# Jurnalul Oficial C 194/12 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 194 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6512 mai 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 194

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6512 mai 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022 |
| 2022/C 194/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dezvoltarea inteligenței artificiale în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii (MIMM) din Europa (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2022/C 194/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European – Strategia privind IMM-urile din cadrul Next Generation – Îmbunătățirea realizării eficiente și rapide a rezultatelor (aviz din proprie inițiativă) | 7 |
| 2022/C 194/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema EURES – pentru o mai bună integrare a piețelor forței de muncă (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2022/C 194/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19 (aviz din proprie inițiativă) | 19 |
| 2022/C 194/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Statul de drept și fondul de redresare (aviz din proprie inițiativă) | 27 |
| 2022/C 194/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cum vor contribui ecosistemele industriale identificate la autonomia strategică a UE și la bunăstarea cetățenilor săi? (aviz exploratoriu) | 34 |
| 2022/C 194/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumente financiare inovatoare în contextul dezvoltării întreprinderilor cu impact social (aviz exploratoriu) | 39 |
| 2022/C 194/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Beneficiile regiunilor ultraperiferice (RUP) pentru Uniunea Europeană (aviz exploratoriu) | 44 |
| 2022/C 194/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze) | 50 |
| 2022/C 194/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze) | 72 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

2022/C 194/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dezvoltarea inteligenței artificiale în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii (MIMM) din Europa (aviz din proprie inițiativă)

1

2022/C 194/02

Avizul Comitetului Economic și Social European – Strategia privind IMM-urile din cadrul Next Generation – Îmbunătățirea realizării eficiente și rapide a rezultatelor (aviz din proprie inițiativă)

7

2022/C 194/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema EURES – pentru o mai bună integrare a piețelor forței de muncă (aviz din proprie inițiativă)

14

2022/C 194/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19 (aviz din proprie inițiativă)

19

2022/C 194/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Statul de drept și fondul de redresare (aviz din proprie inițiativă)

27

2022/C 194/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cum vor contribui ecosistemele industriale identificate la autonomia strategică a UE și la bunăstarea cetățenilor săi? (aviz exploratoriu)

34

2022/C 194/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumente financiare inovatoare în contextul dezvoltării întreprinderilor cu impact social (aviz exploratoriu)

39

2022/C 194/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Beneficiile regiunilor ultraperiferice (RUP) pentru Uniunea Europeană (aviz exploratoriu)

44

2022/C 194/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze)

50

2022/C 194/10

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze)

72

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022 |
| 2022/C 194/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii [COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)] | 81 |
| 2022/C 194/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 Calea către deceniul digital[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)] | 87 |
| 2022/C 194/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice [COM(2021 563 final – 2021/0213 (CNS)] | 92 |
| 2022/C 194/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro[COM(2021) 742 final] | 97 |
| 2022/C 194/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema NAIADES III: Promovarea unui transport european pe căile navigabile interioare adaptat exigențelor viitorului[COM(2021) 324 final] | 102 |
| 2022/C 194/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 în ceea ce privește durata perioadei de referință pentru aplicarea măsurilor temporare privind perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare [COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)] | 107 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

2022/C 194/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii [COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)]

2

[COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)]

81

2022/C 194/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 Calea către deceniul digital[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

87

2022/C 194/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice [COM(2021 563 final – 2021/0213 (CNS)]

[COM(2021 563 final – 2021/0213 (CNS)]

92

2022/C 194/14

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro[COM(2021) 742 final]

[COM(2021) 742 final]

97

2022/C 194/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema NAIADES III: Promovarea unui transport european pe căile navigabile interioare adaptat exigențelor viitorului[COM(2021) 324 final]

[COM(2021) 324 final]

102

2022/C 194/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 în ceea ce privește durata perioadei de referință pentru aplicarea măsurilor temporare privind perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare [COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

[COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

107

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dezvoltarea inteligenței artificiale în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii (MIMM) din Europa”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 194/01)

| Raportoare: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Raportoare:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 238/0/3 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

238/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) reamintește că microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM) vor utiliza inteligența artificială (IA) în măsura în care aceasta va fi fiabilă, incluzivă și sustenabilă și va face parte dintr-un sistem economic și social ecologic care să contribuie la dezvoltarea întreprinderilor, la capacitatea de inserție profesională și la o mai bună calitate a vieții și a sănătății pentru toți lucrătorii și cetățenii europeni. Respectarea drepturilor fundamentale și sociale și cerințele sporite în materie de transparență vor stimula încrederea în IA și asumarea acesteia de către toți cetățenii și de către microîntreprinderi și IMM-uri. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE reamintește că lucrătorii independenți, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din toate sectoarele reprezintă 99 % din întreprinderile din UE, două treimi din locurile de muncă din sectorul privat și peste jumătate din valoarea adăugată creată de întreprinderile din UE. Ele joacă un rol esențial în tranziția digitală și ecologică a UE pentru a face față provocărilor actuale, deși sunt expuse unei concurențe care s-a transformat radical prin digitalizarea economiei. Prin urmare, pentru ca Europa să nu fie lipsită de cele mai valoroase resurse economice, sociale și umane, aceste întreprinderi trebuie să beneficieze de același acces la IA. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE a subliniat în avizul privind revizuirea planului coordonat (1) că adoptarea pe scară largă a IA de către MIMM-uri este condiția de bază pentru redresarea industriei europene. Transformarea digitală a MIMM-urilor se confruntă, în pofida agilității lor, cu provocări interne și externe semnificative: costuri, lipsa infrastructurii de mare viteză în anumite teritorii, acces la finanțare, resurse umane, posibilități de informare și de formare etc. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită ca MIMM-urile să fie dotate cu instrumente simple și cu surse de finanțare accesibile, pentru a fi ajutate să integreze această tehnologie costisitoare, care este totuși esențială pentru menținerea sau chiar consolidarea competitivității lor. Accesul la date de calitate și în cantitate suficientă, precum și la experimentarea pe scară largă reprezintă o prioritate. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că însoțirea eficace a MIMM-urilor în procesul de adoptare a IA necesită o voință politică puternică, la toate nivelurile, o colaborare strânsă cu toți actorii societății civile organizate și un dialog social de calitate în statele membre. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Diversitatea MIMM-urilor din diferite sectoare necesită un sprijin adecvat și specific pentru IA și o legislație inteligentă și favorabilă incluziunii, care sunt esențiale pentru a asigura securitatea juridică și încrederea. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă diseminarea rapidă în rândul tuturor părților interesate și, în mod prioritar, al antreprenorilor a instrumentului de formare pe care-l reprezintă „setul de instrumente” inclus în studiul publicat de CESE pe această temă (2) și care descrie diferitele etape ale utilizării IA de către MIMM-uri. Aceste măsuri de sprijin au menirea să risipească temerile legate de aceste tehnologii și să facă să evolueze concepțiile asupra acestui domeniu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Observații generale

| 2.1. | Studiul „Stimularea utilizării inteligenței artificiale în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii din Europa”, publicat de CESE, analizează cinci sectoare (agricultură, asistență medicală, servicii juridice și contabilitate) din cinci state membre (Italia, Franța, Irlanda, România și Suedia). Recomandările din „setul său de instrumente” sunt la îndemâna factorilor de decizie politică și a MIMM-urilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Raportul privind IMM-urile, publicat în luna iulie 2021 de Comisia Europeană (3), conturează în mod adecvat realitatea digitalizării MIMM-urilor în cele 27 de țări ale Uniunii, pe baza a două sondaje, desfășurate în prima fază a pandemiei și în ultimul trimestru al anului 2020. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cele 25 de milioane de MIMM-uri europene, pilonii economiei UE, reprezentând aproximativ 100 de milioane de locuri de muncă și aproape 57 % din PIB-ul european, joacă un rol esențial în crearea de valoare în toate sectoarele (de la artizanatul tradițional independent la economia socială, adică 2,8 milioane de entități, întreprinderi nou-înființate de înaltă tehnologie etc.) și solicită un sprijin adaptat și specific, o legislație inteligentă și favorabilă incluziunii, garanție a securității juridice, a încrederii și a calității vieții lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE speră că măsurile luate de Comisie și de statele membre vor fi puse în continuare în aplicare pe teren. Setul de instrumente ar trebui să încurajeze autoritățile publice să experimenteze inițiative adecvate în colaborare cu societatea civilă și întreprinderile implicate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | IA, care garantează transformarea industriilor, rămâne adesea inaccesibilă pentru MIMM-uri: dinamismul acestora se confruntă, într-adevăr, atât cu dificultăți interne (resurse umane, costuri, acces la date de calitate etc.), cât și externe (acces la infrastructura de mare viteză, la finanțare, la informații, la formare etc.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Adoptarea pe scară largă a IA de către MIMM-uri este esențială pentru recuperarea decalajului industrial în Europa (4), întrucât persoanele cele mai vulnerabile, lucrătorii independenți, microîntreprinderile, structurile familiale sau îndepărtate de centrele urbane, precum și întreprinderile din economia socială merită o atenție deosebită pentru a evita discriminarea, al cărei impact economic și social ar fi dezastruos pentru întreaga UE. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Instaurarea unui climat de încredere reprezintă o urgență absolută pentru includerea MIMM-urilor în strategia dorită de UE în materie de excelență și leadership. Acest lucru necesită mobilizarea tuturor actorilor instituționali, de la Comisia Europeană la guvernele naționale și la structurile regionale și locale, pentru a oferi instrumente specifice și sprijin în funcție de dimensiune și pentru a asigura sprijin și garanții pentru investiții. Este esențială reducerea decalajului digital și integrarea rețelelor pentru a reduce discrepanța, în materie de IA, dintre MIMM-uri și marile grupuri. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Încrederea ține de o voință politică puternică de a colabora strâns la toate nivelurile: societate civilă organizată, parteneri sociali, asociații, camere de comerț, organizații profesionale, grupuri etc., care sunt cunoscute și recunoscute pe teren atât de angajatori, cât și de angajații MIMM-urilor, sunt cel mai bine plasate pentru a-i informa pe lucrători și pe angajatori asupra riscurilor și a mizelor, în funcție de sectorul de activitate. Toate aceste structuri au toate competențele necesare pentru a inspira deciziile politice la toate nivelurile, astfel încât să răspundă nevoilor MIMM-urilor în materie de IA. CESE consideră că statele membre ar avea de câștigat din promovarea unui dialog social și convențional de calitate pentru a valorifica la maximum efectele politicilor care vizează MIMM-urile. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Importanța direcționării eficace către MIMM-uri (5) a programelor europene precum Europa digitală și Orizont Europa este edificatoare. Toate instrumentele trebuie mobilizate într-o formă ușor de utilizat. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Complexitatea tot mai mare a algoritmilor afectează calitatea și protecția datelor, și chiar securitatea și transparența, dând naștere multor preocupări de natură etică (discriminare, creșterea inegalităților sociale, autonomia deciziilor umane pusă în discuție etc.). Aceste provocări, care impun tuturor părților, inclusiv MIMM-urilor, un nivel maxim de vigilență, nu trebuie să întârzie adoptarea IA de către acestea din urmă. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Numeroase recomandări ale CESE sunt susținute de rezultatele studiului menționat anterior:






  — | adoptarea IA de către MIMM-uri depinde în primul rând de cunoașterea acesteia de către cadrele de conducere și de către angajați, inclusiv în ceea ce privește riscurile, în amonte de implementarea acestor tehnologii; |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

adoptarea IA de către MIMM-uri depinde în primul rând de cunoașterea acesteia de către cadrele de conducere și de către angajați, inclusiv în ceea ce privește riscurile, în amonte de implementarea acestor tehnologii;

| — | numai o finanțare adecvată va permite compensarea handicapului legat de dimensiune și vechime, care limitează de facto dezvoltarea IA în MIMM-uri. În acest sens, CESE salută finanțarea de 1,98 miliarde EUR anunțată de CE în cadrul programului Europa digitală (6). Centrele de inovare oferă cel mai bun acces la cele mai recente capacități digitale și la formarea părților interesate; |
| --- | --- |

—

numai o finanțare adecvată va permite compensarea handicapului legat de dimensiune și vechime, care limitează de facto dezvoltarea IA în MIMM-uri. În acest sens, CESE salută finanțarea de 1,98 miliarde EUR anunțată de CE în cadrul programului Europa digitală (6). Centrele de inovare oferă cel mai bun acces la cele mai recente capacități digitale și la formarea părților interesate;

| — | MIMM-urile au nevoie de baze de date externe de calitate. CESE a subliniat deja importanța garantării accesului universal la volume mari de date în sectorul public și a creării unor interfețe de programare robuste sau chiar a unor platforme europene pentru partajarea securizată a datelor (7), cum ar fi Gaia-X. Comitetul a propus, de asemenea, o abordare comună a gestionării și a schimbului de date și a subliniat importanța dezvoltării datelor în scopuri altruiste (8); |
| --- | --- |

—

MIMM-urile au nevoie de baze de date externe de calitate. CESE a subliniat deja importanța garantării accesului universal la volume mari de date în sectorul public și a creării unor interfețe de programare robuste sau chiar a unor platforme europene pentru partajarea securizată a datelor (7), cum ar fi Gaia-X. Comitetul a propus, de asemenea, o abordare comună a gestionării și a schimbului de date și a subliniat importanța dezvoltării datelor în scopuri altruiste (8);

| — | în ceea ce privește furnizarea de tehnologii de IA, accesul la date, standardizarea și accesul la finanțare, MIMM-urile au nevoie de norme clare și omogene pe piața europeană, de care depinde o concurență sănătoasă, care, la rândul său, să genereze creștere economică și locuri de muncă. În plus, ele trebuie să participe cât mai curând posibil la elaborarea de standarde și reglementări la nivel european. Soluțiile clare și transparente la problemele legate de etică și de responsabilitate vor duce la câștigarea încrederii cetățenilor și consumatorilor, incitând MIMM-urile să adopte IA. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește furnizarea de tehnologii de IA, accesul la date, standardizarea și accesul la finanțare, MIMM-urile au nevoie de norme clare și omogene pe piața europeană, de care depinde o concurență sănătoasă, care, la rândul său, să genereze creștere economică și locuri de muncă. În plus, ele trebuie să participe cât mai curând posibil la elaborarea de standarde și reglementări la nivel european. Soluțiile clare și transparente la problemele legate de etică și de responsabilitate vor duce la câștigarea încrederii cetățenilor și consumatorilor, incitând MIMM-urile să adopte IA.

| 2.12. | CESE sprijină recomandările studiului menționat anterior, subliniind că este necesară în acest sens o voință politică deosebit de activă și constantă, pentru:






  — | promovarea, prin programe de învățământ și prin formare profesională, a unor competențe generale în materie de IA ale cetățenilor, astfel încât toate părțile societății civile, inclusiv MIMM-urile, să se familiarizeze în mod fluent cu IA și să se comporte competent și responsabil în acest sens. Este esențial să se completeze formarea academică cu elemente practice și să li se ofere o formare continuă adecvată și accesibilă din punct de vedere financiar lucrătorilor care desfășoară activități independente, managerilor de MIMM-uri și angajaților acestora (9). În ceea ce-i privește pe manageri, este necesar să se faciliteze accesul lor la o expertiză externă prin parteneriate B2B, printr-o IA la îndemâna tuturor și o ofertă de tipul „AI-as-a-service”; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

promovarea, prin programe de învățământ și prin formare profesională, a unor competențe generale în materie de IA ale cetățenilor, astfel încât toate părțile societății civile, inclusiv MIMM-urile, să se familiarizeze în mod fluent cu IA și să se comporte competent și responsabil în acest sens. Este esențial să se completeze formarea academică cu elemente practice și să li se ofere o formare continuă adecvată și accesibilă din punct de vedere financiar lucrătorilor care desfășoară activități independente, managerilor de MIMM-uri și angajaților acestora (9). În ceea ce-i privește pe manageri, este necesar să se faciliteze accesul lor la o expertiză externă prin parteneriate B2B, printr-o IA la îndemâna tuturor și o ofertă de tipul „AI-as-a-service”;

| — | asigurarea unui acces facil al MIMM-urilor atât la finanțarea publică, cât și la cea privată, și pentru activarea sinergiilor de finanțare europeană pentru acestea; |
| --- | --- |

—

asigurarea unui acces facil al MIMM-urilor atât la finanțarea publică, cât și la cea privată, și pentru activarea sinergiilor de finanțare europeană pentru acestea;

| — | asigurarea infrastructurii și a conexiunilor necesare în toate zonele, inclusiv în zonele rurale, pentru a evita decalajul digital și pentru a permite accesul la date pertinente și interoperabile, utilizate, printre altele, în mare măsură, de agricultură; |
| --- | --- |

—

asigurarea infrastructurii și a conexiunilor necesare în toate zonele, inclusiv în zonele rurale, pentru a evita decalajul digital și pentru a permite accesul la date pertinente și interoperabile, utilizate, printre altele, în mare măsură, de agricultură;

| — | asigurarea unei bune coordonări între toți actorii și între toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei bune coordonări între toți actorii și între toate nivelurile;

| — | promovarea unui proces de conștientizare generală a mizelor securității cibernetice (10) și a prejudiciilor economice și societale cauzate de datele de intrare părtinitoare și de alte riscuri potențiale emergente. Diversitatea umană în conceperea instrumentelor IA este un mijloc esențial de îmbunătățire a calității datelor; |
| --- | --- |

—

promovarea unui proces de conștientizare generală a mizelor securității cibernetice (10) și a prejudiciilor economice și societale cauzate de datele de intrare părtinitoare și de alte riscuri potențiale emergente. Diversitatea umană în conceperea instrumentelor IA este un mijloc esențial de îmbunătățire a calității datelor;

| — | difuzarea pe scară largă a bunelor practici și a mărturiilor privind reușitele înregistrate pe teren, facilitarea feedbackului cu privire la experiențe, pentru a da impulsul care va duce la adoptarea generalizată a IA de către MIMM-uri. |
| --- | --- |

—

difuzarea pe scară largă a bunelor practici și a mărturiilor privind reușitele înregistrate pe teren, facilitarea feedbackului cu privire la experiențe, pentru a da impulsul care va duce la adoptarea generalizată a IA de către MIMM-uri.

| 2.13. | CESE dorește să aducă în atenția instituțiilor europene următoarele principii de acțiune în materie de IA:






  — | demararea treptată a procesului, pentru a inspira politici adecvate și proporționale, chiar dacă acestea vor fi adaptate ulterior la întreprinderi mari; |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

demararea treptată a procesului, pentru a inspira politici adecvate și proporționale, chiar dacă acestea vor fi adaptate ulterior la întreprinderi mari;

| — | consolidarea securității juridice și promovarea unei înțelegeri adecvate a normelor, astfel încât să se faciliteze adoptarea acestora de către întreprinderi și să se sprijine investițiile necesare pentru a dezvolta inovarea și IA; |
| --- | --- |

—

consolidarea securității juridice și promovarea unei înțelegeri adecvate a normelor, astfel încât să se faciliteze adoptarea acestora de către întreprinderi și să se sprijine investițiile necesare pentru a dezvolta inovarea și IA;

| — | facilitarea înțelegerii IA de către toți, printr-o mai bună coordonare și o creștere a sinergiilor între instrumentele și inițiativele politice, prin intermediul unei platforme dedicate MIMM-urilor; |
| --- | --- |

—

facilitarea înțelegerii IA de către toți, printr-o mai bună coordonare și o creștere a sinergiilor între instrumentele și inițiativele politice, prin intermediul unei platforme dedicate MIMM-urilor;

| — | încurajarea experimentării pe scară largă în amonte, printre altele, prin protocoale de angajament operațional. CESE reiterează importanța existenței unor site-uri de testare și de „spații de testare” în materie de reglementare, pentru a experimenta și a testa idei noi (11), și reamintește că este necesar să se evalueze aceste dispozitive, pentru a le adapta cât mai eficient posibil (12). Centrele de inovare digitală, rețeaua Enterprise Europe Network (EEN) și platformele la cerere trebuie să lucreze în strânsă coordonare, pentru a sprijini eforturile de punere în aplicare depuse de IMM-uri; |
| --- | --- |

—

încurajarea experimentării pe scară largă în amonte, printre altele, prin protocoale de angajament operațional. CESE reiterează importanța existenței unor site-uri de testare și de „spații de testare” în materie de reglementare, pentru a experimenta și a testa idei noi (11), și reamintește că este necesar să se evalueze aceste dispozitive, pentru a le adapta cât mai eficient posibil (12). Centrele de inovare digitală, rețeaua Enterprise Europe Network (EEN) și platformele la cerere trebuie să lucreze în strânsă coordonare, pentru a sprijini eforturile de punere în aplicare depuse de IMM-uri;

| — | promovarea unei abordări paneuropene, prin finalizarea pieței unice europene și prin ajustarea politicilor la nevoile statelor membre, de la dezvoltarea IA până la adoptarea acesteia; |
| --- | --- |

—

promovarea unei abordări paneuropene, prin finalizarea pieței unice europene și prin ajustarea politicilor la nevoile statelor membre, de la dezvoltarea IA până la adoptarea acesteia;

| — | permiterea accesului de tip „open data” (date deschise), respectând în același timp protecția și proprietatea datelor, precum și creșterea fluxurilor de date, pentru a alimenta sistemele bazate pe IA; |
| --- | --- |

—

permiterea accesului de tip „open data” (date deschise), respectând în același timp protecția și proprietatea datelor, precum și creșterea fluxurilor de date, pentru a alimenta sistemele bazate pe IA;

| — | asigurarea unei piețe unice europene transparente, pentru a reduce riscurile și a crește portabilitatea soluțiilor IA către MIMM-uri. Interoperabilitatea infrastructurilor digitale esențiale este o condiție-cheie în acest sens. |
| --- | --- |

—

asigurarea unei piețe unice europene transparente, pentru a reduce riscurile și a crește portabilitatea soluțiilor IA către MIMM-uri. Interoperabilitatea infrastructurilor digitale esențiale este o condiție-cheie în acest sens.

3.   Observații specifice (13)

3.1.   Agricultură

| 3.1.1. | Sectorul agricol, unde MIMM-urile familiale sunt foarte răspândite (reprezentau 96 % din exploatațiile agricole în 2016), se confruntă cu mai multe provocări: demografia, clima, atractivitatea și competitivitatea. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Având în vedere beneficiile dovedite ale utilizării IA și a roboticii în acest sector, este de dorit să se ofere un sprijin continuu fermierilor și angajaților acestora pentru a-i îndruma în aceste procese de schimbare, să se asigure cursuri de formare și o pedagogie adecvată privind partajarea și agregarea datelor (14), explorând, în același timp, noi modalități de partajare a costurilor, cum ar fi soluțiile bazate pe cooperare. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Construcții

| 3.2.1. | Acest sector, cu o densitate semnificativă a forței de muncă, ar putea valorifica mai bine digitalizarea: 36 % dintre întreprinderi au adoptat cel puțin o tehnologie IA, comparativ cu 42 % în celelalte sectoare, în ansamblul lor. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Modelarea informațiilor în domeniul construcțiilor (sau BIM – building information modeling), din ce în ce mai importantă pentru sector și utilizată de 29 % din întreprinderi în 2016, necesită investiții masive în formare și în asigurarea unui acces deschis și nediscriminatoriu la produse software de planificare prin interfețe deschise și standardizate („open BIM”), pentru a nu compromite accesul pe piață al MIMM-urilor. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Caracteristicile acestui sector și potențialul său l-ar putea transforma într-un model al unei Europe verzi și digitale, dacă se asigură condițiile prealabile pentru securizarea accesului pe piață în ceea ce privește tehnologia și dreptul privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Sănătate

| 3.3.1. | În domeniul sănătății, mai mult decât în oricare altul, inovarea trebuie să îndeplinească cerințe etice și de siguranță, de la proiectare până la utilizare. Dezvoltarea unei filiere a IA în domeniul sănătății necesită acces la date suficiente și de înaltă calitate. Experiențele teritoriale de tip „mediu de testare” ar fi binevenite pentru a ajuta MIMM-urile în această privință. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | În special în domeniul echipamentelor medicale (95 % din cele 32 000 de întreprinderi din sector) și al serviciilor, MIMM-urile se află în avangarda inovării și a productivității (47 % dintre întreprinderi au adoptat deja tehnologia IA). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Totuși, acestea se confruntă cu costul ridicat al cercetării și dezvoltării și cu cicluri lungi de inovare, cu proceduri complexe de autorizare a introducerii pe piață și cu cadrul restrictiv al RGPD. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Crearea unui spațiu european de date fiabile privind sănătatea, precum și recrutarea unui personal „hibrid” care să dețină competențe și tehnici digitale ar promova apariția unor soluții inovatoare, inclusiv în MIMM-uri, ca sursă de economii pentru sisteme de îngrijire mai durabile și reziliente (15). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Profesii liberale (16)

| 3.4.1. | Având în vedere natura foarte sensibilă a datelor deținute de persoanele care exercită o profesie liberală, provocările legate de respectarea vieții private, de confidențialitate, de transparență și de absența discriminării sunt deosebit de acute în acest sector. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Utilizarea IA pentru automatizarea celor mai monotone sarcini ar trebui să le permită persoanelor care exercită o profesie liberală să se concentreze pe esența profesiei lor, pentru a răspunde mai bine nevoilor clienților/pacienților lor. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | După cum se subliniază în Avizul INT/904 pe tema „Profesii liberale 4.0” (17), IA reprezintă o provocare pentru relația de încredere specială dintre persoanele care exercită o profesie liberală și clienții lor, precum și (asupra//pentru) conținutul(ui) noțiunilor de independență și de răspundere profesională. Acest lucru implică în special revizuirea normelor deontologice, integrând aspectele tehnice și etice legate de IA și stabilirea de noi cerințe care să le vizeze, legate de formare și de competențele corespunzătoare (securitatea și calitatea datelor, protecția datelor cu caracter personal, securitatea cibernetică etc.). |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Consultanță juridică

| 3.5.1. | În pofida unei creșteri susținute și independente de ciclurile economice (2,6 % pe an între 2014 și 2018), în acest sector progresele s-au înregistrat într-un ritm care a fost încetinit din cauza problemelor legate de transparență și a problemelor cu care se confruntă IA de la apariția sa într-un domeniu în care încrederea se bazează pe contactul uman direct. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Contabilitate/controlul gestiunii

| 3.6.1. | Acest sector, în care, în 2018, erau active 640 000 de întreprinderi în Europa, este dominat de MIMM-uri. Dat fiind că jumătate din sarcinile contabile pot fi automatizate, IA reprezintă o oportunitate în ceea ce privește valoarea adăugată, care le poate permite profesioniștilor să își reorienteze acțiunile către consilierea utilizatorului. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În aceste două sectoare, și în special pentru a preveni riscurile pirateriei de date în cel de-al doilea, ar fi foarte de dorit formarea unor profiluri hibride care să combine dreptul sau contabilitatea cu informatica. |
| --- | --- |

3.6.2.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 517, 22.12.2021, p. 56.

1

(2)  Cererea de ofertă a CESE nr. CES/FSA/02/2020; autor: Space Tec Partners.

2

(3)  Raport anual 2020/2021 privind IMM-urile europene, Comisia Europeană, iulie 2021.

3

(4)  Aviz privind revizuirea planului coordonat al Comisiei în materie de IA (JO C 517, 22.12.2021, p. 56).

4

(5)  Avizul CESE (JO C 429, 11.12.2020, p. 210).

5

(6)  Anunțul din 10 noiembrie 2021 al comisarului Thierry Breton.

6

(7)  JO C 240, 16.7.2019, p. 51.

7

(8)  Astfel cum sunt definite în considerentul 36 din propunerea Comisiei privind Legea privind guvernanța datelor, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52020PC0767.

8

(9)  Avizul CESE (JO C 429, 11.12.2020, p. 1).

9

(10)  Punctele 4.7 și 4.8 din Avizul CESE (JO C 429, 11.12.2020, p. 1).

10

(11)  JO C 240, 16.7.2019, p. 51.

11

(12)  JO C 240, 16.7.2019, p. 51.

12

(13)  Aceste observații specifice reflectă diversele sectoare analizate în studiul publicat de CESE, citat mai sus.

13

(14)  Potrivit raportului din 2021 „Inteligența artificială – Stadiu și perspective pentru Franța”, fermierii, care sunt mari utilizatori ai datelor satelitare și ai automatizării, sunt reticenți în a-și partaja datele.

14

(15)  Printre altele, Avizul CESE JO C 341, 24.8.2021, p. 76, și Avizul JO C 517, 22.12.2021, p. 56 cu privire la Planul coordonat privind inteligența artificială, precum și Raportul pe 2021 de analiză prospectivă strategică al Comisiei Europene.

15

(16)  Definite de CJUE după cum urmează: profesiile liberale includ „activități care, printre altele, au un pronunțat caracter intelectual, necesită un nivel ridicat de calificare și fac, de obicei, obiectul unor reglementări profesionale precise și stricte” (Hotărârea C 267/99, I-7467, 2001).

16

(17)  JO C 286, 16.7.2021, p. 8.

17

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/7

---

Avizul Comitetului Economic și Social European – Strategia privind IMM-urile din cadrul Next Generation – Îmbunătățirea realizării eficiente și rapide a rezultatelor

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 194/02)

| Raportoare: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Coraportor: | Panagiotis GKOFAS |

Raportoare:

Milena ANGELOVA

Coraportor:

Panagiotis GKOFAS

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 235/1/7 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

235/1/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei UE – prin urmare, redresarea economică depinde într-o mare măsură de cât de bine se vor adapta și vor funcționa acestea în noua realitate de după pandemie, modelată și de schimbările profunde impuse de tranziția digitală și de cea verde. Pentru a fi în măsură nu doar să supraviețuiască, ci și să prospere și să se extindă cu succes, dezvoltând economia UE și creând locuri de muncă de calitate și bunăstare pentru cetățeni, IMM-urile au nevoie de eforturi suplimentare din partea UE și a statelor membre pentru a le beneficia de un mediu economic favorabil și de măsuri de finanțare și de sprijin adecvate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | O politică și un cadru de reglementare potrivite pentru viitor trebuie să ofere IMM-urilor certitudine, coerență, claritate și condiții de concurență echitabile, respectând principiile unei mai bune legiferări (1) și ale verificărilor din punctul de vedere al competitivității în momentul introducerii de noi măsuri de politică sau al revizuirii celor existente, menținând totodată un nivel ridicat al standardului de protecție a mediului și socială. CESE solicită proceduri administrative raționalizate pentru a evita concentrarea resurselor pe activitățile care împiedică eforturile de dezvoltare a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE își reiterează propunerea de a crea și a dezvolta o rețea de „ombudsmani responsabili pentru finanțare”, care să monitorizeze punerea în aplicare a măsurilor orientate către îmbunătățirea lichidității pe termen scurt a IMM-urilor. O astfel de rețea ar promova accesul IMM-urilor la fondurile acordate, ar colecta și ar analiza datele calitative pentru a afla dacă și cum utilizează băncile intermediare instrumentele financiare pentru a ajunge la IMM-urile care au cea mai mare nevoie de resurse financiare și motivul pentru care nu le sunt acordate granturi, și ar putea, de asemenea, media disputele cu caracter mai general dintre IMM-uri, furnizorii de servicii financiare și finanțatori. CESE sugerează ca CE și statele membre să elaboreze și să pună rapid în aplicare un proces unic de depunere a cererilor pentru IMM-uri, pentru a facilita și a accelera accesul acestora la fondurile UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că favorizarea unei funcționări fluide atât a piețelor interne, cât și a celor internaționale reprezintă o importantă măsură de politică pe termen scurt și solicită statelor membre să depună un efort special pentru a pune la dispoziția IMM-urilor oportunități de a participa la achizițiile publice și de a câștiga contracte de achiziții publice și pentru a accelera investițiile publice în general cu scopul de a crește cifra de afaceri a întreprinderilor, alături de punerea în aplicare eficientă a Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților (2). CESE salută propunerea CE de a extinde Cadrul temporar privind ajutoarele de stat până în iunie 2022, asigurând o punte de legătură pentru condițiile bazate pe piață după pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că un element esențial pentru IMM-uri constă în consolidarea competențelor și a abilităților, inclusiv a competențelor digitale și verzi. Această nevoie se aplică deopotrivă antreprenorilor, managerilor de întreprinderi și lucrătorilor. Cererea de noi competențe necesită atât ajustarea învățământului și formării profesionale, cât și perfecționarea și recalificarea profesională. Dialogul social joacă un rol important în dezvoltarea competențelor, iar bunele practici în materie de educație și formare profesională ar trebui promovate și partajate prin inițiative relevante ale UE, în cooperare între organizațiile de IMM-uri, partenerii sociali și statele membre. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În special, microîntreprinderile și întreprinderile mici, întreprinderile familiale și tradiționale și întreprinderile din economia socială au nevoie de sprijin la nivel local și de campanii, de instrumente și de consiliere specifice. Ar trebui adoptate mult mai multe măsuri pentru a asigura disponibilitatea și accesibilitatea unor servicii de consiliere suficiente și aplicabile – inclusiv cu sprijinul indispensabil al organizațiilor IMM-urilor. CESE salută lansarea de către CE a Planului de acțiune pentru economia socială (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Consolidarea colaborării în rețea, a cooperării și a parteneriatelor cu alte întreprinderi și cu părți interesate contribuie, de asemenea, la accelerarea redresării, a digitalizării și a capacității de ecologizare a IMM-urilor, inclusiv prin implicarea strânsă a IMM-urilor în pregătirea căilor de tranziție pentru ecosistemele industriale. Deși pandemia de COVID-19 a stimulat adoptarea digitalizării în cazul liderilor în domeniul digital din rândul IMM-urilor, ea a adâncit, de asemenea, decalajul digital în cazul celor rămași în urmă. De asemenea, se subliniază necesitatea unei activități mai aprofundate pentru a evalua șansele și provocările cu care se confruntă IMM-urile, în special cele mai vulnerabile, care dispun de cele mai puține resurse, din cauza tranziției verzi, precum și pentru a le ajuta să reușească în acest demers. Procesul poate fi facilitat și asistat de organizațiile reprezentative ale IMM-urilor. În acest sens, pentru respectivele organizații ar trebui elaborate măsuri de sprijin și ar trebui să le fie oferite fonduri concepute pentru acțiuni comune. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE subliniază rolul central al rețelei reprezentanților pentru IMM-uri, al rețelei întreprinderilor europene și al organizațiilor IMM-urilor în promovarea și răspândirea informațiilor privind toate măsurile de sprijin în rândul cât mai multor IMM-uri cu putință și le solicită acestora să își dezvolte structurile și metodele de lucru pentru a răspunde mai bine acestor nevoi. CESE sugerează că relațiile dintre organizațiile IMM-urilor de la nivelul UE și de la nivel național și rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri ar trebui consolidate și mai mult, în vederea obținerii unui model mai interactiv, în care să existe o legătură constantă și directă și o conexiune coerentă, strânsă și cuprinzătoare cu IMM-urile și cu organizațiile reprezentative ale acestora, precum și o mai bună înțelegere și recunoaștere a rolului reprezentaților IMM-urilor. Reprezentanții IMM-urilor sunt cei care vor transpune și adapta politicile UE în măsuri și scheme de sprijin concrete în statele lor membre relevante și vor pune la punct măsuri practice pentru a aborda situația specifică a fiecărui IMM, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă. CESE așteaptă cu interes numirea în curând a unui reprezentant al UE pentru IMM-uri, care să conducă efectiv acest proces. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | CESE a solicitat elaborarea unei „strategii pentru următoarea generație de IMM-uri”, care să răspundă noii situații (4), în condițiile în care Comisia Europeană a lansat strategia UE pentru IMM-uri chiar înainte de apariția pandemiei de COVID-19 (5). În plus, la momentul încheierii lucrărilor privind CFM 2021-2027 și planurile naționale de redresare și reziliență din cadrul NextGenerationEU, este important să se evalueze dacă obiectivul de a plasa măsurile de sprijinire a IMM-urilor în centrul tuturor acestor programe a fost într-adevăr îndeplinit. Acest lucru este deosebit de urgent și de important, întrucât numeroase recomandări și propuneri formulate de organizațiile reprezentative ale IMM-urilor rămân încă a fi mai bine integrate la nivelul UE și la nivel național și regional, pentru a garanta o punere în aplicare rapidă și cu succes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prezentul aviz din proprie inițiativă al CESE se concentrează, plecând de la avizul anterior (6) și fără a repeta recomandările sale, asupra modalităților de a răspunde mai bine nevoilor de promovare și de sprijinire ale IMM-urilor. Aceste nevoi rezultă nu numai din noua realitate post-COVID-19, ci și din faptul că IMM-urile din UE, care joacă un rol important în redresarea și reziliența economiei și a societății la nivelul UE și al statelor membre, trebuie să respecte unul dintre cele mai complicate cadre legislative. Avizul analizează modul în care fondurile UE și alte măsuri politice de sprijin contribuie la valorificarea potențialului IMM-urilor și ce acțiuni pot fi întreprinse pentru a accelera punerea în aplicare și a garanta concretizarea cu succes și rapidă a strategiei pentru IMM-uri, inclusiv prin posibile ajustări bazate pe experiențele și evoluțiile recente. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Provocări, oportunități și capacitățile variate ale IMM-urilor

| 3.1. | IMM-urile se confruntă cu provocări serioase în ceea ce privește nu doar redresarea economică în urma pandemiei și adaptarea la noile circumstanțe în urma acesteia, ci și în ceea ce privește tranziția digitală și cea verde și schimbările demografice. Noua situație generează, de asemenea, oportunități pentru IMM uri, în special dacă există măsuri de sprijin adecvate, adaptate diferențelor semnificative în ceea ce privește caracteristicile IMM-urilor și capacitățile lor de redresare, de digitalizare și de înverzire (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandemia a schimbat în mod radical mediul de funcționare a IMM-urilor, ca urmare a modificărilor remarcabile cauzate și la nivelul piețelor globale și a creșterii costurilor energiei și ale mărfurilor, recent agravate de creșterea inflației și de ratele negative ale dobânzii. În plus, IMM-urile au fost puternic afectate: de scăderi ale cererii din partea clienților și ale veniturilor, care au avut impact negativ asupra fluxurilor de numerar și a disponibilității capitalului, de întreruperi la nivelul lanțurilor de aprovizionare (lipsa de materii prime și prețuri crescute) și de provocări legate de echilibrarea capacității angajaților, a bunăstării și a corelării competențelor. Deficitele de lichiditate, întârzierile la plată și creșterea cererii de fonduri reprezintă, de asemenea, provocări semnificative care s-au accentuat pe durata pandemiei. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | IMM-urile sunt foarte diverse și eterogene, iar capacitatea lor de redresare și de dezvoltare diferă, de asemenea, în funcție de producerea de bunuri și de servicii pentru piețele de consum sau de furnizarea de bunuri intermediare pentru firmele mai mari. În plus, redresarea IMM-urilor care desfășoară activități în special la nivel național sau chiar local depinde într-o mare măsură de refacerea condițiilor interne, în timp ce IMM-urile prezente pe piața unică sunt afectate de funcționarea sa fluidă, iar cele prezente pe piața internațională se vor baza pe reparare, pe delocalizarea într-o țară mai apropiată din punct de vedere geografic („nearshoring”) sau pe diversificarea lanțurilor valorice internaționale întrerupte și pe punerea în aplicare rapidă a ALS. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În mod regretabil, nivelul digitalizării în rândul IMM-urilor din UE-27 este inferior celui al IMM-urilor omoloage din Regatul Unit, Norvegia, SUA și Asia. Deși perioada de pandemie a contribuit la creșterea gradului de sensibilizare cu privire la importanța digitalizării, ea a accentuat, de asemenea, decalajul digital dintre cei mai avansați și cei rămași în urmă, iar problema expertizei și a resurselor insuficiente în beneficiul IMM-urilor rămâne de actualitate, și anume din cauza lipsei:






  — | sensibilizării și dezvoltării competențelor în materie de tehnologie digitală și a disponibilității acesteia și a instrumentelor necesare pentru digitalizare; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

sensibilizării și dezvoltării competențelor în materie de tehnologie digitală și a disponibilității acesteia și a instrumentelor necesare pentru digitalizare;

| — | unei bune conectivități și a unor instrumente și servicii digitale adecvate; |
| --- | --- |

—

unei bune conectivități și a unor instrumente și servicii digitale adecvate;

| — | timpului și a fondurilor; |
| --- | --- |

—

timpului și a fondurilor;

| — | capacității de a combina o strategie digitală cu un model de afaceri concret (inclusiv incapacitatea de a integra o nouă tehnologie în tehnologia și în procesele de afaceri existente sau de a realiza migrarea din sistemele anterioare/dezafectarea vechilor tehnologii). |
| --- | --- |

—

capacității de a combina o strategie digitală cu un model de afaceri concret (inclusiv incapacitatea de a integra o nouă tehnologie în tehnologia și în procesele de afaceri existente sau de a realiza migrarea din sistemele anterioare/dezafectarea vechilor tehnologii).

| 3.5. | Concluziile unui sondaj realizat în rândul IMM-urilor ilustrează validitatea concluziilor anterioare ale CESE (8), dat fiind că 72 % dintre I–MM-uri sunt de părere că un acces îmbunătățit la sistemele de sprijin publice ar fi util pentru a le permite să realizeze digitalizarea, alături de sprijinul pentru găsirea competențelor sau a expertizei necesare și pentru a dobândi acces la rețele (pentru 61 % și 62 %) și asistență pentru strângerea de fonduri (50 %). Toate IMM-urile ar beneficia mai mult de granturile și de fondurile publice subvenționate decât de instrumentele financiare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Activele comerciale intangibile, precum imaginea sau relațiile pe termen lung cu clienții pentru a îndeplini nevoile în permanentă schimbare și din ce în ce mai mari și pentru a face față nivelului ridicat al competitivității în contextul durabilității, sunt, de asemenea, tot mai importante pentru IMM-uri. Digitalizarea și înverzirea sunt perfect compatibile prin faptul că digitalizarea ajută întreprinderile să-și optimizeze utilizarea resurselor și să reducă impactul asupra mediului, în timp ce impactul negativ al digitalizării asupra climei și a mediului trebuie, de asemenea, combătut, în special la un nivel sistemic mai amplu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Multe IMM-uri se confruntă cu incertitudini și cu lipsa cunoștințelor și a înțelegerii politicilor specifice în domeniul climei și al mediului, inclusiv în ceea ce privește cerințele tuturor noilor instrumente financiare. Pactul verde și pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”), printre altele, pot afecta IMM-urile prin cerințe directe sau, în mod indirect, printr-un nivel mai ridicat de costuri sau de resurse. Îmbunătățirea eficienței energetice și a utilizării materiilor și a logisticii poate conduce și la economii la nivelul costurilor, iar produsele mai durabile pot crea beneficii pentru piețe, în funcție de așteptările clienților. Creșterea cererii, atât la nivel intern, cât și la nivel global pentru tehnologii și soluții de mediu și climatice reprezintă o oportunitate pentru întreprinderile care furnizează soluții altor întreprinderi sau sectorului public. Există, de asemenea, o tendință clară de creștere a așteptărilor în materie de durabilitate din partea investitorilor și a entităților financiare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În plus, o poziționare a IMM-urilor în ceea ce privește tranziția digitală și cea verde este afectată de:






  — | mărimea IMM-urilor care afectează disponibilitatea și accesibilitatea resurselor. În timp ce microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii sunt similare din punctul de vedere al proporției valorii adăugate pe care o generează, numărul întreprinderilor din fiecare dintre aceste categorii diferă în mod considerabil (93,3 %, 5,7 % și, respectiv, 0,9 % în 2020). Predominanța microîntreprinderilor, care au cele mai puține resurse, ilustrează natura și anvergura provocărilor; |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

mărimea IMM-urilor care afectează disponibilitatea și accesibilitatea resurselor. În timp ce microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii sunt similare din punctul de vedere al proporției valorii adăugate pe care o generează, numărul întreprinderilor din fiecare dintre aceste categorii diferă în mod considerabil (93,3 %, 5,7 % și, respectiv, 0,9 % în 2020). Predominanța microîntreprinderilor, care au cele mai puține resurse, ilustrează natura și anvergura provocărilor;

| — | diferențele în ceea ce privește pozițiile pe piață și sectoarele în care își desfășoară activitatea – aceasta însemnând că întreprinderile care dezvoltă și furnizează tehnologii și soluții pentru digitalizare și înverzire se află pe o poziție diferită față de cele care preiau și utilizează aceste soluții; |
| --- | --- |

—

diferențele în ceea ce privește pozițiile pe piață și sectoarele în care își desfășoară activitatea – aceasta însemnând că întreprinderile care dezvoltă și furnizează tehnologii și soluții pentru digitalizare și înverzire se află pe o poziție diferită față de cele care preiau și utilizează aceste soluții;

| — | vechimea și intensitatea de creștere a întreprinderilor. Întreprinderile nou-înființate și cele în expansiune sunt mai susceptibile de a utiliza tehnologii digitale avansate decât alte IMM-uri; |
| --- | --- |

—

vechimea și intensitatea de creștere a întreprinderilor. Întreprinderile nou-înființate și cele în expansiune sunt mai susceptibile de a utiliza tehnologii digitale avansate decât alte IMM-uri;

| — | mediul de afaceri general, care trebuie să fie atrăgător și favorabil pentru antreprenoriat, inovare, investiții și comerț; |
| --- | --- |

—

mediul de afaceri general, care trebuie să fie atrăgător și favorabil pentru antreprenoriat, inovare, investiții și comerț;

| — | diferențele dintre statele membre – din punctul de vedere al tranziției digitale, acestea vizează în special infrastructura digitală și competențele digitale, în timp ce diferențele legate de tranziția verde decurg, de exemplu, din intensitatea resurselor naturale ale economiei și din diferite tradiții și culturi în ceea ce privește managementul de mediu; |
| --- | --- |

—

diferențele dintre statele membre – din punctul de vedere al tranziției digitale, acestea vizează în special infrastructura digitală și competențele digitale, în timp ce diferențele legate de tranziția verde decurg, de exemplu, din intensitatea resurselor naturale ale economiei și din diferite tradiții și culturi în ceea ce privește managementul de mediu;

| — | diverse locații – condițiile-cadru pentru IMM-uri diferă, de exemplu între orașe și zonele rurale. |
| --- | --- |

—

diverse locații – condițiile-cadru pentru IMM-uri diferă, de exemplu între orașe și zonele rurale.

| 3.9. | Pe măsură ce antreprenorii din UE îmbătrânesc, CE ar trebui să promoveze și să faciliteze transferurile de afaceri pentru că aceasta este în beneficiul întregii economii și ajută IMM-urile să-și îndeplinească nevoile viitoare, întrucât ele înseamnă o mai bună pregătire și mai multe competențe pentru digitalizare, înverzire și reînnoirea întreprinderilor. Printr-un transfer reușit al afacerilor, modelul de afaceri poate fi îmbunătățit și transformat pentru a deveni digital și durabil, în timp ce transferurile eșuate sau nerealizate de afaceri conduc în ultimă instanță la pierderea locurilor de muncă și a creșterii economice. Promovarea diversității antreprenoriale – de exemplu, pentru a include femei și resortisanți ai țărilor terțe – poate genera valoare adăugată și poate accelera creșterea mai multor actori din industrii și sectoare comerciale strategice. Modelele economiei sociale, cum ar fi cooperativele deținute de lucrători, au, de asemenea, un rol de jucat. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Principiile esențiale ale unei strategii privind IMM-urile în cadrul Next Generation

| 4.1. | CESE solicită CE și statelor membre să accelereze punerea în aplicare a strategiei privind IMM-urile și să o adapteze în funcție de diferitele condiții, capacități și nevoi ale IMM-urilor, în conformitate cu principiile prezentate mai jos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Orice măsură care stimulează redresarea și reziliența la nivelul UE și la nivel național ar trebui să promoveze o dezvoltare economică, socială și de mediu durabilă. Deși investițiile și fondurile publice joacă un rol esențial, acest lucru nu trebuie să umbrească importanța investițiilor private și nevoia unui mediu de afaceri favorabil, în special în perioade în care procesele disruptive trebuie, de asemenea, reglementate în mod corespunzător. Ca regulă generală, măsurile de politică ale UE ar trebui să conducă la o economie durabilă în urma pandemiei, bazată mai degrabă pe inovare, competențe și concurență, decât pe ajutoare de stat și protecționism. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Întrucât întreprinderile joacă un rol economic și societal vital prin generarea de locuri de muncă și prin îmbunătățirea bunăstării globale, măsurile de sprijin care le permit să prospere trebuie să ocupe o poziție centrală în cadrul politicilor UE. Acest apel este justificat și de faptul că întreprinderile sunt jucători-cheie în realizarea dublei tranziții – cea verde și cea digitală – și a obiectivului obținerii unei economii competitive, digitale, neutre din punct de vedere climatic și circulare. Mecanismele de piață ghidează tot mai mult acest tip de dezvoltare, pe baza unui dialog social responsabil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Având în vedere că IMM-urile asigură 53 % din valoarea adăugată și 65 % din ocuparea forței de muncă generată de toate întreprinderile din UE (în 2020), rolul lor esențial pentru economia UE și redresarea cu succes a acesteia este de netăgăduit. O atenție specială ar trebui acordată nevoilor speciale ale microîntreprinderilor (93 % dintre toate IMM-urile) și consolidării rolului lor ca principal motor al economiei sociale. Întrucât IMM-urile și întreprinderile mari sunt interconectate în multe moduri, o integrare mai eficientă în ecosistemele și lanțurile valorice relevante este reciproc avantajoasă. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Având în vedere că IMM-urile diferă din punctul de vedere al capacităților lor de redresare, de digitalizare și de înverzire, nu există o soluție universală. Măsurile de sprijin trebuie să aibă în vedere faptul că capacitatea globală a IMM-urilor depinde de natura, anvergura și cauza pierderilor suferite de întreprinderi pe durata pandemiei (de obicei, specifice în funcție de sector), de poziția întreprinderilor pe piețe, de lanțurile valorice și de ecosistemele de afaceri, de rolul și nivelul întreprinderilor în contextul tranziției verzi și al celei digitale, de resursele financiare, fizice și umane ale întreprinderilor și de mediul de funcționare din statul membru în cauză. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Întrucât urmările pe termen scurt ale pandemiei nu au fost încă depășite, este în continuare important ca întreprinderile să beneficieze de ajutor pentru a supraviețui în situația actuală. În același timp, trebuie îmbunătățite imediat condițiile care să permită și să sprijine tranziția digitală și tranziția verde pe termen lung. Prin urmare, IMM-urile ar trebui să se afle în centrul punerii în aplicare atât a finanțării UE pe termen scurt, cât și a celei pe termen mediu și lung, precum și a altor măsuri de politică. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat necesitatea de a sprijini întreprinderile și antreprenorii aflați în dificultate financiară, pentru a evita falimentele inutile și pentru a salva locuri de muncă. CESE solicită CE și statelor membre să își continue eforturile de eliminare a obstacolelor din calea celei de a doua șanse și a reinițierii antreprenorilor, precum și să pună în aplicare rapid și în mod corespunzător Directiva privind restructurarea și insolvența (9), care încurajează statele membre să creeze sisteme de alertă timpurie care să permită acordarea în timp util de asistență antreprenorilor aflați în dificultate. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Crearea unui mediu de afaceri sănătos

| 5.1. | Strategia privind IMM-urile este strâns legată de strategia industrială; ele trebuie elaborate și puse în aplicare simultan din punctul de vedere al creării unor condiții favorabile pentru mediul de afaceri, incluzând o piață unică funcțională pentru bunuri, servicii, capital, date și oameni, o dublă tranziție lină și autonomia strategică deschisă a UE în principalele sectoare industriale și lanțurile valorice legate de IMM-uri. Implicarea strânsă a IMM-urilor în pregătirea căilor de tranziție pentru ecosistemele industriale este o necesitate. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Statele membre pot contribui la accelerarea dezvoltării IMM-urilor, oferindu-le oportunități sporite de a participa și de a câștiga contracte de achiziții publice, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, și accelerând investițiile publice în general, astfel încât cifra de afaceri a întreprinderilor implicate să crească mai repede. Normele prevăzute în Directiva privind întârzierea în efectuarea plăților cu privire la plățile efectuate de administrațiile publice către întreprinderi necesită o aplicare mai strictă și trebuie avute în vedere măsuri corective, care să vizeze, de asemenea, accelerarea tranzacțiilor între întreprinderile private. Creșterea vitezei de efectuare a plăților poate îmbunătăți și mai mult lichiditatea IMM-urilor. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Recunoașterea reciprocă a bunurilor poate asigura libera circulație a acestora în UE, însă multe IMM-uri se confruntă în continuare cu dificultăți în ceea ce privește intrarea pe piață în alte state membre, din cauza procedurilor administrative naționale împovărătoare. CESE subliniază importanța standardizării în eliminarea barierelor la intrarea pe piață și în facilitarea activităților transfrontaliere. Participarea efectivă a părților interesate, cum ar fi IMM-urile, ar trebui promovată în continuare în procesele de standardizare, atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional. Standardele ar trebui elaborate într-un mod favorabil IMM-urilor și ar trebui oferite sprijin și orientări pentru aplicarea standardelor în IMM-uri. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Comerțul internațional joacă un rol important în stimularea creșterii și în dezvoltarea întreprinderilor și a economiei UE. În plus față de abordarea obstacolelor legate de pandemie, negocierile bilaterale și multilaterale pe termen lung pentru un comerț deschis și bazat pe norme trebuie continuate pentru a consolida accesul pe piață, internaționalizarea și creșterea IMM-urilor. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pentru a-și atinge obiectivele, abordând totodată numeroasele provocări legate de costuri și de transparență, strategia privind IMM-urile din cadrul Next Generation trebuie însoțită de un cadru de reglementare favorabil și încurajator, care să promoveze redresarea eficientă și rapidă a IMM-urilor, precum și capacitatea lor de a angaja personal. CESE subliniază că politica și cadrul de reglementare trebuie să ofere IMM-urilor certitudine, coerență și claritate, să respecte Agenda pentru o mai bună legiferare (10), inclusiv verificările sub aspectul competitivității și o evaluare a impactului cumulat al diferitelor inițiative, precum și să pună pe deplin în aplicare SBA și principiul înregistrării unice, menținând, în același timp, un standard ridicat de protecție a mediului și socială și asigurând condiții de concurență echitabile. Reglementările trebuie să aibă în vedere și anvergura condițiilor de concurență, evaluând astfel dacă unele dintre normele specifice ar trebui să fie aceleași pentru toate întreprinderile sau trebuie adaptate în funcție de mărimea întreprinderilor. CESE solicită, de asemenea, proceduri administrative raționalizate pentru a evita concentrarea resurselor pe activitățile care nu consolidează, ci împiedică eforturile de dezvoltare a întreprinderilor. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Este necesară o mai bună coordonare a măsurilor între statele membre pe piața unică în circumstanțe neprevăzute, cum ar fi pandemia, pentru a se asigura libera circulație a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, precum și continuitatea activității IMM-urilor. Viitoarea inițiativă privind instrumentul pentru situații de urgență al pieței unice reprezintă o bază importantă pentru această activitate. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE consideră că pentru IMM-urile cu un grad ridicat de asimetrie informațională între furnizorul de servicii și client și pentru serviciile în care furnizorul de servicii acționează ca depozitar al clientului (de exemplu, în cazul profesiilor liberale), reglementările profesionale pot proteja siguranța, independența și calitatea serviciilor, în timp ce denaturările pieței, inclusiv posibilele bariere transversale trebuie, de asemenea, combătute. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Pentru a permite adoptarea soluțiilor digitale și a celor verzi, este necesară o infrastructură fizică adecvată la un preț accesibil pentru toate incintele întreprinderilor, inclusiv pentru cele din zonele rurale și îndepărtate. Deși investițiile în conexiunile digitale eficiente și sistemele de transport și energetice durabile sunt utile în orice circumstanță, acestea stimulează și redresarea. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Sprijinul financiar și alte tipuri de sprijin

| 6.1. | Nevoia suplimentară a IMM-urilor din punctul de vedere al sprijinului financiar și al altor tipuri de sprijin decurge mai ales din capacitatea lor redusă de redresare, de digitalizare și de înverzire cauzată de resursele lor limitate. Criza provocată de pandemia de COVID-19 este în prezent agravată de creșterea inflației, care este cauzată și de creșterea prețurilor la energie. Prin urmare, CESE subliniază importanța asigurării sprijinului financiar și nefinanciar relevant și speră că statele membre, ținând cont totodată de resursele și capacitățile lor divergente de a sprijini întreprinderile, vor aproba de urgență propunerea de a extinde Cadrul temporar privind ajutoarele de stat (11), acționând ca o punte de legătură în direcția unor condiții bazate pe piață pentru perioada de după pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | În ceea ce privește sprijinul financiar public, trebuie avut grijă să se evite alegerea câștigătorilor sau sprijinirea unor întreprinderi neviabile, întrucât concurența și piețele ar trebui să fie cele care determină succesul întreprinderilor. Într-adevăr, alocarea fondurilor ar trebui să țină seama de diferitele condiții și tipuri de IMM-uri și, astfel, să eficientizeze sprijinul și să-l direcționeze mai bine pentru a răspunde nevoilor în cauză. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE își reiterează propunerea de a crea și dezvolta o rețea de „ombudsmani responsabili pentru finanțare” în statele membre, coordonată de UE, și propune ca domeniul de aplicare să fie extins pentru a acoperi toate sursele de finanțare. CESE a propus, de asemenea, înființarea unui grup operativ pentru lichiditatea IMM-urilor, care ar colabora îndeaproape cu ombudsmanii pentru a monitoriza punerea în aplicare a noilor măsuri ale CE orientate către lichiditatea microîntreprinderilor pe termen scurt, care au fost propuse la nivelul UE și la nivelul statelor membre. Pe lângă ajutorul acordat zi de zi IMM-urilor pentru a accesa fonduri, rețeaua poate ajuta totodată CE să colecteze și să analizeze date calitative pentru a afla cum sunt utilizate instrumentele financiare de către băncile intermediare pentru a ajunge la IMM-urile care au cea mai mare nevoie de resurse financiare și de ce nu se acordă credite IMM-urilor, în conformitate cu principiile care impun feedback din partea băncilor. Rețeaua ar trebui, de asemenea, să soluționeze litigiile de ordin mai general între IMM-uri și bănci, alți furnizori de servicii financiare și de lichidități și alte organisme de finanțare. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Investițiile în inovare sunt, fără nicio îndoială, benefice, întrucât contribuie atât de dezvoltarea actualelor întreprinderi, cât și la crearea unor întreprinderi noi și la consolidarea reușitei pe termen lung. La fel ca axarea pe anumite ecosisteme de inovare, finanțarea inovării ar trebui să consolideze dezvoltarea tehnologiilor și a soluțiilor care pot fi extinse și adoptate de o varietate mai mare de IMM-uri. Transpunerea ideilor riscante, dar inovatoare în acțiune necesită implicarea mai multor actori: cercetători, antreprenori și utilizatori finali sau clienți. Cu toate acestea, sistemele de sprijin ale UE finanțate de Orizont Europa și InvestEU sunt prea complexe pentru ca unele IMM-uri să poate candida pentru acestea, chiar dacă ar fi considerate eligibile. UE poate depăși această provocare prin reducerea sarcinilor și a obstacolelor legate de prezentarea ideilor IMM-urilor și prin oferirea de mentorat și de sprijin pentru candidații selectați pe parcursul întregului proces. CESE sugerează ca CE și statele membre să elaboreze și să pună rapid în aplicare un proces unic de depunere a cererilor pentru IMM-uri, pentru a facilita și a accelera accesul acestora la fondurile UE. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Multe programe ale politicii de coeziune utilizează normele nou-introduse și au crescut nivelul de flexibilitate pentru a-și restructura alocările către sectoarele și regiunile cele mai afectate de pandemie. CE trebuie să garanteze faptul că alocările legate de inovare și de dubla tranziție nu scad, afectând investițiile IMM-urilor în infrastructură, capacitate digitală și reziliență de mediu. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Consolidarea competențelor și a abilităților constituie un alt domeniu pentru investițiile orientate către viitor ce ar trebui prioritizate. Nevoia de dezvoltare a competențelor se aplică deopotrivă antreprenorilor, managerilor de întreprinderi și lucrătorilor. Trebuie asigurate competențe profesionale adecvate pentru a răspunde atât nevoilor actuale, cât și celor viitoare ale IMM-urilor. Pentru a putea răspunde nevoilor dublei tranziții, competențele digitale și verzi ar trebui considerate drept competențe de bază pentru fiecare. Pentru a răspunde cererii de noi competențe este necesar să se ajusteze învățământul și formarea profesională și să se organizeze sesiuni de perfecționare și recalificare profesională. Dialogul social joacă un rol important în dezvoltarea competențelor, iar bunele practici în materie de educație și formare profesională ar trebui promovate și partajate prin inițiative relevante ale UE, în cooperare între organizațiile de IMM-uri, partenerii sociali și statele membre. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Microîntreprinderile și întreprinderile mici, în special, au nevoie de sprijin la nivel local și de consiliere legată intrinsec de capacitatea lor în materie de resurse. Ar trebui adoptate mult mai multe măsuri pentru a asigura disponibilitatea și accesibilitatea unor servicii de consiliere atât pe termen lung, cât și în scopuri de zi cu zi, inclusiv adoptarea tehnologiilor moderne, dezvoltarea competențelor și îmbunătățirea performanței întreprinderilor. CESE solicită inclusiv campanii și instrumente care să fie elaborate în mod specific pentru microîntreprinderi, întrucât acestea sunt categoria cea mai mare și mai vulnerabilă a IMM-urilor. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Pentru a putea înțelege nevoile practice ale IMM-urilor și pentru a orienta măsurile în mod adecvat, este necesară o bază de date solidă privind condițiile de la nivel local. De asemenea, este important ca responsabilii pentru elaborarea politicilor de la toate nivelurile să rămână conectați la viața practică și la circumstanțele IMM-urilor. CESE încurajează CE să orienteze și mai mult rețeaua reprezentanților pentru IMM-uri către un model mai interactiv, în care să existe o legătură constantă, directă și cât mai apropiată și cuprinzătoare posibil și o conexiune coerentă cu IMM-urile și cu organizațiile reprezentative ale IMM-urilor și cu rețelele de sprijin, cum ar fi partenerii sociali și organizațiile relevante ale părților interesate. De asemenea, CESE solicită CE să desemneze de urgență și să lanseze activitatea reprezentantului UE pentru IMM-uri, care ar trebui să joace un rol operativ, și nu doar figurativ, în cadrul instituțiilor. CESE subliniază rolul central al rețelei reprezentanților pentru IMM-uri, al rețelei întreprinderilor europene și al organizațiilor IMM-urilor în promovarea tuturor măsurilor de sprijin, pe o scară cât mai largă, pentru a răspândi informațiile în rândul cât mai multor IMM-uri cu putință. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Colaborarea în rețea, cooperarea și parteneriatele cu alte întreprinderi și părți interesate sunt alte modalități de a crește capacitatea de redresare, de digitalizare și de înverzire a IMM-urilor. Acesta ar trebui să fie unul dintre principalele scopuri ale consolidării inovării și a ecosistemelor de afaceri, iar CESE subliniază necesitatea de a consolida rolul și rețeaua centrelor de inovare digitală și a unor platforme online care să fie ușor accesibile și să ofere sprijin IMM-urilor. Digitalizarea este, de asemenea, un element central al afacerilor de zi cu zi, întrucât facilitează colaborarea în rețea și creează posibilitatea ca IMM-urile să interacționeze la o scară mai amplă și mai îndeaproape cu clienții, investitorii, partenerii de afaceri, partenerii sociali, cercetătorii, educatorii și autoritățile publice. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | CESE a identificat următoarele principii de luat în considerare în momentul elaborării noilor programe de digitalizare pentru IMM-uri – și acestea pot fi aplicate, de asemenea, tuturor măsurilor de sprijinire a IMM-urilor:






  — | asigurarea faptului că programele sunt specifice, sunt adecvate nevoilor, iar beneficiarilor le este ușor să le înțeleagă, să candideze pentru acestea și să le pună în aplicare – prin consultarea preliminară a principalelor părți interesate și a experților; |
| --- | --- | --- |

6.10.

