# Eiropas Savienības C 153/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 153 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 7. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 153

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 7. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2022/C 153/01 | Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis), par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2022/C 153/02 | Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2022. gada 29. marts) Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem (ECB/2022/15) | 7 |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2022/C 153/03 | Padomes atzinums (2022. gada 5. aprīlis), par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) procesuālo garantiju kontroliera iecelšanu | 8 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2022/C 153/01

Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis), par eurozonas ekonomikas politiku

1

Eiropas Centrālā banka

2022/C 153/02

Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2022. gada 29. marts) Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem (ECB/2022/15)

7

ATZINUMI

Padome

2022/C 153/03

Padomes atzinums (2022. gada 5. aprīlis), par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) procesuālo garantiju kontroliera iecelšanu

OLAF

8

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 153/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 153/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 153/06 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 6. aprīlis | 12 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 153/06

Euro maiņas kurss — 2022. gada 6. aprīlis

12

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2022/C 153/07 | Héraðsdómur Reykjavíkur2021. gada 8. decembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Anna Bryndís Einarsdóttir pret Islandes Valsts kasi (Lieta E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Tiesas spriedums (2021. gada 14. decembris) lietā E-2/21 – Norep AS pret Haugen Gruppen AS

  (Pašnodarbināti tirdzniecības pārstāvji — Direktīva 86/653/EEK — 1. panta 2. punkts — tirdzniecības pārstāvja definīcija — preču pirkšanas vai pārdošanas darījumu apspriešana pilnvarotāja uzdevumā) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Tiesas spriedums (2021. gada 14. decembris) lietā E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

  (Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta — provizoriska noteikšana — EEZ līguma 3. pants — lojālas sadarbības princips) | 15 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2022/C 153/07

Héraðsdómur Reykjavíkur2021. gada 8. decembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Anna Bryndís Einarsdóttir pret Islandes Valsts kasi (Lieta E-5/21)

Héraðsdómur Reykjavíkur

Anna Bryndís Einarsdóttir

13

2022/C 153/08

Tiesas spriedums (2021. gada 14. decembris) lietā E-2/21 – Norep AS pret Haugen Gruppen AS

  (Pašnodarbināti tirdzniecības pārstāvji — Direktīva 86/653/EEK — 1. panta 2. punkts — tirdzniecības pārstāvja definīcija — preču pirkšanas vai pārdošanas darījumu apspriešana pilnvarotāja uzdevumā)

Norep AS

Haugen Gruppen AS

(Pašnodarbināti tirdzniecības pārstāvji — Direktīva 86/653/EEK — 1. panta 2. punkts — tirdzniecības pārstāvja definīcija — preču pirkšanas vai pārdošanas darījumu apspriešana pilnvarotāja uzdevumā)

14

2022/C 153/09

Tiesas spriedums (2021. gada 14. decembris) lietā E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

  (Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta — provizoriska noteikšana — EEZ līguma 3. pants — lojālas sadarbības princips)

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH

Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung

Liechtensteinische Invalidenversicherung

Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta — provizoriska noteikšana — EEZ līguma 3. pants — lojālas sadarbības princips)

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 5. aprīlis),

par eurozonas ekonomikas politiku

(2022/C 153/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar tā 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Pēc 2020. gadā piedzīvotās dziļās recesijas eurozonas ekonomika pašlaik stabili un ātri atveseļojas. Iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugums 2021. gada otrajā ceturksnī pārsniedza prognozes, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi gaidāms, ka eurozonas IKP 2021. gadā būs pieaudzis par 5 %. 2021. gada pēdējā ceturksnī eurozona atkal sasniedza pirmskrīzes IKP līmeni. Septiņās eurozonas valstīs to pirmskrīzes IKP līmenis tika sasniegts jau 2021. gada otrajā ceturksnī. Tiek prognozēts, ka eurozonas gada IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 %, taču ir gaidāms, ka atveseļošanās dažādās valstīs un nozarēs būs nevienmērīga. Galvenais IKP pieauguma dzinējspēks ir iekšzemes pieprasījums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmijas ierobežojumu atvieglošanu pēc vakcinācijas izvēršanas, pakāpenisku situācijas uzlabošanos darba tirgos, mājsēdes laikā izveidojušos papildu uzkrājumu izmantošanu un spēcīgo investīciju pieaugumu saistībā ar izdevīgajiem finansēšanas nosacījumiem un atbalstu no instrumenta NextGenerationEU, Atveseļošanas instruments, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (3). Kā bija ieteikts, eurozonas dalībvalstis individuāli un kolektīvi rīkojās Eurogrupā, lai nodrošinātu tādu politikas nostāju, kas sekmē atgūšanos no Covid-19 krīzes. Turpmākajā virzībā saglabājas augsts nenoteiktības līmenis un pastāv būtiski riski, tostarp tādi, kas ir saistīti ar pandēmijas attīstību gan Savienībā, gan ārpus tās, tādēļ ir vajadzīga cieša minētā nenoteiktības līmeņa uzraudzība. |
| --- | --- |

