih (Zlatá Salima 2006 in 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 in 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, Značka kvality KLASA leta 2007).

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

Věstník št. 8, 24.2.2021, str. 187 in naslednje.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---