—

asigurarea faptului că programele sunt specifice, sunt adecvate nevoilor, iar beneficiarilor le este ușor să le înțeleagă, să candideze pentru acestea și să le pună în aplicare – prin consultarea preliminară a principalelor părți interesate și a experților;

| — | organizarea unui punct central de contact pentru informații și resurse pe care IMM-urile să le poată accesa pentru a-și sprijini activitățile de digitalizare și care să le ajute să dezvolte cunoștințe privind modul de achiziționare și de utilizare a acestor tehnologii; |
| --- | --- |

—

organizarea unui punct central de contact pentru informații și resurse pe care IMM-urile să le poată accesa pentru a-și sprijini activitățile de digitalizare și care să le ajute să dezvolte cunoștințe privind modul de achiziționare și de utilizare a acestor tehnologii;

| — | dezvoltarea competențelor digitale ale antreprenorilor înșiși, întrucât acest lucru are o legătură directă cu nivelul digitalizării întreprinderii, alături de creșterea nivelului global al competențelor digitale din cadrul întreprinderii; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea competențelor digitale ale antreprenorilor înșiși, întrucât acest lucru are o legătură directă cu nivelul digitalizării întreprinderii, alături de creșterea nivelului global al competențelor digitale din cadrul întreprinderii;

| — | facilitarea accesului la fonduri externe și asigurarea unor rambursări rapide; |
| --- | --- |

—

facilitarea accesului la fonduri externe și asigurarea unor rambursări rapide;

| — | promovarea colaborărilor cu alți parteneri și cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

—

promovarea colaborărilor cu alți parteneri și cu alte părți interesate;

| — | programele de digitalizare ar trebui concepute pentru a colecta date și feedback din partea IMM-urilor – vizând, de asemenea, îmbunătățirea serviciilor și a programelor actuale și viitoare. |
| --- | --- |

—

programele de digitalizare ar trebui concepute pentru a colecta date și feedback din partea IMM-urilor – vizând, de asemenea, îmbunătățirea serviciilor și a programelor actuale și viitoare.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 517, 22.12.2021, p. 45, punctul 3.6.3.

1

(2)  JO L 48, 23.2.2011, p. 1.

2

(3)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=10117&furtherNews=yes#navItem-1

3

(4)  JO C 429, 11.12.2020, p. 210.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  JO C 429, 11.12.2020, p. 210.

6

(7)  JO C 197, 8.6.2018, p. 1.

7

(8)  JO C 429, 11.12.2020, p. 210 și o serie de avize anterioare.

8

(9)  JO L 172, 26.6.2019, p. 18.

9

(10)  JO C 517, 22.12.2021, p. 45, punctul 3.6.3.

10

(11)  Elaborat la 30.9.2021 – se propune extinderea pentru o perioadă suplimentară de șase luni.

11

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „EURES – pentru o mai bună integrare a piețelor forței de muncă”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 194/03)

Raportor:

| Decizia Adunării Plenare | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 16.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 237/1/5 |

Decizia Adunării Plenare

20.2.2020

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

16.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

237/1/5

1.   Recomandări și concluzii

| 1.1. | CESE încurajează inițiativele de la nivel european și local care dezvoltă o piață europeană a forței de muncă mai adaptabilă și accesibilă pentru toți cetățenii, indiferent de naționalitate, gen, vârstă sau statut social. Transparența și accesibilitatea serviciilor de informare, de consiliere și de intermediere din cadrul pieței forței de muncă sunt esențiale pentru a consolida și a dezvolta piața europeană a forței de muncă. Portalul EURES, lansat în 1994, a devenit rapid un instrument familiar, menit să ofere acces egal la servicii de informare, de consiliere și de intermediere de calitate și la sisteme eficiente și sigure pentru schimbul electronic de date dintre persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și angajatori și să îmbunătățească feedbackul privind procesele care însoțesc plasamentele în altă țară dintre angajatori, persoane aflate în căutarea unui loc de muncă și instituții. Cu toate acestea, schimbările socioeconomice care au avut loc în UE și în SEE în acești aproape 27 de ani impun îmbunătățirea acestor servicii și o mai mare claritate și vizibilitate a performanțelor reale ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Această îmbunătățire poate fi realizată pe baza unei prezentări a traiectoriilor viitoare pentru continuarea dezvoltării activităților de informare, de consiliere și de intermediere sau pentru modificarea acestor activități, a sprijinirii reducerii dezechilibrelor de pe piața europeană a forței de muncă și, de asemenea, a abordării practicilor abuzive și nereglementate din domeniul intermedierii în materie de forță de muncă. Noile realități în urma Brexitului, precum și pandemia de COVID-19, mediul socioeconomic dinamic din UE și SEE și includerea EURES în activitățile Autorității Europene a Muncii, necesită, de asemenea, o lectură actualizată a cadrului de reglementare EURES. De asemenea, este necesar să se țină seama de faptul că, de la crearea sa, EURES nu a făcut obiectul niciunei modificări substanțiale pentru a-și actualiza rolurile și activitățile în timp util. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă o analiză cuprinzătoare a Regulamentului (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului (1). În contextul activităților sale, considerăm că rețeaua are potențialul de a oferi informații mai analitice și de a efectua procese de monitorizare legate de mobilitatea forței de muncă. Prin portalul său electronic, rețeaua ar putea oferi servicii consolidate de informare și de consiliere persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă la o scară mult mai amplă decât în prezent. Odată cu integrarea EURES în activitățile Autorității Europene a Muncii (ELA), activitățile rețelei ar putea fi extinse și optimizate, pentru a maximiza performanța resurselor umane și financiare investite în rețea. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită lansarea unei consultări publice privind modernizarea rețelei și a portalului EURES și evaluarea eficacității serviciilor furnizate, care ar trebui să se desfășoare în cooperare cu partenerii sociali, atât la nivel național, cât și la nivel european. Aceasta va oferi baza și platforma necesară pentru continuarea dezvoltării rețelei, cu implicarea activă a tuturor părților implicate în proces. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că este necesară o analiză sistematică și detaliată a activităților rețelei EURES, în contextul includerii sale în mecanismul general de acțiune al ELA. Integrarea în ELA consolidează potențialul și oportunitățile rețelei pentru continuarea dezvoltării activităților sale de combatere a neglijenței profesionale de pe piața forței de muncă și pentru facilitarea mobilității forței de muncă și a schimbărilor conexe, precum și pentru o mai bună informare a utilizatorilor în acest sens. Rețeaua EURES oferă un canal de bună calitate pentru informarea sistematică și poate juca un rol mai activ în prevenirea, monitorizarea și controlul riscului de abuzuri privind drepturile în materie de muncă în legătură cu mobilitatea transfrontalieră. Dezvoltarea unor sisteme accesibile publicului pentru a monitoriza procesele asociate pandemiei de COVID-19 care afectează dinamica pieței europene a forței de muncă și procesele care reflectă practici nereglementate ale intermediarilor și actorilor de pe piața forței de muncă și care le scot în evidență va aduce o semnificativă valoare adăugată pentru activitățile rețelei EURES. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE atrage în special atenția asupra schimbărilor rapide, generate de pandemia de COVID-19, ale situației pieței forței de muncă din Europa. Statele membre trebuie să urmeze procedurile implementate pentru a combate criza socială evolutivă și, de asemenea, pentru a elabora abordări inovatoare pentru a gestiona provocările. Platforma EURES ar trebui să fie pregătită să reacționeze imediat cu măsuri concrete în caz de pandemie sau de restricții și noi provocări legate de libera circulație a forței de muncă. În acest context, ar trebui elaborate măsuri pentru a îmbunătăți integrarea grupurilor sociale cele mai îndepărtate de piața forței de muncă, precum persoanele cu handicap, persoanele aflate aproape de vârsta pensionării și tineri, inclusiv prin îmbunătățirea dialogului și prin cooperarea dintre diverse instituții vizate și partenerii sociali. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Într-o situație pandemică, unul dintre cele mai afectate segmente ale pieței forței de muncă sunt lucrătorii sezonieri. Un element important pentru o decizie informată de a intra pe piața forței de muncă într-o altă țară decât propria țară constă în furnizarea de informații detaliate persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă de către potențialul angajator cu privire la toate măsurile de gestionare a complicațiilor legate de ocuparea forței de muncă sezoniere la nivel transfrontalier ca urmare a pandemiei de COVID-19. CESE consideră, de asemenea, că ar fi utilă efectuarea unei revizuiri calitative a organizării și structurii anunțurilor publice, astfel încât calitatea să aibă prioritate în fața cantității informațiilor publicate. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă utilizarea Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES) și ca vector al inițiativelor legate de mobilitatea educativă și de actualizarea competențelor diferitelor grupuri de pe piața forței de muncă. Considerăm că un astfel de model ar fi profitabil și fezabil prin utilizarea resurselor și a calității EURES, în cadrul Autorității Europene a Muncii. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Observații specifice

| 2.1. | CESE apreciază că portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă EURES este un instrument vital în procesul transformării pieței europene a forței de muncă și în recunoașterea rolului esențial al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în punerea sa în aplicare. CESE consideră că EURES poate juca un rol mai important în informarea și consilierea forței de muncă despre cum este mai bine să se răspundă actualelor provocări reprezentate de digitalizare, de tranziția către locuri de muncă verzi, de actuala pandemie și în contextul noilor politici și forme de ocupare a forței de muncă. CESE salută înființarea ELA și rolul său în calitate de mecanism de coordonare în domeniul mobilității forței de muncă la nivel transfrontalier, pentru facilitatea verificărilor comune, și în calitate de mediator, pentru a găsi soluții în eventualitatea unei dispute transfrontaliere între autoritățile naționale. În acest sens, CESE consideră că EURES, ca parte a ELA, trebuie să-și continue și să-și accelereze transformarea, pentru a-și adapta în mod activ operațiunile la noile provocări generate de pandemia de COVID-19, care au efect asupra întregii evoluții a pieței europene a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Echilibrarea cuantificată și oportună a politicilor prioritare este esențială pentru sănătatea economică și socială a UE. Factorul uman, precum și bunăstarea și dezvoltarea cetățenilor este misiunea comună a comunității europene. Această nouă realitate necesită regândirea urgentă a tuturor resurselor disponibile și, acolo unde este necesar, transformarea activităților legate de rețeaua EURES într-un mod adecvat pentru noua piață și pentru noile condiții sociale. În acest moment, CESE consideră că ar trebui acordată o atenție specială și grupurilor vulnerabile de pe piața forței de muncă – persoane cu handicap, tineri și populație care îmbătrânește – inclusiv anumitor forme de ocupare a forței de muncă, precum lucrătorii sezonieri (2), pentru a asigura tratamentul egal al angajaților respectivi, îndeosebi în contextul unei pandemii. Provocările cu care se confruntă angajatorii în momentul utilizării rețelei nu sunt nesemnificative. Prin urmare, CESE solicită lansarea unei evaluări a serviciilor furnizate și o analiză a rezultatelor, împreună cu partenerii sociali de la nivel local și european. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Lucrători sezonieri. În prezent, mobilitatea forței de muncă sezonieră între statele membre, pe lângă riscurile suplimentare pentru sănătatea lucrătorilor din cauza pandemiei, presupune și o capacitate redusă de a le garanta siguranța ca urmare a lipsei de cunoștințe și a sensibilizării cu privire la legislația muncii din țara-gazdă. Rețeaua EURES, care se axează pe persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, trebuie să-și regândească modul de funcționare și să asigure cel mai înalt nivel de sensibilizare posibil privind garanțiile legate de drepturi, de condițiile de muncă și de statutul acestui grup de lucrători într-o situație pandemică. Orice lucrător care alege să lucreze într-o altă țară decât propria țară și care face această alegere utilizând rețeaua trebuie să fie informat în prealabil, cu precizie, de echipele EURES cu privire la toate condițiile generale și la măsurile sanitare specifice care îi vor fi garantate, lui și familiei lui, în momentul intrării pe piața forței de muncă dintr-un alt stat membru. Răspunderea pentru neîndeplinirea condițiilor sanitare și de sănătate propuse trebuie, de asemenea, definită într-un mod lipsit de ambiguitate. Prin urmare, CESE consideră că este urgent să se evalueze dacă Regulamentul (UE) 2016/589 are capacitatea de a răspunde actualelor provocări și nevoi specifice ale pieței europene a forței de muncă și dacă ar trebui revizuit. Dată fiind natura muncii lor, lucrătorii sezonieri se numără printre cei mai vulnerabili lucrători transfrontalieri, iar protecția drepturilor lor ar trebui revizuită atât într-o situație de constrângeri cauzate de măsuri epidemice, dezastre naturale sau de alte circumstanțe de forță majoră, cât și, în general, după normalizarea vieții publice și economice. EURES ar trebui, prin intermediul consilierilor săi din statele membre, să ofere actualizări zilnice privind măsurile din fiecare SM care vizează drepturile și obligațiile forței de muncă într-o situație pandemică, inclusiv opțiunile și condițiile de tratament atunci când apar probleme de sănătate. Publicațiile de pe e-portal (3) legate de drepturile lucrătorilor sezonieri constituie o bază adecvată pentru consolidarea acestui tip de informare. Este necesar să se ofere garanții pentru acest grup de lucrători, care ar trebui să facă obiectul unei monitorizări disponibile public. CESE recomandă ca serviciile destinate lucrătorilor sezonieri să fie luate în considerare în cadrul cerințelor Directivei 2014/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), precum și al Comunicării Comisiei „Orientări privind lucrătorii sezonieri din UE în contextul pandemiei de COVID-19” (5) și să facă obiectul cerințelor respective. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Persoane cu handicap. CESE recomandă adaptarea rețelei la nevoile specifice ale persoanelor cu handicap, care, în prezent, sunt excluse din domeniul de aplicare al portalului, ceea ce creează inegalități între grupurile vulnerabile de pe piața forței de muncă. CESE recomandă, înainte de toate, integrarea în portal a unei funcționalități care să permită utilizarea sa de către persoanele cu diverse handicapuri. În plus, este necesară o secțiune separată pentru locurile de muncă potrivite pentru persoanele cu handicap, precum și un mediu accesibil pentru a accesa și a obține cu ușurință informații despre aceste locuri de muncă. CESE consideră că, în eforturile noastre de a crea o societate europeană comună și angajată din punct de vedere social, este necesar să acordăm acestui segment mai multă atenție și mai multe resurse și solicită informații structurate privind numărul persoanelor cu handicap care beneficiază de serviciile portalului. În același timp, ne lipsesc informații sistematice privind inițiativele europene lansate de EURES și această lacună ar trebui abordată în mod oportun și adecvat. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Tineri. Punerea la dispoziție de inițiative pentru a-i sprijini pe tinerii care caută ucenicii și stagii reprezintă un pas în direcția îmbunătățirii atmosferei de lucru. Rețeaua EURES participă deja la proiectele europene destinate tineretului și prin examinarea obiectivă a rezultatelor punerii lor în aplicare și prin utilizarea unei abordări integrate, ar putea contribui la îmbunătățirea sensibilizării cu privire la pericolele procesului de recrutare a tinerilor pentru stagii și la soluționarea sau la prevenirea pericolelor respective. Tot mai mulți tineri își exercită dreptul la mobilitatea forței de muncă în alt stat membru pentru a-și începe experiența profesională. Din păcate, există și multe practici nereglementate și prejudiciabile care sunt utilizate pentru acest tip de ocupare a forței de muncă, ce decurg îndeosebi din diferențele legate de standarde și de diverse legi aplicabile în statele membre. Până în prezent, singura inițiativă destinată tinerilor cu vârste cuprinse între 18 și 35 de ani a fost „Primul tău loc de muncă EURES” [YfEj (6)]. CESE solicită ca această inițiativă să fie analizată și să fie efectuată o evaluare a eficienței și eficacității sale și ca portalul să ofere informații structurate oferite de SM privind drepturile și obligațiile stagiarilor/ucenicilor, precum și legislația aplicabilă. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Persoane aflate aproape de vârsta pensionării. CESE își exprimă satisfacția că speranța de viață în Europa este în creștere, dar este foarte îngrijorat de efectele îmbătrânirii populației Europei asupra pieței forței de muncă. Pentru a fructifica pe deplin și cât mai mult timp posibil potențialul persoanelor în vârstă prin posibilitățile EURES, este recomandabilă dezvoltarea de programe paneuropene, similare Senior Expert Services [SES (7)] din Germania, pentru a promova reținerea persoanelor în vârstă pe piața forței de muncă. Proporția persoanelor în vârstă aflate pe piața forței de muncă este în constantă creștere, necesitând măsuri și stimulente specifice. Provocările demografice (8) cu care se confruntă piața europeană a forței de muncă necesită noi abordări și măsuri care să fie coordonate și monitorizate din punctul de vedere al rezultatelor obținute. În acest context, EURES dispune de excelente resurse tehnice și umane care ar putea fi utilizate mai activ și mai specific în scopurile inițiativelor legate de sprijinirea ocupării forței de muncă în contextul unei populații care îmbătrânește. Inițiativa propusă în prezent de rețea este Reactivate (9), iar CESE recomandă ca această inițiativă să fie analizată și să fie efectuată o evaluare a eficienței și eficacității sale. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Angajatori. CESE consideră că rețeaua EURES ar trebui să ofere informații accesibile și inteligibile angajatorilor care utilizează rețeaua, iar portalul ar trebui să se axeze nu doar pe mobilitatea transfrontalieră, ci și pe promovarea mobilității în cadrul statelor membre. Pentru a oferi condiții de egalitate tuturor angajaților, ar trebui puse la dispoziție orientări clare pentru abordarea obstacolelor administrative în momentul angajării din alte state membre, astfel cum au fost identificate în raportul de evaluare din 2019 al rețelei – „Study supporting the ex post EURES evaluation and the second biennial EURES report” (Studiu pentru sprijinirea evaluării EURES ex post și al doilea raport bianual EURES) (10). În contextul deficitului de forță de muncă întâlnit în toate statele membre, în special al deficitului de lucrători calificați, rețeaua EURES ar trebui să pună la dispoziție și informații actualizate privind deficitul și excedentul de forță de muncă de la nivel național din fiecare SM și să încurajeze, de asemenea, coordonarea acțiunilor SM pentru o distribuire egală a persoanelor aflate în căutare unui loc de muncă, pentru a consolida piața paneuropeană a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.3. | În același timp, CESE este conștient că actualizarea competențelor și competențele transferabile sunt esențiale pentru consolidarea capacităților forței de muncă și crearea de locuri de muncă de bună calitate și durabile. Pentru a îmbunătăți cu adevărat angajabilitatea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, CESE propune să se furnizeze informații relevante privind oportunitățile de mobilitate în scopul învățării, cu date despre oportunitățile de formare în alte SM puse la dispoziție de organizații și de instituții private sau publice, inclusiv de alte portaluri/rețele ale CE, precum SALTO (11). În prezent, aceste informații nu sunt disponibile în formă agregată într-un singur loc. Ar fi posibilă completarea informațiilor portalului în această privință, prin accelerarea cooperării cu organizațiile și instituțiile de formare și educare. Astfel, portalul electronic al rețelei poate deveni o platformă solidă pentru a oferi soluții uniforme în legătură cu formarea, ocuparea forței de muncă și protejarea intereselor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și ale angajatorilor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE consideră că rolul limitat al portalului EURES ca „platformă de intermediere” pentru căutarea de locuri de muncă și pentru plasare, într-o măsură și mai mare după ce a fost încredințată ELA administrarea sa, ar trebui reevaluat și extins. Funcțiile consilierilor EURES din fiecare stat membru, care includ în prezent furnizarea de servicii de informare, de orientare și de recrutare atât persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, cât și angajatorilor, ar trebui îmbunătățite și completate cu funcții de emitere de alerte legate de încălcarea legislației muncii și de contactul facilitat cu inspectoratele de muncă și cu alte organisme de control. Acest lucru ar necesita o mai bună cooperare între serviciile publice de ocupare a forței de muncă și inspectoratele de muncă de la nivel național, precum și crearea unei legături cu platforma pentru ocuparea declarată a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE solicită, de asemenea, elaborarea unor norme durabile pentru activitatea rețelei EURES privind monitorizarea anunțurilor publicate, precum și organizarea târgurilor de locuri de muncă în diferite state membre. Este nevoie să se stabilească norme și mecanisme comune în fiecare SM pentru controlul primar, verificarea angajatorilor cu grad de risc și excluderea temporară a acestora de la accesul la portal. Ar trebui dezvoltat un sistem adecvat de protecție a drepturilor lucrătorilor transfrontalieri, prin intermediul rețelelor și organizațiilor relevante de cooperare socială. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EURES trebuie să joace un rol mai activ în prevenirea dezechilibrelor de pe piețele naționale ale forței de muncă. Rețeaua ar trebui să ofere informații și să țină seama de deficitul și de excedentul specific de forță de muncă, în anumite perioade prevenind atragerea pe scară largă a lucrătorilor în cazul cărora există deficit, în special a celor cu ocupații cu înaltă calificare, care sunt extrem de importanți pentru economia națională. Pentru multe state membre, exodul creierelor către țări cu standarde de viață mai înalte reprezintă deja o amenințare pentru propriile ecosisteme. CESE recomandă ca rețeaua să colecteze și să analize informații despre lucrătorii în cazul cărora există un deficit în funcție de țară și să creeze un algoritm pentru organizarea activităților legate de recrutarea acestor lucrători și pentru participarea la acestea. Pentru a îmbunătăți vizibilitatea activităților rețelei și pentru a garanta că aceasta este actualizată, consilierii naționali trebuie să reexamineze locurile vacante care sunt publicate de e-portalul EURES (12). În prezent, milioane de anunțuri din bazele de date ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de la nivel național sunt vizibile pe portal, dar – din cauza cerințelor – o mare parte dintre acestea nu le sunt aplicabile tuturor cetățenilor europeni. Se creează astfel impresia că anunțurile sunt foarte numeroase, dar – pe de altă parte – eficiența unei astfel de abordări și rezultatul său final trebuie analizate. CESE reiterează nevoia de a căuta o abordare echilibrată în recrutare și a datelor privind oferta de forță de muncă, care să țină seama de deficitul și de excedentul de forță de muncă din fiecare SM. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE solicită o abordare uniformă a activității consilierilor EURES din toate statele membre, prin schimburi de bune practici și prin elaborarea unor orientări uniforme. Feedbackul din partea diverșilor actori implicați în procesul de consultare și intermediere ar trebui îmbunătățit. În unele SM, nu există un cadru de reglementare care să solicite feedback și raportarea ocupării reale a forței de muncă în urma unui plasament în cadrul rețelei EURES. Comitetul recomandă să se încredințeze Biroului european de coordonare sarcina colectării și analizării acestui tip de informații în funcție de statul membru. Pe această bază, va fi posibilă luarea de decizii oportune și adecvate pentru a îmbunătăți funcționalitățile rețelei sau pentru a-i consolida funcționalitățile. CESE consideră că feedbackul dintre angajatori, lucrători și serviciile publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) este esențial pentru evaluarea eficienței EURES. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În egală măsură, CESE atrage atenția că retragerea unuia dintre principalii actori de pe piața europeană a forței de muncă, și anume Regatul Unit, necesită o flexibilitate și procese de calibrare suplimentare legate de prelucrarea, protecția și transferul datelor cu caracter personal și de drepturile în materie de muncă, precum și colaborarea cu agențiile intermediare de la nivel local și din întreaga UE. Reacția oportună și adaptarea rețelei la retragerea Regatului Unit din UE este esențială pentru securitatea proceselor care însoțesc activitățile intermediare și, de asemenea, pentru calitatea și siguranța prelucrării datelor cu caracter personal ale cetățenilor UE. Este necesar să se garanteze că cetățenii europeni ale căror date au fost transferate prin intermediul rețelei și care sunt deja deținute de organizațiile intermediare de pe teritoriului unei țări terțe sunt informați corespunzător și că orice problemă este abordată în mod adecvat. Aceste procese vizează în mod direct funcționarea rețelei EURES și trebuie să fie reflectate în mod corespunzător și oportun în temeiul juridic, inclusiv, dacă se demonstrează că este necesară, printr-o revizuire a Regulamentului (UE) 2016/589 și a deciziilor sale de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.8.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă (JO L 107, 22.4.2016, p. 1).

1

(2)  În analiza lor din 28 aprilie 2021, publicată pe Portalul de date privind migrația, expertele din cadrul Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), Lea von Martius și dr. Martina Manke au afirmat: „Cu siguranță, problematic este că preocupările legate de lucrătorii sezonieri nu reprezintă o prioritate politică. La aceasta se adaugă lipsa unor date cuprinzătoare și semnificative referitoare la această chestiune: subestimarea semnificativă a numărului acestor lucrători și datele incomplete privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra circulației lor, a condițiilor de muncă și a sănătății subminează drepturile lucrătorilor și le amenință sănătatea și sănătatea publică și, în ultimă instanță, amenință securitatea alimentară. Cifrele care există nu ne oferă o imagine reprezentativă a sectorului și a rolului migranților în acest context. Acest aspect creează lacune grave în informațiile necesare pentru elaborarea unor politici eficiente și pentru monitorizarea impactului politicilor legate de pandemia de COVID-19 asupra lucrătorilor migranți sezonieri.”

2

(3)  https://ec.europa.eu/eures/public/seasonal-worker-guide-your-rights-2021-09-30_ro

3

(4)  Directiva 2014/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în scopul ocupării unui loc de muncă în calitate de lucrători sezonieri (JO L 94, 28.3.2014, p. 375).

4

(5)  JO C 235 I, 17.7.2020, p. 1.

5

(6)  https://www.yourfirsteuresjob.eu/en/home

6

(7)  https://www.ses-bonn.de/en/about-us

7

(8)  Potrivit Eurostat, rata dependenței persoanelor în vârstă (persoanele în vârstă de cel puțin 65 de ani ca proporție din populația în vârstă de muncă cu vârsta cuprinsă între 16 și 65 de ani) din UE va trece de la 27,8 % în 2013 la 39,5 % în 2030 și poate ajunge la 47,6 % și 43,6 % în cazul Danemarcei și, respectiv, al Letoniei.

8

(9)  https://www.reactivatejob.eu/en/home

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8370&furtherPubs=yes

10

(11)  https://www.salto-youth.net/

11

(12)  https://ec.europa.eu/eures/public/index_en

12

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/19

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 194/04)

| Raportor: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Raportor:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Sesizare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 16.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 241/3/3 |

Sesizare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

16.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

241/3/3

1.   Obiectivele și domeniul de aplicare ale avizului: îngrijirea acordată persoanelor în vârstă și, în special, persoanelor dependente

| 1.1. | Prezentul aviz din proprie inițiativă urmărește obiective bine delimitate la: analiza diverselor modele de îngrijire pe termen lung a persoanelor de peste șaizeci și cinci de ani care se confruntă cu o pierdere a autonomiei sau se află într-o situație de dependență, în special în centrele instituționale; analiza impactului pandemiei de COVID-19 asupra diverselor modele de îngrijire – instituționalizate, la domiciliu sau în alte forme de furnizare a serviciilor de îngrijire – în statele membre; formularea unor concluzii în această privință și solicitarea unor măsuri în concordanță cu deficiențele identificate și coordonate, atât la nivelul politicilor europene, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prelungirea speranței de viață reprezintă atât o provocare, cât și o oportunitate din punctul de vedere al demografiei, al aspectelor sociale, al economiei, al locuințelor și al respectării drepturilor fundamentale, care nu au legătură în mod exclusiv cu îngrijirea persoanelor în vârstă. Provocarea se referă, de asemenea, la alte probleme legate de îmbătrânirea demnă, autonomă, activă și în condiții bune de sănătate. Cu toate acestea, o astfel de abordare cu și mai multe dimensiuni va trebui dezvoltată în mod mai specific în alte avize ale CESE. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Concluzii si recomandări

Despre modelele de îngrijire

| 2.1. | În opinia CESE, asistența acordată persoanelor în vârstă cu nevoi de îngrijire (1) pe termen lung ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și să fie considerată, în contextul tranziției demografice, un element central în procesul de elaborare a politicilor UE. Acest aspect devine deosebit de relevant dacă avem în vedere că, în 2050, potrivit datelor existente înainte de pandemie, peste un sfert din populație va avea peste șaizeci și cinci de ani, iar numărul de persoane în vârstă de peste optzeci de ani se va dubla. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE propune să se creeze un observator european privind îngrijirea persoanelor în vârstă care să permită, de exemplu: să se colecteze suficiente date statistice; să se compare bunele practici din diverse modele statale; să se depisteze deficiențele structurale din sistemele naționale în ceea ce privește capacitatea de a acoperi cererea de asistență și de finanțare; să se acorde sprijin tehnic pentru a se facilita adoptarea de orientări politice la nivel comunitar menite să ajute la elaborarea celui de-al treilea raport privind îngrijirea persoanelor în vârstă, la implementarea Planului de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale și pentru a contribui la dezvoltarea strategiei europene privind îngrijirea pe termen lung, destinate, printre altele persoanelor în vârstă. Toate acestea vor fi destinate intensificării eforturilor pentru a ajuta și a motiva persoanele în vârstă să rămână cât mai mult timp posibil active, autonome și în stare bună de sănătate fizică și mentală. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE consideră că, pentru a răspunde provocărilor pe care le implică îngrijirea persoanelor în vârstă în UE, este esențial să se elaboreze, în contextul creării bazelor unei societăți a longevității sănătoase și a unui pact de solidaritate între generații în UE, un cadru strategic care să prevadă o analiză prospectivă pe termen mediu și o abordare cuprinzătoare. Pandemia a dezvăluit deficiențele în materie de prognozare, coordonare și planificare în aspecte care afectează serviciile esențiale ale comunității (cum ar fi serviciile sanitare și cele sociale) sau politicile în domeniul cercetării biomedicale. Aceste deficiențe trebuie abordate rapid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prin urmare, CESE salută inițiativa Comisiei de a stabili o nouă strategie europeană privind serviciile de îngrijire. CESE solicită ca acestea să se desfășoare cât mai curând posibil și, ca, în procesul de elaborare să fie implicate instituțiile consultative europene și să fie activat dialogul social european la diferitele sale niveluri, ținând seama de acordurile aprobate de părți. De asemenea, trebuie activat și Dialogul civil cu organizațiile europene ale societății civile care reprezintă persoanele în vârstă (AGE Platform Europe și diferiții săi membri, printre altele), fără ca acest lucru să afecteze instituirea în UE, în următorii ani, a unei strategii europene pentru persoanele în vârstă. CESE propune, de asemenea, să se includă îngrijirea persoanelor în vârstă printre elementele strategice ale dezbaterii din cadrul Conferinței privind viitorul Europei, dată fiind importanța chestiunii demografice. În același timp, consideră că este necesar să se acorde prioritate integrării „Europei sănătății”, inclusiv îngrijirii pe termen lung a persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | De asemenea, propunem să se creeze în cadrul CESE un Grup ad hoc, pe durata mandatului actual, pentru a pune în aplicare diverse inițiative legate de îngrijirea persoanelor în vârstă, de îmbătrânire și de provocarea legată de longevitate, în corelare cu intergrupul din Parlamentul European „Provocări demografice”, și pentru a organiza, printre alte activități, Adunarea Mondială privind îmbătrânirea a Organizației Națiunilor Unite, prevăzută pentru 2022. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să dezvolte în scurt timp, în cadrul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, principiile care au legătură cu îngrijirea persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În opinia CESE, serviciile de îngrijire pe termen lung ar trebui să facă obiectul așa-numitelor „teste de rezistență”, prevăzute de Regulamentul UE privind amenințările transfrontaliere grave. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pandemia a contribuit la evidențierea deficiențelor conceptuale, structurale și funcționale pe care le aveau modelele de îngrijire a persoanelor în vârstă, indiferent dacă acestea se realizau prin intermediul centrelor rezidențiale, al serviciilor de îngrijire la domiciliu sau de către familii sau îngrijitori profesioniști. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Considerăm că este necesar ca statele membre să își creeze sau să își actualizeze legile privind protecția autonomiei persoanelor în vârstă, în conformitate cu articolul 12 din Convenția privind demnitatea și drepturile omului pentru persoanele cu handicap, ratificată de cele 27 de state membre și de UE. Considerăm, de asemenea, că este necesar ca în cadrul sistemelor de protecție socială să se creeze ramuri de activitate legate de prevenire, de pierderea autonomiei și de autodeterminarea persoanelor în vârstă. Din perspectiva unei protecții sociale pentru toți și a altor drepturi sociale, cum ar fi asigurarea pentru șomaj, protecția familiei, accesul la locuințe sau îngrijirea persoanelor dependente, CESE consideră că autonomia persoanelor în vârstă trebuie să fie garantată în condiții de egalitate, fiind recunoscută ca drept subiectiv și cetățenesc, în cadrul aplicării pilonilor statului social. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pandemia de COVID-19 a arătat că, pentru o mare parte a cetățenilor europeni și a familiilor lor, oferta de servicii de îngrijire pe termen lung pentru toate persoanele în vârstă, de calitate și la costuri accesibile, este insuficientă și, mai ales, că există probleme legate de accesul la aceste servicii. CESE consideră, în acest sens, că statele membre trebuie să acorde atenție în mod prioritar grupului de persoane care, deși au nevoie de îngrijiri, nu pot avea acces la acestea din diverse motive. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE propune ca, pentru a elabora și a promova astfel de politici și norme naționale, Comisia să elaboreze propuneri privind anticiparea, prevenirea și pierderea autonomiei persoanelor în vârstă, pentru a le include în strategia de sănătate și în viitoarele orientări privind traiul independent al persoanelor în vârstă, care decurg din Strategia europeană pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În timpul pandemiei s-a constat existența unei viziuni parțiale, depreciative, chiar discriminatorii cu privire la persoanele în vârstă. Nu îngrijirile acordate persoanelor în vârstă ridică probleme, ci absența lor. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE propune ca UE să stabilească, așa cum s-a solicitat în avizele sale anterioare, precum și în raportul PE privind îmbătrânirea vechiului continent, o definiție uniformă pentru a delimita mai bine conceptele de dependență și de nevoie de îngrijire a altor persoane ca urmare a pierderii autonomiei, ținând seama de diversitatea abordărilor din diferite țări și de libertatea acestora de a decide cum își concep sistemele de protecție socială. Vârsta nu determină identitatea și nu toate persoanele în vârstă sunt dependente sau au nevoi urgente de îngrijiri externe, iar dependența pe care o generează o dizabilitate nu este același lucru cu pierderea autonomiei cauzată de disfuncționalități care pot apărea odată cu înaintarea în vârstă, deși, într-un procent semnificativ de cazuri, există ambele situații. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | CESE solicită Comisiei Europene, ca o recunoaștere a drepturilor fundamentale ale persoanelor în vârstă și ca expresie a contribuțiilor acestora la societate, așa cum stabilește articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a UE, să instituie Anul european al persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | În mai multe state ale Uniunii au fost introduse plângeri sau acțiuni în justiție cu privire la tratamentul acordat în centrele rezidențiale sau la posibile cazuri de violență împotriva persoanelor în vârstă ori de încălcare a drepturilor fundamentale ale acestora. Din acest motiv, CESE solicită aplicarea principiilor enunțate în tratatele europene și ale Organizației Națiunilor Unite ratificate de UE și de statele membre pentru a garanta drepturile fundamentale și demnitatea persoanelor în vârstă, crearea unor măsuri de sprijinire a persoanelor în vârstă în luarea deciziilor, precum și adoptarea unor măsuri de protecție juridică, atât judiciare, cât și extrajudiciare, în domeniul serviciilor de îngrijire a persoanelor în vârstă dependente. De asemenea, ar putea fi luată în considerare instituirea funcției de administrator legal sau mediator sau a unei funcții corespunzătoare (în funcție de sistemul juridic al țării în cauză), care să acționeze cu empatie și în interesul superior al persoanelor aflate în întreținere, fapt care, astfel cum rezultă din analizele efectuate în unele țări, poate avea efecte pozitive. În acest cadru, CESE recomandă, în conformitate cu propunerile Organizației Națiunilor Unite, să se sprijine aprobarea unei Convenții privind demnitatea și drepturile persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

2.15.

Structuri

| 2.16. | Răspunsul la cererea de a se dezinstituționaliza, în general, serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă în centre rezidențiale implică promovarea autonomiei, a independenței, a capacității de a se gospodări și a relațiilor sociale ale persoanelor în vârstă dependente. Este necesar, în acest sens, să se pună la dispoziția acestora resurse sociomedicale de proximitate, o asistență la domiciliu mult mai structurată și mai eficientă, precum și noi alternative de cazare, precum locuințele instituționalizate, supravegheate sau comunitare, unitățile de coabitare sau alte soluții alternative existente în diferite țări ale UE, în funcție de nevoile și de preferințele persoanelor în vârstă afectate de pierderea autonomiei. Pentru persoanele cu un grad mai ridicat de dependență, este necesară reconversia centrelor rezidențiale tradiționale, pentru „a trăi ca acasă”. Este necesar, de asemenea, să se abordeze deficiențele sistemelor de îngrijire scoase în evidență de pandemie, prin intermediul Fondurilor structurale și de coeziune europene, al Mecanismului de redresare și reziliență și al programului de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (EU4Health), prin recomandări privind finanțarea integrate în semestrul european. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.16.1. | În acest scop, CESE invită statele membre să utilizeze fondurile structurale și de redresare ale UE pentru a oferi finanțare pentru adaptarea locuințelor, crearea de unități de coabitare sau reconversia diferitelor tipuri de centre rezidențiale, precum și pentru investiții în forță de muncă și servicii. Aceste adaptări trebuie să fie realizate în conformitate cu cele mai înalte cerințe în materie de accesibilitate, atât în ceea ce privește mediul construit, cât și ecosistemul digital care îl însoțește. |
| --- | --- |

2.16.1.

| 2.17. | CESE consideră că economia socială (cooperative, fonduri mutuale, asociații și fundații), ca sector axat pe persoane, trebuie să fie considerată și sprijinită ca fiind un actor-cheie și un vector al inovării și al tranziției către acest nou model, în conformitate cu Planul de acțiune al UE pentru economia socială. |
| --- | --- |

2.17.

Resurse

| 2.18. | Principala deficiență în acest sens, care stă la baza multor alte deficiențe, o reprezintă finanțarea insuficientă. Finanțarea este un factor care variază în mod considerabil de la un stat membru la altul, situându-se între 0,3 % și 3,7 % din PIB. Fără îndoială, acest aspect depinde de fiecare model de protecție a serviciilor de îngrijire, dar și de impactul politicilor elaborate ca urmare a crizelor recente, care au avut o puternică influență în acest sens. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | CESE consideră că, având în vedere consecințele crizei datoriilor, trebuie revizuite reglementările care au contribuit la crearea acestei situații, și că este necesar să se asigure un nivel suficient al finanțării publice, în cadrul sistemelor de securitate socială, în conformitate cu cererea existentă, furnizând servicii de calitate. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | CESE, dată fiind experiența din mai multe state membre, consideră că este necesară o reglementare adecvată a diverselor oferte de îngrijire a persoanelor în vârstă, cu sisteme de achiziții publice în care calitatea serviciului, și nu prețul, să reprezinte factorul decisiv. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.20.1. | Astfel, pentru acele statele membre în care acest lucru este aplicabil, ținând seama de mecanismele și procedurile specifice fiecărui stat membru, CESE recomandă să se considere necesar ca alocarea locurilor către centrele subvenționate și reînnoirea contractului la atingerea nivelului necesar de personal să fie condiționate de formarea permanentă a lucrătorilor, de condițiile de muncă și de îndeplinirea obligațiilor lor fiscale. |
| --- | --- |

2.20.1.

| 2.20.2. | De asemenea, pentru parteneriatele public-privat și pentru serviciile private, precum și pentru cele publice, trebuie să existe mecanisme de evaluare, control și inspecție clare și eficiente, aceasta fiind o cerință legată atât de resursele publice destinate centrelor private sau subvenționate, cât și de responsabilitatea publică de a proteja drepturile persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

2.20.2.

| 2.21. | În opinia CESE, pentru a trata problema finanțării unor servicii de îngrijire a persoanelor în vârstă care să fie accesibile tuturor, este necesară o dezbatere bine structurată, la diferite niveluri și între diferiți actori. CESE consideră, de asemenea, că acest aspect nu ar trebui analizat doar din perspectiva cheltuielilor, ci și din cea a investițiilor. Este necesar, în acest sens, să se analizeze funcționarea în diferite state și modelele de finanțare, precum și diferitele posibilități de o acoperi, publice, cofinanțate sau complementare. În ceea ce privește economiile, această analiză ar trebui să includă externalitățile pozitive – acordând întotdeauna prioritate obiectivului calității vieții – care pot rezulta, printre altele, din introducerea unor noi tehnologii, din investițiile în politici privind îmbătrânirea activă și sănătoasă sau din promovarea sănătății și prevenirea bolilor. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | CESE propune să se elaboreze măsuri care să garanteze o formare adecvată a îngrijitorilor, prin dezvoltarea unor parcursuri de formare specializate și instituționalizate pentru personalul din domeniul îngrijirii, și să se solicite un certificat oficial de competențe de bază pentru a putea lucra în serviciile de asistență socială pentru persoanele în vârstă. Comitetul recomandă, de asemenea, utilizarea unor căi de acces pentru recunoașterea acestor calificări între țări, și ca Fondul social european să aloce fonduri pentru formarea îngrijitorilor de persoane în vârstă. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | În opinia CESE, ar trebui ca aspectele legate de lucrătorii din domeniul îngrijirii din UE, în diferitele lor variante, să fie incluse în dialogul social european, inclusiv dreptul la negociere colectivă, astfel cum s-a început în cazul Acordului-cadru autonom al partenerilor sociali europeni privind îmbătrânirea activă și o abordare intergenerațională (2017). Dialogul social ar trebui să aibă loc și în sferele interconfederale, federale și sectoriale (îngrijiri și servicii sociale personale). |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | În conformitate cu solicitarea Consiliului [COM(2013) 152 final], CESE susține oportunitatea ratificării de către statele membre a Convenției 177 din 1996 privind munca la domiciliu și a Convenției 189 din 2011 privind munca decentă pentru personalul casnic ale OIM, precum și a Recomandării 201, care completează Convenția 189. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Schimbările tehnologice pot oferi, la rândul lor, un sprijin fundamental pentru îngrijirea persoanelor în vârstă, deși nu pot înlocui niciodată munca umană. Exemple în acest sens pot fi telemedicina sau telereabilitarea, formarea profesioniștilor, relațiile sociale prin intermediul apelurilor video etc. Alte exemple includ utilizarea senzorilor, în pat sau atașați persoanei, pentru detectarea semnelor vitale sau pentru prevenirea căderilor, sau a infrastructurii și a arhitecturii, cum ar fi automatizarea casei pentru a crea medii prietenoase sau soluții de mobilitate pentru persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.25.1. | Prin urmare, CESE consideră că este necesar ca toate părțile implicate în îngrijirea persoanelor în vârstă să utilizeze într-un mod mai adecvat inovațiile derivate din tehnologiile digitale, care ar putea fi stimulate prin programele fondurilor structurale. De asemenea, CESE propune să se aibă în vedere formarea persoanelor în vârstă care au nevoie de îngrijiri pe termen lung în domeniul tehnologiilor digitale. |
| --- | --- |

2.25.1.

| 2.26. | Pe de altă parte, și contrar argumentelor prezentate câteodată, protejarea persoanelor în vârstă cu nevoi de îngrijire nu este incompatibilă cu îngrijirea tinerilor. CESE consideră că este necesar să se respingă acest fals cadru conceptual. La fel cum tranziția verde și digitală trebuie să fie asociată cu tranziția socială, provocarea și oportunitatea demografică trebuie să se bazeze pe un pact între generații, care să aibă drept obiective fundamentale accesul la o educație de calitate pentru toți, la ocuparea forței de muncă în mod reglementat, cu locuri de muncă decente, precum și la sisteme de protecție socială dezvoltate cu caracter global, în special în societăți precum cele din Europa, în care pactul social se bazează pe solidaritatea dintre generații. Din acest motiv, pactul privind cooperarea între generații constituie un element de bază al reînnoirii contractului social european. Nici procesul actual de transformare a societății, nici relansarea după pandemie nu vor fi posibile fără legătura dintre generații. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | În opinia CESE, ar fi extrem de necesar ca, în cadrul politicilor și al acțiunilor care vizează îngrijirea și îndrumarea persoanelor în vârstă, să se elaboreze strategii cu spectru larg pentru: (a) depistarea timpurie a punctelor slabe care ar putea provoca o viitoare pierdere a autonomiei și anticiparea, prevenirea, reabilitarea și finanțarea în raport cu procesul care conduce la pierderea autonomiei și la dependență; (b) întârzierea apariției dependenței prin comportamente favorabile sănătății în ceea ce privește alimentația, exercițiile fizice sau condițiile de muncă; (c) anticiparea impactului întreruperilor (șomaj, separări, tranziții profesionale și tranziția de la activitatea profesională la pensie) și al singurătății asupra sănătății; (d) identificarea celor mai vulnerabile persoane și confruntarea cu situații specifice (boli neurodegenerative, depresie și risc de sinucidere, cancere etc.); (e) finanțarea suficientă și permanentă a responsabilității colective pentru îngrijirea persoanelor în vârstă; și (f) însoțirea și sprijinirea îngrijitorilor membri ai familiei, prin intermediul instrumentelor, al formării, al măsurilor de conciliere a vieții profesionale cu îngrijirea, luând în considerare că serviciile pe care le furnizează în calitate de îngrijitori pot determina pierderea propriei autonomii, fără a avea dreptul la măsuri de protecție pentru propria lor bătrânețe. |
| --- | --- |

2.27.