(1)

Pēc 2020. gadā piedzīvotās dziļās recesijas eurozonas ekonomika pašlaik stabili un ātri atveseļojas. Iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugums 2021. gada otrajā ceturksnī pārsniedza prognozes, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi gaidāms, ka eurozonas IKP 2021. gadā būs pieaudzis par 5 %. 2021. gada pēdējā ceturksnī eurozona atkal sasniedza pirmskrīzes IKP līmeni. Septiņās eurozonas valstīs to pirmskrīzes IKP līmenis tika sasniegts jau 2021. gada otrajā ceturksnī. Tiek prognozēts, ka eurozonas gada IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 %, taču ir gaidāms, ka atveseļošanās dažādās valstīs un nozarēs būs nevienmērīga. Galvenais IKP pieauguma dzinējspēks ir iekšzemes pieprasījums, kas saistīts ar Covid-19 pandēmijas ierobežojumu atvieglošanu pēc vakcinācijas izvēršanas, pakāpenisku situācijas uzlabošanos darba tirgos, mājsēdes laikā izveidojušos papildu uzkrājumu izmantošanu un spēcīgo investīciju pieaugumu saistībā ar izdevīgajiem finansēšanas nosacījumiem un atbalstu no instrumenta NextGenerationEU, Atveseļošanas instruments, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (3). Kā bija ieteikts, eurozonas dalībvalstis individuāli un kolektīvi rīkojās Eurogrupā, lai nodrošinātu tādu politikas nostāju, kas sekmē atgūšanos no Covid-19 krīzes. Turpmākajā virzībā saglabājas augsts nenoteiktības līmenis un pastāv būtiski riski, tostarp tādi, kas ir saistīti ar pandēmijas attīstību gan Savienībā, gan ārpus tās, tādēļ ir vajadzīga cieša minētā nenoteiktības līmeņa uzraudzība.

| (2) | 2021. gadā līdztekus spēcīgajam iekšzemes pieprasījuma pieaugumam bija vērojams ierobežotāks piedāvājums, cita starpā izejmateriālu deficīta un loģistikas problēmu dēļ. Turklāt dažās nozarēs un dažās dalībvalstīs arvien lielākas bažas rada darbaspēka trūkums un prasmju nepietiekamība. Inflācija, kas vairākus gadus ir bijusi ļoti maza, kopš 2021. gada sākuma ir palielinājusies, īpaši bāzes efektu, strauji augošo enerģijas cenu un piegāžu traucējumu dēļ, kas vedina domāt, ka šī ir pārejoša parādība, kas saistīta ar pielāgošanos situācijai pēc mājsēdes. Inflācija eurozonā 2021. gada novembrī sasniedza 4,9 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi ir paredzams, ka 2022. gadā tā samazināsies līdz 2,2 % un 2023. gadā līdz 1,4 %. |
| --- | --- |

(2)