3.   Cadru și context

Evoluție

| 3.1. | De zeci de ani sunt lansate în UE dezbateri cu privire la nevoile de îngrijire ale persoanelor în vârstă dependente. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Există o serie de aspecte care au contribuit la modificarea concepției inițiale cu privire la îngrijirea pe termen lung. De la o viziune bazată pe asistență s-a trecut la una mai incluzivă, cu o dimensiune sanitară și socială, cu caracter de prestație universală, centrată pe persoană și de înaltă calitate, care, în opinia Consiliului și a Comisiei Europene, trebuie să îndeplinească trei criterii fundamentale: acces pentru toți, indiferent de venit sau de patrimoniu; servicii de îngrijire de calitate și finanțare adecvată a sistemelor de asistență medicală și socială. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | La consolidarea acestei orientări au contribuit schimbările sociologice, cum ar fi îmbătrânirea populației, procentul populației în vârstă care se află în situație de dependență sau de pierdere a autonomiei, creșterea cazurilor de boli mintale în zonele superioare ale piramidei populației, participarea masivă a femeilor la activități profesionale remunerate, creșterea numărului de persoane care locuiesc singure sau schimbările în modelele familiale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Impactul acestor schimbări a pus sub semnul întrebării atât natura serviciilor sociale bazate pe asistență, cât și rolul central al familiei, în special al femeilor, în acordarea unor astfel de îngrijiri, generând nevoia de a dezvolta – pe lângă pensii, educație, sănătate sau dependență – așa-numitul al patrulea pilon al statului social, orientat spre serviciile sociale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cu toate acestea, în special în urma crizei datoriilor și a politicilor de austeritate care, printre altele, au condus, în funcție de fiecare stat membru al UE, la reduceri bugetare în domeniul sănătății și al serviciilor sociale, s-au observat în statele membre tendințe diferențiate între ele de a se reveni la serviciile de asistență și de a se acorda din ce în ce mai multă prioritate cazurilor de dependență mai grave sau persoanelor care dispun de mai puține resurse economice, de a se împiedica dezmembrarea familiei, ca bază a sistemului, și de a se intensifica natura comercială a serviciilor de îngrijire, cu sau fără finanțare publică. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Toate acestea, în diverse grade în funcție de statul membru respectiv, se întâmplă într-un context în care presiunea bugetară asupra sistemelor de pensii pentru limită de vârstă este mai mare, în care există o creștere puternică a cererii de servicii de îngrijire pe termen lung, o creștere a șomajului în anumite state membre, a muncii precare și a discontinuității parcursurilor profesionale și în care se acordă prioritate grupului de persoane cu vârsta de peste cincizeci de ani în planurile de reducere a personalului întreprinderilor. În lipsa unui sprijin acordat prin politici publice pragmatice, această situație amenință să conducă la pensii mai mici decât cele actuale și la inegalități mai accentuate în accesul la serviciile de îngrijire. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Un alt aspect central este legat de întrebarea dacă serviciile de îngrijire, sprijinul și coabitarea trebuie să se realizeze la domiciliu sau în centre rezidențiale. Voința majoritară a celor afectați este, potrivit multor sondaje, de a rămâne acasă și în mediul lor comunitar. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Această preferință corespunde, astfel, unei cereri structurale, care se bazează și pe un fundament economic pentru a permite o creștere a populației active: în UE, 25 % dintre femei spun că nu pot avea acces la muncă sau sunt obligate să accepte un loc de muncă cu fracțiune de normă, din cauza sarcinilor de îngrijire pe care le realizează, inclusiv pentru persoanele în vârstă, comparativ cu 3 % dintre bărbați. Având în vedere că familiile sunt mai puțin numeroase și că, în multe cazuri, finanțarea gospodăriei nu poate fi acoperită, cu excepția familiilor monoparentale, cu un singur salariu, asumarea îngrijirii în familie devine din ce în ce mai nesustenabilă. De asemenea, dacă nu se dorește ca accesul la îngrijire să fie limitat doar pentru cele mai mari categorii de venituri, finanțarea va trebui să fie mai mare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Din acest motiv, este necesar să se evidențieze fără întârziere efectele pozitive, atât sociale, cât și economice, ale unui sistem de servicii de îngrijire de calitate, incluziv și uman, începând prin a recunoaște că finanțarea serviciilor de asistență trebuie să fie considerată o investiție cu beneficii semnificative și variate. Se reduc externalitățile negative ale serviciilor de îngrijire insuficiente sau inaccesibile din punctul de vedere al cheltuielilor sanitare și sociale. Se îmbunătățește dimensiunea lor socială în sprijinirea familiilor, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, îngrijirea celorlalți membri ai familiei, sprijinul emoțional, desfășurarea activităților de solidaritate, memoria istorică. Din punct de vedere economic, se facilitează crearea a milioane de locuri de muncă, finanțarea unui procent ridicat de gospodării cu venituri mici, creșterea veniturilor fiscale, consumul, transmiterea economiilor către descendenți și susținerea și antreprenoriatul în domeniul producției. Iar opțiunea îngrijirii în gospodării este, în general, nu numai mult mai completă și individualizată, ci și mai puțin costisitoare decât în unitățile rezidențiale, cu excepția anumitor cazuri, cum ar fi persoanele cu o mare pierdere de autonomie internate în centre rezidențiale. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Un pilon esențial al sistemelor centrelor rezidențiale instituționalizate și al formelor de asistență la domiciliu este reprezentat de personalul care acordă îngrijire, care în unele cazuri este insuficient, are contracte precare, nu dispune de sprijinul necesar pentru formare, nu beneficiază de recunoaștere profesională și remunerare adecvate, sau este format din lucrători ilegali (în unele țări procentul acestora fiind semnificativ). Din acest motiv, printre altele, este esențial să se includă, în diferitele etape ale formării profesionale, programe de formare în îngrijirea persoanelor în vârstă, inclusiv a celor dependente, deschizându-se calea spre modalitatea duală. |
| --- | --- |

3.10.

Efectele și învățămintele desprinse din pandemie

| 3.11. | Pandemia a contribuit, în mare parte prin daunele pe care le-a produs, la evidențierea într-o mai mare măsură a îmbătrânirii populației ca provocare strategică fundamentală pentru UE și statele sale membre. În acest context, pandemia a evidențiat cerințele în materie de îngrijire a persoanelor în vârstă care se confruntă cu pierderea autonomiei și a celor aflate în situație de dependență. De fapt, potrivit „Raportului din 2021 privind îngrijirea pe termen lung” elaborat de Comisia Europeană și de Comitetul pentru protecție socială, în treizeci de ani, numărul persoanelor cu vârsta de peste șaizeci și cinci de ani va fi de 130,1 milioane, ceea ce reprezintă o creștere cu 41 % a cifrei actuale. Întrucât cazurile de apariție a dizabilităților și nevoile de îngrijire și asistență pe termen lung cresc odată cu vârsta, la fel ca și speranța de viață în condiții bune de sănătate, se preconizează că numărul persoanelor care ar putea avea nevoie de acest tip de îngrijiri în UE-27 va crește de la 30,8 milioane în 2019 la 33,7 milioane în 2030 și la 38,1 milioane în 2050. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | La această creștere a gradului de conștientizare colectivă cu privire la provocările legate de creșterea speranței de viață au contribuit mai multe aspecte. A existat o mortalitate relativă mai mare cauzată de pandemia de COVID-19, manifestată în principal în rândul persoanelor în vârstă și, printre acestea, în rândul celor mai vulnerabile și al celor găzduite în centre rezidențiale. În timpul pandemiei, s-a observat existența unor prejudecăți și a unor stereotipuri cu privire la grupul persoanelor în vârstă, a unor decizii discriminatorii în cadrul examinărilor medicale, precum și a unor întrebări, implicite sau explicite, despre valoarea și contribuția acestui grup la societate. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.12.1. | De asemenea, s-a răspândit în dezbaterea publică o relatare denaturată privind presupusa opoziție între interesele tinerilor și cele ale „bătrânilor”. S-au evidențiat deficiențele conceptuale, structurale și funcționale ale modelelor de îngrijire a persoanelor în vârstă. S-a intensificat dorința ca aceste modele să pună un accent mai puternic pe accesul la îngrijiri de calitate și pe accesibilitatea acestora, să respecte demnitatea și drepturile acestor persoane, să mențină cât mai mult posibil autonomia vitală și mediile lor sociale, să asigure coordonarea între serviciile sociale și cele sanitare și să garanteze finanțarea acestor servicii (cheltuielile publice reprezentau, în medie, 1,7 % din PIB-ul european și se preconizează că ar putea să se dubleze în 2050, dacă există o convergență ascendentă între state). |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | De asemenea, au fost evidențiate deficiențele care afectează un pilon care este esențial pentru serviciile de îngrijire pe termen lung, cum ar fi cel al îngrijitorilor și al lucrătorilor din sector, care oferă locuri de muncă pentru 6,4 milioane de persoane și care prevede crearea altor 7 milioane de locuri de muncă până în 2030. În sfârșit, a fost evidențiată contribuția prestatorilor neprofesioniști de servicii de asistență pe termen lung (și diferențele de gen în întregul sector), ceea ce nu se făcuse anterior, precum și necesitatea extinderii anumitor măsuri de conciliere sau de protecție a acestui grup. A venit timpul să acționăm. |
| --- | --- |

3.12.2.

| 3.13. | Rolul mai important pe care l-au dobândit provocările și oportunitățile demografice și, în ceea ce privește conținutul acestui aviz, serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă ca urmare a pierderii autonomiei sau ca urmare a dependenței a contribuit la elaborarea, de către instituțiile europene, a unor documente importante legate de aceste provocări, precum și de tema abordată în prezentul aviz. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Printre acestea, Cartea verde a Comisiei Europene privind îmbătrânirea populației, Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, Rezoluția Parlamentului European referitoare la îmbătrânirea populației vechiului continent, Raportul și Concluziile Consiliului UE privind integrarea îmbătrânirii populației în politicile publice, Raportul Comisiei Europene și al Comitetului pentru protecție socială intitulat „Tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire”, documentul de lucru al Comitetului Regiunilor intitulat „Plan pentru viitorul îngrijitorilor și al serviciilor de îngrijire – oportunități la nivel local și regional pentru o provocare europeană” și, mai ales, propunerea făcută de președinta Comisiei, doamna Von der Leyen, în discursul său din Parlamentul European privind starea Uniunii, de a se elabora o „nouă strategie europeană privind serviciile de îngrijire”. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Criza a evidențiat necesitatea unei mai bune înțelegeri a acestei probleme în întreaga Uniune. Se observă o lipsă de date statistice referitoare la persoanele în vârstă; necesitatea unui nivel mai ridicat de cunoaștere comună a modelelor de protecție socială și de îngrijire, care sunt foarte diverse în statele membre; necesitatea compilării și a diseminării bunelor practici între diferitele state membre; și necesitatea de a investiga și de a preveni discriminarea sau violența împotriva persoanelor în vârstă dependente. Pe scurt, este necesară o monitorizare detaliată și permanentă a acestei chestiuni. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.15.1. | În acest sens, ar trebui remarcat că scopul prezentului aviz de a analiza și compara situația din diferite țări a făcut obiectul mai multor studii și rapoarte. Printre altele, cel al Comisiei Europene și cel al Comitetului pentru protecție socială, care au anticipat recent elaborarea prezentului aviz. |
| --- | --- |

3.15.1.

| 3.15.2. | În aceste rapoarte, nu numai că se remarcă diversitatea modelelor de îngrijire și situațiile diferite dintre statele membre, ci se și expun lecțiile care pot fi învățate în consecință. Fără a pretinde exhaustivitate, menționăm următoarele: (i) preferința de a fi îngrijit la domiciliu sau ca la domiciliu; (ii) necesitatea unei mai bune coordonări între serviciile sociale și cele sanitare; (iii) rolul esențial al personalului de îngrijire și necesitatea recunoașterii acestuia sub diverse aspecte, inclusiv din perspectiva proliferării muncii clandestine; (iv) acoperirea insuficientă a nevoilor în materie de îngrijire; (v) urgența abordării necesității de a dispune de o finanțare suficientă, accesibilă și durabilă; (vi) necesitatea de a contracara abordări parțiale și dezacorduri în ce privește recunoașterea și demnitatea persoanelor în vârstă; (vii) necesitatea de a acorda o mai mare vizibilitate, recunoaștere, protecție și sprijin îngrijitorilor informali; (viii) insuficiența datelor statistice și sociologice privind persoanele în vârstă; (ix) obligativitatea abordării în analiză a îngrijirilor la domiciliu și în domiciliu; (x) interacțiunea dintre diversele aspecte care afectează îngrijirea persoanelor în vârstă; (xi) semnificativa dimensiune de gen care există în acest sector; (xii) necesitatea de a stabili protocoale de acțiune, sisteme de evaluare și măsuri de reglementare în ce privește modelele de îngrijire. |
| --- | --- |

3.15.2.

| 3.16. | Pandemia a contribuit la evidențierea deficiențelor modelelor de îngrijire a persoanelor în vârstă, indiferent dacă acestea se realizau prin intermediul centrelor rezidențiale, al serviciilor de îngrijire la domiciliu sau de către familii sau îngrijitori privați. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Astfel de deficiențe reies în urma aplicării anumitor criterii: dacă asistența este sau nu este acordată tuturor, diversificarea și fragmentarea ofertelor de servicii, reglementarea deficitară a acestora, dificultățile de coordonare a nivelurilor de gestionare, problemele de corelare a serviciilor sociale și a celor sanitare, caracterul comercial din ce în ce mai accentuat al serviciilor și nevoia de politici și măsuri de prevenire. Din punct de vedere structural, deficiențele pot fi determinate de concentrarea, în special a persoanelor în vârstă mai dependente, în centre rezidențiale, și nu în formule centrate pe persoană. Din punct de vedere funcțional, deficiențele sunt legate în mare măsură de finanțarea limitată, de lipsa materialelor de protecție sau de insuficiența acestora, de precaritate, de riscurile profesionale (inclusiv sănătatea mintală), de lipsa formării și a recunoașterii profesionale a personalului și a muncii depuse de acesta. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pandemia de COVID-19 a arătat că, pentru o mare parte a cetățenilor europeni, oferta de servicii de îngrijire pe termen lung a tuturor persoanelor în vârstă și la costuri accesibile este insuficientă. În acest sens, trebuie să se trateze cu prioritate cuantificarea și atenția acordată grupului de persoane în vârstă care, deși au nevoie de îngrijiri, nu pot avea acces la ele din diferite motive (lipsa locurilor, costul economic etc.); de fapt, în UE-27, dintre persoanele în vârstă de șaizeci și cinci de ani sau mai mult care au dificultăți mari în ceea ce privește performanțele personale, doar o treime au recurs la servicii de asistență la domiciliu în 2014. În plus, este necesar ca modelele de protecție socială ale statelor membre să fie adaptate pentru a răspunde acestor noi nevoi cu servicii publice sau subvenționate disponibile, accesibile, sustenabile, la prețuri abordabile și de bună calitate. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Dacă, înainte de pandemie, instituționalizarea îngrijirii persoanelor în vârstă în centrele rezidențiale era deja foarte contestată, în urma pandemiei respingerea acesteia s-a accentuat, cu excepția cazurilor de persoane în vârstă care și-au pierdut autonomia sau care sunt dependente în mod grav. Printre deficiențele sistemului, se numără: riscul mai mare de contaminare; pierderea controlului pacientului asupra propriei vieți; rigiditatea programului cotidian; aglomerarea și profilurile eterogene ale rezidenților; intimitatea redusă (de obicei, două persoane în aceeași cameră); participarea limitată a utilizatorului sau a membrilor familiei sale la controlul gestionării centrelor; slăbirea relațiilor familiale și sociale; dislocarea și dezrădăcinarea rezidenților din mediul lor comunitar. De asemenea, este foarte necesar să se consolideze drepturile și voința expresă a persoanelor în vârstă din aceste centre rezidențiale prin intermediul unor forme de tutelă care să le respecte demnitatea și situația specifică, în special în cazul persoanelor în vârstă cu probleme cognitive și mintale. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | De asemenea, ar trebui atrasă atenția asupra lipsei de continuitate a serviciilor de asistență la domiciliu, a izolării în casă, a dificultăților de acces la serviciile de bază etc. pentru persoanele în vârstă care sunt îngrijite în propriile lor case. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | În general, în timpul pandemiei s-a observat o viziune stereotipică și chiar discriminatorie față de persoanele în vârstă, când, de fapt, îmbătrânirea nu ar trebui considerată o problemă, ci o oportunitate. În mai multe state, au fost introduse plângeri sau acțiuni în justiție împotriva tratamentului din centrele rezidențiale sau a posibilelor încălcări ale drepturilor fundamentale. Acest lucru a evidențiat necesitatea stabilirii unor mecanisme permanente pentru a asigura bunăstarea și drepturile persoanelor în vârstă, prin combaterea discriminării acestui grup. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | În timpul pandemiei, în multe țări au fost evidențiate deficiențe importante legate de personalul care furnizează servicii de îngrijire, cum ar fi: 1) lipsa de personal, procentul ridicat de contracte temporare și cu fracțiune de normă, rata ridicată de rotație a personalului, salariile reduse, recunoașterea profesională insuficientă, lipsa drepturilor profesionale precum șomajul sau, în unele cazuri, recunoașterea contaminării cu COVID-19 drept boală profesională și chiar, în unele țări, procente semnificative de lucrători care nu au contracte, în multe cazuri nici drepturi sociale ori drepturi de securitate socială; și 2) deficitul de formare și acreditare pentru îngrijitori (furnizori de servicii de geriatrie, îngrijitori sau personal auxiliar din cadrul serviciilor de asistență la domiciliu), care sunt cei care furnizează marea majoritate a serviciilor de îngrijire în centrele rezidențiale și la domiciliu (2). |
| --- | --- |

3.22.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Trebuie remarcat faptul că, atunci când avizul vorbește despre „îngrijire”, el trimite la toate tipurile de îngrijire a persoanelor în vârstă. Uneori, din motive de interpretare lingvistică, apar confuzii, de exemplu, termenul „soins” („îngrijire”) din limba franceză fiind înțeles ca însemnând „asistență medicală”, în timp ce, în limba spaniolă, termenul „cuidados” („îngrijire”) se referă la toate tipurile de îngrijire, inclusiv la sarcinile conexe, cum ar fi: ajutorul și asistența pentru persoanele în vârstă, conversațiile, plimbările, asistența pentru mobilitate, cumpărăturile, curățenia, efectuarea de activități casnice, cum ar fi gătitul sau îmbrăcatul, printre altele. Termenul „îngrijire” este utilizat în acest sens mai larg în aviz. Prin urmare, el acoperă și conceptul de „sprijin”.

1

soins

cuidados

(2)  Anexa la Avizul SOC/687 (numai în limba engleză).

2

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Statul de drept și fondul de redresare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 194/05)

| Raportor: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |

Raportor:

Christian BÄUMLER

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 16.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 204/14/18 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

16.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

20.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

204/14/18

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) subliniază că Uniunea Europeană se întemeiază pe valori precum respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În opinia CESE, respectarea acestor valori, în special a statului de drept, este de o importanță fundamentală pentru cetățenii UE și pentru supraviețuirea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE se angajează să se asigure că Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană impun sancțiuni severe și disuasive în cazul unor deficiențe sistematice ale statului de drept care pun în pericol bugetul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru CESE este extrem de important ca programele de redresare prezentate de statele membre să prezinte măsurile pe care le vor lua pentru consolidarea statului de drept. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE solicită ca toate programele finanțate din bugetul UE să facă obiectul unor cerințe legale privind libertatea de informare și transparența. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE solicită ca participarea la cooperarea consolidată cu Parchetul European să devină o condiție prealabilă pentru participarea la programele finanțate din bugetul UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită transformarea Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) într-o agenție pentru statul de drept și eficiența administrativă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept în statele membre au un impact negativ asupra bugetului UE și solicită inversarea sarcinii probei. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită UE să protejeze ONG-urile care promovează drepturile omului și statul de drept împotriva influenței necuvenite și să sprijine finanțarea acestora. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită instituțiilor europene să lanseze o campanie cu societatea civilă intitulată „Uniunea europeană a mea – Drepturile mele”, care să inițieze un dialog la nivelul UE cu privire la importanța statului de drept. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

Contextul propunerii

| 2.1. | Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile enumerate la articolul 2 din TUE. Printre aceste valori se numără respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. În plus, societatea europeană se caracterizează prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Respectarea acestor valori este de o importanță fundamentală pentru toți cetățenii Uniunii. Având în vedere istoria europeană și, în special, crimele împotriva umanității din timpul războaielor mondiale, Uniunea Europeană s-a angajat că va proteja aceste valori, asigurând menținerea păcii în Europa și protecția drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor săi. Pentru a-și respecta angajamentul, Uniunea Europeană trebuie să urmărească și să combată încălcările sistematice ale acestor valori. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Respectarea acestor valori, în special a statului de drept, este, în plus, o condiție pentru menținerea Uniunii Europene în forma sa actuală, dat fiind că se poate considera că Uniunea Europeană respectă principiul statului de drept numai dacă toate statele membre îndeplinesc cerințele în ce privește respectarea statului de drept. Numai în acest fel se poate garanta punerea în aplicare corespunzătoare, în toate statele membre, a politicilor Uniunii Europene, inclusiv privind cheltuielile din bugetul Uniunii. În plus, cooperarea dintre sistemele judiciare și de administrație publică din statele membre se bazează pe încrederea reciprocă că aceste valori sunt împărtășite și puse în practică de toate statele membre, ceea ce constituie singura bază viabilă pentru ca sistemele de administrație publică și autoritățile judiciare din statele membre să poată coopera la nivel transfrontalier, precum și să recunoască și să pună în aplicare deciziile din oricare alt stat membru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De asemenea, nu poate fi subestimată importanța acestor valori, în special a statului de drept, pentru dezvoltarea economică durabilă a Uniunii Europene. Pe lângă asigurarea securității investițiilor și respectarea normelor în materie de concurență și a altor norme de reglementare economică, încrederea în sistemul juridic în ansamblu este esențială pentru investițiile private și pentru comerțul transfrontalier. O redresare durabilă a pieței unice europene în urma daunelor economice cauzate de pandemia de COVID-19 presupune, prin urmare, nu doar măsuri de sprijin specifice, cum ar fi cele existente în cadrul Fondului de redresare, ci și respectarea valorilor europene și, în special, a statului de drept. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În cele din urmă, principiul statului de drept și celelalte valori prevăzute la articolul 2 din TUE constituie elemente esențiale prin care se definește Uniunea Europeană. Statul de drept este o parte integrantă a unei societăți europene pluraliste și democratice, care reprezintă unul dintre obiectivele la care s-a angajat Uniunea încă de la instituirea sa. Cu toate acestea, importanța statului de drept nu se limitează doar la teritoriul Uniunii. Politica externă și de securitate a Uniunii se bazează în mod semnificativ pe valorile consacrate la articolul 2 din TUE și pe principiul statului de drept. Politica externă a Uniunii Europene promovează o ordine globală bazată pe respectarea valorilor și a drepturilor. Credibilitatea Uniunii Europene în acest context depinde însă de măsura în care atât Uniunea în ansamblul său, cât și toate statele membre îndeplinesc aceste cerințe. Respectarea valorilor respective reprezintă un element-cheie inclusiv pentru atractivitatea globală și capacitatea de integrare a Uniunii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Instituțiile europene au subliniat în mod repetat, în numeroase avize și acte legislative, importanța valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE și, în special, a respectării statului de drept. Pe lângă alte posibilități de sancționare, printre care se numără, în special, procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 263 din TFUE, Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a creat posibilitatea de a impune sancțiuni financiare în cazul încălcărilor sistematice ale principiilor statului de drept. Acest lucru vizează în primul rând protecția bugetului Uniunii, însă poate contribui, de asemenea, în mod mai general la o mai bună protecție a statului de drept în toate statele membre. În plus, regulamentul urmărește să consolideze credibilitatea Uniunii și, astfel, să faciliteze investițiile. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE salută introducerea acestui nou regulament, care are drept obiectiv, pe lângă protecția statului de drept și a intereselor financiare ale Uniunii, acceptarea socială, în toate statele membre, a transferurilor financiare în interiorul Uniunii Europene și, în special, a Fondului de redresare Cu toate acestea, eficacitatea acestui regulament depinde în mod esențial de punerea sa în practică și de impunerea de sancțiuni rapide și cuprinzătoare în caz de încălcări ale statului de drept, care reprezintă totodată riscuri la adresa bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pe lângă această nouă monitorizare, axată în special pe statul de drept în ceea ce privește alocarea fondurilor, Comisia ar trebui, de asemenea, să continue să își exercite pe deplin și, dacă este necesar, să își consolideze rolul general de monitorizare a bugetului UE. Într-adevăr, orice deturnare de fonduri ale UE, chiar dacă nu se bazează pe deficiențe ale statului de drept, dăunează programelor europene și imaginii UE. În plus, Comisia ar trebui, de asemenea, să se asigure că cetățenii UE sunt mai conștienți de proiectele concrete (cofinanțate) ale UE pe teren. În acest scop, normele relevante privind transparența și informarea publicului, de exemplu referitoare la panourile informative care însoțesc proiectele de construcții sau disponibilitatea online a unor informații, ar trebui, de asemenea, să fie adaptate, iar implicarea UE ar trebui să reiasă mai clar. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Cerințe generale

| 3.1. | CESE solicită aplicarea riguroasă a noului regulament în toate domeniile bugetare relevante. Pentru a-și îndeplini sarcinile de monitorizare care i-au fost delegate prin acest regulament și prin tratate, Comisia trebuie să asigure resurse financiare și de personal adecvate și să urmărească în mod consecvent informațiile cu privire la potențiale încălcări în statele membre. Procedând astfel, Comisia trebuie să aplice criterii strict obiective și să examineze încălcările în același mod în toate statele membre. În plus, Comisia ar trebui să își consolideze controlul asupra punerii corecte în aplicare a programelor UE în țările terțe și, în special, să aplice aceleași criterii țărilor candidate ca și în cazul statelor membre. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Comisia și statele membre trebuie să se asigure, în special, că din bugetul Uniunii nu se plătesc sume a căror utilizare nu poate fi justificată în mod complet. Toți destinatarii plăților din bugetul Uniunii, indiferent dacă sunt organisme publice sau private, trebuie să respecte norme corespunzătoare în materie de transparență. Statele membre și Comisia ar trebui să furnizeze societății civile informații cuprinzătoare privind utilizarea fondurilor și să ia în considerare observațiile venite din partea societății civile legate de posibile îmbunătățiri în domeniul utilizării acestor fonduri. Trebuie să existe o procedură transparentă și consultări pentru planificarea și execuția bugetului, iar statele membre trebuie să consulte, de asemenea, organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În cazul unor deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept în statele membre, care reprezintă totodată riscuri la adresa bugetului Uniunii, este necesar un răspuns timpuriu și rapid, în special din partea Comisiei, aceasta fiind singura modalitate de a identifica și remedia deficiențe încă dintr-un stadiu incipient. În plus, încălcările ar trebui să atragă după sine aplicarea unor sancțiuni disuasive, la fel cum se întâmplă și în alte domenii, unde, pentru a proteja aplicarea dreptului Uniunii, Comisia impune sancțiuni financiare semnificative, cum ar fi în ceea ce privește aplicarea legislației în domeniul concurenței. Având în vedere importanța fundamentală a statului de drept și a protecției bugetului Uniunii, Comisia și Consiliul trebuie să aplice sancțiuni disuasive semnificative și în aceste domenii. În cazul unei posibile reforme a regulamentului, acest lucru ar trebui, de asemenea, menționat în mod explicit în textul regulamentului. În plus, CESE solicită Comisiei și Consiliului să acționeze în strânsă coordonare cu Parlamentul European, căruia ar trebui să i se acorde în viitor aceleași drepturi procedurale ca și Consiliului, printr-o eventuală revizuire a regulamentului. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept într-un stat membru subminează întotdeauna, sau cel puțin pun în pericol grav, punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și, prin urmare, protecția bugetului UE. Așadar, în cazul în care se identifică deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, acestuia ar trebui să îi revină sarcina de a dovedi că sunt asigurate punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și protecția bugetului UE. CESE solicită clarificarea acestui aspect în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În cazul unor încălcări sistematice ale principiilor statului de drept, Comisia, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European ar trebui să utilizeze nu numai posibilitățile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092, ci și toate celelalte măsuri de sancționare de care dispun. Printre acestea se numără, în special, procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 263 din TFUE și procedura prevăzută la articolul 7 din TUE. Inclusiv în cadrul acestor proceduri, instituțiile europene menționate ar trebui să aibă în vedere o acțiune cât mai rapidă și să vizeze aplicarea unor sancțiuni disuasive. Comisia ar trebui, în special, să adopte fără întârziere orientări privind aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092, pentru a putea reacționa rapid în cazul oricăror încălcări ale principiilor statului de drept. În aceste orientări, Comisia ar trebui să stabilească, în special, în ce condiții consideră necesară aplicarea unei sancțiuni financiare și care sunt sancțiunile financiare pe care le consideră a fi adecvate. Totodată, ar trebui să precizeze în ce condiții ar iniția, în plus, o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 263 din TFUE sau o procedură prevăzută la articolul 7 din TUE. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De asemenea, Comisia Europeană, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European ar trebui să poarte un dialog permanent privind statul de drept cu toate statele membre și să identifice cu claritate în mod public orice încălcare a principiilor statului de drept. Instituțiile europene ar trebui să își intensifice cooperarea, pentru a promova în continuare principiile statului de drept, precum și pentru a analiza alte mijloace posibile de protejare a statului de drept în statele membre. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Cerințe specifice

| 4.1. | În ceea ce privește Fondul de redresare, CESE regretă faptul că, în deciziile bazate pe evaluarea programelor naționale ale statelor membre, Comisia Europeană abordează doar într-o măsură limitată importanța fundamentală a statului de drept. După cum s-a arătat mai sus, statul de drept are o importanță fundamentală pentru dezvoltarea economică durabilă a Uniunii Europene și, prin urmare, trebuie luat în considerare în mod corespunzător în Fondul de redresare. În acest sens, nu este suficient ca examinările Comisiei să se axeze cu prioritate pe indicatori economici, cum ar fi cei prevăzuți în semestrul european. După cum a solicitat CESE deja în trecut, Comisia ar trebui să țină seama într-o mai mare măsură și de importanța statului de drept pentru dezvoltarea economică durabilă în contextul semestrului european și să includă indicatori relevanți (3). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Din perspectiva CESE, programele prezentate de statele membre până în prezent conțin un număr prea puține inițiative de consolidare a statului de drept. De exemplu, programele prezentate de Italia, Croația și Cehia conțin inițiative individuale privind statul de drept, printre care măsuri de combatere a corupției și măsuri de creștere a eficienței autorităților judiciare. Privit în ansamblu și la nivelul tuturor statelor membre, CESE consideră că acest lucru nu este, însă, suficient pentru a reflecta importanța fundamentală a statului de drept. Prin urmare, este extrem de important pentru CESE ca toate statele membre să stabilească în programele naționale măsurile pe care le vor lua pentru consolidarea statului de drept. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE solicită, de asemenea, dezvoltarea în continuare a cerințelor privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv a cerințelor prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092. În viitor, toate programele sprijinite prin bugetul Uniunii ar trebui să facă obiectul unor legi naționale cuprinzătoare privind libertatea de informare și transparența, pentru a oferi un acces ușor și cuprinzător la informații instituțiilor de presă, organizațiilor neguvernamentale și societății civile. Se poate face o excepție numai în cazul în care interesele de securitate națională impun acest lucru. Comisia Europeană ar trebui să evalueze în mod constant adecvarea acestor legi naționale privind libertatea de informare și, dacă este necesar, să prezinte propuneri de modificare, ținând seama inclusiv de avizele Parlamentului European și ale CESE. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE sprijină instituirea Parchetului European, deoarece acesta va juca un rol esențial în protejarea intereselor financiare ale Uniunii și în urmărirea infracțiunilor transfrontaliere. CESE este convins că Parchetul European acționează deja ca factor disuasiv și va contribui pe termen lung la îmbunătățirea semnificativă a asigurării respectării legii la nivel transfrontalier. Din aceste motive, CESE solicită tuturor statelor membre să se alăture cooperării consolidate cu Parchetul European și ca aceasta să devină o condiție prealabilă pentru participarea la programele finanțate de UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Parchetul European nou-instituit preia sarcini care erau îndeplinite până în prezent de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). Prin urmare, CESE solicită dezvoltarea OLAF și transformarea sa într-o Agenție europeană pentru statul de drept și eficiența administrativă. Această nouă agenție ar trebui să revizuiască în mod general și continuu statul de drept în statele membre și să ofere consiliere Parlamentului European, Consiliului Uniunii Europene și Comisiei Europene cu privire la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092. În plus, această nouă agenție ar trebui să emită recomandări generale pentru a consolida statul de drept și eficiența administrativă a statelor membre și, în acest sens, să sprijine statele membre și administrațiile acestora. În cazul în care statele membre nu dau curs unor recomandări importante ale acestei agenții, ele ar trebui să aibă obligația de a justifica acest lucru în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În plus, Comisia Europeană ar trebui să elaboreze noi inițiative menite să consolideze statul de drept și aplicarea drepturilor fundamentale europene în toate statele membre. Ar trebui instituite și dezvoltate programe de schimb, cum ar fi Erasmus +, pentru personalul organismelor judiciare ale statelor membre, precum și pentru organizațiile neguvernamentale care activează în special în domeniul statului de drept și al protecției drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, în vederea consolidării și dezvoltării unei înțelegeri comune a statului de drept în Europa. În acest scop, Uniunea Europeană ar trebui să majoreze finanțarea programelor de formare voluntară și transfrontalieră pentru acești membri ai sistemului judiciar din statele membre; programele educaționale ale organizațiilor neguvernamentale care promovează statul de drept și protecția drepturilor fundamentale și a drepturilor omului ar trebui, de asemenea, sprijinite. Obiectivul ar trebui să fie promovarea principiului european al statului de drept, care ține seama atât de tradițiile juridice ale statelor membre, cât și de caracterul obligatoriu al standardelor minime comune pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În opinia CESE, societatea civilă este deosebit de importantă pentru protejarea statului de drept; prin urmare, îi revine o responsabilitate corespunzătoare în acest sens. Pentru a consolida statul de drept în toate statele membre, Comisia ar trebui, prin intermediul unui nou program, să își sporească sprijinul pentru platformele societății civile care se dedică protecției statului de drept în statele membre, precum și pentru programele educaționale (4). În cadrul acestui program, UE ar trebui să sprijine finanțarea organizațiilor neguvernamentale. Trebuie asigurată protecția împotriva influenței necuvenite și a altor interferențe în independența organizațiilor neguvernamentale din partea factorilor de decizie, a lobbyiștilor și a altor actori. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În cele din urmă, în special Comisia Europeană, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European și CESE ar trebui să sensibilizeze într-o mai mare măsură cetățenii Uniunii cu privire la importanța valorilor europene, în special a statului de drept. UE are nevoie de o strategie de comunicare care să combine conceptul de stat de drept cu realitatea. În acest scop, instituțiile europene menționate, în cooperare cu alte părți interesate din societatea civilă, ar trebui să lanseze o campanie intitulată „Uniunea mea Europeană – drepturile mele”, care să vizeze importanța statului de drept și să se adreseze tuturor cetățenilor, să ofere tuturor informații de bază privind statul de drept, invitându-i la un dialog care să cuprindă întreaga Uniune (5). |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 20 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Articolul 2 din TUE.

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

2

(3)  A se vedea, de asemenea, avizul CESE „Statul de drept și impactul său asupra creșterii economice”, ECO/511 (JO C 429, 11.12.2020, p. 16), punctul 7.1 și următoarele; avizul CESE „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu – Consolidarea în continuare a statului de drept în cadrul Uniunii”, SOC/627 (JO C 282, 20.8.2019, p. 39), punctul 4.1 și următoarele.

3

(4)  A se vedea și avizul CESE „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu – Consolidarea în continuare a statului de drept în cadrul Uniunii”, SOC/627, punctul 3.9 și următoarele, precum și avizul CESE „Planul de acțiune pentru democrația europeană”, SOC/672 (JO C 341, 24.8.2021, p. 56), punctul 6.2.1 și următoarele.

4

(5)  A se vedea și avizul CESE „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu – Consolidarea în continuare a statului de drept în cadrul Uniunii”, SOC/627, punctul 3.19, precum și avizul CESE „Planul de acțiune pentru democrația europeană”, SOC/672, punctul 4.3.2.

5

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 1

Depus de:

TEDER Reet

SOC/692 – Statul de drept și fondul de redresare

Punctul 3.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept într-un stat membru subminează întotdeauna, sau cel puțin pun în pericol grav, punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și, prin urmare, protecția bugetului UE. Așadar, în cazul în care se identifică deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, acestuia ar trebui să îi revină sarcina de a
  dovedi că sunt asigurate
  punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și protecția bugetului UE. CESE
  solicită
  clarificarea acestui aspect în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092. | CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept într-un stat membru subminează întotdeauna, sau cel puțin pun în pericol grav, punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și, prin urmare, protecția bugetului UE. Așadar, în cazul în care se identifică deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, acestuia ar trebui să îi revină sarcina de a
  participa pe deplin la soluționarea încălcărilor și luarea unor măsuri de remediere, pentru a garanta
  punerea în aplicare
  corespunzătoare
  a programelor finanțate de UE și protecția bugetului UE. CESE
  recomandă
  clarificarea acestui aspect în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept într-un stat membru subminează întotdeauna, sau cel puțin pun în pericol grav, punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și, prin urmare, protecția bugetului UE. Așadar, în cazul în care se identifică deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, acestuia ar trebui să îi revină sarcina de a
  dovedi că sunt asigurate
  punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și protecția bugetului UE. CESE
  solicită
  clarificarea acestui aspect în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092.

CESE consideră că deficiențele sistematice ale statului de drept într-un stat membru subminează întotdeauna, sau cel puțin pun în pericol grav, punerea în aplicare a programelor finanțate de UE și, prin urmare, protecția bugetului UE. Așadar, în cazul în care se identifică deficiențe sistematice în ceea ce privește statul de drept într-un stat membru, acestuia ar trebui să îi revină sarcina de a
  participa pe deplin la soluționarea încălcărilor și luarea unor măsuri de remediere, pentru a garanta
  punerea în aplicare
  corespunzătoare
  a programelor finanțate de UE și protecția bugetului UE. CESE
  recomandă
  clarificarea acestui aspect în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092.

Expunere de motive

Statul de drept trebuie să fie garantat prin mijloace legitime. Sarcina probei în forma sa actuală este unul dintre principiile fundamentale ale legalității. Modificarea sau inversarea sarcinii probei ar putea crea un precedent foarte periculos și ar submina fundamentele statului de drept.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 41 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 65 |
| Abțineri | 13 |

Voturi pentru:

41

Voturi împotrivă:

65

Abțineri

13

AMENDAMENTUL 2

Depus de:

TEDER Reet

SOC/692 – Statul de drept și fondul de redresare

Punctul 1.6

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE consideră că deficiențele
  sistematice ale
  statului de drept în statele membre au un impact negativ asupra bugetului UE și solicită
  inversarea sarcinii probei
  . | CESE consideră că deficiențele statului de drept în statele membre au un impact negativ asupra bugetului UE și solicită
  o remediere țintită și respectarea strictă a legalității în punerea în aplicare a programelor finanțate de UE, precum și protecția bugetului UE
  . |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE consideră că deficiențele
  sistematice ale
  statului de drept în statele membre au un impact negativ asupra bugetului UE și solicită
  inversarea sarcinii probei
  .

CESE consideră că deficiențele statului de drept în statele membre au un impact negativ asupra bugetului UE și solicită
  o remediere țintită și respectarea strictă a legalității în punerea în aplicare a programelor finanțate de UE, precum și protecția bugetului UE
  .

Expunere de motive

Statul de drept trebuie să fie garantat prin mijloace legitime. Sarcina probei în forma sa actuală este unul dintre principiile fundamentale ale legalității. Modificarea sau inversarea sarcinii probei ar putea crea un precedent foarte periculos și ar submina fundamentele statului de drept.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 72 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 141 |
| Abțineri | 18 |

Voturi pentru:

72

Voturi împotrivă:

141

Abțineri

18

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/34

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Cum vor contribui ecosistemele industriale identificate la autonomia strategică a UE și la bunăstarea cetățenilor săi?”

(aviz exploratoriu)

(2022/C 194/06)

| Raportoare: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Raportoare:

Sandra PARTHIE

| Sesizare | Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 244/1/3 |

Sesizare

Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

244/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Pentru ca economiile europene să își păstreze competitivitatea la nivel internațional, întreprinderile din diferite sectoare trebuie să se adapteze la noii concurenți de la nivel global, să își reinventeze modelele de afaceri și să reevalueze lanțurile de aprovizionare. Schimbările care se produc ca urmare a acestei situații sunt structurale și uneori chiar disruptive, nu numai pentru întreprinderi, ci și pentru persoane și pentru condițiile de lucru ale acestora. CESE invocă principiul de „a nu lăsa pe nimeni în urmă” și îi invită pe toți actorii relevanți la un dialog pe marginea gestionării acestei schimbări structurale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deschiderea față de comerț, investiții și alte forme de colaborare internațională este un punct forte și o sursă de creștere și de bunăstare pentru UE. CESE sprijină ambiția UE de a-și asuma o responsabilitate sporită pentru propria securitate, de a reduce dependențele unilaterale în domenii critice și de a-și consolida capacitatea de a-și stabili și pune în aplicare propriile priorități, trecând la o stare de competitivitate economică și de reziliență sporită. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Fără a fi protecționiști, trebuie luate măsuri la nivel european, prin reglementări, dar și prin stabilirea de standarde, pentru a reduce riscul producerii unor deficite strategice și structurale, a proteja proprietatea intelectuală și a asigura o concurență reglementată și echitabilă între statele membre și cu alți parteneri globali. În alianțele sale transnaționale și globale, UE trebuie să poată identifica încălcările drepturilor omului, ale libertăților fundamentale și ale sănătății și siguranței persoanelor și mediului de la nivelul lanțurilor valorice și de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru a-și consolida baza de producție, CESE recomandă ca UE să majoreze fondurile alocate domeniului cercetării, dezvoltării și inovării și ale altor instrumente de finanțare conexe, cum ar fi instrumentul de investiții interregionale pentru inovare (1), ridicându-le cel puțin la același nivel cu alte regiuni din lume, pentru a permite inovarea atât de necesară. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În plus, CESE recomandă adaptarea Agendei pentru competențe la nevoile viitoare ale pieței forței de muncă. Abordarea bazată pe ecosisteme industriale ar trebui să se traducă, de asemenea, prin creșterea bunăstării cetățenilor UE în ceea ce privește crearea de locuri de muncă de calitate, remunerarea și accesul la învățarea pe tot parcursul vieții. În acest context, CESE subliniază că sprijină Pactul UE pentru competențe, care este esențial pentru asigurarea unor perspective de angajare pe termen lung pentru cetățenii europeni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că este important să se asigure o autentică convergență în sens ascendent a economiilor UE, în special în ceea ce privește productivitatea, standardele sociale, sănătatea și siguranța în muncă și producția ecologică. Competitivitatea pieței unice europene depinde în mare măsură de dezvoltarea și de exploatarea întregului potențial al tuturor economiilor naționale, care încă se află la niveluri foarte diferite și, prin urmare, au nevoie de politici diferite și specifice. Scopul ar trebui să fie eradicarea disparităților economice dintre statele membre. Investițiile în cercetare, dezvoltare și noile tehnologii sunt esențiale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE este de acord cu evaluarea OCDE, potrivit căreia, pentru o imagine echilibrată asupra bunăstării, este nevoie de tablouri de bord cuprinzătoare, cu statistici care să reflecte aspectele importante pentru oameni, acoperind rezultate în multiple domenii, precum veniturile populației, sănătatea, legăturile sociale, siguranța și mediul înconjurător. Trebuie să privim dincolo de mediile naționale pentru a înțelege nu numai dacă viața se îmbunătățește, ci și pentru cine. În plus, trebuie să măsurăm nu numai bunăstarea actuală, ci și resursele care contribuie la susținerea acesteia pe viitor. În fine, schimbările structurale pot fi percepute de oameni ca amenințătoare, în pofida rezultatelor analizei economice. Succesele electorale înregistrate de partide populiste pe întreg teritoriul UE, dar și votul pentru Brexit, se pot explica prin faptul că alegătorii își simt amenințate drepturile din cauza globalizării și simt că pierd controlul asupra deciziilor legate de propria viață. Acest sentiment nu poate fi atenuat prin statistici. Responsabilii de elaborarea politicilor trebuie să implice într-o măsură mai mare partenerii sociali și organizațiile societății civile în rezolvarea nemulțumirilor și a temerilor legate de greutățile sociale și în formularea și punerea în aplicare a unor soluții concrete. CESE sprijină o guvernanță corporativă sustenabilă, mai deschisă și axată pe participare, care să includă informarea, consultarea și participarea lucrătorilor la nivelul întreprinderii. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

| 2.1. | CESE face referire la concluziile Consiliului European din 1 și 2 octombrie 2020, care precizează că noțiunea de autonomie strategică este o caracteristică esențială a pieței interne, a politicii industriale și a sectorului digital. De asemenea, evidențiază concluziile Consiliului Competitivitate din 13 noiembrie 2020, în care se precizează că această noțiune include identificarea și reducerea dependențelor strategice și creșterea rezilienței în cele mai sensibile ecosisteme industriale și în domenii specifice, precum sănătatea, industria apărării, spațiul, domeniul digital, energia, industriile mobilității și materiile prime esențiale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obiectivele autonomiei strategice deschise sunt stabilitatea, diseminarea standardelor europene și promovarea valorilor UE. Acestea se reflectă în mai multe inițiative recente, precum Comunicarea privind conturarea viitorului digital al Europei din februarie 2020, Comunicarea privind investițiile străine directe (Regulamentul privind examinarea investițiilor străine directe), adoptată în martie 2020, Mecanismul de examinare a investițiilor străine al UE, adoptat în 2019 și devenit complet funcțional în octombrie 2020, Strategia privind datele din noiembrie 2020, revizuirea politicii comerciale privind autonomia strategică deschisă din februarie 2021 și lucrările în curs privind un instrument anticoercitiv. În plus, propunerea de regulament privind mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, din iulie 2021, este un exemplu de conștientizare a temelor legate de mediu la nivelul UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategia de la Lisabona din 2000 și-a propus ca UE să devină o economie și o societate care să se bazeze pe cunoaștere, a stabilit indicatori cuantificabili și a consolidat necesitatea de a sprijini cetățenii în parcursul de învățare pe tot parcursul vieții. Pactul pentru competențe este esențial în ceea ce privește educația, expertiza și know-how-ul, având în vedere că unele sectoare industriale se confruntă cu transformări majore în contextul dublei tranziții digitale și ecologice. În plus, astfel cum se menționează în Planul în materie de competențe, principalele părți interesate, cum ar fi întreprinderile, sindicatele, instituțiile de cercetare, de educație sau de formare și autoritățile publice sunt actori indispensabili în abordarea nevoilor sectoriale în materie de competențe. CESE salută activitatea Comisiei Europene și a partenerilor sectoriali, cum ar fi Consiliul competențelor sectoriale (Sector Skills Council) și alianțele europene ale competențelor sectoriale pentru a depăși necorelarea competențelor între cererea industriei în materie de competențe și oferta în materie de educație (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE evidențiază, de asemenea, activitatea Comisiei privind reziliența materiilor prime critice (3), care urmărește să traseze o cale către o mai sustenabilitate și securitate sporite și avizul aferent al CESE (4), precum și evaluările realizate de CESE cu privire la diverse ecosisteme și sectoare industriale (5). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | UE se bazează pe un model economic deschis, 14 % din importuri, la nivel mondial, fiind realizate de UE și 16 % din exporturi provenind din UE. CESE consideră că este esențial ca politica industrială a Europei să găsească modalități și mijloace de a decide pe cont propriu, fără să depindă de ceilalți actori în domenii strategice, de la tehnologie la alimentație și sănătate, de exemplu. O politică industrială cu o bază solidă de producție industrială ar trebui să contracareze posibilele efecte negative ale perturbărilor. Securitatea aprovizionării poate fi realizată, de asemenea, prin parteneriate cu „țări care împărtășesc aceeași viziune”. Consiliul UE-SUA pentru comerț și tehnologie (CCT), de exemplu, are menirea să ofere astfel de parteneriate. Pentru a se proteja de asimetriile comerciale, CESE sprijină, de asemenea, eforturile UE de a pune în aplicare și de a îmbunătăți instrumentele de apărare comercială, cum ar fi mecanismul de examinare a investițiilor străine al UE (6), Instrumentul pentru achiziții publice internaționale (7) și Regulamentul de combatere a denaturărilor cauzate de subvențiile străine pe piața unică, propus de Comisia Europeană în mai 2021 (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | O analiză ascendentă a dependențelor strategice efectuată de Comisie arată că dependențele din ecosistemele cele mai sensibile reprezintă doar 0,6 % din valoarea bunurilor importate din afara UE. Astfel, multe lanțuri valorice au demonstrat o reziliență remarcabilă în timpul pandemiei. CESE sprijină cu fermitate activitatea Comisiei de identificare a dependențelor și capacităților strategice. Analiza evidențiază, de asemenea, faptul că, din cele 5 200 de produse importate în UE, 137 aparțin unor ecosisteme sensibile, de care UE depinde în mare măsură – în principal în industriile mari consumatoare de energie (cum ar fi materiile prime) și în ecosistemele sanitare (cum ar fi ingredientele farmaceutice active), precum și în produsele relevante pentru sprijinirea tranziției verzi și digitale. 52 % din importurile de aceste produse dependente provin din China. 34 de produse sunt posibil mai vulnerabile din cauza posibilităților reduse de diversificare și de înlocuire cu produse din UE. Pentru a îmbunătăți competitivitatea industriei europene, sunt necesare politici solide în domeniul energiei durabile și al tehnologiei digitale. CESE dorește să sublinieze că sectorul sănătății digitale și actorii din domeniul energiei din surse regenerabile din Europa se numără printre liderii mondiali. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Autonomia strategică deschisă se caracterizează prin existența capacităților de producție în sectoare orientate către viitor din cadrul pieței unice europene, în special în cazul produselor cu valoare ridicată, unde este esențial să se mențină potențialul tehnologic și de inovare al UE. De exemplu, evaluarea Comisiei arată că Europa are o cotă de piață mondială de 33 % în domeniul roboticii, 30 % în domeniul sistemelor integrate, 55 % în domeniul semiconductorilor auto, 20 % în domeniul echipamentelor pentru semiconductori și 20 % în domeniul componentelor de fotonică (9). Autonomia strategică implică instrumente de apărare comercială în contextul creșterii concurenței internaționale și a concurenței ilegale. Prin urmare, politica industrială a UE merge mână în mână cu o politică comercială și concurențială puternică. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că creșterea autonomiei strategice include consolidarea rezilienței pieței unice, investiții în propria competență a UE și în capacitatea sa tehnologică și resurse în materie de cercetare și dezvoltare, diversificarea lanțurilor de producție și de aprovizionare, garantarea suveranității digitale, asigurarea acumulării de stocuri strategice, stimularea și atragerea de investiții și producție în Europa, prin îmbunătățirea condițiilor în care își desfășoară activitatea firmele, explorarea unor soluții alternative și modele de economie circulară și promovarea unei cooperări industriale ample între statele membre, precum și ambiția de a ocupa un loc de lider în sectorul tehnologic, astfel cum a afirmat Consiliul Competitivitate în noiembrie 2020. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Piața unică este cel mai mare atu al Europei, iar Comisia ar trebui să își concentreze în continuare eforturile pentru a-i spori reziliența prin punerea în aplicare și asigurarea respectării normelor și prin eliminarea barierelor în vederea atingerii obiectivului unei economii europene inovatoare, prospere și orientate spre viitor. O piață internă puternică este o condiție prealabilă pentru înființarea de întreprinderi europene, dezvoltarea acestora și evitarea unor perturbări viitoare, de exemplu cu ajutorul instrumentului pentru situații de urgență al pieței unice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În avizul său „Niciun pact verde fără un pact social”, CESE subliniază importanța unui dialog social puternic și orientat spre viitor și a unei guvernanțe corporative sustenabile, axată pe participare. CESE susține, de asemenea, ca lucrătorii să fie informați și consultați și promovează participarea acestora la nivelul întreprinderii, pentru stimularea inovării la locul de muncă (10). În rezoluția sa din decembrie 2020 referitoare la guvernanța corporativă sustenabilă, Parlamentul European a salutat angajamentul Comisiei de a revizui Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare și de a elabora standarde de raportare nefinanciară (11). Aderarea la principiile unei guvernanțe corporative durabile este o modalitate importantă de promovare a valorilor europene în străinătate și oferă un avantaj competitiv întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Situația socioeconomică din statele membre ale UE este în continuare foarte diferită și, deci, este important să se garanteze că sunt dezvoltate parcursuri specifice de tranziție regională în contextul unui proces specific de guvernanță pentru diferitele ecosisteme, inclusiv sprijinind accesul la noi piețe, mai ales pentru IMM-uri, și la lanțuri valorice sustenabile. În materie de guvernanță, CESE sprijină abordări precum comisiile de transformare regională sau centrele de transformare care, în strânsă cooperare cu actorii economici locali și regionali, definesc soluții locale și regionale specifice pentru schimbările economice viitoare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În ceea ce privește îmbunătățirea cooperării industriale între statele membre ale UE, CESE apreciază activitatea de analiză desfășurată de Comisie în ceea ce privește definirea și evidențierea a 14 „ecosisteme industriale”. Analiza este similară unor exerciții efectuate de SUA și China. Acestea se încadrează în două categorii diferite: un ecosistem definit ca o rețea de clustere ce aparțin unui anumit domeniu de activitate și un ecosistem regional, care analizează interacțiunile agenților economici dintr-o anumită regiune. Împreună, acestea furnizează o platformă interactivă pentru optimizarea cooperării între autorități și părțile interesate și pentru facilitarea comunicării între actori. CESE consideră că există o valoare adăugată reală pentru întreprinderi, care poate evidenția necesitatea specifică a unui întreg ecosistem care este capabil să reacționeze. Cu cât un ecosistem este mai profund și mai dens, cu atât va fi mai util pentru toți actorii implicați și cu atât va fi mai mare valoarea adăugată oferită de acesta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | UE și statele sale membre se axează pe programe publice în domeniul realizărilor științifice de ultimă generație la nivelul UE. În mod similar, bugetele de cercetare și inovare au fost transferate de la nivel național la nivelul UE și sunt mai mari ca oricând, deși încă se află sub nivelurile unor competitori strategici precum China; o a patra rundă de „programe de lansare” vizează recăpătarea de către UE a unei poziții de lider la nivel global în domeniul cercetării și inovării. Acestea ar trebui să includă modelele de inteligență artificială de la nivelul marilor întreprinderi (LEAM), spațiile de date industriale comune și tehnologiile verzi emergente și să consolideze cercetarea, dezvoltarea și inovarea în vederea creării de înlocuitori sintetici pentru materiile prime critice. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare în cadrul Uniunii Europene ca procent din PIB s-au ridicat la 2 % în 2019. Spre comparație, China a cheltuit 2 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare în 2019, iar SUA 3 %. Pentru a-și consolida baza de producție, CESE recomandă ca UE să își sporească cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare și regretă faptul că, în afară de principalele investiții publice în cercetare și inovare și puternicele conglomerate private din sectorul combaterii schimbărilor climatice și din cel medical, ecosistemele de inovare ale UE nu se dezvoltă suficient (12). Deși o concurență eficace în UE este un stimulent excelent pentru ca întreprinderile să poată inova, acestea ar trebui să fie sprijinite mai mult, prin utilizarea deplină a altor instrumente de finanțare a cercetării, dezvoltării și inovării la nivelul UE, astfel încât UE să devină cel puțin egală cu alte regiuni din lume, pentru a permite o inovare extrem de necesară. În prezent, investițiile UE vizează mai curând să sprijine interesele naționale ale statelor membre decât să caute abordări și soluții europene, pentru a crea și valorifica legături mai bune și mai aprofundate între agenții economici. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE sprijină cu convingere solicitările privind crearea unor ecosisteme și lanțuri valorice îmbunătățite și colaborarea dintre acestea și consideră că ele trebuie corelate cu dubla tranziție verde și digitală, pentru a îmbunătăți bunăstarea cetățenilor europeni. Parcursurile de tranziție vor adăuga valoare, propunând o secvențiere semnificativă a politicilor și asigurând previzibilitate, aspecte importante pentru întreprinderi și pentru bunăstarea cetățenilor, de exemplu în ceea ce privește dezvoltarea competențelor. În acest context, dorim să evidențiem modelele economice axate pe părțile interesate, al căror factor determinant central constă în combaterea schimbărilor climatice și a distrugerii mediului, și să invităm statele membre și Comisia să folosească aceste modele într-o măsură mai mare în elaborarea politicilor și în evaluările de impact. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Investițiile menite să creeze lanțuri valorice mai reziliente și sustenabile, care oferă acces la servicii și bunuri esențiale, trebuie să dea rezultate din punctul de vedere al creșterii economice și al bunăstării. Ar trebui stabilite planuri de acțiune sectoriale, care să fie legate de inițiativele principalilor actori economici existenți și să consolideze grupurile economice din Europa, inclusiv IMM-urile. Pentru aceasta, este nevoie de sprijin instituțional pentru a le permite să controleze mai bine lanțurile valorice și să anticipeze crizele, prin efectuarea unor teste de rezistență sau a unor evaluări ale riscurilor care să prevină deficitele. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Definirea lanțurilor valorice strategice, a lanțurilor de aprovizionare și a clusterelor corecte va fi esențială. Promovând proiectele importante de interes european comun (PIIEC) și instituind alianțe industriale privind bateriile pentru vehicule electrice, calculatoare de înaltă performanță, microcipuri, vehicule conectate, curate și autonome, sănătatea inteligentă, industria cu emisii scăzute de dioxid de carbon, tehnologiile și sistemele de utilizare a hidrogenului, internetul obiectelor la nivel industrial și securitatea cibernetică, Comisia a precizat clar ce domenii ar trebui dezvoltate prioritar și prezintă o valoare adăugată autentică la nivelul UE. Pe lângă protejarea intereselor europene în ceea ce privește standardele dezvoltate la nivel european și protecția proprietății intelectuale europene, aceste aspecte stau la baza unui set coerent de politici industriale și economice. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Acesta nu este doar un obiectiv în sine, ci este menit să păstreze și să susțină bunăstarea cetățenilor europeni, oferind locuri de muncă de calitate în sectoare orientate către viitor și, totodată, vizând tranziția duală. Pentru a atinge aceste obiective, trebuie folosiți indicatorii și parametrii adecvați. CESE consideră că „bunăstarea” s-a maturizat în calitate de concept statistic și de măsurare, transformându-se într-o „busolă” după care responsabilii de elaborarea politicilor își pot orienta deciziile. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE este de acord cu definiția furnizată de OCDE pentru „economia bunăstării”, și anume o economie care:






  1. | extinde oportunitățile aflate la dispoziția persoanelor pentru a beneficia de o mobilitate socială ascendentă și pentru a-și îmbunătăți traiul conform dimensiunilor care sunt cele mai importante pentru ele; |
| --- | --- | --- |

3.15.