2021. gadā līdztekus spēcīgajam iekšzemes pieprasījuma pieaugumam bija vērojams ierobežotāks piedāvājums, cita starpā izejmateriālu deficīta un loģistikas problēmu dēļ. Turklāt dažās nozarēs un dažās dalībvalstīs arvien lielākas bažas rada darbaspēka trūkums un prasmju nepietiekamība. Inflācija, kas vairākus gadus ir bijusi ļoti maza, kopš 2021. gada sākuma ir palielinājusies, īpaši bāzes efektu, strauji augošo enerģijas cenu un piegāžu traucējumu dēļ, kas vedina domāt, ka šī ir pārejoša parādība, kas saistīta ar pielāgošanos situācijai pēc mājsēdes. Inflācija eurozonā 2021. gada novembrī sasniedza 4,9 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi ir paredzams, ka 2022. gadā tā samazināsies līdz 2,2 % un 2023. gadā līdz 1,4 %.

| (3) | 2021. gadā Eiropas atveseļošanas stratēģijas uzmanības centrā bija īstenot NextGenerationEU un tā galveno instrumentu – Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4). Līdz 2021. gada novembra vidum Padome pēc pozitīva Komisijas novērtējuma saņemšanas bija apstiprinājusi 22 dalībvalstu, tostarp 18 eurozonas valstu, atveseļošanas un noturības plānus. ANM ietvaros efektīvi īstenotajām reformām un veiktajām investīcijām nākamo gadu laikā būs liela pozitīvā ietekme uz eurozonas dalībvalstu tautsaimniecību funkcionēšanu. Tā kā resursu sadalē tiks izmantoti koeficienti, efektīva ANM īstenošana palīdzēs eurozonas dalībvalstīm panākt augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci. ANM ir arī pastiprinājis uzticēšanos un palīdz atbalstīt izaugsmi un makrofinansiālo stabilitāti, tādējādi sekmējot makroekonomikas pasākumu sabalansētību un papildinot Eiropas Centrālās bankas (ECB) darbības. ANM mērķis ir ne tikai sekmēt atveseļošanos, bet arī strukturālās pārmaiņas dalībvalstu tautsaimniecībā, jo īpaši attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Saskaņā ar ANM īstenojot saskanīgas investīcijas un reformas un izmantojot arī kohēzijas politikas līdzekļus, tiecas uzlabot eurozonas noturību pret turpmākiem satricinājumiem, ilgtspējīgā veidā kāpināt potenciālo ražošanas apjomu, sekmēt nodarbinātību un risināt sociālās problēmas. Turklāt Savienība ANM finansēšanai emitē euro denominētus parāda instrumentus, kas padarīs Savienības kapitāla tirgus intensīvākus un likvīdākus un palīdzēs stiprināt euro kā starptautiskas valūtas statusu. Zaļo obligāciju emitēšana saskaņā ar NextGenerationEU vēl vairāk palīdzēs veicināt ilgtspējīgas investīcijas. |
| --- | --- |

(3)

2021. gadā Eiropas atveseļošanas stratēģijas uzmanības centrā bija īstenot NextGenerationEU un tā galveno instrumentu – Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4). Līdz 2021. gada novembra vidum Padome pēc pozitīva Komisijas novērtējuma saņemšanas bija apstiprinājusi 22 dalībvalstu, tostarp 18 eurozonas valstu, atveseļošanas un noturības plānus. ANM ietvaros efektīvi īstenotajām reformām un veiktajām investīcijām nākamo gadu laikā būs liela pozitīvā ietekme uz eurozonas dalībvalstu tautsaimniecību funkcionēšanu. Tā kā resursu sadalē tiks izmantoti koeficienti, efektīva ANM īstenošana palīdzēs eurozonas dalībvalstīm panākt augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci. ANM ir arī pastiprinājis uzticēšanos un palīdz atbalstīt izaugsmi un makrofinansiālo stabilitāti, tādējādi sekmējot makroekonomikas pasākumu sabalansētību un papildinot Eiropas Centrālās bankas (ECB) darbības. ANM mērķis ir ne tikai sekmēt atveseļošanos, bet arī strukturālās pārmaiņas dalībvalstu tautsaimniecībā, jo īpaši attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos. Saskaņā ar ANM īstenojot saskanīgas investīcijas un reformas un izmantojot arī kohēzijas politikas līdzekļus, tiecas uzlabot eurozonas noturību pret turpmākiem satricinājumiem, ilgtspējīgā veidā kāpināt potenciālo ražošanas apjomu, sekmēt nodarbinātību un risināt sociālās problēmas. Turklāt Savienība ANM finansēšanai emitē euro denominētus parāda instrumentus, kas padarīs Savienības kapitāla tirgus intensīvākus un likvīdākus un palīdzēs stiprināt euro kā starptautiskas valūtas statusu. Zaļo obligāciju emitēšana saskaņā ar NextGenerationEU vēl vairāk palīdzēs veicināt ilgtspējīgas investīcijas.