1.

extinde oportunitățile aflate la dispoziția persoanelor pentru a beneficia de o mobilitate socială ascendentă și pentru a-și îmbunătăți traiul conform dimensiunilor care sunt cele mai importante pentru ele;

| 2. | asigură transpunerea acestor oportunități în rezultate în materie de bunăstare pentru toate segmentele populației, inclusiv pentru cele din partea inferioară a scalei de repartizare; |
| --- | --- |

2.

asigură transpunerea acestor oportunități în rezultate în materie de bunăstare pentru toate segmentele populației, inclusiv pentru cele din partea inferioară a scalei de repartizare;

| 3. | reduce inegalitățile; și |
| --- | --- |

3.

reduce inegalitățile; și

| 4. | cultivă durabilitatea socială și de mediu. |
| --- | --- |

4.

cultivă durabilitatea socială și de mediu.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en

1

(2)  Planul de cooperare sectorială în materie de competențe. Soluții la necorelarea competențelor la nivel sectorial. O acțiune esențială a Noii agende pentru competențe în Europa.

2

(3)  Comisia Europeană – Reziliența materiilor prime critice: trasarea unui model pentru îmbunătățirea securității și a durabilității, COM(2020) 474.

3

(4)  JO C 220, 9.6 2021, p. 118.

4

(5)  Avizul CESE „Strategia de mobilitate a UE și lanțurile valorice industriale ale UE: abordarea ecosistemelor autovehiculelor” (JO C 105, 4.3.2022, p. 26); Avizul suplimentar al CESE „Actualizarea noii Strategii industriale – Impactul asupra ecosistemului industriei sănătății” (JO C 105, 4.3.2022, p. 152); Avizul CESE „Anticiparea schimbărilor structurale și sectoriale și remodelarea culturilor industriale – către noi frontiere de redresare și reziliență în diferitele părți ale Europei” (avizul CESE în curs de adoptare „Cerințe de durabilitate pentru baterii în UE”) (JO C 220, 9.6.2021, p. 128); Avizul CESE „Industria sticlei din Europa la răscruce: realizarea unei industrii mai ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, în condițiile creșterii competitivității și menținerii unor locuri de muncă de calitate” (JO C 105, 4.3.2022, p. 18).

5

(6)  Comisia Europeană, „Mecanismul de examinare a investițiilor străine al UE devine pe deplin operațional”, 9 octombrie 2020.

6

(7)  Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, „Instrumentul pentru achiziții publice internaționale al UE”, octombrie 2021.

7

(8)  Comisia Europeană, „Comisia propune un nou regulament pentru a aborda denaturările cauzate de subvențiile străine în cadrul pieței unice”, 5 mai 2021.

8

(9)  Comisia Europeană, „Investițiile într-o industrie inteligentă, inovatoare și durabilă – O strategie reînnoită privind politica industrială a UE” [COM(2017) 479 final].

9

(10)  JO C 341, 24.8 2021, p. 23.

10

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la guvernanța corporativă sustenabilă [2020/2137(INI)].

11

(12)  JRC Science for Policy Report, Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (Raportul JRC „Știință pentru politici: Definirea și securizarea autonomiei strategice deschise a UE până în 2040 și ulterior”), 2021.

12

Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/39

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumente financiare inovatoare în contextul dezvoltării întreprinderilor cu impact social

(aviz exploratoriu)

(2022/C 194/07)

| Raportor: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Marie-Pierre Le BRETON |

Raportor:

Giuseppe GUERINI

Coraportoare:

Marie-Pierre Le BRETON

| Sesizare | Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 231/1/3 |

Sesizare

Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

231/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută decizia Președinției franceze a Consiliului UE și angajamentul specific al Ministerului Economiei și Finanțelor, precum și al guvernului francez, de a sprijini punerea în aplicare a planului de acțiune pentru promovarea economiei sociale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că este important să se dezvolte instrumente financiare inovatoare care să poată avea impacturi sociale pozitive, în primul rând prin acțiuni desfășurate de organizațiile din sfera economiei sociale, dar și prin implicarea tuturor întreprinderilor care urmăresc să obțină impacturi sociale pozitive. Prin urmare, CESE apreciază și sprijină dispozițiile Planului de acțiune pentru economia socială, prezentat de Comisia Europeană la 9 decembrie 2021, în special în ceea ce privește propunerea de încurajare a creării de piețe pentru investiții în întreprinderile sociale din Europa, prin sprijinirea creării de noi instrumente. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că recunoașterea economiei sociale și a economiei de proximitate ca unul dintre cele 14 ecosisteme ale strategiei industriale europene este în concordanță cu promovarea investițiilor cu impact social, și, prin urmare, salută această recunoaștere. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE apreciază că este important să se introducă și să se sprijine forme de investiții care își propun să obțină impacturi sociale, să creeze locuri de muncă de calitate și să atragă investitori privați și capitaluri noi, însă recomandă ca aceste investiții să fie dirijate astfel încât să producă efecte suplimentare și multiplicatoare și să nu înlocuiască niciodată cheltuielile sociale publice pentru prestațiile esențiale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este favorabil (i) definirii de comun acord în amonte, în funcție de proiect, a instrumentelor și indicatorilor de evaluare a impactului social, garantând astfel respectarea elementelor specifice ale organizațiilor din economia socială și (ii) elaborării unei definiții europene a impactului social. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă ca investițiile care vizează obținerea unor impacturi sociale să fie concepute astfel încât să asigure un echilibru între impactul social (schimbări pozitive generate de investiții), nivelul de randament (responsabil și durabil pentru investitor) și nivelul de risc pentru întreprinderea socială, favorizând consolidarea antreprenoriatului social printr-un nou aflux de capitaluri investite, prin îmbunătățirea normelor de transparență și de responsabilitate socială, precum și îmbunătățind capacitatea de a include întreprinderile cu impact social și din economia socială în sistemul economic european. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE apreciază inițiativele puse în aplicare de Comisia Europeană în ultimii ani, în special cele legate de programul EaSI, și salută faptul că InvestEU dispune de o alocare specifică destinată consolidării infrastructurii sociale europene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pentru a încuraja statele membre și Comisia să dea un nou impuls acestor inițiative, CESE consideră că este important să se efectueze analize periodice pentru a se realiza o cartografiere detaliată a diferitelor sisteme de inovare menite să sprijine finanțarea cu impact social pusă în aplicare în statele membre, cu scopul de a crea o bază de cunoștințe comună și de a promova schimbul de bune practici. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că este esențial să se creeze o autoritate la nivel european care să asigure orientarea politică și monitorizarea tehnică a inițiativelor în materie de finanțare inovatoare a economiei sociale și a întreprinderilor care vizează atingerea de obiective cu impact social. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale

| 2.1. | De mulți ani, CESE a susținut necesitatea ca instituțiile europene și statele membre să depună eforturi pentru a consolida rolul economiei sociale în contextul european. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Foarte recent, în avizul ECO/533 (1), CESE a recomandat ca uniunea piețelor de capital (UPC) să ia integral în considerare diferitele forme de investiții cu impact social, în special în domeniul economiei sociale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ultimii zece ani, sensibilizarea în ceea ce privește rolul organizațiilor economiei sociale și recunoașterea funcției acestora au condus la concentrarea sporită asupra investițiilor cu impact social, care ar trebui să sporească și mai mult potențialul deja important al întreprinderilor din economia socială în ceea ce privește inovarea responsabilă și durabilă și crearea de locuri de muncă (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europa are o nevoie crescândă de finanțare incluzivă și responsabilă, iar Uniunea Europeană ar trebui să se angajeze să adopte măsuri și orientări destinate instituțiilor, întreprinderilor, fondurilor financiare, însă și universităților, centrelor de cercetare, actorilor din economia socială și comunităților locale, privind modul de a extinde potențialul antreprenoriatului social și de a influența finanțarea în calitate de agenți pentru dezvoltarea unei economii mai incluzive și durabile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Numeroase organizații din economia socială furnizează servicii de care depind funcții esențiale pentru viața unor categorii deosebit de defavorizate ale populației. Este vorba despre serviciile sociale, de sănătate, de îngrijire și de educație și, în general, despre toate serviciile necesare pentru a le asigura persoanelor vulnerabile o viață demnă, în primul rând prin garantarea unor condiții de muncă adecvate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Din acest motiv, investițiile cu impact social trebuie să fie orientate astfel încât să producă efecte suplimentare și multiplicatoare în raport cu politicile publice, evitând ca investițiile cu impact social să înlocuiască fondurile publice, în special pentru întreprinderile care intră sub incidența politicilor sociale adresate persoanelor vulnerabile. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În urma pandemiei, ne-am confruntat cu toții cu probleme sociale care împiedică atingerea obiectivelor ambițioase ale tranziției durabile (sărăcie și inegalitate, dificultăți de integrare a migranților, deficiențe în ce privește incluziunea persoanelor cu handicap și locuințe inaccesibile familiilor vulnerabile și tinerilor). Așadar, a sosit momentul să susținem un model de creștere economică și un sistem de întreprindere capabile să promoveze obiective sociale, dintre care trebuie să aibă prioritate promovarea locurilor de muncă de calitate. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Definiția instrumentelor financiare inovatoare

| 3.1. | Dat fiind că CESE este de acord cu dispozițiile Planului de acțiune pentru economia socială, în ceea ce privește necesitatea introducerii unor instrumente financiare inovatoare, care își propun să dezvolte întreprinderile cu impact social și întreprinderile din sfera economiei sociale, CESE consideră că este foarte important să se sublinieze că aceste instrumente financiare includ un evantai amplu de investiții întemeiate pe ipoteza conform căreia capitalurile private pot contribui la crearea unor efecte sociale pozitive, care ar trebui întotdeauna considerate prioritare și, în același timp, la generarea unor beneficii economice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Specificul acestor instrumente constă, așadar, tocmai în intenția investitorului de a urmări obiective sociale prin crearea de active și valori comune, asigurând totodată un randament economic echilibrat, care este destinat în mare parte realizării obiectivelor sociale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Actorii activi care promovează și creează aceste instrumente inovatoare pot fi întreprinderi, organizații și fonduri care acționează în scopul de a produce un impact social măsurabil și compatibil cu beneficiile economice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Elementele următoare trebuie să caracterizeze investițiile cu impact social:






  — | finalitatea clară și intenționată de a genera efecte sociale pozitive; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

finalitatea clară și intenționată de a genera efecte sociale pozitive;

| — | sprijinirea întreprinderilor clar definite ca fiind întreprinderi din sfera economiei sociale, pe baza unor definiții acceptate la nivel comun și a unor criterii obiective; |
| --- | --- |

—

sprijinirea întreprinderilor clar definite ca fiind întreprinderi din sfera economiei sociale, pe baza unor definiții acceptate la nivel comun și a unor criterii obiective;

| — | stabilirea unor niveluri de așteptare legate de câștiguri economice echitabile, durabile și transparente, chiar și în cazul în care acestea ar putea fi inferioare randamentelor medii ale pieței; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor niveluri de așteptare legate de câștiguri economice echitabile, durabile și transparente, chiar și în cazul în care acestea ar putea fi inferioare randamentelor medii ale pieței;

| — | dorința de a reinvesti o parte dintre active pentru a alimenta alte investiții orientate către obiective sociale; |
| --- | --- |

—

dorința de a reinvesti o parte dintre active pentru a alimenta alte investiții orientate către obiective sociale;

| — | impactul măsurabil, care este esențial pentru a garanta transparența și o cunoaștere adecvată a scopurilor și a obiectivelor investițiilor; |
| --- | --- |

—

impactul măsurabil, care este esențial pentru a garanta transparența și o cunoaștere adecvată a scopurilor și a obiectivelor investițiilor;

| — | prioritatea acordată coerenței cu principiile și valorile statutare, în cazul în care investițiile sunt destinate întreprinderilor din economia socială. |
| --- | --- |

—

prioritatea acordată coerenței cu principiile și valorile statutare, în cazul în care investițiile sunt destinate întreprinderilor din economia socială.

| 3.5. | Investițiile cu impact social ar trebui să sprijine cu precădere întreprinderile implicate în inovare și în dezvoltarea comunităților care, în absența acestora, nu ar putea să se dezvolte și, uneori, nu ar putea nici să garanteze un nivel adecvat de servicii locuitorilor lor. Aceste investiții ar trebui să fie în măsură să genereze un vector potențial de creștere economică incluzivă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Investițiile pentru întreprinderile și organizațiile care urmăresc să aibă un impact social sunt în măsură să îmbunătățească eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice pentru serviciile sociale, educaționale, de sănătate și de promovare culturală, și să sprijine ocuparea forței de muncă datorită unei participări mai mari a investitorilor în scopul de a sprijini un ecosistem antreprenorial care combină responsabilitatea socială cu durabilitatea. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Chestiunea complexă a definirii întreprinderilor din economia socială

| 4.1. | Deși se pune un accent din ce în ce mai puternic asupra analizei și a cunoașterii întreprinderilor economiei sociale și a instrumentelor financiare inovatoare care sunt mai în măsură să susțină rolul acestor întreprinderi, există încă numeroase obstacole care trebuie depășite astfel încât, în paralel cu întreprinderile economiei sociale, să se poată dezvolta un ecosistem la fel de inovator de finanțare inovatoare, responsabilă și durabilă, care să permită o punere în aplicare reală și concretă a unui model economic cu adevărat european aflat în sprijinul cetățenilor și al întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Printre obstacolele cu care se confruntă numeroase organizații din domeniul economiei sociale în privința accesului complet la instrumente financiare inovatoare, precum participarea la fonduri de capital-investiții, instrumente de cvasifonduri proprii, precum și împrumuturi garantate și pe termen lung și, nu în cele din urmă, orientarea finanțelor solidare în cadrul economiilor destinate angajaților către întreprinderile sociale, putem identifica patru domenii în privința cărora există discrepanțe ce trebuie soluționate:






  — | remedierea lacunelor în materie de informare și corectarea percepției furnizorilor de credite, precum și a definițiilor juridice, și recunoașterea naturii specifice a activității lor economice; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

remedierea lacunelor în materie de informare și corectarea percepției furnizorilor de credite, precum și a definițiilor juridice, și recunoașterea naturii specifice a activității lor economice;

| — | optimizarea competențelor actorilor din sectorul financiar în evaluarea funcționării organizațiilor economiei sociale dintr-o perspectivă financiară; |
| --- | --- |

—

optimizarea competențelor actorilor din sectorul financiar în evaluarea funcționării organizațiilor economiei sociale dintr-o perspectivă financiară;

| — | sprijinirea activităților de formare destinate organizațiilor din economia socială, pentru a le optimiza competențele economice și financiare; |
| --- | --- |

—

sprijinirea activităților de formare destinate organizațiilor din economia socială, pentru a le optimiza competențele economice și financiare;

| — | dezvoltarea informării organizațiilor economiei sociale, care să permită familiarizarea cu instrumentele financiare și, astfel, diminuarea ratei de neaccesare a acestor instrumente. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea informării organizațiilor economiei sociale, care să permită familiarizarea cu instrumentele financiare și, astfel, diminuarea ratei de neaccesare a acestor instrumente.

| 4.3. | În ceea ce privește primul punct, CESE speră că planul de acțiune pentru economia socială va reprezenta o ocazie de a încuraja instituțiile europene și statele membre să ajungă la o definiție valabilă, atât pentru instituțiile publice, cât și pentru instituțiile financiare ale Uniunii Europene, ceea ce este din ce în ce mai necesar pentru a garanta un acces total la piața capitalurilor, inclusiv prin măsuri de sprijin nefinanciar axate pe consolidarea competențelor actorilor implicați în investițiile cu impact social. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În această privință, CESE consideră că rolul economiei sociale de a atrage investiții cu impact social în Europa (3) ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unei atenții sporite în planul de acțiune pentru uniunea piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În ceea ce privește îmbunătățirea capacității de a evalua investițiile sociale inovatoare, CESE consideră că operatorii financiari aplică, în mult prea multe situații, un nivel de risc ridicat organizațiilor economiei sociale, din simplul motiv că adoptă instrumente de evaluare utilizate în general pentru alte întreprinderi, fapt care creează o distorsionare a clasamentului care tinde să subestimeze dimensiunile mai specifice ale economiei sociale, precum capitalul social și uman, reputația, funcția socială, consensul social, accentul asupra obiectivelor de interes general și capacitatea de a genera avantaje comune. Această situație ar putea fi descrisă ca o măsurare excesivă a mijloacelor, din cauza absenței unor instrumente care să permită măsurarea finalității. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Prioritatea organizațiilor economiei sociale constă în punerea în aplicare a obiectivelor sociale, educaționale și de mediu. Această dimensiune socială trebuie să fie pe deplin compatibilă cu cerințele economice și financiare, dat fiind că se numără printre pârghiile pentru sustenabilitatea acestor organizații, fapt care necesită sprijin pentru acțiuni de formare și calificare a personalului lor în domeniul economic și financiar. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Instrumente financiare inovatoare și taxonomii sociale

| 5.1. | În decursul ultimului deceniu, instrumentele financiare consacrate întreprinderilor sociale s-au dezvoltat considerabil (4), însă este în continuare posibil să se continue dezvoltarea lor și să se răspundă mai bine nevoilor întreprinderilor sociale, precum și să se favorizeze dezvoltarea lor pe piața internă. CESE consideră că este important ca extinderea acestora să fie însoțită de dezvoltarea unei culturi a evaluării în toate organizațiile, și de dezvoltarea, în special de către mediul academic, a unor instrumente de evaluare specifice economiei sociale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Între 12 iunie și 27 august 2021, Comisia Europeană a lansat o consultare pe tema taxonomiei sociale și de mediu. În această privință, CESE atrage atenția asupra faptului că este necesar să se evite crearea unei concurențe sau, mai grav, a unui conflict între taxonomia de mediu și cea socială. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dezvoltarea unui model unic de taxonomie (socială și de mediu) reprezintă soluția optimă, tocmai datorită legăturii strânse care trebuie menținută între obiectivele sociale și de mediu, dar, pentru a-și asigura fezabilitatea și flexibilitatea, acest model nu ar trebui să impună sarcini împovărătoare întreprinderilor. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Întreprinderile din economia socială sunt esențialmente ancorate în comunitățile locale, în care predomină dimensiunea participativă, și se remarcă, totodată, prin implicarea lor socială: crearea de locuri de muncă, acompanierea în muncă și menținerea personalului la locul de muncă și o politică de remunerare echitabilă și de egalitate profesională. Aceasta se explică, de asemenea, și prin faptul că întreprinderile economiei sociale dispun, în mod esențial, de o structură de conducere participativă întemeiată pe criterii precum democrația, deschiderea și transparența. Aceste aspecte ar trebui luate în considerare și încurajate cu precădere în taxonomia socială. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Taxonomia socială ar trebui să contribuie la influențarea finanțării în scopul completării resurselor publice care sprijină, deseori într-un mod inadecvat, politicile de incluziune socială. Cu toate acestea, finanțarea socială nu ar trebui niciodată să înlocuiască rolul instituțiilor, al legilor și al politicilor publice în urmărirea respectării drepturilor sociale, în reechilibrarea inegalităților și în lupta contra discriminării. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În ceea ce privește, în mod specific, serviciile de interes general, acestea trebuie finanțate din fonduri publice, iar capitalurile private ar putea fi atrase doar cu titlu complementar. Întreprinderile care generează impacturi sociale au un rol crucial în societate, iar din acest motiv, investițiile care le sunt destinate trebuie să aibă la bază, în măsura posibilului, fonduri financiare stabile și „capitaluri răbdătoare”. Trebuie avut în vedere faptul că obiectivele sociale necesită o perioadă lungă de timp pentru a fi realizate. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ar trebui evitat riscul ca măsurile și metodele de măsurare să recompenseze sectoarele care sunt mai ușor de măsurat și în care există mai multe resurse disponibile sau în care disponibilitatea datelor este mai mare, în detrimentul domeniilor în care măsurarea obiectivă este mai complexă sau în care datele sunt mai dificil de obținut. Colaborarea dintre sectorul public, cel privat și cel social este necesară pentru realizarea cu succes a investițiilor sociale. Colaborarea sectorului social este esențială pentru a stabili nivelul de prioritate al necesităților care trebuie întâmpinate, deoarece aceste sectoare sunt cele care lucrează pe teren și cunosc nevoile existente. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Propuneri inspirate din bunele practici de pe teren

| 6.1. | În ultimii ani, sub impulsul Inițiativei pentru antreprenoriat social din 2011, Comisia Europeană a adoptat diverse inițiative, atât în mod direct, cât și prin intermediul Fondului european de investiții, pentru a sprijini inovarea socială și a spori accesul la finanțare al organizațiilor din domeniul economiei sociale. Instrumentul de finanțare EaSI (și componentele sale EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee și EaSI Capacity Building), precum și instrumentele EFSI Equity Social Impact s-au dovedit a fi deosebit de interesante. Pentru programarea viitoare, inițiativele sociale avute în vedere de programul InvestEU sunt, de asemenea, promițătoare, în special dacă, astfel cum s-a anunțat în Planul de acțiune pentru economia socială, se introduc inovații specifice pentru promovarea investițiilor sociale. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | În scopul de a promova un ecosistem favorabil investițiilor sociale, CESE consideră că este important ca, la punerea în aplicare a diferitelor PNRR, statele membre să se pregătească să implementeze, cu finanțarea oferită prin Next Generation EU, un anumit număr de acțiuni concrete, precum cele expuse în continuare. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | În multe țări s-au realizat experiențe menite să introducă și să valideze mecanisme de finanțare de tip „remunerare în funcție de randament” (pay by result). În Franța, de exemplu, există contractele cu impact social, în cadrul cărora se acordă o atenție deosebită modelelor de tipul outcome funds, care implică investitori privați doritori să mobilizeze resurse pentru politici convenite cu guvernul, în special în domeniul politicilor sociale, a căror plată este legată de obținerea rezultatelor scontate. Promovarea unor astfel de practici trebuie să se întemeieze pe o evaluare prealabilă care să urmărească identificarea eventualelor derive, precum transferurile de capacitate către întreprinderile din afara domeniului economiei sociale sau posibilele dezangajări ale statelor. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Printre cele mai bune practici, cea dezvoltată de guvernul finlandez, care a creat „Centrul de expertiză pentru investițiile cu impact”, este foarte interesantă. Prin intermediul acestuia, se acordă asistență tehnică și profesională pentru a sprijini competențele celor care intenționează să facă investiții cu impact social. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Aceste inițiative confirmă importanța de a sprijini crearea, dezvoltarea și accesibilitatea fondurilor de impact, a fondurilor de fonduri sau a altor instrumente financiare care finanțează inițiativele întreprinderilor economiei sociale, în special prin canalizarea fondurilor precum InvestEU sau Fondul pentru o tranziție justă, în scopul de a promova, de asemenea, forme de coinvestiții (fonduri proprii), de cofinanțare (credit) și de garanții de credit pentru operațiunile de piață. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ar trebui să se îmbunătățească capacitatea instituțiilor europene și a statelor membre de a colecta și de a analiza datele necesare pentru a demonstra că probabilitatea de incapacitate de plată în cazul finanțării întreprinderilor și a infrastructurilor sociale este inferioară mediei probabilității de incapacitate de plată în cazul creditării bancare și să se obțină, astfel, recunoașterea ratelor de absorbție a fondurilor proprii care să țină cont de valoarea socială a acestui tip de finanțare. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | CESE a solicitat deja introducerea unor factori de sprijin în cadrul Regulamentului privind cerințele de capital (CRR) (5), în special a celor cu finalitate ecologică și socială, pentru a reduce absorbția capitalului rezervat de bănci pentru a acoperi împrumuturile destinate finanțării întreprinderilor economiei sociale. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Este cu siguranță important să se ia act de rolul jucat de băncile alternative și etice în multe țări europene în promovarea finanțării orientate către obiective sociale și de mediu, care, în unele cazuri, au dat naștere, de asemenea, la fonduri de investiții sau la societăți de gestionare a economiilor care vizează investițiile în sectorul social și de mediu. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Ar putea fi utile mecanisme fiscale care să faciliteze investițiile în economia socială, pentru a-i stimula atât pe emițători, cât și pe subscriitori, menite să demonstreze impactul social produs efectiv. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | De asemenea, ar fi esențial să se încurajeze și să se stimuleze „capitalurile răbdătoare”, precum obligațiunile de asociere și obligațiunile de participare menite să consolideze capitalurile proprii ale asociațiilor și cooperativelor. În plus, pentru a încuraja investițiile în întreprinderile economiei sociale, normele privind stimulentele care facilitează utilizarea acestor instrumente inovatoare ar fi utile și pentru administratorii fondurilor de pensii. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Ar fi important, urmând exemplul experiențelor franceze de orientare reglementară a stocurilor de economii bancare reglementate și a fondurilor de economii salariale bazate pe solidaritate către întreprinderile economiei sociale, întreprinderile cu impact social și, respectiv, fondurile solidare, să se îmbunătățească reglementarea privind fondurile de finanțare solidară spre a se optimiza nivelul de direcționare către întreprinderile sociale și a se degaja o capacitate de investiții suplimentară în fonduri proprii sau cvasifonduri proprii. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Printre bunele practici aplicate de întreprinderile din economia socială, îndeosebi de cooperative, se află cele care urmăresc să transforme întreprinderile în criză în lucrători organizați sub denumirea de cooperative, practici cunoscute ca „finanțare prin îndatorare a operațiunilor de achiziționare a companiilor” (6), care sunt puse în aplicare în Franța, în Italia și în Spania prin intermediul dispozitivelor de finanțare și prin crearea de fonduri de mutualizare specifice, care intervin printr-o participare la capital, cofinanțând împreună cu salariații preluarea activității comerciale prin crearea unei cooperative. |
| --- | --- |

6.12.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 155, 30.4.2021, p. 20.

1

(2)  JO C 286, 16.7.2021, p. 13.

2

(3)  O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune [COM(2020) 590 final].

3

(4)  O analiză generală poate fi găsită în publicația CE „O rețetă pentru finanțele sociale” https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515

4

(5)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

5

(6)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Transferurile de întreprinderi către salariați sub forma unei cooperative în Europa: oportunități și provocări), CECOP, 2013.

6

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/44

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Beneficiile regiunilor ultraperiferice (RUP) pentru Uniunea Europeană”

(aviz exploratoriu)

(2022/C 194/08)

| Raportor: | domnul Joël DESTOM |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Gonçalo LOBO XAVIER |

Raportor:

domnul Joël DESTOM

Coraportor:

domnul Gonçalo LOBO XAVIER

| Sesizare | Consiliu – Președinția franceză, 21.9.2021
  Scrisoarea lui Clément BEAUNE, secretar de stat pentru afaceri europene |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 14.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru
  /voturi împotrivă/abțineri) | 216/3/6 |

Sesizare

Consiliu – Președinția franceză, 21.9.2021

Scrisoarea lui Clément BEAUNE, secretar de stat pentru afaceri europene

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

14.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

20.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru

/voturi împotrivă/abțineri)

216/3/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE recunoaște că, în pofida faptului că le separă mii de kilometri de continentul european, regiunile ultraperiferice (RUP) fac parte integrantă din UE. Regiunile ultraperiferice (RUP) includ insule, arhipelaguri și un teritoriu continental (Guyana Franceză). În număr de nouă, aceste regiuni sunt situate în Oceanul Atlantic de Vest, în bazinul Caraibilor, în pădurea amazoniană și în Oceanul Indian: Guyana Franceză, Guadelupa, Martinica, Saint-Martin, Réunion și Mayotte (Franța), Insulele Azore și Madeira (Portugalia) și Insulele Canare (Spania). RUP au o populație de aproape 5 milioane de locuitori. CESE subliniază că RUP reprezintă Europa în lume, oferindu-i un spațiu maritim inegalat de niciunul dintre spațiile de care dispun alte puteri mondiale, și multiple atuuri geostrategice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE solicită Comisiei să analizeze beneficiile considerabile pe care le oferă RUP pentru viitorul Europei, în scopul de a le defini drept laboratoare pentru favorizarea progreselor pe scară mondială (autonomie alimentară și energetică a Europei, tranziție ecologică, turism durabil, incluziune socială, implicarea organizațiilor societății civile etc.). RUP pot să devină modele de urmat în diferitele bazine geografice în care se situează. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța unui sistem alimentar robust și rezilient, care să funcționeze în toate circumstanțele și care să fie capabil să asigure accesul la o aprovizionare suficientă cu produse alimentare la prețuri accesibile pentru cetățeni. Strategia „De la fermă la consumator” reprezintă o nouă abordare cuprinzătoare a modului în care europenii apreciază durabilitatea sistemelor alimentare. Este vorba de o oportunitate de îmbunătățire a stilurilor de viață, a sănătății și a mediului. Politica europeană în privința RUP trebuie să conducă la independența alimentară a acestor teritorii, astfel încât să poată deveni veritabile exemple ale Europei. RUP sunt teritorii generatoare de oportunități, în care anumite sectoare economice tradiționale beneficiază de un sprijin european continuu. Sectoarele emergente trebuie să beneficieze de o îndrumare mai bună. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | CESE solicită Comisiei să țină seama de specificitatea RUP în calendarul de lucru al Comisiei privitor la strategia „De la fermă la consumator” și să asigure că programele naționale din cadrul POSEI (Programul de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare) respectă obiectivul central, de promovare a unei agriculturi durabile. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei să accelereze punerea în aplicare în RUP a unor proiecte europene finanțate de UE care urmăresc identificarea unor surse de energie produse la nivel local, durabile și la prețuri accesibile, dacă este cazul prin aplicarea articolului 349 din TFUE. Obiectivul constă în a demonstra că ele sunt capabile să dezvolte sisteme bazate pe energie din surse regenerabile. Costurile energiei sunt, în general, mai ridicate în aceste regiuni decât pe continent și, ca atare, RUP pot deveni bancuri de testare în condițiile în care Europa depune eforturi pentru a obține autonomia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile și a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (1) și eliminarea din textul acesteia din urmă a articolului 29 alineatul (13), întrucât Uniunea Europeană nu poate să subvenționeze tranziția energetică a RUP contribuind la despădurirea țărilor terțe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE cere Comisiei să nu reducă sprijinul specific pentru RUP, în contextul economic al unei redresări post-COVID-19, deoarece ele au nevoie de resurse financiare adecvate pentru a fi în măsură să atingă obiectivele fixate în strategia UE stabilită în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. RUP sunt regiuni care, din cauza trăsăturilor lor geografice specifice, sunt foarte expuse riscurilor legate de fenomenele meteorologice extreme (precum uraganele, valurile distructive, cutremurele și perioadele de secetă) care le afectează în mod regulat populațiile. Așadar, ele vor fi primele care vor suporta consecințele schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită Comisiei să se asigure că aplicarea articolului 349 din TFUE nu va împiedica revizuirea legislației privitoare la climă, energie și transport, pentru a alinia textele actuale privind ambițiile stabilite pentru 2030 și 2050. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Această tranziție către 2030 – și dincolo de această dată, pentru a atinge neutralitatea climatică – trebuie să reprezinte un efort colectiv și incluziv, conceput în comun cu ecosistemele industriale. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | În strategia industrială actualizată s-a anunțat crearea în comun a unor parcursuri de tranziție împreună cu partenerii sociali și cu alte părți interesate, pentru a elabora cele mai bune modalități de a accelera dubla tranziție și de a beneficia de aceasta, analizând amploarea, viteza și condițiile cu care se confruntă fiecare ecosistem. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | CESE solicită Comisiei să elaboreze o traiectorie specifică pentru ecosistemul RUP, care să specifice amploarea nevoilor, îndeosebi a nevoilor în materie de recalificare profesională, precum și a nevoilor în termeni de investiții sau tehnologie, și să stabilească măsurile care trebuie luate pentru a le satisface, ținând seama de contribuții precum foile de parcurs. Modelul Programului de autonomie energetică INSULAE instituit prin programul Orizont 2020 al UE poate constitui un punct de plecare pentru punerea în aplicare a acestor foi de parcurs. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE cere Comisiei să elaboreze orientări politice solide pentru turism: obiectivul este de a întruni consensul și de a reflecta la schimbări de anvergură, integrând principiile durabilității în toate activitățile și pentru toate meseriile, dat fiind că turismul joacă un rol major în dezvoltarea RUP ca urmare a numeroaselor sale efecte și a potențialului său important de creare de locuri de muncă, îndeosebi pentru tineri. Turismul durabil trebuie să devină identitatea RUP. Toți actorii interesați de turism joacă un rol în dezvoltarea durabilă a sectorului. Punerea în aplicare a planurilor de redresare în aceste regiuni trebuie să valorifice diversitatea serviciilor și profesiilor implicate în dezvoltare, și participarea puternică a microîntreprinderilor și a IMM-urilor în sectorul turismului. Deși contextul impune o reiterare a caracteristicilor specifice ale sectorului, acesta necesită, de asemenea, luarea în considerare a măsurilor necesare pentru a asigura calitatea locurilor de muncă și a echilibrelor comerciale. În acest sens, sunt necesare orientări politice puternice: este vorba despre elaborarea și implementarea unificată a unei schimbări ample, care să integreze principiile de durabilitate în toate activitățile și pentru toate industriile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită să se acorde sprijin celor mai vulnerabile comunități și să se reflecteze asupra modului în care tot mai multe persoane pot fi implicate în tranzițiile climatică, digitală și socială. Tranziția nu va fi posibilă dacă comunitățile locale nu sunt implicate pe deplin în aceste schimbări, deoarece dezvoltarea RUP are la bază ecosisteme excepționale, însă fragile. Ea necesită anticiparea impacturilor politicilor publice viitoare, deoarece RUP nu vor fi ocolite de evoluțiile induse de marile tranziții climatice, digitale și sociale. RUP trebuie să anticipeze transformarea globală a economiilor lor pentru a putea răspunde exigențelor viitorului, acordând în același timp o atenție maximă impactului social al acestor tranziții. Totodată, este necesar să se ofere sprijin populațiilor celor mai fragile și să se reflecteze asupra implicării și, dacă este posibil, asupra atragerii majorității acesteia. Nicio tranziție nu va fi posibilă dacă populațiile locale nu participă în totalitate la aceste transformări. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită Comisiei să-și regândească modalitățile de consultare publică, astfel încât orice cetățean sau întreprindere să poată răspunde la acesta fără obligația prealabilă de a se înscrie în registrul de transparență. CESE consideră că dialogul social este modalitatea cea mai importantă de a găsi soluții specifice pentru RUP, împreună cu partenerii sociali, motiv pentru care solicită consolidarea și extinderea utilizării sale. Asocierea societății civile la elaborarea programelor europene trebuie să devină o realitate și trebuie să se organizeze în legătură directă cu actorii veritabili din teritorii. Trebuie consolidat gradul real de implicare a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în etapele de punere în aplicare și de evaluare a planurilor de redresare și reziliență în RUP. Crearea unui punct de contact al Comisiei Europene, care să poată fi accesat direct de societatea civilă, se dovedește indispensabilă. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită Comisiei să pună în aplicare în RUP un pact privind competența, astfel cum a procedat pentru mai multe ecosisteme industriale. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.12.1. | Tranziția ecologică a RUP poate fi încununată de succes numai dacă aceste regiuni dispun de forța de muncă calificată de care au nevoie pentru a rămâne competitive. Educația și formarea sunt esențiale pentru sensibilizarea publicului și consolidarea competențelor necesare pentru economia verde prin utilizarea de instrumente, cum ar fi componenta ecologică a programului Erasmus + și Coaliția în domeniul educației privind clima. Prin intermediul Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței, Comisia desfășoară acțiuni emblematice pentru a înzestra cetățenii cu competențele adecvate necesare pentru tranziția verde și digitală. În temeiul agendei, Comisia facilitează, de asemenea, dezvoltarea angajamentelor în materie de recalificare profesională și perfecționare în toate ecosistemele industriale. RUP trebuie integrate pe deplin în aceste acțiuni emblematice ale Comisiei, prin stabilirea unui program de lucru specific. |
| --- | --- |

1.12.1.

| 1.12.2. | CESE cere Comisiei să-și intensifice eforturile de reducere a inegalităților în RUP, deoarece pandemia de COVID-19 a afectat eforturile de diminuare a acestor inegalități. RUP sunt considerate regiuni afectate grav de inegalități persistente. Interpretările noțiunilor de „centru” și „periferie” oferă o serie de explicații pentru distribuirea bogăției într-o economie în care relațiile sunt adesea dezechilibrate. Consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale reprezintă unul dintre principalele obiective ale UE. |
| --- | --- |

1.12.2.

| 1.13. | CESE solicită Comisiei să se asigure că procesul de redresare respectă nevoile sociale, rămânând totodată omogen și echilibrat la nivel regional. El subliniază că un teritoriu trebuie evaluat în mod cuprinzător pentru a găsi soluții potrivite. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | CESE invită Comisia să ia măsuri pentru a asigura accesul la tehnologiile digitale în RUP. Mai mult decât altundeva, incapacitatea de a asigura accesul general și fiabil la tehnologii digitale și utilizarea eficientă a resurselor aferente agravează inegalitățile. Cu toate acestea, decalajele digitale preexistente s-au accentuat, iar pandemia a exacerbat anumite disparități, unele persoane rămânând în urmă, în timp ce digitalizarea se accelerează. Ocuparea forței de muncă, educația, sănătatea și serviciile publice vor deveni cu siguranță tot mai tributare tehnologiilor digitale. |
| --- | --- |

1.13.1.

| 1.13.2. | CESE cere Comisiei să depună eforturi susținute în domeniul cercetării și inovării, care sunt indispensabile pentru a fructifica toate oportunitățile ce decurg din trăsăturile specifice ale RUP, legate de oceane, mări și resurse marine, aceste oportunități trebuind să fie privilegiate, deoarece reprezintă un mare potențial de stimulare a economiilor, de creare de locuri de muncă de calitate și de asigurare a bunăstării oamenilor. Întreprinderi foarte diverse și de toate dimensiunile sunt vizate în acest sens. Acest aspect este esențial atât pentru dezvoltarea activităților tradiționale, cât și pentru crearea de noi oportunități de piață, care ar contribui și la atragerea tinerilor. |
| --- | --- |

1.13.2.

| 1.14. | CESE solicită Comisiei să pună în aplicare proiecte majore de acces la apă și la salubritate în cadrul viitoarelor programe operaționale ale RUP. Aceste proiecte majore ar trebui gestionate direct de Comisia Europeană. Proiectele majore mobilizează investiții la scară largă cu o valoare unitară de peste 50 de milioane EUR și sunt sprijinite din fondurile politicii de coeziune a UE. Acestea aduc beneficii directe statelor membre și cetățenilor lor, prin crearea unei infrastructuri mai bune și generarea de noi locuri de muncă, prin instaurarea unui mediu mai sănătos și prin deschiderea de noi oportunități de afaceri. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.14.1. | În regiunile ultraperiferice franceze, populația nu are acces la apă potabilă, iar sistemul de salubrizare lasă adesea de dorit. Accesul la apă potabilă și la salubritate este inseparabil de dreptul la viață și la demnitate umană și de necesitatea de a avea un nivel de trai decent. |
| --- | --- |

1.14.1.

| 1.15. | CESE cere Comisiei actualizarea comunicării sale privind analizele efectuate asupra situației RUP în contextul imigrației. Această situație necesită cooperarea interteritorială în materie de migrație și punerea în aplicare în aceste regiuni a noului Pact european privind migrația, care permite punerea în aplicare a unui „mecanism obligatoriu de solidaritate” din cauza „presiunii migrației”. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Observații generale

| 2.1. | RUP, situate în mai multe bazine geografice, îi conferă Europei o poziție geostrategică, economică și culturală la extremitatea mai multor continente, precum și beneficii unice. Aceste beneficii au o valoare adăugată intrinsecă și reprezintă elementele naturale de sprijin pentru cooperarea dintre UE și țările terțe, inclusiv în exteriorul zonelor lor geografice. Ele vor contribui la propagarea internațională a Europei și se caracterizează prin potențialul unic al soluțiilor ce trebuie puse în aplicare pentru a face față provocărilor cu care se confruntă UE. Comisia Europeană a anunțat adoptarea unei noi comunicări, sub Președinția franceză a Consiliului, în ceea ce privește actualizarea parteneriatului strategic dintre Comisie și aceste regiuni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Valorificarea beneficiilor identificate este, într-o mare măsură, tributară capacității UE de a dialoga cu toți cetățenii săi. Societatea civilă trebuie să contribuie la sensibilizarea diferiților actori (state, regiuni, colectivități locale, comunități locale, școli, întreprinderi și persoane fizice) cu privire la interesul de a recunoaște că RUP pot să favorizeze întreprinderea unor acțiuni operaționale tangibile în scopul de a accelera punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă. Măsurarea impacturilor se va realiza în mai multe domenii de necesitate (pescuit, agricultură și evoluția modelelor; cultură și valorificarea sectorului; inserție profesională și formare; educație și mobilitatea tinerilor; dezvoltarea întreprinderilor; mediu, energii și provocări climatice; imigrare). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerile CESE referitoare la reconstrucție și relansare în urma pandemiei de COVID-19 stabilesc cadrul în care se vor putea dezvolta beneficiile RUP. Ele pot să transpună contribuția acestor regiuni în diferite domenii: realizarea în continuare a schimbărilor structurale și a activităților de investiții aferente necesare, în principal în ceea ce privește domeniul digital, al inovațiilor inteligente și sociale și al tranziției ecologice; îmbunătățirea permanentă a competitivității; crearea mediului dorit care să permită consolidarea locului muncii printre motoarele principale ale relansării sistemului economic; reunirea condițiilor care să permită consolidarea autosuficienței și a rezilienței; îmbunătățirea considerabilă a lanțurilor de distribuție. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Directiva-cadru a UE privind apa recunoaște faptul că „apa nu este un bun comercial oarecare, ci un patrimoniu care trebuie protejat, apărat și tratat ca atare”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Trei elemente sunt esențiale pentru asigurarea și îmbunătățirea accesului la apă și la salubritate, și anume calitatea, accesibilitatea și prețul abordabil. UE a contribuit la asigurarea accesului populației din statele sale membre la apă potabilă și la salubritate prin intermediul a două principale categorii de acțiuni. În primul rând, aceasta a stabilit standarde ambițioase în materie de calitate a apei, asigurând un nivel ridicat de protecție atât pentru sănătatea publică, cât și pentru mediu. În al doilea rând, a finanțat dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii de alimentare cu apă în statele membre, contribuind astfel la creșterea calității și a accesului fizic la serviciile legate de apă. Deocamdată, în regiunile ultraperiferice franceze, intervenția UE nu se resimte, iar populația nu are acces la apă. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Observații specifice

3.1.   Un context care revelă prioritățile alimentare și energetice

| 3.1.1. | RUP sunt considerate ca fiind regiuni vulnerabile pe plan economic. Anumite vulnerabilități rezultă din expunerea lor la riscuri, în virtutea variabilelor structurale (izolare, dimensiunea piețelor, concentrarea exporturilor, rolul agriculturii și al pescuitului în crearea de bogăție etc.), iar altele țin de expunerea lor la șocurile ce reflectă situații excepționale (crize economice, de mediu, sociale, sanitare etc.). Pandemia de COVID-19 a consolidat nivelul de conștientizare în ceea ce privește eventualele consecințe ale unui nivel insuficient de pregătire. Chiar dacă lanțurile de distribuție și de aprovizionare au rezistat la această criză, nu va exista niciodată un vaccin care să permită protejarea populațiilor împotriva efectelor vreunei forme de fragilitate alimentară și energetică. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | RUP trebuie să ilustreze capacitatea unui nivel definit de a răspunde la nevoile esențiale de natură alimentară și energetică, care să ajute populațiile să devină reziliente în fața șocurilor din exterior. Este vorba despre o abordare care, în timp ce creează locuri de muncă la nivel local și legături sociale, își propune să asocieze cetățenii implicați în monitorizarea pe teren a proiectelor inovatoare, însoțiți de organizații publice performante și atente. RUP dispun de beneficii indispensabile pentru a materializa o tranziție generatoare de activitate economică și coeziune socială. Într-adevăr, există o înclinație culturală puternică în favoarea unei relații cu natura, care ar fi favorabilă emergenței unor ecosisteme care să acorde prioritate unei producții alimentare sănătoase și durabile. În mod similar, accesul ușor la energiile regenerabile cele mai curente (hidraulică, biomasă, eoliană, termică, geotermală, fotovoltaică) deschide drumul pentru numeroase posibilități. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | UE urmează să adopte un nou ciclu de politici în favoarea climei, sub forma pachetului „Pregătiți pentru 55”. RUP pot să devină laboratoare care să contribuie la sporirea rezilienței Uniunii Europene. Strategia „De la fermă la consumator” constituie un element central al Pactului verde european. RUP dispun de mijloacele necesare pentru a demonstra caracterul urgent al păstrării unei biodiversități bogate, al poziționării rolului agricultorilor și al pescarilor în lanțul valoric, al încurajării unui consum alimentar durabil și al promovării unei alimentații sănătoase, la prețuri accesibile pentru toți, fără compromisuri în ceea ce privește securitatea, calitatea sau prețul produselor alimentare. RUP pot fi incubatoarele acestei strategii a Uniunii Europene care intenționează să înglobeze în totalitate lanțul alimentar. Ele pot scoate la lumină în mod eficace nevoia de a dispune de studii de impact realizate în timp util. Criza energetică este deja mai severă în RUP. Acesta este motivul pentru care este absolut necesar să se caute soluții specifice pentru aceste regiuni, dat fiind că – în cazul agravării actualei crize energetice – ele ar putea fi printre cele mai afectate. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | În RUP, ca și în toate regiunile din Europa, tranziția energetică nu reprezintă exclusiv o chestiune de tehnologie. Ea constituie o miză socială majoră, la care este indispensabil să se asocieze și societatea civilă. În această privință, redresarea organizată în urma pandemiei de COVID-19 reprezintă ocazia de a utiliza fondurile într-un mod care să permită atingerea obiectivului de plasare a cetățenilor în centrul tranziției energetice, stimulând astfel economia regională. Energiile regenerabile, disponibile pe scară largă în RUP, sunt descentralizate. Ele necesită investiții mai degrabă slabe în raport cu costurile generate de structurile de anvergură, centralizate. Prin intermediul Pactului verde, Comisia a plasat neutralitatea climatică pe primul loc în cadrul priorităților sale și, prin planul de redresare, își propune să investească miliarde de euro în reconstrucția economiei, precum și în crearea și protejarea locurilor de muncă de calitate înaltă în Europa. RUP pot să definească parcursul către un demers axat pe cetățean, care să țină cont de consumatorii cei mai vulnerabili. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Directiva-cadru a UE privind apa recunoaște faptul că „apa nu este un bun comercial oarecare, ci un patrimoniu care trebuie protejat, apărat și tratat ca atare”. Trei elemente sunt esențiale pentru asigurarea și îmbunătățirea accesului la apă și la salubritate, și anume calitatea, accesibilitatea și prețul abordabil. UE a contribuit la asigurarea accesului populației din statele sale membre la apă potabilă și la salubritate prin intermediul a două principale categorii de acțiuni. În primul rând, ea a stabilit standarde ambițioase în materie de calitate a apei, asigurând un nivel ridicat de protecție atât pentru sănătatea publică, cât și pentru mediu. În al doilea rând, a finanțat dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii de alimentare cu apă în statele membre, contribuind astfel la creșterea calității și a accesului fizic la serviciile legate de apă. Pentru moment, în anumite regiuni ultraperiferice ale Franței, acțiunea UE nu a fost încă resimțită, deoarece dificultățile cu care se confruntă populația în accesul la apă rămân unice în Uniune. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Linii de fractură și de inegalitate amplificate

| 3.2.1. | RUP sunt considerate ca fiind regiuni marcate de inegalități persistente. Interpretările noțiunii de centru și periferie propun mai multe explicații privind repartizarea bogăției într-o economie în care raporturile sunt deseori asimetrice. Consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale reprezintă unul dintre principalele obiective ale UE. S-a alocat un buget semnificativ pentru reducerea decalajelor, iar RUP se numără printre principalii beneficiari ai acestuia. În ciuda imperfecțiunii instrumentelor de evaluare, este necesar să se recunoască faptul că pandemia de COVID-19 a afectat eforturile inițiate pentru reducerea acestor inegalități. De altfel, conferința președinților RUP din 19 noiembrie 2021 s-a pronunțat pe marginea acestor consecințe. Totodată, contextul impune partenerilor sociali și tuturor organizațiilor societății civile să tragă un semnal de alarmă privind necesitatea accelerării tuturor proceselor pentru a pune capăt logicilor de recuperare, pentru a plasa cetățeanul în centrul dispozitivelor și pentru a dezvolta o veritabilă perspectivă prospectivă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Sunt esențiale temelii economice solide pentru a suscita o dezvoltare durabilă și a menține un model social ambițios în RUP. Politicile sociale trebuie să fie însoțite de politici care stimulează dezvoltarea economică, recunoscându-și reciproc ca finalitate binele comun. Crearea de locuri de muncă, dezvoltarea competențelor și imprimarea unui caracter incluziv piețelor muncii sunt singurele formule care permit prevenirea inegalităților și a excluderii, precum și consolidarea stabilității la nivelul societății. Procesul de redresare trebuie așadar să respecte nevoile sociale, fiind uniform și echilibrat la nivel regional. Este vorba despre a percepe spațiul regional în integralitatea sa, pentru a defini soluții adaptate fiecărui context. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Începând din luna martie 2020, toate regiunile s-au orientat masiv către spațiul cibernetic. În RUP și nu numai, școlarii au inaugurat școala online, salariații au pus în aplicare sistemul lucrului la distanță, iar întreprinderile au încercat să își dezvolte modelele economice pentru a-și continua activitățile. Cu toate acestea, fracturile digitale preexistente s-au amplificat, iar pandemia a accentuat anumite disparități, lăsând unii cetățeni în afara cursei digitale. Revenirea înapoi pare improbabilă și activitățile profesionale, educația, sănătatea și serviciile publice vor deveni cu siguranță tributare într-o măsură sporită tehnologiilor digitale. În RUP, mai mult decât în alte zone, incapacitatea de a garanta un acces generalizat și fiabil la digitalizare, precum și o utilizare eficace a resurselor asociate, amplifică inegalitățile. Este urgent să se asigure accesul la internet în bandă largă prin satelit în RUP, pentru a oferi cetățenilor acces la tehnologia digitală. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | În RUP, activitățile legate de oceane, mări și resursele marine ar trebui să fie preponderente, deoarece prezintă un potențial evident de consolidare a economiilor, de creare de locuri de muncă de calitate și de asigurare a bunăstării cetățenilor. Sunt vizate o mare diversitate de întreprinderi, de toate dimensiunile. Pentru a profita de toate oportunitățile asociate caracteristicilor RUP, sunt indispensabile eforturi susținute în domeniul cercetării și al inovării. Este primordial un demers în acest sens, atât pentru dezvoltarea activităților tradiționale, cât și pentru crearea de noi debușee, fapt care ar contribui, astfel, la atragerea tinerilor. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Necesitatea imperioasă de a consolida implicarea societății civile

| 3.3.1. | Mai multe proiecte-pilot desfășurate în cadrul RUP sunt sprijinite prin programe europene (Erasmus+, Orizont 2020 etc.). Actualizarea parteneriatului strategic dintre Comisie și aceste regiuni trebuie să creeze oportunitatea de a consolida acest sprijin și de a multiplica aceste proiecte. Va fi vorba despre promovarea proiectelor privind autonomia energetică, autonomia alimentară, turismul durabil, educația copiilor, formarea adulților și incluziunea socială. Dezvoltarea sferei digitale trebuie să reprezinte o cerință preliminară pentru ca economiile RUP să se poată dezvolta. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ținând cont de impactul major al pandemiei de COVID-19 asupra societăților din RUP, CESE pledează în favoarea punerii în aplicare a unor proiecte economice și sociale concentrate asupra prosperității, care să ofere prioritate bunăstării cetățenilor, fără a omite vreo persoană. O provocare majoră în aceste regiuni constă în a ști în ce mod vor fi remediate inegalitățile și dezechilibrele. Criza a evidențiat și a accentuat fracturile existente anterior în aceste societăți, fiind vorba în special despre accesul la îngrijire medicală și la educație. Incidența infectărilor cu COVID-19 pare a fi mai ridicată în rândul persoanelor celor mai defavorizate. Persoanele cele mai sărace au, totodată, mai puține posibilități de a lucra la distanță. RUP pot constitui laboratoare care permit, cu ocazia relansării, eliminarea lacunelor din politicile sociale, economice și de mediu. În aceste regiuni, fondurile europene nu trebuie să reprezinte doar cifre, obiective și termene-limită: trebuie, de asemenea, să simbolizeze o viziune comună asupra viitorului și un interes real pentru proiectul european. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Implementarea planurilor de redresare în RUP trebuie să permită să se experimenteze noi practici de monitorizare a afectărilor de fonduri și resurse. Parteneriatele stabilite pot fi însoțite de obligația creării de comitete de monitorizare, care să reprezinte o mare diversitate de părți interesante provenite din organizațiile societății civile. În momentul în care se iau în considerare beneficiile oferite de RUP Uniunii Europene, se creează ocazia pentru a face apel la un consens amplu între părțile politice, actorii sociali, antreprenori, sindicate și societatea civilă în scopul garantării reușitei maxime posibile a acestor regiuni în UE. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | În RUP, amploarea provocărilor generate de pandemia de COVID-19 și de tranzițiile preconizate necesită o cooperare activă din partea tuturor actorilor reprezentativi ai societății civile, cu respectarea, totodată, a responsabilităților și competențelor fiecăruia. Dialogul social este un instrument esențial de punere în aplicare a planurilor de redresare în RUP. Fructificarea sa ar trebui să permită experimentarea unor noi practici de monitorizare a alocării fondurilor și resurselor. Parteneriatele pot include obligația de a înființa comitete de monitorizare care să reprezinte o gamă largă de părți interesate, inclusiv un rol esențial pentru partenerii sociali și alte organizații ale societății civile. Evaluarea beneficiilor pentru UE ale RUP reprezintă ocazia de a cere un consens larg în vederea asigurării celui mai mare succes posibil al acestor regiuni ale UE. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | RUP se supun pe deplin imperativelor globalizării, ale cărei trăsături sunt, în principal, creșterea legăturilor dintre teritorii, culturi și economii. Departe de continent, ele reprezintă frontierele UE, și, ca atare, gestionarea fluxurilor de migrație și a protecției frontierelor rămâne o provocare majoră pentru aceste regiuni. Această realitate generează situații de vulnerabilitate, agravate de criza provocată de pandemie. Prin comunicarea sa din 12 septembrie 2007, intitulată „Strategie pentru regiunile ultraperiferice: realizări și perspective”, Comisia Europeană a decis să acorde atenție situației regiunilor ultraperiferice (RUP) din punctul de vedere al imigrației. Analiza a evidențiat o împletire destul de complexă a nivelurilor de acțiune publică cu care se confruntă aceste regiuni. Diversitatea configurațiilor complică dezvoltarea în aceste regiuni a unor abordări comune în chestiunea migrației. |
| --- | --- |

3.5.

Bruxelles, 20 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

1

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze)

(2022/C 194/09)

| Raportor: | doamna Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Franca SALIS-MADINIER

| Sesizarea Comitetului de către Președinția franceză a Consiliului | Scrisoarea din 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 16.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 172/32/70 |

Sesizarea Comitetului de către Președinția franceză a Consiliului

Scrisoarea din 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

16.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

20.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

172/32/70

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE împărtășește opinia Comisiei Europene exprimată în cadrul Strategiei sale pentru perioada 2021-2027 privind sănătatea și securitatea în muncă (SSM) și consideră că dialogul social constituie un instrument esențial pentru atingerea celor trei obiective principale, care constau în: anticiparea și gestionarea schimbărilor din lumea muncii generate de tranzițiile verde, digitală și demografică; îmbunătățirea prevenirii accidentelor de muncă și a bolilor profesionale și pregătirea pentru eventuale crize sanitare viitoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandemia reprezintă o oportunitate de a crea noi capacități colective pentru a face față crizelor viitoare și a atenua impactul acestora asupra SSM. Planul de redresare ar trebui să permită consolidarea rolului partenerilor sociali în acele state membre în care este cel mai redus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă o analiză prospectivă cuprinzătoare și integrată a impactului tranziției digitale asupra pieței forței de muncă, pentru a anticipa perturbările pe care le implică și pentru a dezvolta o strategie pe termen lung în materie de SSM. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Acordul-cadru european din 2002 nu răspunde noilor provocări generate de telemuncă. CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE invită inspectoratele de muncă să efectueze inspecții ale condițiilor de telemuncă, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private, în conformitate cu normele naționale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă ca costul bolilor profesionale, cum ar fi bolile cardiace și epuizarea, să fie monitorizat în detaliu, pentru a identifica măsurile relevante la nivelurile corespunzătoare în cadrul abordării de tip „viziune zero”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE îndeamnă la dezvoltarea unei culturi a prevenirii, prin formarea diferiților participanți la dialogul social, prin sensibilizarea cu privire la riscurile emergente și prin consolidarea și difuzarea resurselor disponibile. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că, în temeiul articolului 155 alineatul (2) din TFUE, acordurile încheiate între partenerii sociali trebuie să fie puse în aplicare în statele membre. CESE solicită Comisiei să discute cu partenerii sociali punerea în aplicare a acordurilor autonome și procesul de depunere a unei cereri comune de decizie a Consiliului, respectând autonomia partenerilor sociali și urmând procedura prevăzută la articolul 155 din TFUE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE încurajează elaborarea unor standarde de referință și a unor instrumente de evaluare a riscurilor gata de a fi utilizate, ele fiind deosebit de utile pentru microîntreprinderi și întreprinderile mijlocii. IMM-urile au nevoie de orientări, formare și sprijin financiar adecvate pentru a se conforma obligațiilor în materie de SSM. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE preconizează punerea în aplicare a unui dispozitiv care să permită evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene și își reiterează recomandarea (1) de a se asigura un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită o campanie privind abordarea de tip „viziune zero” care să fie mai proactivă și menită să prevină și să elimine riscurile, în conformitate cu directiva-cadru. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE îndeamnă la adoptarea unei poziții mai ambițioase, care să ia în considerare toți cei 50 de agenți cancerigeni prioritari, substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase și să includă stresul (2) și munca în schimburi (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE îndeamnă la adoptarea unei legislații europene în ceea ce privește riscurile psihosociale. Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE solicită ca legislația privind inteligența artificială (IA) (4) să fie modificată. CESE recomandă ca evaluările conformității efectuate de către terți să fie obligatorii pentru toate sistemele de IA cu grad ridicat de risc. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE solicită ca lucrătorii pe platforme online să fie incluși în domeniul de aplicare al cadrului strategic. Drepturile de organizare, de reprezentare și de negociere colectivă ar trebui garantate, iar drepturile de protecție socială ar trebui extinse și la acești lucrători. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | În cadrul viitoarei sale președinții a UE, Franța a solicitat Comitetului să exploreze prin acest aviz gradul de eficacitate al dialogului social (5) ca instrument de promovare a SSM. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comisia propune un nou cadru strategic privind SSM, cu următoarele trei obiective-cheie: anticiparea și gestionarea schimbărilor din lumea muncii, generate de tranzițiile verde, digitală și demografică, îmbunătățirea prevenirii accidentelor de muncă și a bolilor profesionale și pregătirea pentru eventuale crize sanitare viitoare (6). Comisia mizează în special pe dialogul social pentru a atinge aceste trei obiective. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cadrul strategic adoptă abordarea de tip „viziune zero”, al cărei scop este de a elimina decesele profesionale în UE, și pune accentul pe egalitatea de gen în domeniul SSM. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Combaterea tipurilor de cancer profesional este definită, totodată, ca axă prioritară. Comisia se angajează, de asemenea, să stabilească limite de expunere profesională obligatorii pentru o listă suplimentară de substanțe cancerigene. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

3.1.   Dialogul social, un instrument esențial pentru prevenirea riscurilor

| 3.1.1. | Negocierile bipartite purtate de partenerii sociali europeni au o importanță capitală în privința rezolvării problemelor de SSM. Cu toate acestea, aplicarea acordurilor autonome este adesea inegală, în funcție de forța relativă a dialogului social și de diversitatea sistemelor de relații profesionale existente în statele membre (7). În ceea ce privește acordurile materializate prin directive ale Consiliului, în urma unei solicitări din partea ambelor părți semnatare, ele par să fie mai eficace, întrucât garantează adoptarea unor planuri de acțiune concrete în statele membre. CESE solicită Comisiei să discute cu partenerii sociali o mai bună punere în aplicare a acordurilor autonome și procesul de depunere a unei cereri comune de decizii ale Consiliului, respectând autonomia partenerilor sociali și urmând procedura prevăzută la articolul 155 din TFUE. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Indiferent dacă a fost purtat la nivel interprofesional (stresul la locul de muncă (8), violența și hărțuirea (9)) sau la nivel sectorial (tulburările musculo-scheletice în agricultură (10), protejarea sănătății în saloanele de coafură (11), siliciul cristalin în chimie și extracția minieră (12), prevenirea rănirilor cu obiecte tăioase în spitale (13)), dialogul social european a permis îmbunătățirea condițiilor de muncă a lucrătorilor. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Convențiile sectoriale care stabilesc standarde minime sau orientări generale în materie de SSM sunt deosebit de importante pentru IMM-uri, acestea din urmă nedispunând întotdeauna la nivel intern de resursele necesare pentru a planifica îmbunătățirea condițiilor de muncă. IMM-urile au nevoie de consiliere, formare și sprijin financiar pentru a le pune în aplicare. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Dialogul social este un instrument prețios pentru întreprinderi și pentru societate în ansamblul ei. Măsurile SSM desfășurate prin intermediul dialogului social contribuie în mod pozitiv la sănătatea lucrătorilor, pot îmbunătăți rentabilitatea întreprinderilor și pot reduce costurile asociate îngrijirilor medicale și absenteismul (14). Costul pe care accidentele de muncă și bolile profesionale îl generează la nivel social este estimat la 3,3 % (15) din PIB-ul UE (476 de miliarde EUR), ceea ce echivalează cu mai mult de jumătate din fondurile planului de redresare. Acest procent variază puternic de la un stat membru la altul, în funcție de situația industriei, de contextul legislativ și de măsurile preventive în vigoare. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | În contextul situației de urgență generate de criză, măsurile adoptate de autoritățile publice au avut un impact major la nivel sectorial: închiderea școlilor, a afacerilor etc. Multe întreprinderi se tem să nu dea faliment – de exemplu în sectorul hotelier și de catering și al culturii (16). |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Negocierile au permis asigurarea continuității activităților și supraviețuirea economiei europene. În sectoare precum transporturile, comerțul și agricultura, partenerii sociali europeni au jucat un rol esențial în raport cu ajustările necesare, cu încetările temporare sau chiar definitive ale activității și cu impactul acestora asupra ocupării forței de muncă. Vor trebui desprinse învățăminte, în perspectiva unor eventuale crize ulterioare. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | În pofida acestui bilanț, nu putem trece cu vederea existența unor deficiențe majore. Calitatea mecanismelor naționale de dialog social este inegală (17). În numeroase state membre, au fost adoptate măsuri fără ca partenerii sociali naționali să fie consultați în timp util și într-o măsură semnificativă. Unele guverne au adoptat măsuri de urgență prin care le restrâng autonomia, ca și cum partenerii sociali ar fi reprezentat obstacole, mai degrabă decât soluții. Criza sanitară a scos la iveală necesitatea unei mai bune gestionări și coordonări a măsurilor necesare luate în statele membre. Pentru a oferi soluții în gestionarea crizei, este necesar un dialog consolidat între statele membre, instituțiile europene, precum și între partenerii sociali naționali și europeni. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | CESE constată că hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din septembrie 2021 a afirmat că Comisia nu are obligația de a da curs solicitărilor partenerilor sociali având ca obiect punerea în aplicare a acordurilor încheiate și solicită Comisiei să stabilească criterii clare pentru punerea în aplicare a acordurilor încheiate de partenerii sociali (18). CESE consideră că, în temeiul articolului 155 alineatul (2) din TFUE, acordurile dintre partenerii sociali trebuie să fie puse în aplicare în statele membre. |
| --- | --- |

3.1.8.

3.2.   Observații specifice

3.2.1.   Dubla tranziție digitală și climatică și noile vulnerabilități

| 3.2.1.1. | Banca Centrală Europeană subliniază riscurile macroeconomice și financiare (19) asociate încălzirii climatice (pierderi economice generate de creșterea nivelului mărilor și de modificarea regimului precipitațiilor) și tranziției ecologice (sporirea activelor depreciate, amplificarea șomajului structural, volatilitatea prețurilor și creșterea inflației). |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Robotizarea, IA, dezvoltarea noilor modele de întreprindere, formele de subcontractare și de telemuncă vor afecta durabil piața muncii, valorificarea competențelor, organizarea muncii, configurarea posturilor de lucru, riscurile profesionale și mijloacele de prevenire a acestora. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online. Deoarece acești lucrători au o influență redusă asupra modalităților de desfășurare a muncii, ei se confruntă deseori cu condiții de muncă precare, ca de exemplu o postură inconfortabilă, o cadență excesivă, o presiune puternică la locul de muncă și o lipsă de autonomie și de varietate a sarcinilor (20). |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Aceste tranziții se traduc printr-o deplasare a riscurilor profesionale. Mai întâi de toate către frontierele muncii salariate, prin dezvoltarea combinată a subcontractării și a contractelor precare, care oferă mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

3.3.   Provocări pentru SSM în ecosistemul digital

| 3.3.1. | Tehnologiile informației și comunicării modelează treptat un nou ecosistem digital, axat pe telemuncă. Generalizarea acesteia din urmă răspunde unei așteptări: 80 % (21) dintre angajatori și 76 % dintre lucrătorii europeni doresc să poată continua să lucreze în regim de telemuncă și după încetarea perioadei de criză. Telemunca oferă mai multă flexibilitate, însă, în același timp, generează noi provocări: echipament inadecvat, sentiment de izolare, dificultatea deconectării psihologice de la activitatea profesională și lipsa de sprijin din partea superiorilor ierarhici. 25 % (22) dintre lucrători se declară, în mod regulat, epuizați emoțional în permanență de munca lor, aceasta constituind o dimensiune centrală a fenomenului de burn-out. Munca la distanță a ridicat, de asemenea, noi provocări pentru angajatori în ceea ce privește, de exemplu, achizițiile sporite de echipamente de muncă la distanță, provocările legate de gestionarea și organizarea muncii la distanță. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Progresele realizate în domeniile roboticii generează un transfer al activităților de producție către activități de supraveghere a proceselor automatizate. Se estimează că 22 % dintre locurile de muncă din UE ar putea fi automatizate până în 2030, aceasta reprezentând 53 de milioane de locuri de muncă (23). Automatizarea poate îmbunătăți condițiile de muncă (siguranța și ergonomia posturilor de lucru, variația sarcinilor, eliminarea sarcinilor dificile și periculoase). Bineînțeles că este important și să se monitorizeze și să se prevină orice riscuri posibile în materie de SSM care decurg din aceste evoluții și care ar putea duce, în cazul în care vizează exclusiv creșterea productivității, la deteriorarea condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Multe dintre progresele datorate IA se află încă într-o etapă embrionară. Aceasta este situația gestionării algoritmice din economia platformelor și practicată de anumiți giganți din domeniul logisticii. Provocarea este dublă: înlocuirea superiorului direct în sarcinile sale de control și de monitorizare a performanței și sporirea productivității printr-o raționalizare a muncii care, deseori, este dusă la extrem. Potrivit unor studii științifice sintetizate de Institutul European al Sindicatelor într-un document cuprinzător, în ceea ce privește SSM, în aceste practici se constată suprapunerea riscurilor „clasice” legate de raționalizarea muncii (creșterea intensității și a dificultății muncii, sărăcirea conținutului sarcinilor) cu cele „emergente” legate de digitalizarea muncii (suprasolicitare mentală, hiperconexiune, izolare socială) (24). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Gestionarea algoritmică își face simțită progresiv prezența în întreprinderi, unde răspunde provocărilor generate de munca la distanță. Supravegherea și evaluarea cu caracter permanent generează un risc pentru sănătatea mintală a telelucrătorilor (25), în special prin efectul „Big Brother” și prin estomparea frontierelor dintre viața privată și cea profesională. Fără garanțiile necesare, aceste tehnologii pot submina drepturile fundamentale la respectarea vieții private și a demnității umane. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | În propunerea sa legislativă privind inteligența artificială (26), Comisia nu abordează frontal provocările generate de aplicațiile cu nivel ridicat de risc la locul de muncă. CESE a recomandat ca evaluările conformității efectuate de către terți să fie obligatorii pentru toate sistemele de IA cu grad ridicat de risc (27). Aplicațiile care evaluează comportamentul, timpul de lucru, performanța lucrătorului sau cele care îi detectează emoțiile, atunci când se califică ca IA cu grad ridicat de risc, ar trebui să facă obiectul unei evaluări a conformității, realizată de un terț. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Transformări, tranziții și „noile patologii”

| 3.4.1. | Se constată o nouă tendință, de la creșterea accidentelor de muncă la creșterea incidenței bolilor profesionale. Între 2000 și 2016, decesele cauzate de cardiopatii și de accidentele vasculare cerebrale asociate expunerii la un program de muncă prelungit au crescut cu 41 % și, respectiv, cu 19 % la scară mondială (28). Afecțiunile psihice legate de muncă, precum tulburările depresive, sunt și ele în creștere. Se estimează că între 17 % și 35 % din depresii pot fi imputate muncii (29), ceea ce semnalează o tendință de creștere a riscurilor psihosociale și a impactului acestora asupra sănătății lucrătorilor. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Reorientarea patologiilor se remarcă și la nivelul factorilor de risc fizici. Accidentele de muncă înregistrează o ușoară scădere (30), în timp ce afecțiunile musculo-scheletice rămân la nivel mondial principala cauză a incapacității de muncă (31). Din cea mai recentă ediție a sondajului ESENER rezultă că mișcările repetitive ale membrelor superioare și menținerea pentru mult timp a poziției așezate reprezintă cei mai importanți doi factori de risc la care sunt expuși lucrătorii (32). Astfel, SSM nu mai este amenințată doar de expunerea izolată la situații foarte periculoase, ci și de expunerea prelungită la factori de risc cu amplitudine redusă. |
| --- | --- |

3.4.2.

4.   Perspective pentru îmbunătățirea eficacității dialogului social și atenuarea riscurilor asupra SSM

| 4.1. | Pandemia constituie o oportunitate de a crea noi capacități colective pentru a înfrunta crizele sanitare, ecologice și demografice. Partenerii sociali sunt cel mai bine poziționați pentru a anticipa schimbările și noile nevoi de formare, a se adapta la noile medii (33), a identifica riscurile emergente și a pregăti transformarea proceselor de producție. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE își reiterează sprijinul (34) față de recomandarea OIM (35) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul reprezentanților sindicali în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Generalizarea telemuncii necesită extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei, (36) inspectorii trebuie să poată verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE recomandă o analiză prospectivă a impactului tranziției digitale asupra muncii în statele membre, în special în ceea ce privește valorificarea competențelor, organizarea muncii, riscurile profesionale și modalitățile de a le preveni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Creșterea costului bolilor profesionale, cum ar fi cardiopatiile și epuizarea, trebuie să fie monitorizată în detaliu pentru a identifica măsurile relevante la nivelurile corespunzătoare în cadrul abordării de tip „viziune zero” în ce privește decesele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dispozitivele actuale nu permit o evaluare riguroasă a impactului acordurilor-cadru autonome. Datele disponibile sunt fragmentate, iar protocoalele nu permit stabilirea unei legături cauzale. Este necesar să se investească în dezvoltarea unor indicatori specifici fiecărui acord și într-un mecanism longitudinal de stabilire a legăturii de cauzalitate, respectând pe deplin autonomia partenerilor sociali în punerea în aplicare a acordurilor-cadru. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Acești indicatori specifici vor fi completați de indicatori mai generali care permit monitorizarea progreselor înregistrate în materie de SSM. Această misiune ar putea fi încredințată sondajelor ESENER, care, potrivit recomandării CESE, ar trebui să fie realizate mai frecvent și să acopere în mod mai sistematic provocările în materie de SSM. Un astfel de dispozitiv ar permite să se evalueze gradul de acoperire al inițiativelor întreprinse, precum și să propună noi măsuri, după caz. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Rolul de control al Autorității Europene a Muncii, prin Comitetul inspectorilor de muncă principali (37), ar putea fi exercitat prin oferirea de oportunități și de recomandări pentru schimbul de bune practici și sprijinirea consolidării capacităților în ce privește aplicarea legislației și punerea în aplicare a acordurilor din cadrul dialogului social netransformate în directive. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | O bună articulare între dialogul social european și cel de la nivel național necesită extinderea implicării partenerilor sociali în toate statele membre. Ar putea fi mobilizate fonduri pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali, în cazul în care acestea sunt insuficiente. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE încurajează orice inițiativă care permite oferirea de asistență IMM-urilor în demersul lor de prevenire. Cităm în acest sens recentul standard ISO 45003 (38) privind riscurile psihosociale, Evaluarea interactivă online a riscurilor (OiRA), completată periodic cu noi module și portalul „Healthy Workplaces” („Locuri de muncă sănătoase și sigure”), care grupează resursele aflate la dispoziția angajatorilor. În Franța, OiRA a fost utilizată de 61 000 de ori (39) de către 42 000 de utilizatori, ceea ce reprezintă jumătate din numărul lor total. CESE insistă asupra oportunității reprezentate de aceste instrumente gata de a fi utilizate pentru întreprinderile care nu dispun de resursele necesare la nivel intern și reamintește că evaluarea riscurilor este un pilon esențial al prevenirii. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Abordarea de tip „viziune zero” trebuie să fie mai proactivă și să se axeze pe eliminarea riscurilor, în conformitate cu directiva-cadru. Orice politică europeană referitoare la SSM ar trebui să respecte principiul prevenirii, elaborat și pus în aplicare prin dialog social și sprijinit printr-o reglementare solidă. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE solicită o poziție mai ambițioasă care să ia în considerare cei 50 de agenți cancerigeni prioritari. Domeniul de aplicare al Directivei 2004/37/CE ar trebui, de asemenea, extins, pentru a include substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase (40). În plus, stresul cronic crește riscul de apariție a cancerului (41), iar munca de noapte în schimburi poate cauza cancer de sân, de prostată și colorectal (42). Ar trebui adoptată o abordare bazată pe riscuri, și nu o metodologie care să considere protecția lucrătorilor drept un cost. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există, sunt garanții ale eficacității demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Punerea incompletă în aplicare a acordului-cadru autonom din 2004 referitor la stresul la locul de muncă subliniază necesitatea unei legislații europene privind riscurile psihosociale. CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | CESE reamintește că este nevoie simultan de un cadru de reglementare solid și de un dialog social fructuos. Directivele stabilesc orientările generale privind SSM, în timp ce diferitele niveluri ale dialogului social permit ajustările necesare în raport cu caracteristicile specifice de la nivel sectorial și național. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | CESE regretă excluderea lucrătorilor independenți din domeniul de aplicare al cadrului strategic. O parte din lucrătorii pe platforme, așa-numiții „lucrători independenți”, fac, de fapt, obiectul unor legături de subordonare cu platformele prin intermediul gestionării algoritmice. Pandemia a evidențiat vulnerabilitatea acestor lucrători și deficiențele platformelor în ceea ce privește prevenirea. Nu este de dorit ca acești lucrători să fie expuși în continuare unor riscuri necontrolate, ca urmare a excluderii lor din cadrul strategic. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | CESE subliniază existența unor relații asimetrice între platforme și acești lucrători și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective. În plus, drepturile în materie de protecție socială ar trebui extinse, pentru ca de ele să beneficieze și acești lucrători. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Este la fel de important să se acorde atenție lucrătorilor cu dizabilități sau celor care suferă de boli cronice. Deținerea unui loc de muncă permite accesul la locuințe decente, o viață socială și culturală satisfăcătoare și integrarea în societate. Pentru a atinge obiectivele UE în materie de incluziune, este necesar să se reducă disparitățile dintre statele membre și să se omogenizeze politicile privind capacitatea de inserție profesională și integrarea economică, socială și culturală. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Prevenirea incapacității de inserție profesională trebuie să fie inclusă în dialogul social și să însoțească revenirea la locul de muncă (amenajarea posturilor, reluarea activității cu fracțiune de normă etc.). Se recomandă acțiuni de sensibilizare cu privire la situația lucrătorilor aflați în situație de handicap sau potențial expuși riscului de excluziune din cauza incapacității de muncă. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Recunoașterea diversității forței de muncă, inclusiv a diferențelor de gen, este esențială pentru asigurarea securității și sănătății lucrătorilor și lucrătoarelor. Deși s-au înregistrat unele progrese în acest domeniu, CESE consideră că este posibil și necesar să se facă mai mult. Diferențele de gen ar trebui luate în considerare în elaborarea politicilor și a strategiilor de prevenire în materie de SSM. CESE solicită o abordare a SSM care să țină seama de dimensiunea de gen pentru a integra dimensiunea de gen în toate domeniile SSM. Pentru a profita de avantajele dialogului social, CESE subliniază importanța participării egale a femeilor la dialogul social. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Accesul tinerilor lucrători la tehnologiile informației ar trebui facilitat. În era digitală, învățarea continuă devine cheia asigurării locului de muncă. De asemenea, este important să se asigure incluziunea persoanelor în vârstă, prin promovarea oportunităților de învățare și a protecției împotriva discriminării pe motive de vârstă. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Beneficiile telemuncii depind de modul în care aceasta este organizată de angajator. Recurgerea la telemuncă ar trebui reglementată prin negocieri colective, pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete (43). Acordul-cadru european semnat în 2002 nu permite să se răspundă acestor noi provocări. CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Este important să se sublinieze legăturile dintre SSM și rentabilitatea întreprinderilor. Ca urmare a efectului său asupra condițiilor de muncă și a continuării activității profesionale, dialogul social permite evitarea costurilor legate de accidentele de muncă și de bolile profesionale. Este vorba despre o investiție ale cărei beneficii sunt superioare costurilor (44). |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | CESE îndeamnă la dezvoltarea unei culturi a prevenirii, prin formarea diferiților participanți la dialogul social, prin sensibilizarea cu privire la riscurile emergente și prin consolidarea și difuzarea resurselor disponibile. În acest scop, CESE solicită mobilizarea de fonduri din planul de redresare. |
| --- | --- |

4.24.

Bruxelles, 20 ianuarie 2022.

Președinta Comitetul Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 105, 4.3.2022, p. 114.

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

2

(3)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

3

(4)  Comisia Europeană (2021), Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii [COM(2021) 206 final].

4

(5)  Dialogul social european include discuțiile, consultările, negocierile și acțiunile comune întreprinse de către organizațiile care reprezintă partenerii sociali (angajatori și salariați). Ar trebui să se facă o distincție între dialogul tripartit cu autoritățile publice și dialogul bipartit între organizațiile sindicale și angajatorii europeni.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1626089672913&uri=CELEX%3A52021DC0323#

6

(7)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

7

(8)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

11

(12)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

12

(13)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

13

(14)  https://osha.europa.eu/ro/themes/good-osh-is-good-for-business

14

(15)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

15

(16)  A se vedea JO C 429, 11.12.2020, p. 159, punctul 2.3.

16

(17)  Implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor în timpul pandemiei de COVID-19, Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și Muncă (Eurofound) (2021), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

17

(18)  JO C 10, 11.1.2021, p. 14.

18

(19)  BCE (2021), Climate change and monetary policy in the euro area [Schimbările climatice și politica monetară în zona euro], Occasional Paper Series, No 271/septembrie 2021.

19

Climate change and monetary policy in the euro area

o

(20)  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review [Expunerea la factorii de risc psihosociali în economia muncii la cerere: o analiză sistematică]. Raport de cercetare al ETUI 2021.01.

20

Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review

(21)  Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report [Raportul sondajului privind COVID-19 efectuat în rândul angajatorilor europeni].

21

Littler European Employer COVID-19 Survey Report

(22)  Eurofound, Viața, munca și COVID-19, seria COVID-19, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

22

(23)  https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

23

(24)  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review [Expunerea la factorii de risc psihosociali în economia muncii la cerere: o analiză sistematică].Raport de cercetare al ETUI 2021.01.

24

Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review

(25)  APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work [Noua frontieră: Inteligența artificială la locul de muncă].

25

(26)  Comisia Europeană (2021), Propunere de regulament de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) [COM(2021) 206 final].

26

(27)  JO C 517, 22.12.2021, p. 61, punctul 1.10.

27

(28)  ILO (2021) WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury [Estimările comune ale OMS și OIT privind povara bolilor profesionale și a accidentelor de muncă], 2000-2016.

28

WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury

(29)  Niedhammer et al. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe [Actualizarea procentului de boli cardiovasculare și boli psihice imputabile factorilor psihosociali de la locul de muncă]. Int Arch Occup Environ Health.

29

Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

30

(31)  Cieza et al. (2020). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019 [Estimări la nivel mondial a necesităților de reabilitare, pe baza studiului din 2019 „Povara globală a bolii 2019”: o analiză sistematică a studiului Global Burden of Disease 2019]. The Lancet, 396: 10267.

31

Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019

(32)  EU-OSHA (2020) Sondajul european în rândul întreprinderilor privind riscurile noi și emergente (ESENER-2019) – informare generală.

32

(33)  https://osha.europa.eu/ro/emerging-risks

33

(34)  JO C 105, 4.3.2022, p. 114.

34

(35)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

35

(36)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=ro

36

(37)  Misiunea Autorității Europene a Muncii este de a contribui la conformitatea și coordonarea între statele membre în ceea ce privește asigurarea respectării actelor juridice ale UE în domeniul mobilității forței de muncă și al coordonării securității sociale.

37

(38)  https://www.iso.org/standard/64283.html

38

(39)  https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

39

(40)  Produs chimic care poate afecta fertilitatea bărbaților sau a femeilor sau poate afecta dezvoltarea fătului.

40

(41)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

41

(42)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

42

(43)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

43

(44)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf

44

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 2

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 3.2.1.3

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online.
  Deoarece acești lucrători au o influență redusă asupra modalităților de desfășurare a muncii, ei se confruntă deseori cu condiții de muncă precare, ca de exemplu o postură inconfortabilă, o cadență excesivă, o presiune puternică la locul de muncă și o lipsă de autonomie și de varietate a sarcinilor

   (1). | Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online.
  Telemunca implică anumite riscuri, cum ar fi posibilele provocări legate de următoarele aspecte: lucrătorul devine invizibil în comunitatea profesională; lipsa structurilor de sprijin formale și informale, a contactelor personale cu colegii și a accesului la informații, promovare și oportunități de formare; posibila agravare a inegalităților de gen și creșterea riscului de violență și hărțuire

   (1)

  ; toate aceste aspecte trebuie gestionate mai bine pentru ca lucrătorii să beneficieze de SSM în astfel de forme de încadrare în muncă. |

Avizul secțiunii

Amendament

Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online.
  Deoarece acești lucrători au o influență redusă asupra modalităților de desfășurare a muncii, ei se confruntă deseori cu condiții de muncă precare, ca de exemplu o postură inconfortabilă, o cadență excesivă, o presiune puternică la locul de muncă și o lipsă de autonomie și de varietate a sarcinilor

   (1).

Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online.
  Telemunca implică anumite riscuri, cum ar fi posibilele provocări legate de următoarele aspecte: lucrătorul devine invizibil în comunitatea profesională; lipsa structurilor de sprijin formale și informale, a contactelor personale cu colegii și a accesului la informații, promovare și oportunități de formare; posibila agravare a inegalităților de gen și creșterea riscului de violență și hărțuire

   (1)

  ; toate aceste aspecte trebuie gestionate mai bine pentru ca lucrătorii să beneficieze de SSM în astfel de forme de încadrare în muncă.

Expunere de motive

Propunem eliminarea unei părți din această afirmație foarte generală și utilizarea textului din documentul consensual SOC/662 (1) care prevede, printre altele, că telemunca implică anumite riscuri, cum ar fi posibilele provocări legate de următoarele aspecte: lucrătorul devine invizibil în comunitatea profesională de lucru; lipsa structurilor de sprijin formale și informale, a contactelor personale cu colegii și a accesului la informații, promovare și oportunități de formare; posibila agravare a inegalităților de gen și creșterea riscului de violență și hărțuire.

De asemenea, ar trebui reamintit că, de exemplu, persoanele care lucrează în mod flexibil sau pe platforme dispun adesea de o mai mare libertate în ce privește stabilirea programului de lucru. Faptul că o anumită muncă este comandată prin intermediul unei platforme nu este legată decât marginal de ergonomia muncii etc. Munca prestată rămâne aceeași, indiferent că se recurge sau nu la platformă (de exemplu, Uber vs șofer de taxi). De asemenea, argumentul privind cadența excesivă nu este valabil, întrucât, în realitate, situația poate fi exact contrară.

În plus, nu există nicio legătură de cauzalitate între existența unui contract flexibil sau nestandardizat și condițiile de muncă precare.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 101 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 133 |
| Abțineri | 21 |

Voturi pentru:

101

Voturi împotrivă:

133

Abțineri

21

AMENDAMENTUL 3

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 3.2.1.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Aceste tranziții
  se traduc printr-
  o deplasare a riscurilor profesionale.
  Mai
  întâi de toate către frontierele muncii salariate
  , prin dezvoltarea combinată a
  subcontractării și
  a
  contractelor
  precare,
  care
  oferă
  mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate. | Aceste tranziții
  pot duce la
  o deplasare a riscurilor profesionale.
  Aceste riscuri potențiale ar putea fi abordate în cadrul procesului de dialog social, îndreptând atenția către următoarele aspecte: mai
  întâi de toate către frontierele muncii salariate, în cazul subcontractării și al contractelor care
  nu prezintă siguranță
  și care riscă să ofere mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Aceste tranziții
  se traduc printr-
  o deplasare a riscurilor profesionale.
  Mai
  întâi de toate către frontierele muncii salariate
  , prin dezvoltarea combinată a
  subcontractării și
  a
  contractelor
  precare,
  care
  oferă
  mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate.

Aceste tranziții
  pot duce la
  o deplasare a riscurilor profesionale.
  Aceste riscuri potențiale ar putea fi abordate în cadrul procesului de dialog social, îndreptând atenția către următoarele aspecte: mai
  întâi de toate către frontierele muncii salariate, în cazul subcontractării și al contractelor care
  nu prezintă siguranță
  și care riscă să ofere mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate.

Expunere de motive

Prin această modificare a textului recunoaștem că schimbările care afectează formele de muncă trebuie să beneficieze de o mai mare atenție în cadrul dialogului social, la nivelul adecvat, în ceea ce privește atât securitatea, cât și sănătatea în muncă. De asemenea, deși ar putea exista unele noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă în noile forme de muncă, este important să se înțeleagă că nu toate formele atipice de încadrare în muncă, cum ar fi subcontractarea, sunt în mod automat mai puțin protectoare în ceea ce privește SSM; ele pot avea la rândul lor același nivel de protecție în materie de SSM ca și forma standard de încadrare în muncă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 98 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 147 |
| Abțineri | 17 |

Voturi pentru:

98

Voturi împotrivă:

147

Abțineri

17

AMENDAMENTUL 4

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.2

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE
  își reiterează sprijinul

   (1)

  față
  de recomandarea OIM (2) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul
  reprezentanților sindicali
  în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru. | Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE
  ia notă
  de recomandarea OIM (1) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul
  partenerilor sociali
  în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE
  își reiterează sprijinul

   (1)

  față
  de recomandarea OIM (2) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul
  reprezentanților sindicali
  în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru.

Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE
  ia notă
  de recomandarea OIM (1) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul
  partenerilor sociali
  în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru.

Expunere de motive

Propunem utilizarea formulării „ia notă” în loc de „își reiterează sprijinul”. De asemenea, în cea de-a doua frază, ar fi corect să se vorbească de parteneri sociali, în general.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 103 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 150 |
| Abțineri | 15 |

Voturi pentru:

103

Voturi împotrivă:

150

Abțineri

15

AMENDAMENTUL 5

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.3

Se modifică după cum urmează

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Generalizarea
  telemuncii
  necesită
  extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei (1), inspectorii
  trebuie să poată
  verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc. | În unele state membre, generalizarea
  telemuncii
  a impus
  extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei (1), inspectorii
  pot
  verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc.
  Angajatorii ar trebui să aibă obligația de a asigura disponibilitatea echipamentului necesar pentru telemuncă numai atunci când angajatul este obligat să lucreze de acasă. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Generalizarea
  telemuncii
  necesită
  extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei (1), inspectorii
  trebuie să poată
  verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc.

În unele state membre, generalizarea
  telemuncii
  a impus
  extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei (1), inspectorii
  pot
  verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc.
  Angajatorii ar trebui să aibă obligația de a asigura disponibilitatea echipamentului necesar pentru telemuncă numai atunci când angajatul este obligat să lucreze de acasă.

Expunere de motive

Deși am putea fi de acord cu descrierea sistemului dintr-un anumit stat membru (Spania), cu titlu de exemplu, nu se justifică să propunem introducerea acestui sistem și în alte țări, având în vedere că organizarea și modalitățile de inspecție a muncii țin de competența statelor membre.

În cazul în care angajatorul oferă deja un loc de muncă (în mod normal sub forma unui birou) în care angajatul dispune de toate echipamentele necesare, nu ar trebui să existe obligația de a duplica acest echipament și la domiciliu, în cazul în care angajatorul nu solicită angajatului să lucreze de la domiciliu. În special pentru întreprinderile mici, duplicarea echipamentului de muncă poate reprezenta o povară financiară importantă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 107 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 149 |
| Abțineri | 16 |

Voturi pentru:

107

Voturi împotrivă:

149

Abțineri

16

AMENDAMENTUL 7

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.12

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  solicită o poziție mai ambițioasă care să ia în considerare cei 50 de agenți cancerigeni prioritari. Domeniul de aplicare al Directivei 2004/37/CE ar trebui, de asemenea, extins, pentru a include substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase

   (1)

  . În plus, stresul cronic crește riscul de apariție a cancerului

   (2)

  , iar munca de noapte în schimburi poate cauza cancer de sân, de prostată și colorectal

   (3)

  . Ar trebui adoptată o abordare bazată pe riscuri, și nu o metodologie care să considere protecția lucrătorilor drept un cost. | În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  salută acordul provizoriu la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul la sfârșitul anului 2021 cu privire la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene, prin actualizarea Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni. |

Aviz al secțiunii

Amendament

În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  solicită o poziție mai ambițioasă care să ia în considerare cei 50 de agenți cancerigeni prioritari. Domeniul de aplicare al Directivei 2004/37/CE ar trebui, de asemenea, extins, pentru a include substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase

   (1)

  . În plus, stresul cronic crește riscul de apariție a cancerului

   (2)

  , iar munca de noapte în schimburi poate cauza cancer de sân, de prostată și colorectal

   (3)

  . Ar trebui adoptată o abordare bazată pe riscuri, și nu o metodologie care să considere protecția lucrătorilor drept un cost.

În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  salută acordul provizoriu la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul la sfârșitul anului 2021 cu privire la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene, prin actualizarea Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni.

Expunere de motive

Ar trebui să se menționeze că, în decembrie 2021, Parlamentul European și Consiliul au ajuns la un acord provizoriu privind o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene. Pentru a îmbunătăți protecția lucrătorilor împotriva cancerului, Comisia a propus în 2020 să limiteze și mai mult expunerea lor la substanțe chimice cancerigene. Această inițiativă face parte, de asemenea, din angajamentul Comisiei de a combate cancerul, asumat în cadrul Planului european de combatere a cancerului. Comisia a subliniat că, în temeiul acordului respectiv de actualizare a Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni, aproximativ 1 milion de lucrători vor beneficia de o protecție sporită ca urmare a stabilirii unor limite de expunere profesională pentru acrilonitril și compușii de nichel și a scăderii limitelor pentru benzen.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 98 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 156 |
| Abțineri | 17 |

Voturi pentru:

98

Voturi împotrivă:

156

Abțineri

17

AMENDAMENTUL 8

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.13

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există,
  sunt garanții ale eficacității
  demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice
  . | Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există,
  pot îmbunătăți eficacitatea
  demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  luarea de măsuri, astfel cum se indică în Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare
  . |

Aviz al secțiunii

Amendament

Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există,
  sunt garanții ale eficacității
  demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice
  .

Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există,
  pot îmbunătăți eficacitatea
  demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  luarea de măsuri, astfel cum se indică în Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare
  .

Expunere de motive

Strategia Comisiei include, printre altele, obiectivul Comisiei de a integra riscurile psihosociale și ergonomice în campania pentru locuri de muncă sănătoase.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 95 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 161 |
| Abțineri | 16 |

Voturi pentru:

95

Voturi împotrivă:

161

Abțineri

16

AMENDAMENTUL 9

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.14

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Punerea incompletă
  în aplicare
  a
  acordului-cadru
  autonom din 2004 referitor la
  stresul la locul de muncă
  subliniază necesitatea unei legislații europene privind riscurile psihosociale
  . CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional. | CESE solicită consolidarea rolului partenerilor sociali în acțiunile de sensibilizare și prevenire a riscurilor psihosociale. Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite. Conform raportului de punere
  în aplicare
  pregătit de semnatarii
  acordului-cadru
  , în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social

   (1). CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional.
  Riscurile psihosociale reprezintă o problemă complexă, cu diferiți factori de impact, cum ar fi condițiile de muncă, gestionarea volumului de muncă, relațiile de muncă, dar și capacitățile individuale. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Punerea incompletă
  în aplicare
  a
  acordului-cadru
  autonom din 2004 referitor la
  stresul la locul de muncă
  subliniază necesitatea unei legislații europene privind riscurile psihosociale
  . CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional.

CESE solicită consolidarea rolului partenerilor sociali în acțiunile de sensibilizare și prevenire a riscurilor psihosociale. Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite. Conform raportului de punere
  în aplicare
  pregătit de semnatarii
  acordului-cadru
  , în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social

   (1). CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional.
  Riscurile psihosociale reprezintă o problemă complexă, cu diferiți factori de impact, cum ar fi condițiile de muncă, gestionarea volumului de muncă, relațiile de muncă, dar și capacitățile individuale.

Expunere de motive

În acest context, ar trebui să adoptăm o abordare diferită, care să pledeze pentru consolidarea rolului partenerilor sociali în măsurile de sensibilizare și prevenire a riscurilor psihosociale. Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite.

Nu considerăm că este nevoie de noi texte legislative, dar suntem de acord cu abordarea Comisiei de a pregăti, în cooperare cu statele membre și cu partenerii sociali, o inițiativă fără caracter legislativ la nivelul UE referitoare la sănătatea mintală la locul de muncă, care să evalueze problemele emergente legate de sănătatea mintală a lucrătorilor.

Nu în ultimul rând, există un raport de punere în aplicare elaborat de semnatarii acordului-cadru autonom privind stresul legat de muncă (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf), care afirmă, printre altele, că „în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social.”

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 97 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 159 |
| Abțineri | 14 |

Voturi pentru:

97

Voturi împotrivă:

159

Abțineri

14

AMENDAMENTUL 10

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.16

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE
  regretă excluderea lucrătorilor
  independenți din domeniul de aplicare al cadrului strategic.
  O parte din lucrătorii pe platforme, așa-numiții „lucrători independenți”, fac, de fapt, obiectul unor legături de subordonare cu platformele prin intermediul gestionării algoritmice. Pandemia a evidențiat vulnerabilitatea acestor lucrători și deficiențele platformelor în ceea ce privește prevenirea. Nu este de dorit ca acești lucrători să fie expuși în continuare unor riscuri necontrolate, ca urmare a excluderii lor din cadrul strategic.


  . | CESE
  constată că lucrătorii
  independenți
  nu fac parte
  din domeniul de aplicare al cadrului strategic.
  CESE a recomandat deja realizarea în timp util a unui studiu, cu participarea Comisiei, a experților și a partenerilor sociali, pentru a găsi cea mai bună soluție, cu respectarea principiului conform căruia inclusiv toți lucrătorii independenți trebuie să aibă un mediu de lucru sigur și sănătos. În plus, CESE observă că Recomandarea Consiliului din 18 februarie 2003 privind îmbunătățirea protecției sănătății și securității la locul de muncă a lucrătorilor independenți

   (1)

  recomandă statelor membre să promoveze, în cadrul politicilor lor de prevenire a accidentelor de muncă și a bolilor profesionale, securitatea și sănătatea lucrătorilor independenți, ținând seama, în același timp, de riscurile specifice existente în anumite sectoare și de natura specifică a relației dintre întreprinderile contractante și lucrătorii independenți. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE
  regretă excluderea lucrătorilor
  independenți din domeniul de aplicare al cadrului strategic.
  O parte din lucrătorii pe platforme, așa-numiții „lucrători independenți”, fac, de fapt, obiectul unor legături de subordonare cu platformele prin intermediul gestionării algoritmice. Pandemia a evidențiat vulnerabilitatea acestor lucrători și deficiențele platformelor în ceea ce privește prevenirea. Nu este de dorit ca acești lucrători să fie expuși în continuare unor riscuri necontrolate, ca urmare a excluderii lor din cadrul strategic.

.

CESE
  constată că lucrătorii
  independenți
  nu fac parte
  din domeniul de aplicare al cadrului strategic.
  CESE a recomandat deja realizarea în timp util a unui studiu, cu participarea Comisiei, a experților și a partenerilor sociali, pentru a găsi cea mai bună soluție, cu respectarea principiului conform căruia inclusiv toți lucrătorii independenți trebuie să aibă un mediu de lucru sigur și sănătos. În plus, CESE observă că Recomandarea Consiliului din 18 februarie 2003 privind îmbunătățirea protecției sănătății și securității la locul de muncă a lucrătorilor independenți

   (1)

  recomandă statelor membre să promoveze, în cadrul politicilor lor de prevenire a accidentelor de muncă și a bolilor profesionale, securitatea și sănătatea lucrătorilor independenți, ținând seama, în același timp, de riscurile specifice existente în anumite sectoare și de natura specifică a relației dintre întreprinderile contractante și lucrătorii independenți.

Expunere de motive

La 9 decembrie, Comisia a adoptat propunerea sa de directivă privind îmbunătățirea condițiilor de muncă în lucrul pe platforme. CESE va elabora un aviz separat (SOC/709) cu privire la această propunere și, prin urmare, aceste aspecte nu ar trebui abordate în prezentul aviz.

Textul ar trebui să facă trimitere la Recomandarea Consiliului din 18 februarie 2003 privind îmbunătățirea protecției sănătății și securității la locul de muncă în cazul lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 99 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 162 |
| Abțineri | 14 |

Voturi pentru:

99

Voturi împotrivă:

162

Abțineri

14

AMENDAMENTUL 11

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.17

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE
  subliniază existența unor relații asimetrice
  între platforme și
  acești lucrători
  și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective.
  În plus, drepturile în materie de protecție socială ar trebui extinse, pentru ca de ele să beneficieze și acești lucrători. | CESE
  observă că trebuie să se acorde o atenție deosebită garantării unei relații echitabile
  între platforme și
  persoanele care le utilizează pentru a efectua o muncă
  și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE
  subliniază existența unor relații asimetrice
  între platforme și
  acești lucrători
  și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective.
  În plus, drepturile în materie de protecție socială ar trebui extinse, pentru ca de ele să beneficieze și acești lucrători.

CESE
  observă că trebuie să se acorde o atenție deosebită garantării unei relații echitabile
  între platforme și
  persoanele care le utilizează pentru a efectua o muncă
  și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective.

Expunere de motive

Amendamentul recunoaște necesitatea de a garanta o relație echitabilă între platforme și cei care le utilizează în scop profesional, fie ca lucrător, fie ca antreprenor/lucrător independent. Amendamentul corectează, de asemenea, presupunerea eronată potrivit căreia toți cei care își desfășoară munca prin intermediul platformelor sunt lucrători, deoarece ei ar putea fi, de asemenea, lucrători independenți sau antreprenori.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 12

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 4.22

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Beneficiile telemuncii depind de modul în care aceasta este organizată de angajator. Recurgerea la telemuncă
  ar trebui
  reglementată prin negocieri colective, pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete (1). Acordul-cadru european semnat în 2002
  nu permite să se răspundă
  acestor noi provocări.
  CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice. | Astfel cum se menționează în acordul-cadru din 2002, munca la distanță este voluntară pentru lucrător și pentru angajatorul în cauză. Telemunca poate fi necesară ca parte a fișei inițiale a postului unui lucrător sau poate fi inițiată ulterior sub forma unui acord voluntar.
  Beneficiile telemuncii depind
  , printre altele,
  de modul în care aceasta este organizată
  și convenită între
  angajator
  și angajat
  . Recurgerea la telemuncă
  poate fi
  reglementată prin negocieri colective,
  de exemplu
  pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete (1). Acordul-cadru european semnat în 2002
  este încă adecvat pentru a face față
  acestor noi provocări. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Beneficiile telemuncii depind de modul în care aceasta este organizată de angajator. Recurgerea la telemuncă
  ar trebui
  reglementată prin negocieri colective, pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete (1). Acordul-cadru european semnat în 2002
  nu permite să se răspundă
  acestor noi provocări.
  CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice.

Astfel cum se menționează în acordul-cadru din 2002, munca la distanță este voluntară pentru lucrător și pentru angajatorul în cauză. Telemunca poate fi necesară ca parte a fișei inițiale a postului unui lucrător sau poate fi inițiată ulterior sub forma unui acord voluntar.
  Beneficiile telemuncii depind
  , printre altele,
  de modul în care aceasta este organizată
  și convenită între
  angajator
  și angajat
  . Recurgerea la telemuncă
  poate fi
  reglementată prin negocieri colective,
  de exemplu
  pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete (1). Acordul-cadru european semnat în 2002
  este încă adecvat pentru a face față
  acestor noi provocări.

Expunere de motive

Acordul-cadru european din 2002 este încă adecvat pentru a face față provocărilor reprezentate de telemuncă.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 13

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Acordul-cadru european din 2002
  nu răspunde
  noilor provocări generate de telemuncă.
  CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice. | Acordul-cadru european din 2002
  , completat de Acordul-cadru al UE privind digitalizarea, din 2020, oferă o bază solidă pentru a face față
  noilor provocări generate de telemuncă. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Acordul-cadru european din 2002
  nu răspunde
  noilor provocări generate de telemuncă.
  CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice.

Acordul-cadru european din 2002
  , completat de Acordul-cadru al UE privind digitalizarea, din 2020, oferă o bază solidă pentru a face față
  noilor provocări generate de telemuncă.

Expunere de motive

Acordul-cadru european din 2002 este încă adecvat pentru a face față provocărilor reprezentate de telemuncă.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 14

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.10

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE
  preconizează punerea în aplicare a unui dispozitiv care să permită
  evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene
  și își reiterează recomandarea

   (1)

  de a se asigura un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători
  . | CESE
  solicită să se depună eforturi suplimentare pentru
  evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE
  preconizează punerea în aplicare a unui dispozitiv care să permită
  evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene
  și își reiterează recomandarea

   (1)

  de a se asigura un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători
  .

CESE
  solicită să se depună eforturi suplimentare pentru
  evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene.

Expunere de motive

Există deja sisteme de evaluare a impactului. De asemenea, acordurile-cadru au propriile mecanisme de monitorizare a punerii în aplicare.

Astfel cum a afirmat CE, boala profesională este o chestiune strâns legată de securitatea socială, care este o competență națională. Cu privire la inspectoratele de muncă: există și un aspect calitativ, precum și ideea că, în viziunea OIM, inspecția muncii nu se referă doar la sănătate și siguranță, ci și la alte aspecte legate de muncă (chestiuni sociale, munca nedeclarată, administrația muncii etc.).

De la începutul pandemiei și până în prezent și odată cu scăderea numărului de inspecții fizice la locul de muncă în unele state membre din cauza măsurilor sanitare, au fost introduse instrumente digitale pentru a facilita efectuarea inspecțiilor online (în totalitate sau măcar parțial). Aceste noi metode de lucru pot, de asemenea, să sporească eficiența inspecțiilor la locul de muncă. Este la latitudinea statelor membre să decidă modul de organizare a inspecțiilor la locul de muncă.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 15

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.12

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  îndeamnă la adoptarea unei poziții mai ambițioase, care să ia în considerare toți cei 50 de agenți cancerigeni prioritari, substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase și să integreze stresul

   (1)

  și munca în schimburi

   (2)

  . | În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  salută acordul provizoriu la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul la sfârșitul anului 2021 cu privire la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene, prin actualizarea Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni. |

Aviz al secțiunii

Amendament

În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  îndeamnă la adoptarea unei poziții mai ambițioase, care să ia în considerare toți cei 50 de agenți cancerigeni prioritari, substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase și să integreze stresul

   (1)

  și munca în schimburi

   (2)

  .

În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE
  salută acordul provizoriu la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul la sfârșitul anului 2021 cu privire la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene, prin actualizarea Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni.

Expunere de motive

Ar trebui să se menționeze că, în decembrie 2021, Parlamentul European și Consiliul au ajuns la un acord provizoriu privind o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la substanțe cancerigene și mutagene. Pentru a îmbunătăți protecția lucrătorilor împotriva cancerului, Comisia a propus în 2020 să limiteze și mai mult expunerea lor la substanțe chimice cancerigene. Această inițiativă face parte, de asemenea, din angajamentul Comisiei de a combate cancerul, asumat în cadrul Planului european de combatere a cancerului. Comisia a subliniat că, în temeiul acordului respectiv de actualizare a Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni, aproximativ 1 milion de lucrători vor beneficia de o protecție sporită ca urmare a stabilirii unor limite de expunere profesională pentru acrilonitril și compușii de nichel și a scăderii limitelor pentru benzen.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 16

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.13

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE
  îndeamnă la adoptarea unei legislații europene
  în ceea ce privește riscurile psihosociale. Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru. | CESE
  solicită mai multă atenție și eforturi suplimentare
  în ceea ce privește riscurile psihosociale
  și consolidarea rolului partenerilor sociali în acțiunile de sensibilizare și prevenire a acestor riscuri
  .
  Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite. Conform raportului de punere în aplicare pregătit de semnatarii acordului-cadru, în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social.
  Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru.
  În orice caz, riscurile psihosociale reprezintă o problemă complexă, cu diferiți factori de impact, cum ar fi condițiile de muncă, gestionarea volumului de muncă, relațiile de muncă, dar și capacitățile individuale. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE
  îndeamnă la adoptarea unei legislații europene
  în ceea ce privește riscurile psihosociale. Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru.

CESE
  solicită mai multă atenție și eforturi suplimentare
  în ceea ce privește riscurile psihosociale
  și consolidarea rolului partenerilor sociali în acțiunile de sensibilizare și prevenire a acestor riscuri
  .
  Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite. Conform raportului de punere în aplicare pregătit de semnatarii acordului-cadru, în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social.
  Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru.
  În orice caz, riscurile psihosociale reprezintă o problemă complexă, cu diferiți factori de impact, cum ar fi condițiile de muncă, gestionarea volumului de muncă, relațiile de muncă, dar și capacitățile individuale.

Expunere de motive

Legislația nu reprezintă un remediu pentru toate aspectele. În acest context, ar trebui să adoptăm o abordare diferită, care să pledeze pentru consolidarea rolului partenerilor sociali în măsurile de sensibilizare și prevenire a riscurilor psihosociale. Riscurile psihosociale trebuie să fie abordate în primul rând la nivel de loc de muncă/întreprindere; nu există o soluție universală care să funcționeze bine în toate întreprinderile sau statele membre, întrucât problemele sunt, de asemenea, diferite.

Nu considerăm că este nevoie de noi texte legislative, dar suntem de acord cu abordarea Comisiei de a pregăti, în cooperare cu statele membre și cu partenerii sociali, o inițiativă fără caracter legislativ la nivelul UE referitoare la sănătatea mintală la locul de muncă, care să evalueze problemele emergente legate de sănătatea mintală a lucrătorilor.

Există un raport de punere în aplicare elaborat de semnatarii acordului-cadru (https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf) care afirmă, printre altele, că „în ciuda diferitelor provocări și obstacole, punerea în aplicare a acordului-cadru european și rapoartele în sine contribuie în mod clar la o valoare adăugată importantă în ce privește stresul la locul de muncă și dezvoltarea dialogului social.”

Riscurile psihosociale reprezintă o problemă complexă, cu diferiți factori de impact, cum ar fi condițiile de muncă, gestionarea volumului de muncă, relațiile de muncă, dar și capacitățile individuale.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 17

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.14

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice
  . | CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  luarea de măsuri, astfel cum se indică în Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare
  . |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice
  .

CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită
  luarea de măsuri, astfel cum se indică în Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare
  .

Expunere de motive

Strategia Comisiei include, printre altele, obiectivul Comisiei de a integra riscurile psihosociale și ergonomice în campania pentru locuri de muncă sănătoase.

Rezultatul votului:

AMENDAMENTUL 18

Depus de:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă

Punctul 1.16

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE
  solicită ca lucrătorii pe platforme online să fie incluși în domeniul de aplicare al cadrului strategic. Drepturile de organizare, de reprezentare și de negociere colectivă ar trebui garantate, iar drepturile de protecție socială ar trebui extinse și la acești lucrători. | CESE
  constată că la 9 decembrie, Comisia a adoptat propunerea sa de directivă privind îmbunătățirea condițiilor de muncă în ceea ce privește lucrul pe platforme. Va exista un aviz separat al CESE (SOC/709) cu privire la această propunere. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE
  solicită ca lucrătorii pe platforme online să fie incluși în domeniul de aplicare al cadrului strategic. Drepturile de organizare, de reprezentare și de negociere colectivă ar trebui garantate, iar drepturile de protecție socială ar trebui extinse și la acești lucrători.

CESE
  constată că la 9 decembrie, Comisia a adoptat propunerea sa de directivă privind îmbunătățirea condițiilor de muncă în ceea ce privește lucrul pe platforme. Va exista un aviz separat al CESE (SOC/709) cu privire la această propunere.

Expunere de motive

La 9 decembrie, Comisia a adoptat propunerea sa de directivă privind îmbunătățirea condițiilor de muncă în lucrul pe platforme. CESE va elabora un aviz separat (SOC/709) cu privire la această propunere și, prin urmare, aceste aspecte nu ar trebui abordate în prezentul aviz.

Rezultatul votului:

---

(1)  
  Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review
  [Expunerea la factorii de risc psihosociali în economia muncii la cerere: o analiză sistematică].
  Raport de cercetare al ETUI 2021.01

(1)  

  JO C 220, 9.6.2021, p. 13-25.

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(1)  
  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-safety-work-eu-strategic-framework-2021-2027

(2)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=ro

(1)  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=23324&langId=ro

(1)  
  Produs chimic care poate afecta


  fertilitatea bărbaților sau a femeilor sau poate afecta dezvoltarea fătului.

(2)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(1)  
  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf

(1)  
  https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/1fd9fbe0-1ee4-4928-a47d-4404b5301bbd

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  
  SOC/698

(1)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(2)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/72 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/72

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze)

(2022/C 194/10)

| Raportor: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |
| Coraportor: | Peter SCHMIDT |

Raportor:

Arnold PUECH d’ALISSAC

Coraportor:

Peter SCHMIDT

| Sesizare | Scrisoarea Președinției franceze a Consiliului, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 7.1.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 165/2/2 |

Sesizare

Scrisoarea Președinției franceze a Consiliului, 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

7.1.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

165/2/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE a fost prima instituție a UE care a solicitat o politică alimentară cuprinzătoare în UE, cu scopul de a încuraja o alimentație sănătoasă și nutritivă prin sisteme alimentare durabile, creând o legătură între agricultură și nutriție și serviciile ecosistemice și asigurând lanțuri de aprovizionare care protejează sănătatea publică pentru toate categoriile de populație ale societății europene (1). O astfel de politică, reflectată în prezent în Strategia „De la fermă la consumator”, ar trebui să îmbunătățească coerența între domeniile de politică în materie de alimente, să crească nivelul de sensibilizare cu privire la valoarea produselor alimentare și să promoveze sistemele alimentare durabile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ca răspuns la solicitarea Președinției franceze referitoare la prezentul aviz exploratoriu, CESE identifică următoarele pârghii principale care trebuie utilizate la nivelul UE pentru a proteja competitivitatea (2) producătorilor europeni, cu scopul de a asigura atât securitatea alimentară europeană, cât și durabilitatea și prețuri abordabile pentru consumatori:






  (i) | stimularea unei autonomii strategice în domeniul securității și sustenabilității alimentare; |
| --- | --- | --- |

1.2.

(i)

stimularea unei autonomii strategice în domeniul securității și sustenabilității alimentare;

| (ii) | dezvoltarea de tehnologii și semințe inovatoare pentru a fi întotdeauna în măsură să ofere soluții fermierilor care se confruntă cu restricții legate de instrumentele existente; |
| --- | --- |

(ii)

dezvoltarea de tehnologii și semințe inovatoare pentru a fi întotdeauna în măsură să ofere soluții fermierilor care se confruntă cu restricții legate de instrumentele existente;

| (iii) | asigurarea acoperirii cu bandă largă și a digitalizării ca o condiție prealabilă pentru agricultura de precizie și robotică și sprijinirea investițiilor în astfel de tehnici durabile; |
| --- | --- |

(iii)

asigurarea acoperirii cu bandă largă și a digitalizării ca o condiție prealabilă pentru agricultura de precizie și robotică și sprijinirea investițiilor în astfel de tehnici durabile;

| (iv) | promovarea și facilitarea accesului producătorilor agricoli, în special a tinerilor fermieri, la formare în domeniul acestor noi tehnologii; |
| --- | --- |

(iv)

promovarea și facilitarea accesului producătorilor agricoli, în special a tinerilor fermieri, la formare în domeniul acestor noi tehnologii;

| (v) | asigurarea reciprocității standardelor și condiții de concurență echitabile prin includerea în toate viitoarele acorduri comerciale ale UE a Strategiei „De la fermă la consumator” și a Strategiei privind biodiversitatea și a normelor acestora, propuse în cadrul Pactului verde, ca standarde globale de sustenabilitate, precum și includerea lor în acordurile comerciale existente și în acordurile OMC; |
| --- | --- |

(v)

asigurarea reciprocității standardelor și condiții de concurență echitabile prin includerea în toate viitoarele acorduri comerciale ale UE a Strategiei „De la fermă la consumator” și a Strategiei privind biodiversitatea și a normelor acestora, propuse în cadrul Pactului verde, ca standarde globale de sustenabilitate, precum și includerea lor în acordurile comerciale existente și în acordurile OMC;

| (vi) | promovarea valorii produselor alimentare, prin stimularea educației în domeniul alimentației în rândul consumatorilor, ceea ce contribuie la apropierea sectorului agricol de societate; |
| --- | --- |

(vi)

promovarea valorii produselor alimentare, prin stimularea educației în domeniul alimentației în rândul consumatorilor, ceea ce contribuie la apropierea sectorului agricol de societate;

| (vii) | garantarea unor prețuri și a unei distribuții echitabile a veniturilor de-a lungul lanțului, îmbunătățirea disponibilității consumatorilor de a plăti prețuri echitabile pentru alimente conform principiului „consumăm mai puțin, dar de calitate mai bună” și interzicerea practicilor comerciale neloiale (PCN) prin intermediul unor reglementări ambițioase; |
| --- | --- |

(vii)

garantarea unor prețuri și a unei distribuții echitabile a veniturilor de-a lungul lanțului, îmbunătățirea disponibilității consumatorilor de a plăti prețuri echitabile pentru alimente conform principiului „consumăm mai puțin, dar de calitate mai bună” și interzicerea practicilor comerciale neloiale (PCN) prin intermediul unor reglementări ambițioase;

| (viii) | alinierea practicilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

(viii)

alinierea practicilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD);

| (ix) | garantarea implicării și participării structurate a societății civile și a tuturor părților interesate de-a lungul lanțului alimentar, inclusiv prin intermediul unui consiliu european pentru politica alimentară, care să stimuleze mai degrabă cooperarea decât concurența. |
| --- | --- |

(ix)

garantarea implicării și participării structurate a societății civile și a tuturor părților interesate de-a lungul lanțului alimentar, inclusiv prin intermediul unui consiliu european pentru politica alimentară, care să stimuleze mai degrabă cooperarea decât concurența.

| 1.3. | În plus, CESE identifică următoarele pârghii principale menite să contribuie la reducerea dependenței de factorii de producție, inclusiv cei de sinteză, și îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine:






  (i) | sprijinirea de către UE a practicilor cu consum redus de factori de producție, în special combustibili fosili și pesticide, și încurajarea capacităților de producere a factorilor de producție agricolă în Europa; |
| --- | --- | --- |

1.3.

(i)

sprijinirea de către UE a practicilor cu consum redus de factori de producție, în special combustibili fosili și pesticide, și încurajarea capacităților de producere a factorilor de producție agricolă în Europa;

| (ii) | îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine este dezirabilă din toate punctele de vedere. Importurile de boabe de soia din țări terțe pot fi responsabile pentru defrișări, degradarea pădurilor și distrugerea ecosistemelor naturale în anumite țări producătoare. Dezvoltarea legumelor și leguminoaselor cu un conținut proteic ridicat în Uniune ar limita utilizarea importurilor și, astfel, ar avea un impact pozitiv asupra climei și a mediului; |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine este dezirabilă din toate punctele de vedere. Importurile de boabe de soia din țări terțe pot fi responsabile pentru defrișări, degradarea pădurilor și distrugerea ecosistemelor naturale în anumite țări producătoare. Dezvoltarea legumelor și leguminoaselor cu un conținut proteic ridicat în Uniune ar limita utilizarea importurilor și, astfel, ar avea un impact pozitiv asupra climei și a mediului;

| (iii) | organizarea și sprijinirea sectorului proteinelor pentru a promova producția și a-i convinge pe fermieri, în special printr-o politică agricolă comună (PAC) ambițioasă; |
| --- | --- |

(iii)

organizarea și sprijinirea sectorului proteinelor pentru a promova producția și a-i convinge pe fermieri, în special printr-o politică agricolă comună (PAC) ambițioasă;

| (iv) | îmbunătățirea producției de oleaginoase și de turte de oleaginoase. Având ca obiectiv principal producția de alimente, evaluarea semințelor oleaginoase se bazează pe evaluarea atât a uleiului, cât și a turtelor, cele două neputând fi disociate. Acest lucru permite îmbunătățirea producției durabile de alimente și energie; |
| --- | --- |

(iv)

îmbunătățirea producției de oleaginoase și de turte de oleaginoase. Având ca obiectiv principal producția de alimente, evaluarea semințelor oleaginoase se bazează pe evaluarea atât a uleiului, cât și a turtelor, cele două neputând fi disociate. Acest lucru permite îmbunătățirea producției durabile de alimente și energie;

| (v) | consolidarea acțiunii UE pentru a proteja și a reface pădurile planetei, în special prin îmbunătățirea sistemului european actual de certificare (PEFC, FSC) pentru aprobarea produselor care nu contribuie la defrișări; |
| --- | --- |

(v)

consolidarea acțiunii UE pentru a proteja și a reface pădurile planetei, în special prin îmbunătățirea sistemului european actual de certificare (PEFC, FSC) pentru aprobarea produselor care nu contribuie la defrișări;

| (vi) | dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare scurte, echitabile și transparente și garantarea unui mod de tranziție către o agricultură sustenabilă printr-o abordare progresivă, pentru a menține echilibrele existente; |
| --- | --- |

(vi)

dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare scurte, echitabile și transparente și garantarea unui mod de tranziție către o agricultură sustenabilă printr-o abordare progresivă, pentru a menține echilibrele existente;

| (vii) | asigurarea exercitării dreptului la hrană pentru toți, în special pentru cei aflați în situații de insecuritate economică și socială, și facilitarea experimentării în planul inovării sociale. Ajutorul alimentar trebuie să rămână o politică obligatorie în statele membre; |
| --- | --- |

(vii)

asigurarea exercitării dreptului la hrană pentru toți, în special pentru cei aflați în situații de insecuritate economică și socială, și facilitarea experimentării în planul inovării sociale. Ajutorul alimentar trebuie să rămână o politică obligatorie în statele membre;

| (viii) | asigurarea faptului că alimentele pot fi produse în toate regiunile UE. |
| --- | --- |

(viii)

asigurarea faptului că alimentele pot fi produse în toate regiunile UE.

| 1.4. | CESE salută „Planul de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză” și propunerea de instituire a unui mecanism european de pregătire și răspuns în caz de criză în materie de securitate alimentară (EFSCM) și recomandă includerea acestor dispoziții într-o politică alimentară cuprinzătoare (3). CESE solicită un rol activ în cadrul grupului de experți dedicat acestor teme. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Introducere

| 2.1. | CESE a fost prima instituție a UE care a solicitat o politică alimentară cuprinzătoare în UE, cu scopul de a încuraja o alimentație sănătoasă și nutritivă prin sisteme alimentare sustenabile, creând o legătură între agricultură și nutriție și serviciile ecosistemice și asigurând lanțuri de aprovizionare care protejează sănătatea publică pentru toate segmentele societății europene (4). O astfel de politică, reflectată în prezent în Strategia „De la fermă la consumator”, ar trebui să îmbunătățească coerența între domeniile de politică în materie de alimente, să crească nivelul de sensibilizare cu privire la valoarea produselor alimentare și să promoveze sistemele alimentare durabile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pactul verde european, prin intermediul principiilor enunțate în Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia privind biodiversitatea, oferă oportunitatea de a reafirma „contractul alimentar social” între Uniunea Europeană (UE) și cetățenii săi și de a promova un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic în contextul situației de urgență climatică și de mediu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandemia de COVID-19 a avut consecințe fără precedent pentru societate și economie (5). În întreaga UE, fermierii și actorii din lanțul alimentar au rămas mobilizați să mențină producția și să ofere produse alimentare populației, în pofida dificultăților și a obstacolelor întâlnite. Sectorul agroalimentar al UE a demonstrat reziliență în furnizarea de produse alimentare sigure și de înaltă calitate, deși au existat perturbări la nivelul lanțului. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În iulie 2021, Consiliul național francez al alimentației (CNA) a adoptat un aviz (nr. 89) intitulat „Feedback în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 – Perioada primelor măsuri de izolare din Franța” (6). Avizul afirmă în concluzie că apariția crizei provocate de pandemia de COVID-19 a evidențiat nevoia de a dezvolta o viziune mai sistemică a sistemelor alimentare, prin punerea în aplicare a „abordării privind o singură sănătate” la toate nivelurile lanțului de aprovizionare cu alimente. Această abordare integrată în ceea ce privește sănătatea subliniază interacțiunile dintre animale, oameni și mediul lor. Din cauza precarității economice și sociale pe care fie a cauzat-o, fie a acutizat-o, criza a evidențiat și inegalitățile mari legate de accesul la produse alimentare, care sunt incompatibile cu un sistem alimentar durabil, dând naștere unei reflecții pe tema dreptului la alimentație și a democrației alimentelor. Accesul la alimente sănătoase, produse în mod legal, abordabile ca preț și accesibile pentru întreaga populație a UE, este crucial pentru a îndeplini obiectivele Pactului verde (7). CESE consideră că este foarte ambițios (8) obiectivul ca 25 % din terenurile agricole din UE să fie utilizate pentru agricultura ecologică până în 2030 și solicită o strategie de promovare la nivelul UE pentru a atinge acest obiectiv, fără a uita că modurile de consum trebuie să urmeze aceeași tendință. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Criza a demonstrat, de asemenea, că trebuie accelerată coordonarea și îmbunătățită planificarea pentru situații de urgență pentru a fi pregătiți să gestionăm riscurile ce pot amenința lanțurile alimentare și securitatea alimentară în UE. Scopul urmărit este evitarea repetării experienței din timpul pandemiei de COVID-19, în care măsurile de coordonare de la nivelul UE au trebuit să fie luate ad-hoc și proiectate pe loc. Pentru a aborda acest obiectiv, Comisia a publicat recent o comunicare intitulată „Plan de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză” (9). Ea prezintă domeniile unde s-a identificat în plină pandemie de COVID-19 că se pot aduce îmbunătăți, principiile la care ar trebui să aderăm în perioade de criză și instituirea unui mecanism european de pregătire și răspuns în caz de criză în materie de securitate alimentară (EFSCM), inclusiv crearea unui grup de experți specific în cadrul căruia să participe autorități publice din statele membre (SM) și din țările din afara UE, precum și părți interesate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potrivit definiției FAO, un sistem alimentar durabil „este un sistem alimentar care garantează securitatea alimentară și produse alimentare pentru toți, astfel încât să nu fie compromise bazele economice, sociale și de mediu care asigură securitatea alimentară și nutriția pentru generațiile viitoare” (10). Strategia „De la fermă la consumator” trebuie să țină seama de consecințele crizei, dar și să ofere garanțiile necesare asigurării securității alimentare în UE. Sistemul alimentar al UE ar trebui să „garanteze cantitatea și calitatea aprovizionării populațiilor, prin sprijinirea competitivității sectorului alimentar și prin luarea în considerare a provocărilor durabilității”. De asemenea, ar trebui să sprijine inovarea socială. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Centrul Comun de Cercetare (JRC) al CE a publicat, în august 2021, un raport intitulat „Conturarea obiectivelor de mediu și climatice ambițioase în sectorul agricol în cadrul modelului CAPRI” (11), care simulează impactul asupra sectorului agricol și al piețelor agricole al unor obiective cantitative incluse în Strategia „De la fermă la consumator” și în Strategia privind biodiversitatea (reducerea utilizării produselor fitosanitare, reducerea pierderilor de nutrienți, extinderea zonelor ecologice folosite în agricultura ecologică și extinderea altor zone de interes). Aceste obiective par a putea conduce la o reducere cuprinsă între 10 % și 15 % a producției UE, o scădere a venitului fermierilor, o creștere a prețurilor și o creștere paralelă a importurilor. Rezultatele raportului evidențiază cât de important este ca tranziția agricolă și cea alimentară să fie avute în vedere împreună. Astfel cum se menționează în Strategia „De la fermă la consumator”, reducerea pierderilor și a risipei de alimente ar putea împiedica astfel de evoluții. O distribuție eficientă a resurselor alimentare disponibile ar putea fi un instrument adecvat. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Evoluția alimentației face parte integrantă din tranziția sistemului agricol și alimentar în ansamblu, la fel ca alte politici – cea comercială, cea în domeniul concurenței, al sănătății, al educației, cea privind mediul și cea privind consumatorii. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Președinția franceză a Consiliului UE a solicitat CESE să pregătească un aviz exploratoriu care să abordeze în special:






  — | pârghiile ce trebuie utilizate la nivelul UE pentru a proteja competitivitatea producătorilor europeni, cu scopul de a asigura atât securitatea alimentară europeană, cât și prețuri abordabile pentru consumatori; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

pârghiile ce trebuie utilizate la nivelul UE pentru a proteja competitivitatea producătorilor europeni, cu scopul de a asigura atât securitatea alimentară europeană, cât și prețuri abordabile pentru consumatori;

| — | pârghiile ce pot contribui la reducerea dependenței de factorii de producție, inclusiv de cei sintetici, și la îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine, cu scopul de a sprijini transformarea sectorului agricol și în vederea asigurării unei tranziții sustenabile a sistemelor alimentare europene. |
| --- | --- |

—

pârghiile ce pot contribui la reducerea dependenței de factorii de producție, inclusiv de cei sintetici, și la îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine, cu scopul de a sprijini transformarea sectorului agricol și în vederea asigurării unei tranziții sustenabile a sistemelor alimentare europene.

3.   Pârghii la nivelul UE menite să protejeze competitivitatea producătorilor europeni, cu scopul de a asigura atât securitatea (și durabilitatea) alimentară europeană, cât și prețuri abordabile pentru consumatori.

| 3.1. | După cum s-a menționat în avize anterioare ale CESE, pentru ca politica alimentară europeană să fie cu adevărat relevantă pentru consumatorii europeni, este esențial ca prețul și calitatea alimentelor produse în mod sustenabil în UE să fie competitive. Aceasta înseamnă că, pe de o parte, sectorul agroalimentar european este în măsură să livreze consumatorilor nu numai alimente la prețuri care acoperă costurile suplimentare pentru îndeplinirea unor criterii precum sustenabilitatea, securitatea alimentară și aportul nutritiv, ci și un venit echitabil al fermierilor, și, pe de altă parte, își menține poziția pe piață ca opțiune preferată de marea majoritate a consumatorilor (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Având în vedere definițiile anterioare privind securitatea alimentară, sistemul alimentar durabil și competitivitatea, menținerea competitivității operatorilor europeni și a lanțurilor valorice echitabile ar trebui să conducă la o remunerare echitabilă pentru fermieri, încurajând recunoașterea practicilor lor virtuoase. Dincolo de rolul său nutritiv, sistemul alimentar oferă o soluție reală la schimbările climatice, în special prin adaptarea sistemelor de producție, depozitarea carbonului în sol, solul și infrastructura agroecologică, filtrarea naturală a apei potabile, precum și creșterea și menținerea biodiversității. Cu toate acestea, în Strategia „De la fermă la consumator”, Comisia Europeană (CE) propune o serie de măsuri concrete pentru a consolida sistemul agroalimentar și venitul producătorilor primari și niciuna dintre aceste măsuri nu consolidează competitivitatea sectorului. Aceste aspecte esențiale ar trebui să se afle în centrul punerii în aplicare a strategiei, întrucât ele îi determină succesul. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Programele specifice de cercetare și dezvoltare și extinderea transferului de cunoștințe sunt cruciale pentru promovarea calității și protejarea productivității, asigurând totodată durabilitatea. Eforturile trebuie să se concentreze asupra punerii la dispoziția fermierilor a unor soluții tehnologice practice, accesibile și eficiente din punctul de vedere al costurilor (de exemplu, agricultura de precizie, instrumente decizionale etc.) și a unor instrumente pentru stimularea producției agroecologice și a producției locale, inclusiv sprijin pentru acele grupuri care nu dispun de cunoștințe privind producția durabilă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | UE trebuie să asigure, de asemenea, angajament ferm în ceea ce privește punerea în aplicare a drepturilor fundamentale ale tuturor lucrătorilor de-a lungul lanțurilor (producție, prelucrare, distribuție). În acest sens, UE ar trebui să se angajeze să protejeze în mod eficient drepturile sociale fundamentale ale lucrătorilor și, mai ales, să respecte dispozițiile relevante ale Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) și convențiile și recomandările relevante ale OIM. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Următoarele puncte ar putea fi considerate pârghii pentru protejarea competitivității producătorilor europeni, cu scopul de a asigura atât securitatea alimentară europeană, cât și prețuri abordabile pentru consumatori. |
| --- | --- |

3.5.

3.5.1.   Stimularea unei autonomii strategice pentru securitatea și sustenabilitatea alimentară

| (i) | CESE a propus deja o definiție a autonomiei strategice deschise aplicate sistemelor alimentare, bazată pe producția de alimente, forța de muncă și comerțul echitabil, având ca obiectiv general garantarea securității și a sustenabilității alimentare pentru toți cetățenii UE, prin lanțuri de aprovizionare cu alimente echitabile, sănătoase, sustenabile și reziliente (13). |
| --- | --- |

(i)

CESE a propus deja o definiție a autonomiei strategice deschise aplicate sistemelor alimentare, bazată pe producția de alimente, forța de muncă și comerțul echitabil, având ca obiectiv general garantarea securității și a sustenabilității alimentare pentru toți cetățenii UE, prin lanțuri de aprovizionare cu alimente echitabile, sănătoase, sustenabile și reziliente (13).

| (ii) | CESE a subliniat (14), de asemenea, că este indispensabilă armonizarea standardelor de producție, pentru a evita denaturările concurenței și a permite fiecărei țări să producă alimentele de bază. Clauzele de salvgardare agricole ale OMC, dar și cele generale din cadrul acordurilor bilaterale, necesită îmbunătățiri sub aspectul diferitelor criterii pe care CESE le-a menționat în avizul său. Este vorba despre asigurarea unei concurențe echitabile și a sustenabilității sectoarelor agroalimentare europene, cu garantarea suveranității alimentare în UE – pentru producători și consumatori deopotrivă. Această nevoie de suveranitate alimentară a fost subliniată pe larg în contextul pandemiei de COVID-19. Clauzele actuale sunt ineficace din cauza faptului că punerea în aplicare necesită mult timp. Cu toate acestea, mulțumită digitalizării economiei, datele pot fi disponibile în decurs de câteva ore. În prezent, monitorizarea volumelor și a prețurilor este eficace și permite un răspuns rapid. |
| --- | --- |

(ii)

CESE a subliniat (14), de asemenea, că este indispensabilă armonizarea standardelor de producție, pentru a evita denaturările concurenței și a permite fiecărei țări să producă alimentele de bază. Clauzele de salvgardare agricole ale OMC, dar și cele generale din cadrul acordurilor bilaterale, necesită îmbunătățiri sub aspectul diferitelor criterii pe care CESE le-a menționat în avizul său. Este vorba despre asigurarea unei concurențe echitabile și a sustenabilității sectoarelor agroalimentare europene, cu garantarea suveranității alimentare în UE – pentru producători și consumatori deopotrivă. Această nevoie de suveranitate alimentară a fost subliniată pe larg în contextul pandemiei de COVID-19. Clauzele actuale sunt ineficace din cauza faptului că punerea în aplicare necesită mult timp. Cu toate acestea, mulțumită digitalizării economiei, datele pot fi disponibile în decurs de câteva ore. În prezent, monitorizarea volumelor și a prețurilor este eficace și permite un răspuns rapid.

| (iii) | În special, sistemele alimentare din UE ar trebui să fie mai diversificate; forța de muncă din sectorul agricol ar trebui consolidată, mai ales prin atragerea tinerilor și garantarea unor condiții de muncă și remunerare decente; politicile comerciale ar trebui aliniate cu normele UE în materie de sustenabilitate alimentară și competitivitate (15). |
| --- | --- |

(iii)

În special, sistemele alimentare din UE ar trebui să fie mai diversificate; forța de muncă din sectorul agricol ar trebui consolidată, mai ales prin atragerea tinerilor și garantarea unor condiții de muncă și remunerare decente; politicile comerciale ar trebui aliniate cu normele UE în materie de sustenabilitate alimentară și competitivitate (15).

3.5.2.   Garantarea reciprocității standardelor prin includerea în toate viitoarele acorduri comerciale ale UE a dispozițiilor Strategiei „De la fermă la consumator” și a Strategiei privind biodiversitatea, propuse în cadrul Pactului verde european ca standarde globale de sustenabilitate

| (i) | CESE a propus ca toate acordurile comerciale viitoare încheiate de UE să integreze și Strategia „De la fermă la consumator”, Strategia privind biodiversitatea și pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” din cadrul Pactului verde, ca standarde de sustenabilitate globale, admițând că integrarea și punerea în aplicare a ODD și a unor standarde mai înalte în acordurile comerciale multilaterale este extrem de dificilă. Pe termen mai scurt, par a fi posibile progrese mai importante privind ODD și standardele esențiale de mediu și de natură socială în cadrul acordurilor comerciale bilaterale. Este cunoscut faptul că comerțul agricol joacă un rol esențial în realizarea majorității sau chiar a tuturor ODD și că OMC joacă un rol important în atingerea lor, acest lucru fiind mult mai dificil în absența unui mecanism eficient privind comerțul multilateral. De obicei, închiderea frontierelor pe durata crizelor agravează crizele și nu reprezintă o soluție. CESE este de părere că UE ar trebui să pună în aplicare legislația care impune întreprinderilor obligația de diligență în ansamblul lanțurilor lor de aprovizionare pentru a identifica, preveni și atenua riscurile de mediu și sociale, precum și încălcarea drepturilor omului. UE ar trebui să garanteze că acordurile comerciale nu vor externaliza aceste probleme, de exemplu, nu vor spori defrișările în alte țări. Toate acordurile comerciale ale UE trebuie să respecte dispozițiile UE privind măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) și să adere la principiul precauției (16). |
| --- | --- |

(i)

CESE a propus ca toate acordurile comerciale viitoare încheiate de UE să integreze și Strategia „De la fermă la consumator”, Strategia privind biodiversitatea și pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” din cadrul Pactului verde, ca standarde de sustenabilitate globale, admițând că integrarea și punerea în aplicare a ODD și a unor standarde mai înalte în acordurile comerciale multilaterale este extrem de dificilă. Pe termen mai scurt, par a fi posibile progrese mai importante privind ODD și standardele esențiale de mediu și de natură socială în cadrul acordurilor comerciale bilaterale. Este cunoscut faptul că comerțul agricol joacă un rol esențial în realizarea majorității sau chiar a tuturor ODD și că OMC joacă un rol important în atingerea lor, acest lucru fiind mult mai dificil în absența unui mecanism eficient privind comerțul multilateral. De obicei, închiderea frontierelor pe durata crizelor agravează crizele și nu reprezintă o soluție. CESE este de părere că UE ar trebui să pună în aplicare legislația care impune întreprinderilor obligația de diligență în ansamblul lanțurilor lor de aprovizionare pentru a identifica, preveni și atenua riscurile de mediu și sociale, precum și încălcarea drepturilor omului. UE ar trebui să garanteze că acordurile comerciale nu vor externaliza aceste probleme, de exemplu, nu vor spori defrișările în alte țări. Toate acordurile comerciale ale UE trebuie să respecte dispozițiile UE privind măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) și să adere la principiul precauției (16).

| (ii) | CESE a subliniat, de asemenea, că obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator” nu vor fi îndeplinite dacă nu se aduc modificări la nivelul politicilor comerciale ale UE (17). Strategia „De la fermă la consumator” include măsuri importante pentru consolidarea dispozițiilor privind sustenabilitatea din acordurile de liber schimb (ALS) ale UE și aplicarea acestor norme. Cu toate acestea, se poate face mai mult pentru a garanta respectarea acordurilor internaționale și pentru a simplifica procedurile de notificare și de acțiune în cazul încălcării angajamentelor privind sustenabilitatea. După cum au propus CE și PE pentru alte sectoare și după cum s-a discutat în avizul NAT/834 (18), ar trebui avut în vedere un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru importurile agricole. |
| --- | --- |

(ii)

CESE a subliniat, de asemenea, că obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator” nu vor fi îndeplinite dacă nu se aduc modificări la nivelul politicilor comerciale ale UE (17). Strategia „De la fermă la consumator” include măsuri importante pentru consolidarea dispozițiilor privind sustenabilitatea din acordurile de liber schimb (ALS) ale UE și aplicarea acestor norme. Cu toate acestea, se poate face mai mult pentru a garanta respectarea acordurilor internaționale și pentru a simplifica procedurile de notificare și de acțiune în cazul încălcării angajamentelor privind sustenabilitatea. După cum au propus CE și PE pentru alte sectoare și după cum s-a discutat în avizul NAT/834 (18), ar trebui avut în vedere un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru importurile agricole.

| (iii) | CESE propune crearea unei agenții a UE pentru certificarea producției importate urmând standardele de sustenabilitate ale UE. |
| --- | --- |

(iii)

CESE propune crearea unei agenții a UE pentru certificarea producției importate urmând standardele de sustenabilitate ale UE.

| (iv) | În plus, CESE îndeamnă UE să asigure reciprocitatea reală a standardelor în acordurile comerciale preferențiale, în special în ceea ce privește bunăstarea animalelor, sustenabilitatea și trasabilitatea de la fermă la consumator (indicarea pe etichetă a originii produselor care sunt materii prime, a ingredientelor din produsele prelucrate, și toate componentele alimentare), valorificând și integrând ceea ce s-a obținut prin unele dispoziții bilaterale recente. De asemenea, este esențial să se găsească noi metode sustenabile care să poată fi exploatate de fermieri, promovând practicile sustenabile și garantând faptul că noile oportunități de producție sustenabilă pot fi valorificate de micii fermieri din UE și din țările în curs de dezvoltare. Aceste reflecții ar trebui să fie aprofundate în foruri multilaterale, cum ar fi Comitetul ONU pentru securitatea alimentară mondială (CSA) și Codex Alimentarius, mai degrabă decât să fie limitate la negocieri bilaterale, la care participarea fermierilor și a societății civile este restrânsă și în cadrul cărora dezechilibrele de putere sunt semnificative, scopul lor final fiind liberalizarea comerțului. Cadrul legislativ planificat privind sistemele alimentare durabile poate constitui un punct de plecare. El trebuie să servească la stabilirea unei definiții clare a sistemelor alimentare durabile, în conformitate cu definițiile existente ale UE privind durabilitatea mediului (19). |
| --- | --- |

(iv)

În plus, CESE îndeamnă UE să asigure reciprocitatea reală a standardelor în acordurile comerciale preferențiale, în special în ceea ce privește bunăstarea animalelor, sustenabilitatea și trasabilitatea de la fermă la consumator (indicarea pe etichetă a originii produselor care sunt materii prime, a ingredientelor din produsele prelucrate, și toate componentele alimentare), valorificând și integrând ceea ce s-a obținut prin unele dispoziții bilaterale recente. De asemenea, este esențial să se găsească noi metode sustenabile care să poată fi exploatate de fermieri, promovând practicile sustenabile și garantând faptul că noile oportunități de producție sustenabilă pot fi valorificate de micii fermieri din UE și din țările în curs de dezvoltare. Aceste reflecții ar trebui să fie aprofundate în foruri multilaterale, cum ar fi Comitetul ONU pentru securitatea alimentară mondială (CSA) și Codex Alimentarius, mai degrabă decât să fie limitate la negocieri bilaterale, la care participarea fermierilor și a societății civile este restrânsă și în cadrul cărora dezechilibrele de putere sunt semnificative, scopul lor final fiind liberalizarea comerțului. Cadrul legislativ planificat privind sistemele alimentare durabile poate constitui un punct de plecare. El trebuie să servească la stabilirea unei definiții clare a sistemelor alimentare durabile, în conformitate cu definițiile existente ale UE privind durabilitatea mediului (19).

3.5.3.   Promovarea valorii alimentelor

| (i) | În 2019, potrivit ultimelor cifre publicate de Eurostat, cota din bugetul gospodăriilor destinată alimentelor și băuturilor nealcoolice a reprezentat 13 % din totalul cheltuielilor de consum. Aceasta înseamnă o scădere semnificativă față de situația existentă la începutul PAC. Variind în funcție de țară, ea constituie a treia categorie de cheltuieli ale gospodăriilor din UE după categoria „locuințe, apă, energie electrică și combustibili”, care a reprezentat 23,5 %, și categoria „transporturi”, care a reprezentat 13,1 %. În același timp, creșterea nivelului de obezitate pe plan mondial fost clasificată de OMS drept „epidemică”. În 2017, obezitatea a afectat 17 % dintre adulții din UE. Într-un sens mai larg, 52 % dintre europeni erau supraponderali sau obezi, ceea ce înseamnă unul din doi adulți și aproximativ unul din trei copii. Prin urmare, Europa se înscrie în tendința globală, cu o creștere a consumului de alimente prelucrate, dar și a celor grase, dulci și sărate. |
| --- | --- |

(i)

În 2019, potrivit ultimelor cifre publicate de Eurostat, cota din bugetul gospodăriilor destinată alimentelor și băuturilor nealcoolice a reprezentat 13 % din totalul cheltuielilor de consum. Aceasta înseamnă o scădere semnificativă față de situația existentă la începutul PAC. Variind în funcție de țară, ea constituie a treia categorie de cheltuieli ale gospodăriilor din UE după categoria „locuințe, apă, energie electrică și combustibili”, care a reprezentat 23,5 %, și categoria „transporturi”, care a reprezentat 13,1 %. În același timp, creșterea nivelului de obezitate pe plan mondial fost clasificată de OMS drept „epidemică”. În 2017, obezitatea a afectat 17 % dintre adulții din UE. Într-un sens mai larg, 52 % dintre europeni erau supraponderali sau obezi, ceea ce înseamnă unul din doi adulți și aproximativ unul din trei copii. Prin urmare, Europa se înscrie în tendința globală, cu o creștere a consumului de alimente prelucrate, dar și a celor grase, dulci și sărate.

| (ii) | Se pot utiliza mai multe pârghii pentru abordarea acestei situații: CESE subliniază că o abordare comună europeană privind etichetarea produselor alimentare, care să reflecte orientările privind alimentația durabilă, ar îmbunătăți transparența și ar descuraja utilizarea inutilă a unor materii prime ieftine, nesănătoase și nedurabile (de exemplu, grăsimile trans, uleiul de palmier și zahărul în exces). Consumatorii ar beneficia de pe urma extinderii etichetării produselor alimentare, în care să fie incluse aspecte legate de mediu și aspecte sociale. Acest lucru ar contribui la alegerea de către consumatori a unor opțiuni mai sănătoase și mai durabile (20). |
| --- | --- |

(ii)

Se pot utiliza mai multe pârghii pentru abordarea acestei situații: CESE subliniază că o abordare comună europeană privind etichetarea produselor alimentare, care să reflecte orientările privind alimentația durabilă, ar îmbunătăți transparența și ar descuraja utilizarea inutilă a unor materii prime ieftine, nesănătoase și nedurabile (de exemplu, grăsimile trans, uleiul de palmier și zahărul în exces). Consumatorii ar beneficia de pe urma extinderii etichetării produselor alimentare, în care să fie incluse aspecte legate de mediu și aspecte sociale. Acest lucru ar contribui la alegerea de către consumatori a unor opțiuni mai sănătoase și mai durabile (20).

| (iii) | Prețul este, fără îndoială, un factor important pentru consumatori, mai ales în perioade de criză, dar calitatea este la fel de importantă, uneori chiar mai importantă, potrivit unor sondaje. Consumatorii trebuie țină cont de faptul că cerințele pe care le îndeplinesc fermierii din UE, fie și numai prin intermediul bazei de reglementare, sunt mai ridicate decât cele din afara UE. Aceste cerințe sunt garanții pentru calitatea, sănătatea, siguranța și durabilitatea producțiilor noastre. |
| --- | --- |

(iii)

Prețul este, fără îndoială, un factor important pentru consumatori, mai ales în perioade de criză, dar calitatea este la fel de importantă, uneori chiar mai importantă, potrivit unor sondaje. Consumatorii trebuie țină cont de faptul că cerințele pe care le îndeplinesc fermierii din UE, fie și numai prin intermediul bazei de reglementare, sunt mai ridicate decât cele din afara UE. Aceste cerințe sunt garanții pentru calitatea, sănătatea, siguranța și durabilitatea producțiilor noastre.

3.5.4.   Asigurarea unor prețuri echitabile și interzicerea practicilor comerciale neloiale

| (i) | Un lanț alimentar cu adevărat funcțional este la fel de puternic ca cea mai slabă verigă a sa și, de prea mult timp, veriga cea mai slabă este fermierul. Directiva UE privind practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente (21) reprezintă un progres important (22). Pentru prima dată, s-a ajuns la un acord în ceea ce privește normele obligatorii de reglementare a anumitor practici comerciale neloiale. Directiva vizează să ofere mai multă protecție fermierilor, organizațiilor lor de producători și furnizorilor cu amănuntul din UE. Doar printr-un cadru legislativ obligatoriu poate fi obținut un echilibru de putere la nivelul lanțului alimentar. Organizarea sectoarelor și a fermierilor este, de asemenea, o condiție importantă, toate acestea cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor produse alimentare de calitate. În fine, trebuie garantat că toți cei implicați în producția de alimente pot obține venituri echitabile și adecvate și că consumatorilor li se oferă produse sănătoase și de calitate la prețuri rezonabile. |
| --- | --- |

(i)

Un lanț alimentar cu adevărat funcțional este la fel de puternic ca cea mai slabă verigă a sa și, de prea mult timp, veriga cea mai slabă este fermierul. Directiva UE privind practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente (21) reprezintă un progres important (22). Pentru prima dată, s-a ajuns la un acord în ceea ce privește normele obligatorii de reglementare a anumitor practici comerciale neloiale. Directiva vizează să ofere mai multă protecție fermierilor, organizațiilor lor de producători și furnizorilor cu amănuntul din UE. Doar printr-un cadru legislativ obligatoriu poate fi obținut un echilibru de putere la nivelul lanțului alimentar. Organizarea sectoarelor și a fermierilor este, de asemenea, o condiție importantă, toate acestea cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor produse alimentare de calitate. În fine, trebuie garantat că toți cei implicați în producția de alimente pot obține venituri echitabile și adecvate și că consumatorilor li se oferă produse sănătoase și de calitate la prețuri rezonabile.

3.5.5.   Alinierea practicilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) (23)

| (i) | Pactul verde european și planul de redresare al UE ilustrează necesitatea decuplării creșterii economice de practicile nedurabile. Decizia Consiliului UE privind obiectivele climatice pentru 2030 demonstrează că UE poate juca un rol de lider în acest domeniu. Totuși, acest lucru trebuie realizat în contextul mai amplu al ODD. Practicile și operațiunile din sectorul alimentar aliniate la ODD sunt legate în mod esențial de reușita ODD, prin plasarea acestor obiective în centrul strategiilor (prin activități și obiective ambițioase, evaluarea impactului și comunicarea transparentă a rezultatelor) (24). |
| --- | --- |

(i)

Pactul verde european și planul de redresare al UE ilustrează necesitatea decuplării creșterii economice de practicile nedurabile. Decizia Consiliului UE privind obiectivele climatice pentru 2030 demonstrează că UE poate juca un rol de lider în acest domeniu. Totuși, acest lucru trebuie realizat în contextul mai amplu al ODD. Practicile și operațiunile din sectorul alimentar aliniate la ODD sunt legate în mod esențial de reușita ODD, prin plasarea acestor obiective în centrul strategiilor (prin activități și obiective ambițioase, evaluarea impactului și comunicarea transparentă a rezultatelor) (24).

3.5.6.   Garantarea implicării și participării structurate a societății civile și a tuturor părților interesate de-a lungul lanțului alimentar, inclusiv prin intermediul unui consiliu european pentru politica alimentară (25)
  , care să stimuleze mai degrabă cooperarea decât concurența

| (i) | CESE a pledat timp îndelungat pentru o abordare la nivel de societate, care să includă instrumente mai participative, pentru a se garanta că societatea civilă, și mai ales tinerii, se pot implica mai mult și pot participa la procesul decizional privind durabilitatea. Construcția în comun poate fi realizată prin intermediul unui consiliu european pentru politica alimentară, o propunere pe care CESE o promovează energic. |
| --- | --- |

(i)

CESE a pledat timp îndelungat pentru o abordare la nivel de societate, care să includă instrumente mai participative, pentru a se garanta că societatea civilă, și mai ales tinerii, se pot implica mai mult și pot participa la procesul decizional privind durabilitatea. Construcția în comun poate fi realizată prin intermediul unui consiliu european pentru politica alimentară, o propunere pe care CESE o promovează energic.

4.   Pârghii care pot contribui la reducerea dependenței de factorii de producție, inclusiv de factorii de producție sintetici, și la îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine

4.1.   
  Reducerea dependenței de factorii de producție, în special de factorii de producție sintetici

| 4.1.1. | După cum se explică în raportul PE pe tema: „Lanțul de aprovizionare cu factori de producție agricolă: structură și implicații”, volatilitatea ridicată a materiilor prime agricole și a prețurilor factorilor de producție agricolă a alimentat insecuritatea veniturilor agricole și a împiedicat investițiile pe termen lung ale fermierilor. În același timp, fermierii se confruntă cu o lipsă acută de instrumente și de alternative, din cauza faptului că cercetarea nu acoperă suficient aceste subiecte. Există o nevoie importantă de mobilizare fermă și de investiții financiare în agroecologie, de cercetări privind noi soiuri rezistente, noi metode de control biologic și agricultura de precizie, de exemplu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | În ceea ce privește antibioticele utilizate în producția animalieră, ar trebui să se reamintească eforturile remarcabile, conform observației Agenției Europene pentru Medicamente, care a evidențiat o scădere a vânzărilor de antibiotice de uz veterinar cu 32,5 % între 2011 și 2017. Obiectivul stabilit de Europa privind reducerea utilizării antibioticelor la animale cu încă 50 % ar putea avea consecințe grave asupra sănătății și a bunăstării animalelor și ar putea compromite siguranța alimentară. Există un nivel real de sensibilizare în rândul fermierilor și al medicilor veterinari, care promovează, cu sprijin din partea administrațiilor, utilizarea adecvată și justificată a antibioticelor, care ar trebui menținută. Ar trebui dezvoltate și oferite alternative la antibiotice, eficiente și la prețuri abordabile, întrucât nivelurile actuale ale utilizării antibioticelor sunt, de asemenea, o sursă de îngrijorare. CESE sprijină pe deplin actul delegat propus de CE în cadrul Regulamentului (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului (26), care prevede rezervarea anumitor substanțe antimicrobiene pentru medicina umană. Sunt esențiale trei instrumente:






  — | investițiile în bunăstarea animalelor (mai mult spațiu pentru animale); |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

investițiile în bunăstarea animalelor (mai mult spațiu pentru animale);

| — | consolidarea prevenirii prin vaccinare și autovaccinare (27); |
| --- | --- |

—

consolidarea prevenirii prin vaccinare și autovaccinare (27);

| — | menținerea și asigurarea accesului la suplimente alimentare. |
| --- | --- |

—

menținerea și asigurarea accesului la suplimente alimentare.

| 4.1.3. | În Strategia „De la fermă la consumator”, CE promovează reducerea utilizării produselor fitosanitare și a antibioticelor, precum și reducerea pierderilor de nutrienți din cauza fertilizării excesive, cu scopul de a îmbunătăți protecția mediului, de a proteja sănătatea, de a extinde suprafața folosită în agricultura ecologică și de a combate rezistența la antibiotice. Biostimulatorii pot oferi alternative durabile la produsele fitosanitare sintetice (PPP), iar autoritățile de reglementare ale UE ar trebui să permită IMM-urilor să dezvolte și să înregistreze astfel de produse. Dincolo de impactul negativ asupra mediului și a sănătății al utilizării nedurabile a factorilor de producție agricolă, există și o motivație economică în ceea ce privește reducerea dependenței fermelor de factorii de producție, inclusiv de factorii de producție sintetici și de combustibilii fosili, cu condiția să existe alternative eficiente, solide și reziliente. Creșterea costului factorilor de producție ar afecta în mod direct costurile de producție și ar submina venitul fermelor sau, dacă poate fi transferată în aval, afectează prețul produselor agricole și alimentare. CESE subliniază necesitatea de a reduce la minimum consumul pe kg produs (de factori chimici, forță de muncă, petrol, energie, suprafață, număr de animale etc.). În plus, CESE insistă asupra necesității de a maximiza prezența infrastructurilor agroecologice în ecosistemele noastre productive, pentru a beneficia de numeroasele lor servicii și, în special, de activitatea numeroaselor plante care ajută culturile aflate acolo. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   
  Îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine

| 4.2.1. | UE înregistrează un deficit major în ceea ce privește proteinele vegetale, importând cea mai mare parte din necesarul sectorului agricol al UE, în special materii prime destinate hranei animalelor, cum ar fi boabele de soia. În pofida creșterii valorii producției sale agricole, UE a fost un importator net de calorii în 2018 (dependență de importuri de 15 %). Producția mare de produse lactate și carne este posibilă datorită importurilor masive de culturi proteice (boabe de soia și, în special, făină de soia) de pe continentul american. Dependența de alimentele importate își are rădăcinile în acordurile comerciale dintre UE și SUA de după război. Statele Unite au acceptat protecția pentru piețele de grâu și de produse lactate ale UE, și în schimb, UE a scutit de taxe produsele pe bază de porumb și de soia din SUA. Drept consecință, semințele oleaginoase și făina au intrat în UE la prețurile de pe piața mondială. În timp ce producția internă de boabe de soia a stagnat la un nivel foarte scăzut din cauza marjelor economice neprofitabile pentru boabele de soia care nu sunt modificate genetic și a unui climat inadecvat în Europa de Nord, importurile de boabe de soia și de făină de soia au crescut masiv (+ 49 % și + 87 % între 1986 și 2013). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine este dezirabilă din toate punctele de vedere. Importurile de boabe de soia din țări terțe pot fi responsabile pentru defrișări, degradarea pădurilor și distrugerea ecosistemelor naturale în anumite țări producătoare. Dezvoltarea legumelor cu un conținut proteic ridicat în Uniune ar limita utilizarea importurilor și, astfel, ar avea un impact pozitiv asupra climei și a mediului. În același timp, cultivarea legumelor promovează biodiversitatea și reduce utilizarea îngrășământului pe bază de azot. În cele din urmă, îmbunătățirea autonomiei sistemelor de policultură și de creștere a proteinelor vegetale reduce expunerea fermelor agricole la volatilitatea prețurilor de la nivel mondial ale acestor materii prime necesare pentru hrana animalelor. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | În aprilie 2018, PE a adoptat un raport prin care a solicitat o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice europene (28), iar CE a publicat un raport privind dezvoltarea proteinelor vegetale în UE la sfârșitul anului 2018 (29), denumit și „Planul european privind proteinele”. CE a publicat recent planuri pentru a opri importurile de anumite produse în cazul în care producția lor cauzează exploatarea forestieră ilegală. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | În Strategia „De la fermă la consumator”, CE a subliniat necesitatea de a promova mult mai mult proteinele vegetale cultivate în UE, precum și de a spori disponibilitatea și sursele de proteine alternative, cum ar fi proteinele de origine microbiană, marină și cele din insecte. În plus, materiile prime alternative pentru hrana animalelor, cum ar fi insectele, materiile prime de origine marină (de exemplu, algele) și subprodusele provenite din bioeconomie (de exemplu, deșeurile de pește) pot juca un rol important în tranziția către o autonomie durabilă în materie de proteine. Promovarea unei evoluții a alimentației zilnice a societății UE este un aspect esențial. Această diversificare a proteinelor ar trebui să fie realizată în favoarea produselor agricole brute și locale, pentru a promova dinamica teritorială în ce privește proteinele vegetale. În caz contrar, există riscul de a crește importurile și livrările de produse prelucrate care sunt prezentate ca înlocuitori de carne și care sunt adesea inadecvate din punct de vedere nutrițional (30). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Dezvoltarea producției de proteine vegetale în UE poate aduce nu doar beneficii economice fermierilor și producătorilor de produse alimentare și de hrană pentru animale, ci și o amplă gamă de avantaje climatice și de mediu. În special, culturile proteice contribuie la fixarea azotului din atmosferă în sol și, prin urmare, joacă un rol important într-un ciclu de azot mai durabil. Pe de altă parte, fermierii se confruntă din nou cu o lipsă importantă a cercetării aplicate în ceea ce privește soiurile rezistente, cu un randament suficient și adaptate. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Ar putea fi avute în vedere următoarele puncte ca pârghii pentru îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine:






  (i) | îmbunătățirea producției de oleaginoase și de turte de oleaginoase. Având ca obiectiv principal producția de alimente, evaluarea semințelor oleaginoase se bazează pe evaluarea atât a uleiului, cât și a turtelor, cele două neputând fi disociate. Acest lucru permite îmbunătățirea producției durabile de alimente și energie. Disponibilitatea producției europene de semințe de rapiță reprezintă un motiv de îngrijorare în acest sens: de la 3,8 milioane de tone de proteine pure la recolta din 2017-2018 la 2,66 milioane de tone de proteine pure la recolta din 2020-2021. Aceste evoluții se reflectă în importul de semințe și de pulberi, în principal de boabe de soia. Scăderea volumului de rapiță europeană este rezultatul atât al condițiilor climatice nefavorabile, cât și al dificultăților de cultivare din cauza înăspririi constrângerilor de reglementare și a reducerii mijloacelor de producție disponibile. Producătorii din afara Europei au avantaje concurențiale semnificative în acest context, cum ar fi utilizarea tehnicilor de selecție, a soiurilor tolerante la erbicide etc. În acest context, clauzele de reciprocitate sunt esențiale; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

(i)

îmbunătățirea producției de oleaginoase și de turte de oleaginoase. Având ca obiectiv principal producția de alimente, evaluarea semințelor oleaginoase se bazează pe evaluarea atât a uleiului, cât și a turtelor, cele două neputând fi disociate. Acest lucru permite îmbunătățirea producției durabile de alimente și energie. Disponibilitatea producției europene de semințe de rapiță reprezintă un motiv de îngrijorare în acest sens: de la 3,8 milioane de tone de proteine pure la recolta din 2017-2018 la 2,66 milioane de tone de proteine pure la recolta din 2020-2021. Aceste evoluții se reflectă în importul de semințe și de pulberi, în principal de boabe de soia. Scăderea volumului de rapiță europeană este rezultatul atât al condițiilor climatice nefavorabile, cât și al dificultăților de cultivare din cauza înăspririi constrângerilor de reglementare și a reducerii mijloacelor de producție disponibile. Producătorii din afara Europei au avantaje concurențiale semnificative în acest context, cum ar fi utilizarea tehnicilor de selecție, a soiurilor tolerante la erbicide etc. În acest context, clauzele de reciprocitate sunt esențiale;

| (ii) | organizarea și sprijinirea sectorului proteinelor pentru a promova producția și a-i convinge pe fermieri, în special printr-o PAC ambițioasă. PAC prevede deja o serie de măsuri care, în mod direct sau indirect, au încurajat producția de proteine vegetale în UE în ultimii ani, dar este nevoie de o abordare mai strategică și mai ambițioasă. Bugetul PAC nu este suficient pentru a compensa factorii economici care acționează împotriva producției de proteine vegetale în Europa. În consecință, ar fi necesară o creștere globală a bugetului PAC; |
| --- | --- |

(ii)

organizarea și sprijinirea sectorului proteinelor pentru a promova producția și a-i convinge pe fermieri, în special printr-o PAC ambițioasă. PAC prevede deja o serie de măsuri care, în mod direct sau indirect, au încurajat producția de proteine vegetale în UE în ultimii ani, dar este nevoie de o abordare mai strategică și mai ambițioasă. Bugetul PAC nu este suficient pentru a compensa factorii economici care acționează împotriva producției de proteine vegetale în Europa. În consecință, ar fi necesară o creștere globală a bugetului PAC;

| (iii) | pe baza cercetării:






  (a) | optimizarea consumului de proteine în hrana animalelor și evidențierea rolului pășunilor/trifoiului ca sursă importantă de proteine pentru rumegătoare; |
| --- | --- | --- |

(iii)

pe baza cercetării:

(a)

optimizarea consumului de proteine în hrana animalelor și evidențierea rolului pășunilor/trifoiului ca sursă importantă de proteine pentru rumegătoare;

| (b) | identificarea rolului pe care îl pot juca peștele și fructele de mare, de exemplu, peștele de crescătorie și fructele de mare de cultură generează o amprentă de carbon mai mică decât producția de animale pe uscat, fiind și structuri de sechestrare a carbonului. Sunt deja disponibile pe piață gustări din alge marine. Aceste practici însă înseamnă captarea multor minerale precum fierul și, prin urmare, ar trebui procedat cu grijă pentru a nu perturba echilibrul mineral al apelor. Astfel, acvacultura poate juca un rol important pentru autonomia UE în materie de proteine prin producția de alimente și de furaje sustenabile și prin dezvoltarea de noi bioproduse, cum ar fi aditivii alimentari și noile materiale bazate pe alge și alte organisme marine. În plus, economia albastră are un potențial din ce în ce mai mare de consolidare a economiei UE, a locurilor de muncă de calitate și a bunăstării oamenilor din diverse zone, cu beneficii specifice pentru zonele rurale și de coastă; |
| --- | --- |

(b)

identificarea rolului pe care îl pot juca peștele și fructele de mare, de exemplu, peștele de crescătorie și fructele de mare de cultură generează o amprentă de carbon mai mică decât producția de animale pe uscat, fiind și structuri de sechestrare a carbonului. Sunt deja disponibile pe piață gustări din alge marine. Aceste practici însă înseamnă captarea multor minerale precum fierul și, prin urmare, ar trebui procedat cu grijă pentru a nu perturba echilibrul mineral al apelor. Astfel, acvacultura poate juca un rol important pentru autonomia UE în materie de proteine prin producția de alimente și de furaje sustenabile și prin dezvoltarea de noi bioproduse, cum ar fi aditivii alimentari și noile materiale bazate pe alge și alte organisme marine. În plus, economia albastră are un potențial din ce în ce mai mare de consolidare a economiei UE, a locurilor de muncă de calitate și a bunăstării oamenilor din diverse zone, cu beneficii specifice pentru zonele rurale și de coastă;

| (c) | fermierii trebuie să beneficieze mai mult de pe urma transferului de cunoștințe și a sensibilizării privind cultivarea și producția de leguminoase și aceasta la mai multe niveluri: producție, selecția speciilor, atacurile paraziților, soluții etc.; |
| --- | --- |

(c)

fermierii trebuie să beneficieze mai mult de pe urma transferului de cunoștințe și a sensibilizării privind cultivarea și producția de leguminoase și aceasta la mai multe niveluri: producție, selecția speciilor, atacurile paraziților, soluții etc.;

| (iv) | promovarea creșterii extensive a animalelor (31) poate constitui un mod de a produce proteine animale durabile, stimulând în același timp potențialul de absorbție a carbonului al pășunilor și al infrastructurilor agroecologice conexe. Agricultura extensivă și silvo-agricultura pot spori reziliența la incendiile forestiere. |
| --- | --- |

(iv)

promovarea creșterii extensive a animalelor (31) poate constitui un mod de a produce proteine animale durabile, stimulând în același timp potențialul de absorbție a carbonului al pășunilor și al infrastructurilor agroecologice conexe. Agricultura extensivă și silvo-agricultura pot spori reziliența la incendiile forestiere.

| 4.2.7. | CESE intenționează să elaboreze o propunere privind o strategie de realizare a unei autonomii deschise a UE în ceea ce privește proteinele și uleiul vegetal sustenabile, analizând potențialul plantelor cultivate în UE, al acvaculturii din UE, al creșterii extensive a animalelor și al altor surse de proteine, cum ar fi insectele, algele și sistemele alimentare urbane. |
| --- | --- |

4.2.7.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

1

(2)  A se vedea definiția competitivității de la punctul 3.1.

2

(3)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

3

(4)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

4

(5)  PIB-ul european a scăzut cu 11,8 % în trimestrul al 2-lea din 2020 (Eurostat).

5

(6)  https://cna-alimentation.fr/avis/tous-les-avis/

6

(7)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

7

(8)  Avizul CESE pe tema „Un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice” (JO C 517, 22.12.2021, p. 114).

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/agri-food-supply-chain/contingency-plan_ro.

9

(10)  https://www.fao.org/3/ca2079en/CA2079EN.pdf.

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC121368/pubsy_jrc_technical_report_-_capri_environmental_and_climatic_ambition_2.pdf.

11

(12)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

12

(13)  Avizul din proprie inițiativă al CESE, privind autonomia strategică, securitatea alimentară și durabilitatea (JO C 105, 4.3.2022, p. 56).

13

(14)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Introducerea unor măsuri de salvgardare pentru produsele agricole în acordurile comerciale” (JO C 364, 28.10.2020, p. 49).

14

(15)  Avizul din proprie inițiativă al CESE, privind autonomia strategică, securitatea alimentară și durabilitatea (JO C 105, 4.3.2022, p. 56).

15

(16)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Compatibilitatea politicii comerciale a UE cu Pactul verde european” (JO C 429, 11.12.2020, p. 66).

16

(17)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

17

(18)  JO C 152, 6.4.2022, p. 181.

18

(19)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

19

(20)  Avizul CESE din proprie inițiativă pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

20

(21)  JO L 111, 25.4.2019, p. 59.

21

(22)  Avizul CESE pe tema „Către un lanț echitabil de aprovizionare cu alimente” (JO C 517, 22.12.2021, p. 38).

22

(23)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19” (încă nepublicat în JO).

23

(24)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19” (încă nepublicat în JO).

24

(25)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18), Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

25

(26)  Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

26

(27)  Vaccin preparat pe bază de agenți patogeni izolați de la un animal bolnav sau de la un animal sănătos din aceeași fermă și destinat administrării respectivului animal bolnav sau animalelor din ferma respectivă.

27

(28)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2018-0121_RO.html.

28

(29)  COM(2018) 757 final.

29

(30)  https://www.clcv.org/storage/app/media/Dossier%20presse.pdf.

30

(31)  Raportul de informare al CESE privind beneficiile creșterii extensive a animalelor și ale îngrășămintelor organice în contextul Pactului verde european.

31

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 566-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – Interactio, 19.1.2022-20.1.2022

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/81

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii

[COM(2021) 556 final – 2021/0197 (COD)]

(2022/C 194/11)

| Raportor: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Coraportor: | Bruno CHOIX |

Raportor:

Dirk BERGRATH

Coraportor:

Bruno CHOIX

| Sesizare | Parlamentul European, 13.9.2021
  Consiliul, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 237/1/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.9.2021

Consiliul, 20.9.2021

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

237/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își reiterează sprijinul privind obiectivul Pactului verde european de a face din UE primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. În plus, CESE subliniază importanța Strategiei UE pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, care a stabilit o serie de jaloane pentru atingerea acestui obiectiv ambițios, în vederea asigurării faptului că transportul este adaptat pentru o Europă neutră din punct de vedere climatic în 2050, promovând o „abordare sistemică integrată” (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE împărtășește opinia potrivit căreia autoturismele și camionetele nou-înmatriculate în Uniunea Europeană ar trebui să facă posibilă realizarea unei reduceri de 100 % a emisiilor de la nivelul întregului parc de vehicule până în 2035. CESE a sprijinit obiectivele propuse de reducere a emisiilor de CO2 generate de întregul parc de vehicule de la nivelul UE pentru autoturismele noi până la 55 % (în comparație cu obiectivul pentru 2021) și, în general, sprijină și obiectivul de reducere cu 50 % pentru vehiculele utilitare ușoare începând din 2030. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că limitele impuse parcului de vehicule oferă un impuls foarte puternic și eficient pentru schimbările tehnologice din acest sector. În acord cu avizul său anterior (2), CESE observă că, în ciuda tuturor beneficiilor, abordarea „de a măsura emisiile gazoase la țeava de eșapament” trebuie completată de alte instrumente de politică. Pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) trebuie să asigure o abordare bazată pe întregul ciclu de viață și să evite electrificarea transportului rutier, care să ducă la o schimbare în ceea ce privește emisiile în amonte în lanțul valoric. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE reafirmă cu fermitate că mobilitatea individuală trebuie să rămână accesibilă și abordabilă pentru toți, în special pentru navetiștii fără acces la un transport public de calitate sau la alte soluții de mobilitate (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Industria auto are o importanță strategică pentru economia europeană. Producția de autoturisme (asamblare și furnizori) numără 2,6 milioane de lucrători angajați și generează 900 000 de locuri de muncă în industriile furnizoare. Acestea împreună reprezintă 11,6 % din ocuparea forței de muncă în industria prelucrătoare din UE. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odată cu accelerarea dramatică a ritmului de decarbonizare pe care îl va implica pachetul „Pregătiți pentru 55”, în special în industria auto, vor fi necesare resurse suplimentare – de exemplu, în cadrul unui Fond pentru o tranziție justă (FTJ) extins –, pentru a face față consecințelor sociale ale măsurilor de reducere a emisiilor în regiunile care depind de lanțurile de furnizare ale sectorului auto. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE își reiterează solicitarea privind o evaluare care să includă o prezentare a situației actuale în ceea ce privește calificarea, reciclarea și formarea profesională a personalului, precum și o analiză actualizată a domeniilor în care sunt necesare măsuri (suplimentare) în vederea îmbunătățirii competențelor și a calificărilor personalului din industria auto, pentru a-l pregăti pentru schimbările structurale (4). CESE reia ideea că aceste aspecte ar trebui să fie incluse în dispozițiile propuse cu privire la guvernanță și monitorizare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE este îngrijorat că obiectivele de reducere vor fi dificil de atins dacă nu este instituită infrastructura de încărcare necesară pentru a sprijini tranziția. Infrastructura de încărcare trebuie implementată acolo unde cetățenii locuiesc, muncesc și își desfășoară activitățile cotidiene. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și e-combustibilii, ar putea juca un anumit rol în decarbonizarea transportului rutier, în special pentru actualul parc de vehicule și pentru piesele dificil de electrificat, dar trebuie aplicate standarde stricte privind sustenabilitatea. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul propunerii

| 2.1. | Comunicarea privind Pactul verde european (5) a lansat o nouă strategie de creștere pentru UE, care urmărește să transforme Uniunea într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Aceasta reafirmă dorința Comisiei de stabili obiective climatice mai ambițioase și de a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Acest obiectiv este prevăzut în comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului, comunicarea Comisiei intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (7) a propus fixarea unor obiective mai ambițioase de către UE și a prezentat un plan cuprinzător de creștere a obiectivului obligatoriu al Uniunii Europene pentru 2030, în vederea unei reduceri a emisiilor nete de cel puțin 55 % într-un mod responsabil. Obiectivul pentru 2030 este în acord cu obiectivul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii globale cu mult sub 2 oC și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 oC. Consiliul European a aprobat noul obiectiv obligatoriu al UE pentru 2030 în cadrul reuniunii sale din decembrie 2020 (8). Pentru a atinge acest obiectiv mai ambițios stabilit pentru 2030, Comisia a revizuit legislația în vigoare în prezent în domeniul climei și al energiei, care se preconizează că va reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu doar 40 % până în 2030 și cu 60 % până în 2050. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Acest pachet legislativ, „Pregătiți pentru 55”, astfel cum a fost anunțat în Planul Comisiei privind obiectivul climatic (9), este cel mai cuprinzător element de bază al eforturilor de punere în aplicare a noului obiectiv climatic ambițios stabilit pentru 2030, iar toate sectoarele și politicile economice, inclusiv transportul rutier, vor trebui să își aducă contribuția în acest sens. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Industria auto prezintă o importanță capitală pentru economia UE și reprezintă peste 7 % din PIB-ul UE, asigurând locuri de muncă – direct sau indirect – pentru 12,6 milioane de europeni. Investițiile UE în cercetare și dezvoltare în industria auto se ridică la 60,9 miliarde EUR anual. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Strategia Comisiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă (10) abordează provocările mai ample ale tranziției către o mobilitate cu emisii zero și stabilește o foaie de parcurs pentru înscrierea fermă a transporturilor europene pe calea cea bună pentru un viitor sustenabil și inteligent. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Planul de acțiune care însoțește strategia include politici care vizează, printre altele, încurajarea adoptării vehiculelor cu emisii zero și a infrastructurii aferente. Trecerea la vehicule cu emisii zero va preveni poluarea și va îmbunătăți sănătatea cetățenilor noștri. Acest lucru sprijină, de asemenea, obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării înscris în Pactul verde european, astfel cum este prevăzut în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării (11). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Standardele privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehiculele utilitare ușoare sunt factori-cheie pentru reducerea emisiilor de CO2 în acest sector, astfel cum se arată în comunicarea intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030”. Obiectivele generale ale prezentei propuneri sunt de a contribui la realizarea neutralității climatice până în 2050 și, în acest scop, în conformitate cu Legea europeană a climei, de a contribui la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor nete de gaze cu efect de seră până în 2030 comparativ cu 1990. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Standardele privind emisiile de CO2, care furnizează noi vehicule cu emisii zero pe piață, sunt, de asemenea, o măsură complementară Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (12) (Directiva privind energia din surse regenerabile), care va decarboniza producția de energie electrică utilizată pentru vehiculele electrice și va stimula adoptarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru vehiculele cu motoare cu ardere internă utilizate în prezent. Există, de asemenea, sinergii importante între standardele privind emisiile de CO2 și un sistem consolidat de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) (13) și Directiva privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE își reiterează sprijinul privind obiectivul Pactului verde european de a face din UE primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 și sprijinul privind revizuirea obiectivelor de reducere a emisiilor până în 2030, astfel cum se prevede în avizul Comitetului pe tema „Legea europeană a climei” (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE cu cel puțin 55 % până în 2030 va necesita eforturi suplimentare semnificative la nivelul tuturor sectoarelor economiei. Acest lucru este valabil în special pentru transporturi. Sectorul transporturilor se înscrie în rândul priorităților Pactului verde european, obiectivul general fiind asigurarea unei reduceri de 90 % a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi până în 2050. Emisiile legate de transportul rutier sunt responsabile pentru 22 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din UE și pentru 27 % din emisiile sale de CO2 (15). Potrivit datelor oficiale, emisiile generate de transportul rutier au fost cu 26,8 % mai mari în 2018 față de 1990 (16). Mai recent, emisiile provenite de la autoturismele noi au crescut în 2019 pentru al treilea an consecutiv, ajungând la 122,3 grame de dioxid de carbon pe kilometru (g CO2/km). (17) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază importanța Strategiei UE pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, care a stabilit o serie de jaloane pentru atingerea acestui obiectiv ambițios în vederea asigurării că transportul este adaptat pentru o Europă neutră din punct de vedere climatic în 2050. Pornind de la documentele politice anterioare, strategia promovează, pe bună dreptate, o „abordare sistemică integrată”, bazându-se pe un portofoliu de instrumente complementare pentru a transforma transportul. Standardele privind emisiile au un rol esențial, dar atingerea obiectivelor stabilite va necesita eforturi suplimentare pentru a implementa infrastructura, a crește producția de energie electrică decarbonizată și a institui mecanisme de stabilire a prețului carbonului pentru transport (18). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Regulamentul referitor la standardele privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și vehiculele utilitare ușoare este piatra de temelie a strategiei UE de reducere a emisiilor în acest sector. CESE atrage atenția că o analiză aprofundată a Regulamentului privind emisiile de CO2 provenite de la autoturisme și de la vehiculele utilitare ușoare a fost finalizată în 2018 (19). CESE recunoaște că această revizuire recentă este, totuși, insuficientă pentru a atinge obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite în Legea europeană a climei. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Industria auto are o importanță strategică pentru economia europeană. Producția de autoturisme (asamblare și furnizori) numără 2,6 milioane de lucrători angajați și generează 900 000 de locuri de muncă în industriile furnizoare. Acestea împreună reprezintă 11,6 % din ocuparea forței de muncă în industria prelucrătoare din UE. În total, activitățile legate de automobile numără 12,6 milioane de angajați în Europa, ceea ce înseamnă că industria auto este responsabilă pentru 6,6 % din întreaga ocupare a forței de muncă de la nivelul UE. Industria auto din UE generează anual 76 de miliarde EUR ca excedent comercial și este responsabilă pentru 33 % din totalul cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea din UE. Nu în ultimul rând, achiziționarea și utilizarea autovehiculelor reprezintă o importantă sursă a impozitelor pe profit pentru statele membre, doar Germania colectând aproape 100 de miliarde EUR anual (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Atingerea obiectivelor de reducere a emisiilor stabilite pentru 2030 pentru transportul rutier va necesita eforturi masive pentru a transforma industria auto și pentru a înlocui actualul parc de vehicule. Adoptarea vehiculelor electrice în Europa este în creștere rapidă în numeroase state membre, dar rămâne limitată, vehiculele electrice reprezentând doar 3,5 % din totalul noilor înmatriculări de autoturisme din 2019, incluzând BEV și PHEV, în timp ce autoturismele electrice reprezintă doar 1,2 % din actualul parc de autoturisme din UE (21). Cifrele recente indică o extindere rapidă a cotelor de piață ale BEV și PHEV cu 9,8 % și, respectiv, 9,1 % în trimestrul al treilea din 2021 (22). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trebuie reținut faptul că industria auto a UE va trebui să fie decarbonizată în contextul în care se luptă cu o serie de alți factori determinanți ai schimbărilor structurale care au deja un impact semnificativ asupra forței sale de muncă: automatizarea și robotizarea liniilor de asamblare presupun câștiguri în materie de productivitate care vor influența numărul de ore lucrate în sector (23), lipsa permanentă a semiconductorilor a condus la pierderi la nivelul producției, iar pandemia și consecințele ei au adus vânzările și producția la scăderi istorice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE subliniază cu fermitate că mobilitatea individuală trebuie să rămână accesibilă și abordabilă pentru toți, în special pentru navetiștii fără acces la un transport public de calitate sau la alte soluții de mobilitate (24). O barieră semnificativă în calea creșterii pieței de BEV constă în prețurile ridicate pentru achizițiile inițiale, generând o mai mare depreciere a costurilor pentru primii proprietari, care determină mixul de stocuri. Cu toate acestea, diverse rapoarte arată că, în numeroase țări, BEV reprezintă deja opțiunea cea mai accesibilă pentru consumatori, dacă se ia în considerare costul total al proprietății (25). În următorii ani, va fi esențială menținerea unor măsuri de sprijin și a unor stimulente proporționale, pentru a aduce beneficii utilizatorilor la mâna a doua și a treia, care vor profita cel mai mult de pe urma electrificării. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În mai 2020, Comisia Europeană a propus instituirea unui „Fond pentru o tranziție justă” de 40 de miliarde EUR, pentru a sprijini regiunile care depind de industria cărbunelui și de industrii mari consumatoare de CO2 în eforturile lor de decarbonizare. În contextul negocierilor privind bugetul UE și redresarea UE, statele membre au fost de acord să aloce 17,5 miliarde EUR pentru FTJ. Odată cu accelerarea dramatică a ritmului de decarbonizare pe care îl va implica pachetul „Pregătiți pentru 55”, în special în industria auto, vor fi necesare resurse suplimentare pentru a face față consecințelor sociale ale măsurilor de reducere a emisiilor în regiunile care depind de lanțurile de furnizare ale sectorului auto. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE subliniază că limitele impuse parcului de vehicule oferă un impuls foarte puternic și eficient pentru schimbările tehnologice din acest sector. În mare parte tocmai datorită acestui impuls industria europeană auto a pornit pe calea către vehicule care nu mai generează emisii. Limitele mai ambițioase privind parcul de vehicule vor contribui la asigurarea faptului că Europa poate deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE împărtășește opinia potrivit căreia autoturismele și camionetele nou-înmatriculate în Uniunea Europeană ar trebui să facă posibilă realizarea unei reduceri de 100 % a emisiilor de la nivelul întregului parc de vehicule până în 2035. CESE atrage atenția că acest obiectiv de reducere nu poate fi atins decât dacă toate condițiile-cadru sunt interconectate în mod optim, iar consumatorii (din întreaga Uniune Europeană) pot fi convinși să facă trecerea la vehicule cu emisii zero. Prin urmare, este important să se implementeze infrastructura de încărcare necesară acolo unde cetățenii trăiesc, muncesc și își desfășoară activitățile cotidiene, asigurând totodată faptul că această infrastructură de încărcare este convenabilă pentru ei. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE sprijină obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 generate de întregul parc de vehicule de la nivelul UE pentru autoturismele noi până la 55 % (în comparație cu obiectivul pentru 2021) începând din 2030. CESE atrage atenția că, date fiind ciclurile specifice de producție și dezvoltare din cadrul industriei auto, deciziile necesare la nivel de sector în vederea atingerii acestui obiectiv trebuie luate acum. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Deși sprijină, în general, și obiectivul de reducere cu 50 % pentru vehiculele utilitare ușoare, CESE atrage atenția atât asupra ciclurilor specifice de producție și dezvoltare, cât și asupra utilizării tipice a acestor vehicule. CESE este îngrijorat că obiectivele de reducere vor fi dificil de atins dacă nu este instituită infrastructura de încărcare menită să sprijine tranziția și că, astfel, ar putea fi necesare criterii suplimentare. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE își reiterează solicitarea din 2018 privind o evaluare la jumătatea perioadei a actualului regulament (prevăzută inițial pentru 2024), care să includă o prezentare a situației actuale în ceea ce privește calificarea, reciclarea și formarea profesională a personalului, precum și o analiză actualizată a domeniilor în care sunt necesare măsuri (suplimentare) în vederea îmbunătățirii competențelor și a calificărilor personalului din industria auto, pentru a-l pregăti pentru schimbările structurale (26). CESE reia ideea că aceste aspecte ar trebui să fie incluse în dispozițiile propuse cu privire la guvernanță și monitorizare, care trebuie să se bazeze pe teste de emisii generate în condiții reale de conducere. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Revizuirea Regulamentului referitor la standardele privind CO2 trebui să se bazeze pe neutralitatea tehnologică, reținând faptul că nu toate opțiunile oferă o înaltă performanță în materie de eficiență energetică. Deși electrificarea este în mod clar principala opțiune în contextul decarbonizării transportului rutier, aceasta s-ar putea să nu fi cea mai relevantă opțiune pentru moduri de transport mai grele sau pe distanță lungă. Astfel cum se subliniază de către Comisia Europeană în comunicarea sa intitulată „O plantă curată pentru toți”, trebuie să se aibă în vedere o mare varietate de tehnologii, iar abordarea UE trebuie să se bazeze pe neutralitatea tehnologică. Bateriile, hidrogenul, biocombustibilii avansați, biometanul și e-lichidele vor juca un rol în decarbonizarea sistemului de transport. CESE sprijină principiul „neutralității tehnologice” și subliniază nevoia de a menține în mixul mobilității toate grupurile motopropulsoare care respectă standardele privind CO2 și emisiile în conformitate cu obiectivele Pactului verde. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În acord cu avizul său anterior (27), CESE observă că, în ciuda tuturor beneficiilor, abordarea „de a măsura emisiile gazoase la țeava de eșapament” trebuie completată de alte instrumente de politică. Pachetul „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”) trebuie să asigure o abordare bazată pe întregul ciclu de viață și să evite electrificarea transportului rutier, care să ducă la o schimbare în ceea ce privește emisiile în amonte în lanțul valoric. Revizuirea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și Directiva privind energia din surse regenerabile, trebuie să asigure faptul că electrificarea transportului rutier și decarbonizarea producției de energie electrică au loc în același ritm. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Actuala introducere pe piață arată că tehnologia hibridă reîncărcabilă poate acționa ca punct de intrare și tehnologie de tranziție pentru a contribui la atingerea obiectivelor climatice în sectorul transporturilor. Totuși, trebuie să se garanteze că vehiculele hibride sunt utilizate într-un mod exclusiv electric în cea mai mare parte a timpului, cu o încărcare frecventă. Pentru a contracara dezbaterea tot mai intensă privind etichetarea înșelătoare a PHEV, ar trebui luate rapid măsuri pentru a stimula proporția „călătoriilor electrice”, ceea ce presupune:






  — | că autonomia PHEV ar trebui să fie concepută pentru a acoperi comportamentul tipic al utilizatorului. Pentru autoturisme, o autonomie de aproximativ 80 până la 100 km în condiții reale de funcționare și o capacitate de încărcare de 11 kW ar trebui vizate pentru toate modelele; |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

că autonomia PHEV ar trebui să fie concepută pentru a acoperi comportamentul tipic al utilizatorului. Pentru autoturisme, o autonomie de aproximativ 80 până la 100 km în condiții reale de funcționare și o capacitate de încărcare de 11 kW ar trebui vizate pentru toate modelele;

| — | integrarea serviciilor digitale, a informațiilor și a strategiilor de operare inteligentă în vehicule, pentru a sprijini conducătorii auto în ceea ce privește utilizarea vehiculului lor electric; |
| --- | --- |

—

integrarea serviciilor digitale, a informațiilor și a strategiilor de operare inteligentă în vehicule, pentru a sprijini conducătorii auto în ceea ce privește utilizarea vehiculului lor electric;

| — | disponibilitatea datelor privind măsurarea consumului de combustibil la bord (OBFCM) prin intermediul interfeței II OBD (diagnostic la bord) (definită în mod uniform) în conformitate cu protecția datelor de către serviciile tehnice; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor privind măsurarea consumului de combustibil la bord (OBFCM) prin intermediul interfeței II OBD (diagnostic la bord) (definită în mod uniform) în conformitate cu protecția datelor de către serviciile tehnice;

| — | implementarea unor stimulente naționale pentru utilizarea bateriilor (scheme de stabilire a prețului carbonului echitabile din punct de vedere social și eliminarea treptată a subvențiilor indirecte pentru combustibilii fosili, precum cardurile neimpozitate de combustibil pentru angajații care utilizează autoturismul unei întreprinderi). |
| --- | --- |

—

implementarea unor stimulente naționale pentru utilizarea bateriilor (scheme de stabilire a prețului carbonului echitabile din punct de vedere social și eliminarea treptată a subvențiilor indirecte pentru combustibilii fosili, precum cardurile neimpozitate de combustibil pentru angajații care utilizează autoturismul unei întreprinderi).

| 4.9. | Combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și e-combustibilii, ar putea juca un anumit rol în decarbonizarea transportului rutier, în special pentru actualul parc de vehicule și pentru piesele dificil de electrificat, ținând seama de faptul că acești combustibili vor fi necesari în mod prioritar pentru decarbonizarea unor părți ale sistemului de transport care sunt greu de electrificat, cum ar fi transportul aerian și maritim. În plus, legislația UE trebuie să asigure aplicarea unor standarde stricte privind sustenabilitatea. Mai întâi, evaluarea ciclului de viață trebuie să asigure că amprenta de carbon este coerentă cu obiectul atingerii neutralității climatice până în 2050. În al doilea rând, chiar dacă este limitată, utilizarea acestor combustibili alternativi trebuie să fie coerentă cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și, în consecință, biocarburanții produși din culturi energetice și biocombustibilii bazați pe ulei de palmier și soia trebuie eliminați treptat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE se declară în favoarea eliminării derogării pentru micii producători, care înregistrează sub 10 000 de autoturisme sau sub 22 000 de camionete anual, începând din 2030. O piață generală de nișă pentru vehicule care nu sunt legate de obiectivele privind emisiile nu este acceptabilă. Totuși, din propunere lipsesc dispoziții privind autoturismele cu scop special, dificil de electrificat. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 158.

1

(2)  JO C 227, 28.6.2018, p. 52.

2

(3)  Avizul CESE pe tema „Strategia de mobilitate a EU și lanțurile valorice industriale ale UE: abordarea ecosistemelor autovehiculelor” (aviz din proprie inițiativă), punctul 1.3 (JO C 105, 4.3.2022, p. 26).

3

(4)  JO C 227, 28.6.2018, p. 52, punctele 1.6 și 4.13.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2018) 773 final.

6

(7)  COM(2020) 562 final.

7

(8)  Concluziile Consiliului European din 10-11 decembrie 2020, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

8

(9)  COM(2020) 562 final.

9

(10)  COM(2020) 789 final.

10

(11)  COM(2021) 400 final; a se vedea, de asemenea, în acest context, Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1) și Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (JO L 344, 17.12.2016, p. 1).

11

(12)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

12

(13)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

13

(14)  JO C 364, 28.10.2020, p. 143.

14

(15)  https://unfccc.int/documents/275968

15

(16)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases-7/assessment

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/highlights/average-car-emissions-kept-increasing

17

(18)  JO C 286, 16.7.2021, p. 158.

18

(19)  JO C 227, 28.6.2018, p. 52.

19

(20)  Cifrele ACEA 2021 https://www.acea.auto/files/ACEA_Pocket_Guide_2021-2022.pdf

20

(21)  UE+Regatul Unit, Norvegia, Islanda: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/proportion-of-vehicle-fleet-meeting-5/assessment; BE 0,4 % și hibride 0,8 %; cifre ACEA 2021.

21

(22)  https://www.acea.auto/fuel-pc/fuel-types-of-new-cars-battery-electric-9-8-hybrid-20-7-and-petrol-39-5-market-share-in-q3-2021/

22

(23)  A se vedea Institutul Fraunhofer, studiul ELAB 2.0.

23

(24)  Avizul CESE pe tema „Strategia de mobilitate a UE și lanțurile valorice industriale ale UE: abordarea ecosistemelor autovehiculelor” (aviz din proprie inițiativă), punctul 1.3 (JO C 105, 4.3.2022, p. 26).

24

(25)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-039_electric_cars_calculating_the_total_cost_of_ownership_for_consumers.pdf

25

(26)  JO C 227, 28.6.2018, p. 52, punctele 1.6 și 4.13.

26

(27)  JO C 227, 28.6.2018, p. 52.

27

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/87

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital”

[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

(2022/C 194/12)

Raportoare:
  Violeta JELIĆ

Coraportor:
  Philip VON BROCKDORFF

| Sesizare | Parlamentul European, 18.10.2021
  Consiliu, 26.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 13.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 239/1/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 18.10.2021

Consiliu, 26.10.2021

Temei juridic

Articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

13.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

239/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța capitală a tehnologiei pentru reziliența economică și în domeniul sănătății, astfel încât transformarea digitală și suveranitatea UE au devenit aspecte de importanță existențială. Prin urmare, Comitetul Economic și Social European (CESE) îndeamnă UE să își dezvolte suveranitatea digitală, care, conform previziunilor, va deveni un pilon fundamental pe drumul Europei către dezvoltarea economică, socială și de mediu în anii următori. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE evidențiază faptul că suveranitatea digitală trebuie să se bazeze pe o competitivitate globală și pe o cooperare solidă între statele membre, ceea ce constituie o condiție prealabilă necesară pentru ca UE să poată stabili tendințe la nivel mondial, inclusiv în ceea ce privește credibilitatea tehnologiilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că transformarea digitală trebuie să se desfășoare într-o manieră sustenabilă, centrată pe factorul uman și incluzivă. În acest scop, CESE consideră că este esențial să se garanteze implicarea reprezentanților societății civile, inclusiv a partenerilor sociali, a organizațiilor de consumatori și a altor părți interesate, în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea programului de politică și a foilor de parcurs naționale asociate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru o transformare digitală de succes este nevoie de excelență în domeniul tehnologic și de talent. În plus, este nevoie de o bază solidă și cuprinzătoare de aptitudini și competențe digitale în rândul tuturor cetățenilor. CESE arată că trebuie acordată o atenție deosebită persoanelor care sunt cele mai vulnerabile din punctul de vedere al expunerii la decalajul digital, precum persoanele în vârstă, cele un nivel scăzut de calificare și persoanelor cu dizabilități. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Excelența tehnologică depinde de o bază industrială solidă, de o inovare intensivă și de investiții. CESE evidențiază importanța investițiilor în infrastructura digitală și dezvoltarea pieței unice a datelor ca factori esențiali ai unei dezvoltări digitale adecvate în toate regiunile UE, în rândul cetățenilor și al întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Societățile comerciale europene au nevoie de condiții favorabile pentru inovare, investiții și funcționare, comparativ cu concurenții străini. Deși se vor promova întreprinderile inovatoare, trebuie să se garanteze că sunt încurajate toate întreprinderile, inclusiv microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile din economia socială, și că, astfel, ele pot participa la progrese și pot beneficia de pe urma acestora. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru a fi lider în domeniul digital, este nevoie de cooperare între sectorul privat și cel public. CESE evidențiază rolul vital al sectorului public în dezvoltarea digitală, prin digitalizarea serviciilor și a administrației publice. Aceasta este nu numai o modalitate de a îmbunătăți eficiența acestor servicii, ci și de a facilita accesul incluziv la ele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că proiectele multinaționale sunt o inițiativă valoroasă, menită să promoveze excelența UE în domeniul tehnologiei digitale și să îi consolideze poziția la nivel global. De asemenea, această inițiativă ar contribui la găsirea unor soluții la provocări care necesită mai multe resurse decât este posibil pentru un singur stat membru, pe lângă diseminarea de bune practici la nivel transfrontalier. Totodată, Comitetul salută ideea unui consorțiu pentru o infrastructură digitală europeană (EDIC), ca instrument prin care să se combine finanțarea UE și finanțarea națională cu finanțarea privată, în scopurile programului. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că proiectele multinaționale ar trebui să implice cât mai multe state membre, pentru a sprijini o piață unică digitală interconectată, interoperabilă și sigură și pentru a aborda eventuale lacune la nivelul capacităților critice pe teritoriul UE. În acest scop, CESE invită Comisia să accelereze și să ghideze proiectele astfel încât să se asigure cele mai mari beneficii din punctul de vedere al întregii UE. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale

| 2.1. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța critică a tehnologiei pentru reziliența economică și în domeniul sănătății, astfel încât transformarea digitală și suveranitatea UE au devenit aspecte de importanță existențială. Accentuarea tensiunilor dintre UE și China reprezintă un stimulent suplimentar pentru ca UE să-și dezvolte propriile capacități digitale; există riscul ca această tensiune să devină un teren de luptă în bătălia pentru supremație tehnologică și industrială. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În aceste condiții, UE trebuie să ia urgent măsuri pentru a-și dezvolta suveranitatea digitală, care, conform previziunilor, va fi în următorii ani un pilon esențial al parcursurilor de digitalizare și de creștere economică ale Europei și, de asemenea, ar urma să-i afecteze securitatea și poziția globală. CESE este de părere că suveranitatea digitală ar contribui la consolidarea potențialelor puncte forte ale UE și ar aborda deficiențele strategice în domeniul tehnologiei. De asemenea, ea ar putea constitui un factor decisiv în contextul pieței unice și ar extinde utilizarea piețelor deschise și a lanțurilor de aprovizionare pentru a evita dependența excesivă față de sistemele proprietare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Provocarea este considerabilă, întrucât UE trebuie să înceapă să își asume rolul de lider în domeniul tehnologic într-o situație în care, în prezent, statele membre nu au o poziție comună asupra aspectelor tehnologice sau măcar o înțelegere comună a importanței strategice a tehnologiilor digitale, precum implementarea tehnologiei în bandă largă sau aplicarea IA. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De asemenea, transformarea digitală ține de valorile UE și reprezintă o modalitate de a folosi tehnologiile moderne pentru a susține dezvoltarea durabilă din punct de vedere economic, social și ecologic, inclusiv prin crearea de locuri de muncă de calitate și prin tranziția la o economie circulară și neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon. CESE salută faptul că se pune accentul pe o abordare incluzivă și centrată pe factorul uman în ceea ce privește transformarea digitală, ținând cont în mod corespunzător de interesele consumatorilor, ale lucrătorilor, ale antreprenorilor și ale societății în sens larg, inclusiv în ceea ce privește protejarea confidențialității și protecția datelor, securitatea tehnologiilor informației și comunicațiilor și eficiența energetică și a materialelor în cazul sistemelor digitale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE salută propunerea de decizie a Comisiei de instituire a unui program de politică pentru 2030 intitulat „Calea către deceniul digital”, formulată în cadrul discursului privind starea Uniunii din 2021 și ca urmare a comunicării privind „Busola pentru dimensiunea digitală 2030” și a strategiei digitale anterioare. CESE și-a prezentat anterior avizul asupra acestei comunicări (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE subliniază că suveranitatea digitală trebuie să se bazeze pe competitivitate, care se bazează pe o cooperare solidă între statele membre, însoțită de implicarea intrinsecă a părților interesate din societatea civilă, inclusiv a întreprinderilor, a lucrătorilor, a consumatorilor, a mediului academic și a altor părți interesate relevante. Succesul în competiția globală și evitarea protecționismului și a izolării reprezintă o condiție prealabilă pentru ca UE să stabilească standarde la nivel mondial, inclusiv în ceea ce privește credibilitatea tehnologiilor și centrarea acestora pe factorul uman. Pentru aceasta, este nevoie de excelență în domeniul tehnologic și de talent. În plus, este nevoie de o bază solidă și cuprinzătoare de aptitudini și competențe digitale în rândul tuturor cetățenilor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Investițiile în infrastructura digitală și dezvoltarea pieței unice a datelor sunt factori esențiali ai unei dezvoltări digitale adecvate în toate regiunile UE. Este important ca și la nivel internațional să existe condiții de concurență echitabile, bazate pe norme, pentru activitățile digitale. Totodată, este din ce în ce mai important să se acorde atenția cuvenită securității cibernetice la nivelul lanțurilor valorice în întregimea lor. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Excelența tehnologică depinde de o bază industrială solidă, de o inovare intensivă și de investiții. Astfel, întreprinderile europene au nevoie de un mediu de afaceri global, care să le asigure condiții favorabile comparativ cu competitorii străini. Deși se vor promova întreprinderile inovatoare, trebuie să se garanteze că toate întreprinderile, inclusiv microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile din economia socială, sunt încurajate și sprijinite să participe la progrese și să beneficieze de pe urma acestora. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pentru a fi lider în domeniul digital, este nevoie de cooperare între sectorul privat și cel public. CESE evidențiază rolul vital al sectorului public în dezvoltarea digitală, prin digitalizarea serviciilor și a administrației publice. Aceasta este nu numai o modalitate de a îmbunătăți eficiența serviciilor, ci și de a facilita accesul incluziv la ele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În aceste condiții, CESE consideră că cele patru domenii prioritare de acțiune stabilite în „Busola pentru dimensiunea digitală” – competențele, infrastructura, sectorul privat, sectorul public – sunt extrem de relevante pentru transformarea digitală. De asemenea, CESE este de părere că stabilirea unor obiective concrete pentru fiecare domeniu prioritar contribuie la îndrumare și la urmărirea progreselor. Totuși, este cel puțin la fel de important să se creeze condiții favorizante și de sprijin pentru punerea în aplicare a măsurilor specifice necesare pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Finanțarea este unul dintre principalii factori care stimulează dezvoltarea digitală. Atât finanțarea publică, cât și cea privată joacă un rol important în facilitarea investițiilor în cercetare și inovare, în educație și formare și în infrastructura tehnică. Cadrul de reglementare este un alt factor general care modelează dezvoltarea digitală. CESE consideră că este important ca reglementările să încurajeze inovarea și investițiile în digitalizare, în acord cu drepturile omului și cu obiectivele climatice și de mediu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Din punctul de vedere al CESE, cooperarea și acțiunile coordonate între statele membre sunt vitale pentru a folosi resursele în mod mai eficient și pentru a permite investiții pe scară largă, pe care țările nu le pot realiza singure. De asemenea, cooperarea este esențială pentru a fi lider în domeniul digital la nivel global. Totodată, CESE este de acord cu propunerea de a modela parcursul digital folosind o abordare intersectorială și integrând toate domeniile de politică relevante, precum cercetarea și inovarea, politicile industriale, economice, educaționale și în domeniul ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | El trebuie să se asigure, însă, că toți cetățenii sunt implicați în tranziția digitală și în eforturile depuse. În acest sens, propunerea trebuie să țină cont de persoanele cele mai vulnerabile din punctul de vedere al expunerii la decalajul digital. Prin urmare, ar trebui acordată o atenție deosebită nevoilor persoanelor în vârstă și persoanelor cu dizabilități în ceea ce privește formarea, calificarea și cerințele de accesibilitate pentru serviciile digitale. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | CESE consideră că este esențial să se garanteze implicarea reprezentanților societății civile, nu numai a partenerilor sociali, ci și a organizațiilor de consumatori și a altor părți interesate pentru a se asigura adoptarea și punerea în aplicare incluzivă a programului, precum și în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea programului de politică și a foilor de parcurs naționale aferente. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE salută viziunea Comisiei și parcursurile propuse pentru transformarea digitală a Europei, întrucât acestea promovează acțiuni coordonate la nivelul UE prin stabilirea unui mecanism de monitorizare și de cooperare pentru canalizarea și îmbunătățirea politicilor, a măsurilor și a acțiunilor de atingere a obiectivelor digitale ale UE prin cooperare între statele membre. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Obiective generale

| 3.2.1. | CESE consideră că obiectivele generale menționate în propunere sunt relevante pentru îmbunătățirea dezvoltării digitale într-o manieră eficace, în acord cu principiile și aspectele evidențiate în observațiile generale de mai sus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE subliniază că obiectivele generale oferă un cadru calitativ pentru țintele digitale cantitative și, ca atare, trebuie monitorizate îndeaproape împreună cu țintele, pentru a se garanta că acestea din urmă sunt atinse astfel încât să se îndeplinească obiective economice, sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Țintele digitale

| 3.3.1. | CESE consideră că cele patru domenii prioritare și țintele acestora se sprijină reciproc și subliniază că ele trebuie dezvoltate în întregime. De exemplu, competențele adecvate și infrastructura corespunzătoare sunt factori care permit dezvoltarea întreprinderilor și a serviciilor publice. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | CESE solicită stabilirea unor obiective ambițioase pentru creșterea numărului de persoane care au cel puțin competențe digitale de bază și consideră că toate persoanele ar trebui să aibă posibilitatea de a dobândi competențe digitale de bază, inclusiv competențe de securitate cibernetică. În acest proces nu trebuie lăsate în urmă persoanele cu un nivel scăzut de calificare și persoanele în vârstă. Acest lucru ar trebui facilitat prin finanțare UE și națională, de exemplu prin intermediul Fondului social european. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Pe lângă ținta referitoare la competențele de bază, CESE evidențiază nevoia de a îmbunătăți competențele digitale profesionale pentru a soluționa lacuna în materie de competențe și a răspunde cerințelor vieții profesionale. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Din punctul de vedere al consolidării excelenței digitale, CESE sprijină o creștere considerabilă a numărului de specialiști cu înaltă calificare în domeniul digital care să fie angajați. De asemenea, CESE consideră că este fundamental să se îmbunătățească convergența dintre femei și bărbați, pentru a elibera întregul potențial al societății în acest sens. Pe lângă specialiștii autohtoni, este util să se atragă talente din străinătate, prin proiecte de cooperare în domeniul cercetării. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Întrucât o infrastructură adecvată reprezintă o cerință prealabilă pentru orice dezvoltare digitală, CESE susține pe deplin obiectivul care prevede ca toate gospodăriilor europene să beneficieze de conexiuni fiabile și rapide. Acest aspect este la fel de important și pentru toate întreprinderile. În plus, întreprinderile și consumatorii sunt din ce în ce mai interconectați prin produse și servicii digitale. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Pentru a consolida poziția UE la nivel global și pentru a reduce dependența de tehnologiile străine, CESE sprijină obiectivul de creștere a producției de semiconductori în UE, subliniind, în același timp, necesitatea de a consolida și producția altor componente industriale. Același lucru este valabil și în cazul îmbunătățirii capacităților cuantice, inclusiv prin introducerea rapidă a unui computer cuantic și prin folosirea de noduri periferice. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Deoarece întreprinderile joacă un rol esențial în transformarea digitală, CESE consideră că este esențial să se încurajeze introducerea tehnologiilor digitale în toate întreprinderile. CESE susține obiectivul care prevede adoptarea în proporție de 70 %, însă crede că tehnologiile nu ar trebui să fie definite în detaliu sau în exclusivitate, întrucât există pericolul ca o astfel de măsură să împiedice inovarea. Deși IA, serviciile de cloud computing și big data sunt relevante în prezent ca tehnologii strategice, se vor dezvolta tehnologii noi în viitor, iar CESE recomandă ca obiectivul menționat anterior să fie neutru din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Deși este important să se îmbunătățească implementarea IA și a altor tehnologii avansate, trebuie să se recunoască și faptul că IMM-urile se confruntă cu provocări semnificative în a adopta chiar și tehnologii digitale de bază. Trebuie acordată o atenție deosebită microîntreprinderilor, care reprezintă cea mai mare categorie de întreprinderi, însă dispun de cele mai puține resurse. În plus, trebuie luate în considerare și particularitățile întreprinderilor din economia socială. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | CESE susține îmbunătățirea întreprinderilor nou-înființate și a întreprinderilor în curs de extindere care sunt inovatoare, prin îmbunătățirea accesului acestora la finanțare. Având în vedere procentul ridicat de alte tipuri de IMM-uri, este esențial, de asemenea, ca acestea să fie sprijinite în transformarea digitală. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Obiectivele pentru digitalizarea serviciilor publice sunt extrem de benefice, atât pentru cetățeni, cât și pentru întreprinderi. De asemenea, CESE constată că digitalizarea întreprinderilor și cea a serviciilor publice sunt strâns legate și că ele se deservesc reciproc. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Monitorizare și raportare

| 3.4.1. | CESE salută demersul de a stabili indicatori-cheie de performanță pentru fiecare țintă digitală, pentru a permite monitorizarea progreselor într-o manieră comparabilă și transparentă. CESE subliniază că trebuie să se evite suprapunerea colectării de date și să se utilizeze cât mai mult sursele și sistemele existente. Indicele economiei și societății digitale (DESI) oferă o bază relevantă pentru această activitate. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Din punctul de vedere al CESE, este important ca raportul anual privind stadiul evoluției deceniului digital să contribuie la urmărirea progreselor și la identificarea problemelor atât la nivelul UE, cât și la nivel național. În plus, raportul ar trebui să ajute statele membre să își compare acțiunile și să învețe unul de la altul. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Foile de parcurs naționale și evaluarea acestora

| 3.5.1. | Foile de parcurs strategice naționale stau la baza programului de politică și, astfel, prezintă o importanță majoră pentru dezvoltarea digitală în UE. Prin urmare, este important ca statele membre să fie sprijinite în acest efort. Deși, în mod evident, statele membre au nevoie de îndrumări privind evaluarea și prevederea impactului politicilor, al măsurilor și al acțiunilor planificate, este și mai important să fie sprijinite chiar măsurile și acțiunile în cauză. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Propunerea referitoare la programul de politică se bazează pe ținte la nivelul UE, ceea ce înseamnă că nu există ținte absolute pentru statele membre individuale. Drept urmare, procesul de evaluare a foilor de parcurs naționale și a succesului acestora în atingerea țintelor de la nivelul UE este foarte solicitant. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | CESE consideră că traiectoriile proiectate la nivelul Uniunii constituie un instrument util în conturarea evoluțiilor viitoare într-o manieră aproximativă. Totuși, ar trebui să se evite formularea de concluzii sau de recomandări prea simplificate pe baza acestora. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Deși evaluarea anuală și procesul de cooperare dintre Comisie și statele membre sunt importante, CESE consideră că schimbul de bune practici, efectuarea de evaluări inter pares și crearea de proiecte multinaționale între statele membre sunt modalități productive de a încuraja progresul. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Întrucât există mai multe procese paralele care vizează punerea în aplicare a obiectivelor de la nivelul UE în diferite domenii de politică, CESE subliniază că trebuie să se asigure coerența în materie de politici și să se evite eforturile multiple sau suprapuse. Deși este important să se aibă în vedere caracterul urgent, trebuie și să se evalueze dacă este nevoie ca procesul să fie repetat anual, ținând cont de faptul că punerea în aplicare a multor măsuri durează mai mult. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Proiecte multinaționale

| 3.6.1. | CESE consideră că proiectele multinaționale sunt un instrument valoros, menit să consolideze excelența și poziția globală a UE în anumite domenii. Acestea pot contribui, de asemenea, la găsirea de soluții la provocările care necesită mai multe resurse decât poate oferi un stat membru individual. Totuși, proiectele multinaționale constituie o modalitate de a disemina bune practici la nivel transfrontalier. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În loc să contribuie doar la atingerea obiectivelor digitale, proiectele multinaționale ar trebui să își propună întotdeauna să creeze o valoare adăugată autentică pentru țările participante și pentru UE în ansamblul său. CESE consideră că această cerință este îndeplinită cel mai bine de proiectele din domeniul inovării, al infrastructurii și al dezvoltării de competențe. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | CESE subliniază că acest mecanism de cooperare nu trebuie să accentueze vreo diviziune de pe teritoriul UE, ci, dimpotrivă, să asigure o Uniune mai puternică. În acest scop, este important ca tuturor statelor membre să li se ofere posibilitatea de a participa la un proiect multinațional, pe baza intereselor lor și a contribuției lor financiare și nefinanciare. CESE invită Comisia să accelereze și să ghideze proiectele astfel încât să se asigure cele mai mari beneficii pentru întreaga UE. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Consorțiul pentru infrastructura digitală europeană (EDIC)

| 3.7.1. | Propunerea introduce posibilitatea de a crea un Consorțiu pentru infrastructura digitală europeană (EDIC) pentru punerea în aplicare a proiectelor multinaționale, care să fie adoptat de Comisie la cererea a cel puțin trei state membre. CESE salută ideea instituirii EDIC, ca instrument prin care să se combine finanțarea UE și finanțarea națională cu finanțarea privată, în scopurile programului de politică privind deceniul digital. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | La fel ca în cazul proiectelor multinaționale, punerea în aplicare a EDIC trebuie să fie incluzivă, astfel încât orice stat membru să se poată alătura consorțiului în calitate de membru, în condiții rezonabile, sau ca observator. Per ansamblu, statutele EDIC trebuie să fie clare și să definească rolul statelor membre, al Comisiei și al altor participanți, precum organizațiile internaționale sau entitățile private. |
| --- | --- |

3.7.2.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 374, 16.9.2021, p. 22.

1

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/92

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice

[COM(2021 563 final – 2021/0213 (CNS)]

(2022/C 194/13)

| Raportor: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Coraportor: | Philippe CHARRY |

Raportor:

Stefan BACK

Coraportor:

Philippe CHARRY

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 113 și articolul 192 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 14.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 192/6/15 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 21.9.2021

Temei juridic

Articolul 113 și articolul 192 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

14.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

20.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

192/6/15

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută obiectivul propunerii supuse examinării, întrucât ea actualizează și încearcă să clarifice cadrul Directivei din 2003 și, totodată, încearcă să structureze impozitarea în așa fel încât să favorizeze energia nefosilă durabilă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE regretă că impozitarea biocombustibililor, așa cum este prezentată în cadrul propunerii, este legată prea rigid de clasificarea efectuată în Directiva privind energia din surse regenerabile (RED) și consideră că deficitul de combustibili alternativi și, ca atare, nivelul ridicat al costurilor acestora necesită o atitudine mai flexibilă în ceea ce privește biocombustibilii admisibili, inclusiv în ceea ce privește nivelul minim de impozitare, care ar trebui să fie mult mai scăzut decât cel aplicabil combustibililor fosili. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că creșterea nivelului minim de impozitare poate avea efecte sociale negative, generând sărăcie energetică și sărăcie în materie de mobilitate, și salută faptul că statele membre ar putea să aplice în cazul combustibilului pentru încălzire și energiei electrice utilizate de gospodăriile vulnerabile și de organizațiile recunoscute drept caritabile un nivel de impozitare inferior nivelurilor minime și că se propune o scutire totală pe o perioadă de zece ani de la impozitarea combustibilului pentru încălzire și a energiei electrice utilizate de „gospodăriile vulnerabile”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recomandă utilizarea noțiunii de „precaritate energetică”, care este atât un fenomen calitativ (percepția frigului, a umidității, a nivelului de confort), cât și unul cantitativ (costurile energiei, pragul de sărăcie) și nu poate fi abordat doar prin prisma aspectelor cantitative, astfel cum se procedează în propunerea de directivă în cazul noțiunii de „gospodărie vulnerabilă”. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE evidențiază faptul că taxele de mediu trebuie să urmărească în mod clar și obiective sociale, pentru a beneficia de acceptare socială; ori de câte ori se pune problema redistribuirii veniturilor din impozite, Comitetul recomandă ca încasările din astfel de taxe să fie returnate, de exemplu, persoanelor care sunt cel mai afectate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că dificultățile financiare cauzate de costurile energiei se află în prezent în atenția multor state membre. CESE consideră că pot fi aduse contribuții semnificative la rezolvarea acestor probleme prin creșterea substanțială a investițiilor în energia din surse regenerabile și prin ajustarea sistemului european de stabilire a prețurilor, pentru a se garanta că acesta reflectă prețul tuturor formelor de energie, inclusiv al celor mai ieftine. Acest lucru necesită modificarea sistemului actual de licitații de pe piața angro de energie electrică. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | De asemenea, CESE avertizează cu privire la riscul unor efecte negative asupra competitivității industriei europene și ia notă de propunerea Comisiei de a permite statelor membre să acorde reduceri de impozite pentru consumul de produse energetice utilizate pentru încălzire în favoarea întreprinderilor mari consumatoare de energie sau în cazurile în care sunt încheiate acorduri cu entități economice sau cu asociații pentru îmbunătățirea eficienței energetice. Această posibilitate este esențială pentru menținerea competitivității industriei UE, având în vedere că majoritatea economiilor din afara UE nu au reușit până în prezent să adopte măsuri concrete în domeniul climei. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE regretă, de asemenea, că propunerea Comisiei a eliminat, în principiu, posibilitatea de a diferenția ratele minime de impozitare între întreprinderi și consumatori. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că posibilitățile de reducere acordate pentru transportul de mărfuri și de pasageri sunt inadecvate, întrucât ele exclud transportul rutier și nu respectă principiul neutralității tehnice. CESE ar fi preferat o scutire sau o reducere generală pentru transportul de mărfuri și pentru întreprinderile cu activități semnificative de export către țări terțe. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În acest context, CESE subliniază propunerea Comisiei de a armoniza nivelurile impozitelor pentru motorină și benzină. Aceasta înseamnă o creștere a costurilor pentru transportul de mărfuri, care ar putea fi compensată printr-o reducere generală a impozitelor aplicate combustibililor utilizați în transportul de mărfuri. Același raționament se aplică și dispariției distincției dintre motorina de uz comercial și necomercial. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază, de asemenea, că posibilitățile specifice de reducere a impozitelor prevăzute la articolul 8 alineatul (2) și la articolul 18 privind anumite tipuri de echipamente și industrii mari consumatoare de energie sunt extrem de selective și ar putea, dată fiind natura lor discreționară, să genereze același tip de concurență fiscală pe care propunerea Comisiei încearcă să-l elimine. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În ceea ce privește valoarea adăugată a extinderii impozitării la aviație și la transportul pe apă în interiorul UE, CESE subliniază că este important să se acorde în egală măsură atenție și altor modalități productive de a promova o mai mare durabilitate a acestor moduri de transport. În ceea ce privește, de exemplu, aviația, sunt în curs de dezvoltare mijloace de propulsie noi și durabile și ar trebui ca eforturile să se axeze pe mijloacele specifice de a le promova. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE consideră că dispozițiile privind transportul maritim și aviația nu iau în considerare în mod suficient situația țărilor insulare, a țărilor cu arhipelaguri extinse și a țărilor cu distanțe lungi și cu regiuni slab populate. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE remarcă, de asemenea, faptul că a fost lăsată la latitudinea statelor membre decizia de a supune navigația aeriană și pe apă din afara UE acelorași niveluri de impozitare ca cele aplicate în interiorul UE sau de a acorda scutiri pentru astfel de operațiuni. CESE este deosebit de critic cu privire la această dispoziție, întrucât ea poate încuraja statele membre să adopte o abordare unilaterală în ceea ce privește impozitarea acestor moduri; soluțiile care ar trebui promovate sunt, de fapt, și înainte de toate, cele de la nivel mondial, întrucât acțiunile unilaterale ar putea genera complicații grave. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

| 2.1. | În cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, Comisia a prezentat o propunere de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare), reformând actuala Directivă 2003/96/CE a Consiliului (1) pe aceeași temă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ca motiv pentru formularea propunerii, Comisia a invocat nevoia de a introduce norme de impozitare clare pentru produsele energetice și energia electrică, pentru a garanta că acestea contribuie în continuare la buna funcționare a pieței interne, abordând în același timp provocările legate de climă și de mediu prevăzute în Pactul verde. Impozitarea energiei poate contribui la obiectivul ambițios stabilit în Legea europeană a climei, care prevede că emisiile de CO2 ar trebui reduse cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu 1990, garantând că impozitarea carburanților, a combustibililor pentru încălzire și a energiei electrice reflectă mai bine impactul lor asupra mediului și a sănătății. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prin urmare, sunt propuse noi niveluri minime de impozitare, mai ridicate, iar posibilitățile ca statele membre să acorde scutiri sunt reduse și mai bine circumscrise. În plus, combustibilii pentru sectorul aviației și sectorul maritim fac obiectul impozitării în ceea ce privește cea mai mare parte a operațiunilor din interiorul UE, statele membre având opțiunea de a acorda o scutire sau de a aplica același nivel de impozitare navigației aeriene sau pe apă din afara UE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”. Întrucât ea constituie o ilustrare a principiului „poluatorul plătește”, există o legătură puternică între sistemul ETS și propunerea de a actualiza sistemul respectiv, care face și ea parte din pachet. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută obiectivul propunerii, atât pentru că actualizează și încearcă să clarifice cadrul Directivei din 2003, cât și pentru că încearcă să structureze impozitarea produselor energetice și a energiei electrice utilizate pentru încălzire sau drept carburanți în așa fel încât să favorizeze energia nefosilă durabilă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE observă că, deși în nivelurile impozitelor propuse nu există un parametru formal privind emisiile de CO2, structura propusă a impozitării va avea, totuși, un efect similar, dat fiind că nivelurile minime de impozitare cele mai ridicate sunt stabilite pentru combustibilii fosili care emit CO2. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest context, CESE regretă că impozitarea biocombustibililor, așa cum este prezentată în cadrul propunerii, este legată într-un mod prea rigid de clasificarea efectuată în Directiva privind energia din surse regenerabile (RED). CESE consideră că deficitul de combustibili alternativi și, ca atare, nivelul ridicat al costurilor lor, necesită o atitudine mai flexibilă cu privire la biocombustibilii admisibili, atât în ceea ce privește RED II, care nu face obiectul prezentului aviz, cât și în ceea ce privește nivelul minim de impozitare, care ar trebui să fie mult mai scăzut decât cel aplicabil combustibililor fosili. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că creșterea nivelului minim de impozitare poate avea efecte sociale negative, generând sărăcie energetică și sărăcie în materie de mobilitate. În mod clar, acest aspect a fost avut în vedere de Comisie în momentul în care a autorizat statele membre să aplice în cazul combustibilului pentru încălzire și energiei electrice utilizate de gospodăriile vulnerabile și de organizațiile recunoscute drept caritabile un nivel de impozitare inferior nivelurilor minime și în momentul în care a autorizat o scutire pe o perioadă de zece ani de la impozitarea combustibilului pentru încălzire și a energiei electrice utilizate de „gospodăriile vulnerabile” definite la articolul 17 litera (c). CESE regretă că nu sunt prevăzute măsuri similare pentru a evita sărăcia în materie de mobilitate. Posibilitățile de reducere propuse pentru transportul public și pentru alte moduri de transport decât cel rutier nu sunt utile în acest context. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Realitatea socială a impozitării ecologice este una dublă: pe de o parte, nu afectează toate gospodăriile în același mod și, pe de altă parte, deseori gospodăriile cele mai vulnerabile și cele din clasa de mijloc sunt cele care suportă costurile cele mai mari în raport cu venitul de care dispun. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE subliniază că, deși Comisia consideră că aspectul social al propunerii sale este avut în vedere în cadrul componentei sociale a pachetului legislativ – și anume, Propunerea de regulament de instituire a „Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice” – în realitate, nu a fost efectuată nicio evaluare a impactului specifică privind propunerea de regulament supusă examinării (a se vedea textul propunerii de regulament). În schimb, aceasta se bazează pe o evaluare a impactului care stă la baza Planului privind obiectivul climatic pentru 2030 și pe o altă evaluare a impactului, care însoțește revizuirea Directivei ETS. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | De asemenea, structura Fondului ridică o serie de întrebări. Numai o parte a Fondului va fi destinată compensării impactului social; restul va fi destinat măsurilor de promovare a vehiculelor electrice, precum și investițiilor în infrastructura de reîncărcare și în decarbonizarea clădirilor. CESE își exprimă îndoiala că gospodăriile cu venituri mici vor beneficia de aceste măsuri, dat fiind că măsurile de sprijin pentru vehiculele electrice vor fi mai degrabă în beneficiul gospodăriilor mai înstărite. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În opinia CESE, elaborarea unui mecanism de compensare just și eficient care să țină seama de diferitele inegalități este un obiectiv complex, la care „Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice” nu răspunde cu adevărat; o țară relativ săracă, cu inegalități nesemnificative, ar putea primi din partea Fondului mai puțini bani decât o țară bogată, cu inegalități considerabile. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | CESE consideră că analiza de impact a propunerii de directivă nu este suficient de elaborată. Comitetul subliniază că taxele de mediu implică de fapt un dublu cost social: ele nu afectează toate gospodăriile în același mod, iar deseori gospodăriile aflate în situațiile cele mai precare și cele din clasele de mijloc sunt cele care suportă costurile cele mai mari în raport cu venitul de care dispun. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că propunerea de directivă ar trebui să definească mai clar termenul de „precaritate”; într-adevăr, articolul 17 din propunere prevede că „«gospodării vulnerabile» înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive, ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul «riscului de sărăcie», definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent”. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Începând din 2009, odată cu Directiva privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice, au fost utilizate conceptele de „precaritate energetică” și de „sărăcie energetică”: „sărăcia energetică” se referă la consumatorii/gospodăriile cu acces limitat la energie (în principal la gaze și energie electrică). Termenul de „precaritate energetică” se referă la persoanele fizice sau gospodăriile ale căror resurse și condiții de locuit nu le permit accesul la aprovizionarea cu suficientă energie pentru asigurarea unui nivel minim de confort. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | CESE se întreabă de ce Directiva reformată privind impozitarea energiei introduce criteriul de „60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent”, deși conceptul de sărăcie energetică este mai potrivit acestui scop și este, de asemenea, multidimensional, cuprinzând:






  — | sărăcia economică a gospodăriilor (venituri, costuri neenergetice); |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

—

sărăcia economică a gospodăriilor (venituri, costuri neenergetice);

| — | riscurile asociate cu aprovizionarea cu energie (prețuri ridicate și volatile, calitatea centralelor energetice); |
| --- | --- |

—

riscurile asociate cu aprovizionarea cu energie (prețuri ridicate și volatile, calitatea centralelor energetice);

| — | starea de degradare a clădirilor sau izolarea lor geografică, lipsa transportului public etc., deseori corelate cu obligațiile legate de transport (distanță fixă între domiciliu și locul de muncă). |
| --- | --- |

—

starea de degradare a clădirilor sau izolarea lor geografică, lipsa transportului public etc., deseori corelate cu obligațiile legate de transport (distanță fixă între domiciliu și locul de muncă).

| 3.9.2. | Fiecare dintre aceste vulnerabilități va duce la precaritate energetică. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | CESE recomandă utilizarea noțiunii de „precaritate energetică”, care este atât o noțiune calitativă (percepția frigului, a umidității, a nivelului de confort), cât și una cantitativă (costurile energiei, pragul de sărăcie) și nu poate fi înțeleasă doar dintr-o perspectivă cantitativă, astfel cum se procedează în propunerea de directivă în cazul noțiunii de „gospodării vulnerabile”. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | CESE subliniază că schemele sociale de sprijinire a persoanelor cu venituri mici se îndepărtează de principiul pragurilor stricte, deoarece acesta duce la o diferențiere nejustificată între cetățenii ale căror venituri se abat de la pragurile stabilite cu numai câțiva eurocenți. Astfel, orice prag rigid, precum cel de 60 % prevăzut în propunerea de directivă, ar putea să nu atingă obiectivul urmărit și, în plus, să provoace numeroase comportamente negative din partea cetățenilor și să ducă la transferul locurilor de muncă în economia subterană sau la disimularea veniturilor. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | CESE subliniază, de asemenea, că asistența socială pentru persoanele cu venituri mici variază considerabil de la un stat membru la altul și că multe prestații sociale nu sunt impozabile și, prin urmare, nu sunt considerate venituri de către administrația fiscală. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.10. | Pe lângă situațiile de precaritate legate de locuințe (6,9 % din gospodăriile din UE-27 nu își pot încălzi locuințele în mod adecvat, procentul variind de la 30,1 % în Bulgaria la 1,8 % în Finlanda, ceea ce demonstrează măsura în care variază precaritatea energetică), există și o precaritate în materie de mobilitate și de transport. Prețurile la benzină influențează comportamentul în materie de mobilitate al gospodăriilor, în special al celor care se află în zone fără transport public și al gospodăriilor ale căror mașini sunt vechi, dar care nu au posibilitatea de a le schimba. Din aceste situații decurg ulterior noi forme de precaritate energetică legate de mobilitate și de transport. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În acest sens, CESE subliniază că dificultățile financiare cauzate de costurile energiei, cu efecte negative atât pentru familiile cele mai vulnerabile, cât și pentru întreprinderi, se află în prezent în atenția mai multor state membre. CESE consideră că pot fi aduse contribuții semnificative la rezolvarea acestor probleme prin creșterea substanțială a investițiilor în energia din surse regenerabile și prin ajustarea sistemului european de stabilire a prețurilor, pentru a se garanta că acesta reflectă prețul tuturor formelor de energie, inclusiv al celor mai ieftine. Acest lucru necesită o modificare a sistemului de licitații pentru piețele angro de energie electrică în conformitate cu normele pieței interne europene a energiei electrice. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | De asemenea, CESE avertizează cu privire la riscul efectelor negative asupra competitivității industriei europene și ia notă de propunerea Comisiei de a permite statelor membre să acorde reduceri de impozite pentru consumul de produse energetice utilizate pentru încălzire în favoarea întreprinderilor mari consumatoare de energie sau în cazurile în care sunt încheiate acorduri cu entități economice sau cu asociații pentru îmbunătățirea eficienței energetice. Această posibilitate este esențială pentru menținerea competitivității industriei UE, având în vedere că majoritatea economiilor din afara UE nu au reușit până în prezent să adopte măsuri concrete în domeniul climei. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE regretă, de asemenea, că propunerea Comisiei a eliminat, în principiu, posibilitatea de a diferenția ratele minime de impozitare între întreprinderi și consumatori. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE ia notă de posibilitatea de a reduce impozitele pentru anumite moduri, dar regretă că nu se oferă nicio perspectivă în ceea ce privește transportul rutier, cu excepția transportului cu troleibuze. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În general, CESE consideră că posibilitățile de reducere acordate pentru transportul de mărfuri și de pasageri sunt inadecvate, întrucât ele exclud transportul rutier și nu respectă principiul neutralității tehnice, de exemplu, prin desemnarea troleibuzelor ca singurul vehicul rutier care poate face obiectul unei reduceri a impozitului. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.15.1. | CESE ar fi preferat o scutire sau o reducere generală pentru transportul de mărfuri și pentru întreprinderile cu activități semnificative de export către țări terțe. |
| --- | --- |

3.15.1.

| 3.15.2. | În acest context, CESE subliniază că propunerea Comisiei vizează armonizarea nivelurilor impozitelor pentru motorină și benzină. Aceasta înseamnă o creștere a costurilor pentru transportul de mărfuri, care ar putea fi compensată printr-o reducere generală a impozitelor aplicate combustibililor utilizați în transportul de mărfuri. Același raționament se aplică și dispariției distincției dintre motorina de uz comercial și necomercial. |
| --- | --- |

3.15.2.

| 3.16. | CESE subliniază, de asemenea, că posibilitățile specifice de reducere a impozitelor prevăzute la articolul 8 alineatul (2) și la articolul 18 privind anumite tipuri de echipamente și industrii mari consumatoare de energie sunt extrem de selective și ar putea, dată fiind natura lor discreționară, să genereze același tip de concurență fiscală pe care propunerea Comisiei încearcă să-l elimine. Este greu de înțeles de ce nu a fost preferată o soluție directă și simplă, sub forma unor niveluri reduse ale impozitelor pentru actorii economici. Acest aspect este deosebit de relevant în ceea ce privește „procesele mineralogice” care, ca atare, pot face obiectul opțiunilor de reducere prevăzute la articolul 18, dar sunt lăsate la latitudinea statului membru în cauză, ceea ce cauzează incertitudine juridică și concurență fiscală. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | În ceea ce privește valoarea adăugată a extinderii impozitării la aviație și la transportul pe apă în interiorul UE, CESE subliniază că este important să se acorde în egală măsură atenție și altor modalități productive de a promova o mai mare durabilitate a acestor moduri de transport. În ceea ce privește aviația, sunt în curs de dezvoltare mijloace de propulsie noi și durabile și ar trebui ca eforturile să se axeze pe mijloacele specifice de a le promova. În ce privește transportul pe apă, acesta este unul dintre sectoarele în care decarbonizarea pare să fie extrem de dificilă. Prin urmare, există riscul ca impozitarea acestui tip de transport să aibă drept unic rezultat creșterea costurilor, așa cum se va întâmpla, probabil, și în cazul extinderii ETS la acest domeniu. În ambele contexte, perioada de tranziție de zece ani pentru introducerea treptată globală a impozitelor în domeniul aviației și a regimurilor fiscale specifice pentru biocombustibilii durabili și pentru alți combustibili alternativi pare extrem de scurtă. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE consideră că dispozițiile privind transportul maritim și aviația nu iau în considerare în mod suficient situația țărilor insulare, a țărilor cu arhipelaguri extinse și a țărilor cu distanțe lungi și cu regiuni slab populate. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | CESE remarcă, de asemenea, faptul că a fost lăsată la latitudinea statelor membre decizia de a supune navigația aeriană și pe apă din afara UE acelorași niveluri de impozitare ca cele aplicate în interiorul UE sau de a acorda scutiri pentru astfel de operațiuni. CESE este deosebit de critic cu privire la această dispoziție, întrucât ea poate încuraja statele membre să adopte o abordare unilaterală în ceea ce privește impozitarea acestor moduri, deși, de fapt, soluțiile de la nivel mondial sunt cele care ar trebui promovate înainte de toate, în timp ce acțiunile unilaterale ar putea genera complicații grave. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | În cele din urmă, CESE se întreabă cât de eficientă va fi impozitarea ecologică. Instrumentele de impozitare ecologică vizează sectorul energetic, al transporturilor, al poluării și al resurselor naturale. Deși multe dintre ele au fost dezvoltate în cadrul european și, prin urmare, sunt comune tuturor țărilor UE, aplicarea lor diferă de la o țară la alta, chiar dacă se presupune că este reglementată. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Diferitele forme de redistribuire a veniturilor din impozite pot acționa împotriva acceptării de către contribuabili a impozitării ecologice, fie că este vorba de reducerea deficitului public, redistribuirea veniturilor către întreprinderi sau gospodării, reducerea altor impozite, precum cele aplicate veniturilor din muncă sau redistribuirea veniturilor către politici sau investiții în materie de mediu. După cum a demonstrat criza „vestelor galbene” din Franța, aceste patru forme de redistribuire a veniturilor nu sunt suficiente pentru a asigura acceptarea creșterilor de prețuri la produsele impozitate. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | În rezumat, CESE consideră că pentru a asigura acceptabilitatea socială a taxelor de mediu nu se poate face abstracție de compensare, astfel încât să se țină cont de veniturile gospodăriilor și de precaritatea lor energetică, în dimensiunea sa structurală (absența transportului public, izolarea locuințelor, eficiența sistemului de încălzire, tipul de vehicul deținut). |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Taxele de mediu sunt deseori considerate injuste întrucât afectează cel mai puternic gospodăriile modeste – iar în prezent, tot mai mult și clasele de mijloc. Gospodăriile cu venituri mici care cheltuie o parte mai mare din veniturile lor pentru benzină și transport vor fi afectate într-un mod disproporționat de grav. În plus, acestea sunt mai puțin capabile să realizeze o tranziție ecologică: deși costurile de exploatare a produselor cu emisii reduse de dioxid de carbon (vehicule electrice, celule solare etc.) pot fi mai scăzute, este necesară o investiție inițială ridicată, ceea ce reprezintă un obstacol pentru gospodăriile cu acces limitat la capital. Mai mult decât atât, gospodăriile aflate într-o situație precară sunt obligate să-și planifice cheltuielile dintr-o perspectivă pe termen scurt, ceea ce nu le permite să beneficieze de eventuale economii pe termen lung. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Pentru a fi acceptabile din punct de vedere social, taxele de mediu trebuie completate prin măsuri corective, însă astfel de măsuri nu figurează nici în propunerea de directivă, nici în Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

3.24.

Bruxelles, 20 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

1

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/97

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro”

[COM(2021) 742 final]

(2022/C 194/14)

| Raportor: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportor:

Juraj SIPKO

| Sesizare | Comisia Europeană, 7.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 14.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 229/2/10 |

Sesizare

Comisia Europeană, 7.1.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

14.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

229/2/10

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Dezvoltarea socioeconomică actuală în țările din zona euro este însoțită de un nivel ridicat de incertitudine, datorat răspândirii necontrolate și rapide a COVID-19. Prin urmare, CESE salută cel mai recent document al Comisiei privind evoluțiile economice din statele membre ale UE și analiza consecințelor asupra procesului de gestionare (1). În același timp, Comitetul face trimitere la oportunitatea istorică de a accepta și de a pune în aplicare în mod coerent, fără întârziere, politici practice și eficiente pe calea complexei, dar și – având în vedere evoluțiile actuale – a necesarei transformări a întregii societăți. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Una din cele mai grele întrebări în domeniul dezechilibrelor macroeconomice interne este cum s-ar putea asigura consolidarea treptată a finanțelor publice. CESE consideră că actualul cadru legislativ, concretizat acum în Pactul de stabilitate și de creștere, nu mai este adecvat condițiilor actuale. Ca atare, Comisia subliniază că o revizuire adecvată și acceptabilă a normelor fiscale (2) ale cadrului legislativ, axată pe simplificarea și monitorizarea acestuia, este o cerință clară. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE atrage atenția asupra pandemiei de COVID-19, care s-a declanșat atunci când majoritatea țărilor treceau printr-un proces de corectare a dezechilibrelor macroeconomice. Pandemia a întrerupt reducerea ponderii datoriei în PIB, în timp ce prețurile locuințelor s-au mărit, ceea ce sugerează o agravare generală a condițiilor macroeconomice. În plus, CESE face referire la cele mai mari dezechilibre externe care se manifestă în sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) (3). Aceste dezechilibre au creat cele mai mari diferențe între țări de la apariția lor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE monitorizează creșterea rapidă a inflației de la începutul anului 2021. Această creștere, după ani de inflație scăzută, este legată în principal de redresarea puternică a prețurilor la energie de la nivelurile minime istorice din timpul pandemiei, de perturbarea lanțurilor de aprovizionare și de creșterea costurilor de transport. Comisia consideră că actuala rată ridicată a inflației este rezultatul unor factori legați de pandemie și de redeschiderea economiilor, care au un caracter temporar. Este de așteptat ca creșterea prețurilor să se tempereze în 2022 și 2023, nivelurile inflației urmând să scadă la media din trecut. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Finalizarea procesului de uniune financiară este o condiție prealabilă pentru buna funcționare a uniunii monetare europene. În ciuda progreselor înregistrate în construirea uniunii bancare, CESE subliniază că trebuie adoptate și aprobate prompt unele măsuri suplimentare. Fragmentarea piețelor de capital din statele membre îngreunează accesul întreprinderilor la resurse financiare pe piața unică de capital, în cadrul uniunii piețelor de capital. Ca atare, este nevoie de progrese suplimentare pentru a finaliza uniunea piețelor de capital. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE urmărește îndeaproape procesul de accentuare a divergențelor dintre statele membre, dar și din cadrul UE și din țările din zona euro. Prin urmare, Comitetul sprijină adoptarea unei combinații de politici economice care să utilizeze eficient resursele interne disponibile, atât publice, cât și private, inclusiv resursele financiare create în cadrul NextGenerationEU și al Mecanismului de redresare și reziliență. Implementarea eficientă și prudentă a acestor resurse financiare poate duce la oprirea și, apoi, la reluarea procesului de convergență. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE este preocupat de accentuarea treptată a instabilității sociale. Întrucât, în urma crizei financiare mondiale, nu au fost adoptate și puse în aplicare destule măsuri de combatere a creșterii inegalității și sărăciei, pandemia de COVID-19 nu a făcut decât să exacerbeze și mai mult aceste inegalități și creșterea sărăciei. Ca atare, este nevoie urgentă acum să se elaboreze și monitorizeze indicatori adecvați ai inegalității și sărăciei, inclusiv în contextul obiectivelor de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Cea mai mare amenințare existențială pentru viața viitoare pe planetă o reprezintă schimbările climatice negative fără precedent. CESE solicită luarea și punerea în aplicare de urgență a unor măsuri de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv elaborarea unor indicatori de bază care să măsoare consecințele socioeconomice ale crizei. În plus, CESE subliniază că efectele negative ale crizei climatice vor avea impact puternic asupra stabilității macroeconomice (creșterea cheltuielilor, creșterea prețurilor din cauza secetei), dar și asupra stabilității financiare, mai ales asupra asigurărilor (4), și asupra stabilității sociale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Procesul de transformare tehnologică duce la introducerea rapidă a digitalizării și a inovațiilor financiare. CESE salută decizia BCE și a Comisiei de a iniția discuții legate de introducerea monedei euro digitale. Introducerea monedei euro digitale poate fi în beneficiul cetățenilor și întreprinderilor din zona euro, având în vedere toate avantajele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Mulțumită, în parte, tuturor măsurilor luate și puse în aplicare în urma crizei financiare mondiale, sectorul bancar din țările zonei euro pare să fie relativ stabil, cel puțin pentru moment. CESE atrage atenția asupra potențialelor probleme de insolvență, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. Evoluțiile negative privind insolvența întreprinderilor mici și mijlocii ar putea perturba stabilitatea sectorului financiar, în principal în sectorul bancar. În consecință, CESE solicită să se acorde atenție sporită în luarea măsurilor necesare pentru a asigura stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE atrage atenția asupra unei abordări prudente în combaterea crizei COVID-19, încă nerezolvată și aflată în desfășurare, dar subliniază, mai presus de toate, că sunt necesare pregătiri pentru eventualitatea altor crize virale. Politicile care vizează să edifice un sistem imunitar puternic în rândul populației pot crea condițiile necesare pentru a reduce cheltuielile cu asistența medicală cauzate de răspândirea bolilor și, în același timp, pot crea condiții mai bune pentru sănătatea tuturor lucrătorilor care participă la crearea de valoare în societate. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Context

| 2.1. | În comparație cu ultimul aviz al CESE privind politica economică în zona euro, situația actuală este caracterizată de o inflație ridicată, care este determinată în principal de prețurile materiilor prime energetice, în special la petrol și la gaze naturale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Din 2019, prețurile angro ale gazelor naturale și energiei electrice au crescut în medie cu 429 %, respectiv, cu 230 % (5). Creșterile prețurilor cu amănuntul nu sunt încă semnificative – acestea reprezintă 14 % (sau 7 %). Previziunile pe termen scurt publicate recent sugerează că prețurile cu ridicata ar putea continua să crească până în ultimul trimestru al anului 2022. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Inflația a crescut puternic de la începutul anului, după ani de rate scăzute ale inflației, depășind în mod repetat previziunile. Ea a atins 4,9 % în luna noiembrie (6). Principalul factor aflat la baza acestei creșteri rapide a prețurilor este creșterea bruscă a prețurilor materiilor prime – în special la petrol și gaze – de la cele mai mici niveluri înregistrate vreodată la niveluri dinaintea pandemiei sau chiar mai ridicate. În plus, în multe părți ale lumii producția și logistica sunt în continuare perturbate, ceea ce duce la creșterea prețurilor bunurilor, mai ales în perioade de creștere a cererii agregate. Se preconizează că inflația va scădea începând cu 2022. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În pofida perspectivelor încurajatoare privind redresarea economiei reale în prima jumătate a anului 2021, în prezent se pare că procesul de redresare este mai complicat din cauza răspândirii rapide a celui de al treilea val al epidemiei. Combaterea COVID-19 este departe de a se fi încheiat, iar impactul său asupra economiei reale ar putea dura mai mulți ani. Problemele persistente asociate cu prețurile factorilor de producție și indisponibilitatea anumitor tipuri de produse de bază necesare în ciclul de producție reprezintă constrângeri majore atât în utilizarea capacităților de producție, cât și în investițiile și consumul avute în vedere. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Utilizarea instrumentelor financiare în cadrul NextGenerationEU ar putea avea un impact pozitiv asupra performanței economiei reale și asupra depășirii problemelor legate de COVID-19. În acest context, alocarea de fonduri în curs prin intermediul instrumentului REACT-EU și al Mecanismului de redresare și reziliență axat pe redresarea, reziliența și sustenabilitatea economiilor individuale, este percepută ca fiind foarte oportună. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Din punct de vedere istoric, cea mai mare scădere a creșterii economice de la începutul integrării europene a fost înregistrată în 2020. În acest an, se așteaptă o creștere economică reală în statele membre ale UE de circa 5 %, în timp ce în 2022 se preconizează o creștere economică reală de 4,3 %. În 2023, ne putem aștepta la o creștere economică reală de 2,5 % în statele membre din zona euro. Principalul motor al creșterii economice în anul 2021 a fost consumul gospodăriilor populației, care a atins 3,5 % în zona euro în trimestrul al doilea. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Este necesar să se sublinieze riscurile existente atunci când se evaluează evoluția creșterii economice. Aceste riscuri sunt legate de scăderea comerțului cu bunuri, dar și – în ceea ce privește cererea – de consecințele impactului asupra procesului de producție și de creșterea costurilor în industria prelucrătoare din zona euro. În plus, pot fi amintiți și alți factori, precum perturbarea lanțurilor valorice globale și dependența relativ ridicată în zona euro a industriilor prelucrătoare de importurile de materii prime și de microprocesoare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Criza COVID-19 a avut un impact negativ puternic asupra finanțelor publice. După epidemie, statele membre din zona euro se vor confrunta cu provocări majore în consolidarea finanțelor publice. În 2020, s-a înregistrat un deficit de 7,2 % din PIB, nicio țară neînregistrând un excedent bugetar. Se preconizează că deficitul va scădea ușor, la 7,1 % din PIB, în 2021. O scădere mai semnificativă poate fi preconizată în 2022, care va continua în 2023, deficitul urmând să scadă la aproximativ 2,5 %, ceea ce reprezintă un deficit substanțial mai mare decât cel înregistrat înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19 (0,6 % din PIB în 2019). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Evoluțiile de pe piața forței de muncă continuă să fie însoțite de probleme structurale în fiecare țară a zonei euro. Cu toate acestea, rata șomajului este relativ scăzută, în principal din cauza punerii în aplicare pe scară largă a schemelor de menținere a locurilor de muncă. Piața actuală a forței de muncă din cele mai multe economii din zona euro se confruntă cu un deficit relativ de forță de muncă calificată. În pofida ratei șomajului din cauza COVID-19 mai scăzute decât se preconizase, există o întreagă serie de probleme nerezolvate pe piața forței de muncă legate de necesități de recalificare, în special în contextul procesului de transformare în curs. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | UE și zona euro în ansamblu au înregistrat un excedent de cont curent, însă cifrele variază semnificativ de la o țară la alta. Unele țări continuă să înregistreze excedente mari de cont curent. Pe de altă parte, țările cu sectoare turistice transfrontaliere importante au înregistrat, în general, o creștere semnificativă a deficitelor de cont curent sau reducerea modestelor lor excedente. Se preconizează că acest lucru se va corecta treptat odată cu reluarea călătoriilor. Atunci când se evaluează nivelul dezechilibrelor externe ale statelor membre din zona euro, este necesar să se ia în considerare creșterea fără precedent a dezechilibrelor din sistemul de plăți TARGET2, care – în acest an – a atins cele mai mari niveluri de la crearea sa (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În prezent, ca urmare a răspândirii rapide și necontrolate a virusului, pot apărea noi corecții față de creșterea economică care părea să aibă o evoluție relativ promițătoare. Procesul actual de introducere a unor măsuri restrictive ca urmare a epidemiei ar putea avea un impact negativ însemnat asupra creșterii economice reale și asupra nivelului deja nesustenabil al datoriei publice în unele state membre, inclusiv asupra accentuării inegalității și a creșterii sărăciei. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE urmărește cu îngrijorare actualele evoluții economice și sociale, pentru că ele prezintă un grad ridicat de incertitudine. Acest grad de incertitudine este asociat cu doi factori negativi: acumularea fără precedent a datoriei publice și creșterea inflației. Creșterea prețurilor de consum duce la deteriorarea situației sociale a gospodăriilor și afectează negativ nivelul de trai. Având în vedere că ratele datoriei erau deja ridicate în unele state membre din zona euro înainte de criză, deteriorarea rapidă a poziției bugetare înseamnă că va fi esențial ca aceste state membre din zona euro să adopte și să pună în aplicare măsuri de consolidare fiscală pe termen mediu, de îndată ce condițiile economice vor permite acest lucru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută redresarea treptată a economiei reale. În acest context, Comitetul sprijină intenția de a crește atât investițiile publice, cât și pe cele private. Acesta recunoaște și că, în contextul creării unui cadru cuprinzător NextGenerationEU, există posibilitatea de a utiliza eficient aceste resurse pentru a sprijini creșterea economică de calitate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că creșterea bruscă a inflației nu va duce la o politică monetară restrictivă a BCE, deoarece factorii determinanți ai inflației par a fi temporari și își au originea în principal în ofertă. Prin urmare, CESE sprijină accentul pus de politica economică pe consolidarea rezilienței, flexibilității, autonomiei și funcționalității structurilor strategice, pentru a putea face față șocurilor simetrice repetate în viitor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE sprijină schimbările sistemice istorice fundamentale care însoțesc tranziția către o economie verde, digitală și echitabilă din punct de vedere social. În pofida complexității și imprevizibilității evoluțiilor ulterioare legate de COVID-19, CESE sprijină Pactul verde european (8) și consideră că el reprezintă o oportunitate istorică de dezvoltare economică și socială durabilă pe vechiul continent. În acest context, CESE sprijină acceptarea și luarea în considerare a tuturor factorilor importanți, axați pe conservarea vieții pe planetă pentru generațiile prezente și viitoare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE solicită adoptarea și punerea în aplicare urgentă a unor măsuri care să vizeze reducerea progresivă a inegalităților și a sărăciei în țările membre ale zonei euro (9). În acest context, Comisia consideră că ar putea fi utilizate toate instrumentele practice legate de venituri și cheltuieli, inclusiv reducerea cheltuielilor contraproductive, combaterea corupției, a economiei subterane și a operațiunilor netransparente, punând în aplicare o soluție așteptată de mult timp în problema paradisurilor fiscale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Având în vedere complexitatea și imprevizibilitatea evoluțiilor actuale, CESE înțelege că fiecare stat membru poate adopta politici bugetare care să țină seama de situația redresării, de sustenabilitatea finanțelor publice și de necesitatea de a reduce divergențele economice, sociale și teritoriale. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE este conștient că politica bugetară ar trebui să fie suficient de activă și flexibilă pentru a face față valurilor potențiale de răspândire și de mutații ale virusului. În acest context, se declară în favoarea creșterii cheltuielilor care sunt necesare în domeniul asistenței medicale până la revenirea treptată la normal a situației. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În abordarea evoluțiilor economice și sociale complexe actuale, CESE recomandă punerea în aplicare a unei combinații coerente de politici macroeconomice. Având în vedere strategia generală de redresare, politica monetară expansionistă poate juca un rol fundamental în combinație cu o politică bugetară expansionistă coerentă. Adoptarea și punerea în aplicare a mixului de politici macroeconomice ar trebui să fie coordonate și cu partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Procesul de transformare tehnologică este legat de inovațiile din sectorul financiar. CESE salută primele măsuri luate de BCE și de Comisie pentru crearea monedei euro digitale (10). Până în prezent, nu s-a luat nicio decizie cu privire la introducerea monedei euro digitale și la caracteristicile sale de proiectare potențiale. Odată cu introducerea monedei euro digitale, ar putea fi posibil să se efectueze operațiuni de plată și de verificare mai rapide, mai eficace și mai ieftine, atât pentru gospodării, cât și pentru întreprinderi, dar ar trebui luate în considerare implicațiile, de exemplu pentru operațiunile de verificare. În acest context, ar putea deveni posibilă o contribuție la strategia de consolidare a statutului internațional al monedei euro. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE sprijină și salută lansarea consultărilor publice cu privire la gestionarea (guvernanța) finanțelor publice. În acest context, atenția este îndreptată spre următoarele elemente: (a) calendarul procesului de consolidare a finanțelor publice; (b) definirea normelor privind măsurile pe termen lung legate de depășirea consecințelor epidemiei, mai ales investițiile legate de economia verde și digitală; (c) simplificarea regulilor fiscale. CESE face trimitere la diversele sale avize referitoare la guvernanța economică și, în special, la regulile fiscale. În acest sens, în cel mai recent aviz (11), CESE solicită introducerea unei reguli „de aur” pentru investițiile publice, în combinație cu o regulă privind cheltuielile, și subliniază că atât parlamentelor naționale, cât și Parlamentului European trebuie să li se acorde un rol important în viitorul cadru de guvernanță economică a UE. În plus, CESE solicită o mai mare implicare a societății civile în semestrul european, atât la nivel național, cât și la cel al UE, și orientări pentru o perioadă de tranziție, în care nu ar trebui declanșată procedura aplicabilă deficitelor excesive. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută modul în care Comisia Europeană abordează actualele evoluții negative ale prețurilor la energie, inclusiv măsurile propuse pe termen scurt și mediu. Având în vedere imprevizibilitatea prețurilor la energie, CESE solicită luarea unor măsuri substanțiale și sistemice pentru a atenua șocurile sistemice neprevăzute cauzate de mediul extern, pentru a crea astfel condiții pentru o viață durabilă, stabilă, rezilientă și echitabilă din punct de vedere social pentru toți rezidenții zonei euro. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE apreciază în mod deosebit lansarea unei dezbateri publice cu privire la stabilirea în viitor a regulilor bugetare prezentate de Comisia Europeană. Această inițiativă îndelung așteptată ar putea duce la reguli simple și ușor de monitorizat, corespunzătoare situației actuale, de la începutul celui de-al treilea deceniu al acestui secol. În plus, CESE subliniază că procesul de finalizare treptată a uniunii fiscale este legat și de crearea întregii structuri a sistemului de gestionare a finanțelor publice, inclusiv a funcției de „ministru de finanțe”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE urmărește cu mare îngrijorare evoluțiile din domeniul schimbărilor climatice. În acest context, CESE salută adoptarea pachetului „Pregătiți pentru 55”, inclusiv a Planului UE privind obiectivele climatice. Comitetul consideră că este esențial să se adopte și să se pună în aplicare măsuri de stabilire a unor standarde individuale general adoptate și acceptate în combaterea crizei climatice. Pe măsură ce opțiunile devin tot mai limitate și rămâne tot mai puțin timp pentru a combate schimbările climatice, CESE solicită adoptarea tuturor măsurilor urgente în acest sens. În plus, în contextul schimbărilor climatice, va fi necesar să se analizeze impactul asupra evoluțiilor macroeconomice și a consecințelor lor, adică asupra politicilor monetară și bugetară, inclusiv asupra stabilității financiare și sociale. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE subliniază că trebuie finalizată uniunea financiară. În ciuda creării treptate a arhitecturii uniunii bancare (12), trebuie depuse încă toate eforturile posibile pentru a o finaliza (13). În plus, CESE subliniază că piața de capital trebuie să funcționeze eficient în statele membre ale UE. În acest context, eforturile ar trebui direcționate către aprofundarea în continuare a uniunii piețelor de capital (14) (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE sprijină continuarea politicilor de reducere a planificării fiscale agresive, de combatere a evaziunii fiscale și de impozitare eficientă și echitabilă, ceea ce poate duce la reducerea inegalităților în interiorul fiecărei țări și a sărăciei. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE consideră că, pe calea ce duce la transformări istorice de succes, este extrem de important să se monitorizeze sistematic și să se evalueze periodic eficacitatea tuturor măsurilor adoptate și implementate în cadrul politicilor economice naționale din fiecare țară, creând astfel condiții favorabile pentru răspunsuri flexibile atât la diversele șocuri interne, cât și la șocurile sistemice neprevăzute cauzate de mediul extern. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_21_5321

1

(2)  https://www.ft.com/content/f3377da4-2ec6-4edb-b9b8-6a5af22bc2a2

2

(3)  https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/target_balances/html/index.en.html

3

(4)  https://www.imf.org/en/News/Seminars/Conferences/2021/11/17/9th-statistical-forum-measuring-climate-change

4

(5)  COM(2021) 660 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563351/2-29102021-AP-EN.pdf

6

(7)  https://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=1000004859

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro

8

(9)  https://voxeu.org/article/income-inequality-eu-trends-and-policy-implications

9

(10)  https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/html/index.ro.html

10

(11)  Avizul CESE pe tema „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11), încă nepublicat.

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp210318_1~e2126b2dec.ro.html

12

(13)  JO C 132, 24.3.2022, p. 151.

13

(14)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_21_6251

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_21_6307

15

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/102

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema „NAIADES III: Promovarea unui transport european pe căile navigabile interioare adaptat exigențelor viitorului”

[COM(2021) 324 final]

(2022/C 194/15)

| Raportor: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Raportor:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Sesizare | Comisia Europeană, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 17.12.2021 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului | |
| (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 242/1/5 |

Sesizare

Comisia Europeană, 10.8.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

17.12.2021

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

242/1/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În opinia Comitetului, transportul pe căile navigabile interioare are încă un potențial neexploatat. Comunicarea supusă examinării ia în considerare problemele semnificative cu care se confruntă dezvoltarea acestui mod de transport, iar CESE sprijină, în principiu, scopul și obiectivele propuse în comunicare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Date fiind evoluțiile în ce privește cererea de transport și tendința de creștere a cifrei de afaceri a porturilor maritime, este necesar ca transporturile europene să se adapteze în permanență la nevoile actuale și viitoare. CESE solicită ca această adaptare să se bazeze pe principiul multimodalității și al navigației inteligente, care implică utilizarea optimă a avantajelor diferitelor moduri de transport pentru a obține cele mai bune rezultate posibile, sporind în același timp siguranța și reducând presiunile asupra mediului. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În ceea ce privește conținutul comunicării, se recomandă să se stabilească o ierarhie a direcțiilor de schimbare propuse, în funcție de gradul de prioritate. În opinia CESE, atingerea obiectivelor va fi facilitată dacă se vor stabili două priorități principale: (1) pe termen lung – dezvoltarea și întreținerea infrastructurii căilor navigabile și (2) pe termen scurt – dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În opinia CESE, schimbările planificate nu se vor putea concretiza cât timp nu va exista o infrastructură adecvată care să stea la baza dezvoltării și menținerii acestui mod de transport. Fără perspectiva îmbunătățirii condițiilor de navigație pe căile navigabile, proprietarii de nave nu își vor asuma riscuri și nu vor investi într-o flotă modernă, iar autoritățile locale din diferitele țări nu vor fi interesate de crearea de terminale intermodale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prioritatea pe termen scurt privind dezvoltarea transportului pe căi navigabile interioare în orașe necesită condiții specifice de punere în aplicare. În acest sens, cele mai importante aspecte sunt următoarele: crearea infrastructurii pentru „ultimul kilometru” (ultima etapă de transport) al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului de călători, extinderea la transportul de călători pe căile navigabile interioare a tratamentului preferențial aplicat altor moduri de transport urban sau regional, acordarea unui tratament preferențial transportului pe căile navigabile interioare cu emisii zero în orașe și digitalizarea. În același timp, este important ca dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe să contribuie la îmbunătățirea calității vieții. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Este important să se prevadă mecanisme adecvate de sprijin financiar. Ar trebui să se asigure finanțarea infrastructurii și a tehnologiilor inovatoare în cadrul programelor actuale și viitoare ale UE. Instrumentele de acest tip sunt esențiale, având în vedere caracteristicile acestui sector, inclusiv poziția dominantă a IMM-urilor. Acest aspect este cu atât mai important cu cât politicile favorabile mediului creează provocări semnificative și pot avea un impact asupra acestui sector. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ar trebui să se pună un accent deosebit pe aspectele legate de situația echipajelor. Noile tehnologii necesită noi competențe. Sunt necesare investiții în competențe și calificări. Lipsa de acțiune dă naștere unor riscuri la adresa siguranței lucrătorilor, a echipajelor și a călătorilor. Prin urmare, CESE reamintește necesitatea ca statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului (1) privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare. În plus, trebuie îmbunătățite condițiile de ocupare a forței de muncă, inclusiv normele privind timpul de lucru, legislația adecvată în materie de protecție socială în ceea ce privește detașarea lucrătorilor și sănătatea și siguranța la locul de muncă în acest sector. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Problema salariilor mici din acest sector, în special în Europa Centrală și de Est, rămâne relevantă, ceea ce face ca navigația interioară să nu fie un loc de muncă atractiv. Se observă îmbătrânirea echipajelor, deoarece tinerii nu sunt interesați să lucreze în acest sector. În același timp, acest sector nu prezintă interes pentru femei. Ca atare, mâna de lucru este insuficientă, iar perspectivele de dezvoltare sunt limitate. Esențiale pentru elaborarea de soluții în această privință ar trebui să fie dialogul social și negocierile colective pe mai multe niveluri în acest sector, desfășurate corespunzător și sprijinite de autoritățile publice. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază, de asemenea, că până în prezent, multe dintre acțiunile anunțate și planificate nu au fost puse în aplicare. Prin urmare, este esențial ca autoritățile europene, naționale și locale să fie pe deplin implicate și hotărâte să îndeplinească aceste obiective, în temeiul competențelor respective ale UE, ale statelor membre și ale autorităților locale. Acest lucru este valabil și pentru sursele de finanțare, care ar trebui să ia în considerare atât finanțarea europeană, cât și pe cea națională. Din păcate, CESE constată cu regret că investițiile în transportul pe căile navigabile interioare nu apar decât într-o măsură limitată în planurile naționale de redresare prezentate de statele membre. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context

| 2.1. | În comunicarea sa, Comisia Europeană subliniază importanța transportului pe căile navigabile interioare în procesul de construire a unui transport modern și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în Uniunea Europeană. Ea reamintește că construirea unui transport mai ecologic face parte din Pactul verde european, indicând obiectivele în acest sens: transportul pe căile navigabile interioare și transportul maritim pe distanțe scurte ar trebui să crească cu 25 % până în 2030 și cu 50 % până în 2050 (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comunicarea constată progrese nesatisfăcătoare în ce privește creșterea ponderii modale a sectorului transportului pe căile navigabile interioare din UE. În același timp, se atrage atenția asupra potențialului neexploatat, atât de-a lungul coridoarelor TEN-T, cât și în orașe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Având în vedere cele de mai sus, se propun acțiuni suplimentare pentru a îmbunătăți atractivitatea acestui mod de transport. Potrivit Comisiei, trebuie urmărite două obiective principale: transferarea mai multor transporturi de mărfuri către căile navigabile interioare și înscrierea sectorului pe o traiectorie ireversibilă către emisii zero, susținute de o schimbare de paradigmă în direcția unei digitalizări suplimentare, precum și de măsuri însoțitoare pentru a sprijini forța de muncă actuală și viitoare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aceste obiective urmează să fie realizate prin intermediul a opt inițiative emblematice planificate pentru perioada 2021-2027. Planul prezentat include inițiative privind infrastructura (inițiativele emblematice 1 și 4), transportul multimodal (2 și 5), navele cu emisii zero (6, 3, 8) și echipajele (inițiativa emblematică 7). În această privință, CESE consideră că toate inițiativele emblematice sunt importante, dar că ar trebui să se ia în considerare stabilirea de priorități, întrucât de ea depinde atingerea obiectivelor stabilite. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE dorește să sublinieze că, la fel ca în avizele sale de până acum, sprijină inițiativele de consolidare a transportului pe căile navigabile interioare, considerând că este vorba de unul dintre cele mai durabile moduri de transport, care prezintă încă un potențial neexploatat. Din păcate, datele arată că transportul pe căile navigabile interioare, la fel ca alte moduri de transport, a avut de suferit de pe urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Date fiind evoluțiile în ce privește cererea de transport și tendința de creștere a cifrei de afaceri a porturilor maritime, este necesar ca transporturile europene să se adapteze în permanență la nevoile actuale și viitoare. Având în vedere necesitatea de a reduce presiunile asupra mediului și de a garanta siguranța, este important să se reducă congestionarea cauzată de transportul rutier. CESE solicită ca acest lucru să se realizeze pe baza principiului multimodalității, care implică utilizarea optimă a avantajelor diferitelor moduri de transport pentru a obține cele mai bune rezultate posibile. De asemenea, va fi important să se exploateze potențialul asociat soluțiilor inteligente de transport maritim. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE propune să se stabilească o ierarhie a direcțiilor de schimbare propuse, în funcție de gradul de prioritate. Atingerea obiectivelor ar fi înlesnită dacă s-ar identifica două priorități principale:






  (i) | pe termen lung – dezvoltarea și întreținerea infrastructurii căilor navigabile, care va oferi o bază durabilă pentru dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare și va consolida competitivitatea acestuia; |
| --- | --- | --- |

3.3.

(i)

pe termen lung – dezvoltarea și întreținerea infrastructurii căilor navigabile, care va oferi o bază durabilă pentru dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare și va consolida competitivitatea acestuia;

| (ii) | pe termen scurt – dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe. |
| --- | --- |

(ii)

pe termen scurt – dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe.

| 3.4. | În opinia CESE, acțiunile nu se vor putea concretiza cât timp nu va exista o infrastructură adecvată care să stea la baza dezvoltării și menținerii acestui mod de transport. Pe lângă condițiile naturale, infrastructura este cea care determină dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în fiecare țară. Dacă nu dispun măcar de perspectiva îmbunătățirii condițiilor de navigație pe căile navigabile, proprietarii de nave nu își vor asuma riscuri și nu vor investi într-o flotă modernă, iar autoritățile locale din diferitele țări nu vor fi interesate de crearea de terminale intermodale. Toate celelalte acțiuni legate de transportul pe căile navigabile interioare sunt subordonate acestei priorități. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prioritatea pe termen scurt privind dezvoltarea urbană a transportului de călători și de mărfuri pe căi navigabile interioare necesită condiții specifice de punere în aplicare. În acest sens, cele mai importante aspecte sunt următoarele: crearea infrastructurii pentru „ultimul kilometru” (ultima etapă de transport) al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului de călători, extinderea la transportul de călători pe căile navigabile interioare a tratamentului preferențial aplicat altor moduri de transport urban sau regional, acordarea unui tratament preferențial transportului pe căile navigabile interioare cu emisii zero în orașe și digitalizarea. În același timp, este important ca dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe să contribuie la îmbunătățirea calității vieții, de exemplu prin reducerea congestionării traficului, reducerea riscului de accidente, a poluării aerului și a zgomotului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Este important, de asemenea, să se prevadă mecanisme adecvate de sprijin financiar. Structura acestui sector, în care predomină IMM-urile, reduce posibilitățile de acces la finanțare. Ar trebui să se asigure sprijinul financiar pentru investiții în infrastructură și în tehnologiile inovatoare în cadrul programelor actuale și viitoare ale UE. Ar trebui avute în vedere, de asemenea, soluții legate de impozitarea sectorului. Astfel de instrumente sunt esențiale, având în vedere durata de viață lungă a flotei și, prin urmare, planificarea pe termen lung în industrie. Acest aspect este cu atât mai important cu cât politicile favorabile mediului creează provocări semnificative și pot avea un impact asupra acestui sector. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | De asemenea, CESE atrage atenția că este nevoie nu numai de acțiuni concrete, ci și de o implicare adecvată și hotărâtă a autorităților europene, naționale și locale în punerea în aplicare a acestor măsuri. Este nevoie de o politică clar formulată de către statele membre pentru a sprijini dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE este conștient de faptul că rolul și angajamentul statelor membre în punerea în aplicare a fiecărei acțiuni și a fiecărui obiectiv sunt esențiale. Participarea statelor membre la investiții este una dintre formele specifice de manifestare a angajamentului lor deplin. Prin urmare, CESE solicită ca finanțarea europeană pentru sprijinirea transportului pe căile navigabile interioare să fie completată cu măsuri naționale, în temeiul competențelor respective ale UE și ale statelor membre. Din păcate, CESE constată cu regret că investițiile în transportul pe căile navigabile interioare nu apar decât într-o măsură limitată în planurile naționale de redresare prezentate de statele membre. |
| --- | --- |

3.8.

Observații specifice

| 3.9. | După cum s-a arătat deja, dezvoltarea infrastructurii este un factor-cheie pentru succesul dezvoltării transportului pe căile navigabile interioare. În comunicare se recunoaște această problemă și se atrage atenția asupra rețelei TEN-T, însă ar trebui să se țină seama de faptul că: (1) nu toate căile navigabile importante din UE care prezintă un potențial semnificativ sunt incluse la ora actuală în TEN-T; (2) unele căi navigabile care în prezent nu îndeplinesc cerințele rețelei centrale TEN-T pot constitui o legătură importantă către conexiuni multimodale în cadrul coridoarelor de transport; (3) anumite tronsoane de căi navigabile care nu sunt incluse în TEN-T ar putea, după amenajarea lor corespunzătoare, să elimine blocajele din hinterlandul porturilor maritime situate în coridoarele de transport. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Punerea în aplicare a acestei priorități pe termen lung depinde de crearea unor condiții organizaționale și financiare pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii căilor navigabile. Ca un prim pas, este necesară coordonarea rețelei de căi navigabile TEN-T cu Acordul AGN (Comisia Economică pentru Europa a ONU) și revizuirea TEN-T prin includerea în rețeaua TEN-T a căilor navigabile cu potențial ridicat ale AGN sau a anumitor căi navigabile care pot constitui un element important al conexiunilor internaționale intermodale din coridorul de transport. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De asemenea, ar trebui create mai multe posibilități pentru a sprijini finanțarea dezvoltării căilor navigabile interioare. Observația este valabilă nu numai pentru căile navigabile care sunt deja utilizate cu succes pentru transportul de mărfuri în rețeaua TEN-T, ci și pentru cele care sunt în prezent puțin importante și care nu sunt incluse în rețeaua TEN-T (4). Căile navigabile interioare nu sunt utilizate numai pentru transport și, ca atare, trebuie gestionate în cadrul unei dezvoltări fluviale multifuncționale (multipurpose river development). Luarea în considerare a tuturor funcțiilor căilor navigabile în procesul de amenajare presupune extinderea perioadei de proiectare și de realizare a investițiilor în infrastructură și creșterea costurilor de investiții. Prin urmare, pe lângă revizuirea rețelei TEN-T, soluția ar putea fi crearea unui fond pentru sprijinirea dezvoltării căilor navigabile care nu fac parte din rețeaua TEN-T. Fără un sprijin specific, dezvoltarea căilor navigabile în întreaga UE va fi inegală și, în multe cazuri, limitată la investiții de modernizare la scară mică, care nu oferă o bază durabilă pentru dezvoltarea acestui mod de transport. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Este deosebit de important să se sublinieze necesitatea coordonării activităților tuturor instituțiilor care au legătură cu acest sector. CESE subliniază că, după cum se menționează în comunicare în ce privește guvernanța, printre principalele structuri de guvernanță relevante pentru transportul pe căile navigabile interioare se numără Comisia Economică pentru Europa a ONU (UNECE). Cu toate acestea, atunci când se face referire la entități cu care Comisia Europeană va coopera, această instituție este trecută cu vederea. CESE consideră că este necesară o cooperare eficientă între Comisia Europeană, UNECE și alte părți interesate. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Acțiunile de consolidare a rolului transportului pe căile navigabile interioare în cadrul transportului urban ar trebui să vizeze integrarea acestui mod de transport în sistemul de aprovizionare, unde necesitățile și costurile în materie de infrastructură nu sunt semnificative, deoarece vizează în principal infrastructura punctuală. În plus, ar fi oportună includerea transportului pe căi navigabile interioare în sistemul de transport public urban, acolo unde este posibil. CESE atrage atenția asupra faptului că sistemul preferențial pentru transportul public rutier urban face ca transportul de călători pe căile navigabile interioare să fie neatractiv din punctul de vedere al prețurilor și că, prin urmare, este necesar să se asigure condiții de concurență echitabile. Implicarea autorităților locale este deosebit de importantă în acest caz. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE dorește să sublinieze că atât transportul de pasageri, cât și transportul de mărfuri în orașe nu necesită căi de navigație sofisticate, și de aceea investițiile în infrastructură necesare pentru dezvoltarea transportului pe căi navigabile nu sunt considerabile, ele cuprinzând infrastructura punctuală – debarcadere și facilități de transbordare – și infrastructura pentru utilizarea combustibililor din surse regenerabile pentru navele moderne cu emisii zero. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | De asemenea, CESE consideră că dezvoltarea transportului pe căi navigabile interioare în orașe ar fi un stimulent excelent pentru accelerarea testării noilor soluții, inclusiv a celor legate de sursele de energie cu emisii zero, având în vedere că o astfel de dezvoltare a acestui mod de transport necesită nave mai mici, pentru care există mai puține cerințe în materie de infrastructură. Cu toate acestea, sunt necesare stimulente pozitive pentru investiții. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Comunicarea Comisiei descrie foarte exact problemele și direcțiile de dezvoltare ale digitalizării în acest domeniu. Ar fi de menționat doar o sugestie cu privire la navigația în scopuri turistice (European Recreational Inland Navigation Network – Rețeaua europeană de navigație interioară de agrement – AGNP). Dezvoltarea dinamică a turismului nautic face necesară instituirea unui sistem de informații privind condițiile de navigație pe căile navigabile de agrement. O serie de țări au instituit deja astfel de sisteme. Ar fi util să se sugereze coordonarea acestor activități sau stabilirea unor standarde comune în acest sens. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE subliniază că utilizarea noilor surse de energie pentru transportul pe căile navigabile interioare și utilizarea noilor tehnologii, inclusiv a celor digitale, au un impact asupra situației echipajelor. Sunt necesare investiții în competențe și calificări. Lipsa de acțiune dă naștere unor riscuri la adresa siguranței echipajelor și a călătorilor. Prin urmare, CESE reamintește necesitatea ca statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător, până la 17 ianuarie 2022, Directiva (UE) 2017/2397 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | În ceea ce privește ocuparea forței de muncă, CESE este de acord cu o serie de concluzii și propuneri ale Comisiei. Este de apreciat faptul că se subliniază chestiunea legăturii reale dintre proprietarul întreprinderii/operator și drepturile lucrătorului. Considerăm că cadrul juridic din acest domeniu trebuie să fie revizuit cu atenție. Punerea în aplicare eficace a normelor privind timpul de lucru prevăzute în Directiva 2014/112/UE a Consiliului (5) rămâne esențială. În plus, este important să se introducă o legislație adecvată în materie de protecție socială în ceea ce privește detașarea lucrătorilor și să se asigure sănătatea și siguranța la locul de muncă pe navele care circulă pe căile navigabile interioare și să se țină seama de aceste aspecte în procesul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Nivelurile scăzute ale salariilor din acest sector rămân, de asemenea, o problemă. CESE atrage atenția asupra unui decalaj salarial semnificativ în acest sector între Europa de Vest și Europa Centrală și de Est. Acest lucru duce la migrația forței de muncă către vest și la deficite de personal în centrul și în estul Europei. Cu toate acestea, în întreaga Europă se constată dificultăți în materie de recrutare. Îmbătrânirea echipajelor contribuie, de asemenea, la acest lucru. Munca pe navele care circulă pe căile navigabile interioare nu este atractivă pentru tineri. Sectorul nu prezintă interes nici pentru femei. În plus, proprietarii de nave caută personal din ce în ce mai specializat, care nu este ușor de găsit pe piața forței de muncă (6). Toate aceste aspecte trebuie abordate prin adoptarea unor măsuri corespunzătoare, cu respectarea competențelor respective ale UE și ale statelor membre. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | CESE apreciază faptul că, în comunicarea Comisiei, se atrage atenția asupra mecanismelor de dialog social din acest sector. Comitetul subliniază potențialul important al dialogului social și al negocierii colective, în special într-o perioadă de probleme economice majore și de schimbări structurale considerabile legate de digitalizare și de trecerea la o economie verde. Așa cum arată lucrările Comitetului sectorial european pentru dialog social privind porturile (SSDC for inland water transport), desfășurate în domeniul transportului pe căile navigabile interioare, partenerii sociali recunosc provocările cu care se confruntă acest sector. Pentru a valorifica pe deplin oportunitățile oferite de dialogul social, este necesar un sprijin adecvat pentru partenerii sociali de la diferite niveluri. Prin urmare, se solicită Comisiei și statelor membre să se implice pe deplin și să ofere sprijin egal părților, atunci când ele solicită acest lucru. |
| --- | --- |

3.20.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 53).

1

(2)  Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului [COM(2020) 789 final].

2

(3)  Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR), Market Insight, Inland Navigation in Europe, [Raport de analiză a pieței, Transportul pe căile navigabile interioare în Europa], aprilie 2021.

3

Market Insight, Inland Navigation in Europe

(4)  Comisia Europeană, Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures, Final Report, 2020 [Evaluarea potențialului porturilor maritime și fluviale, a căilor navigabile interioare și a măsurilor politice conexe, inclusiv a măsurilor din domeniul politicii industriale, raport final, 2020].

4

Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures, Final Report

(5)  Directiva 2014/112/UE a Consiliului din 19 decembrie 2014 de punere în aplicare a Acordului european privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru în transportul pe căi navigabile interioare, încheiat de „European Barge Union” (Uniunea Europeană a Navigației Interioare) (EBU), „European Skippers Organisation” (Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali) (ESO) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) (JO L 367, 23.12.2014, p. 86).

5

(6)  CCNR, The European Inland Navigation Sector, Labour Market, 2021 [Sectorul european al navigației interioare – Piața forței de muncă].

6

The European Inland Navigation Sector, Labour Market,

---

| 12.5.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 194/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 194/107

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1429 în ceea ce privește durata perioadei de referință pentru aplicarea măsurilor temporare privind perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare

[COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

(2022/C 194/16)

| Sesizare | Parlamentul European, 17.1.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 21.1.2022. |
| --- | --- |
| Baza procedurală | Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.1.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 566 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 229/1/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 17.1.2022

Consiliul Uniunii Europene, 21.1.2022.

Baza procedurală

Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

19.1.2022

Sesiunea plenară nr.

566

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

229/1/1

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 566-a sesiune plenară din 19 și 20 ianuarie 2022 (ședința din 19 ianuarie), Comitetul a hotărât să emită un aviz pe deplin favorabil cu privire la textul propus, cu 229 voturi pentru și o abținere.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---