| (4) | Līdz ar atveseļošanas un noturības plānos paredzēto reformu un investīciju projektu īstenošanu tiks izmaksāts ANM finansējums, kas ļaus faktiski īstenot eurozonas politikas prioritātes, tostarp Padomes 2021. gada 13. jūlija ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku (5) izklāstītās prioritātes. Šāda īstenošana cita starpā attieksies uz valstu iestāžu sistēmu stiprināšanu, kvalitatīvu publisko investīciju atbalstīšanu un politikas pasākumiem, ar ko atbalsta sociālo kohēziju un sociāli taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šādai īstenošanai būtu jāpalīdz nodrošināt ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, uzturēt izaugsmes potenciālu un palielināt noturību, Tas atbilst Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumam “2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījums” un četrām konkurētspējīgas ilgtspējas dimensijām, proti, vides ilgtspējai, ražīgumam, taisnīgumam un makroekonomikas stabilitātei. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar atveseļošanas un noturības plānos paredzēto reformu un investīciju projektu īstenošanu tiks izmaksāts ANM finansējums, kas ļaus faktiski īstenot eurozonas politikas prioritātes, tostarp Padomes 2021. gada 13. jūlija ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku (5) izklāstītās prioritātes. Šāda īstenošana cita starpā attieksies uz valstu iestāžu sistēmu stiprināšanu, kvalitatīvu publisko investīciju atbalstīšanu un politikas pasākumiem, ar ko atbalsta sociālo kohēziju un sociāli taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šādai īstenošanai būtu jāpalīdz nodrošināt ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, uzturēt izaugsmes potenciālu un palielināt noturību, Tas atbilst Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumam “2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījums” un četrām konkurētspējīgas ilgtspējas dimensijām, proti, vides ilgtspējai, ražīgumam, taisnīgumam un makroekonomikas stabilitātei.

| (5) | Pietiekami atbalstoši un savstarpēji pastiprinoši ekonomikas politikas pasākumi ir nodrošinājuši efektīvu makroekonomikas stabilizāciju un ierobežojuši negatīvo ietekmi uz darba tirgus rezultātiem, mazinot ilgtermiņa seku riskus un atbalstot strauju ekonomikas atveseļošanos. Pienācīgai eurozonas darbībai joprojām būs svarīgi īstenot pareizu monetārās un fiskālās politikas kombināciju līdztekus strukturālajām reformām un finanšu politikai, pilnībā ievērojot attiecīgās līgumā paredzētās dalībvalstu un iestāžu lomas. |
| --- | --- |

(5)

Pietiekami atbalstoši un savstarpēji pastiprinoši ekonomikas politikas pasākumi ir nodrošinājuši efektīvu makroekonomikas stabilizāciju un ierobežojuši negatīvo ietekmi uz darba tirgus rezultātiem, mazinot ilgtermiņa seku riskus un atbalstot strauju ekonomikas atveseļošanos. Pienācīgai eurozonas darbībai joprojām būs svarīgi īstenot pareizu monetārās un fiskālās politikas kombināciju līdztekus strukturālajām reformām un finanšu politikai, pilnībā ievērojot attiecīgās līgumā paredzētās dalībvalstu un iestāžu lomas.

| (6) | ECB monetārās politikas pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai pienācīgi darbotos dažādi finanšu tirgus segmenti, un gādāt, lai monetārās politikas transmisijas kanāli saglabātos neskarti, kā arī, visbeidzot, nodrošināt cenu stabilitāti vidējā termiņā. 2021. gada jūlijā ECB publicēja savu jauno monetārās politikas stratēģiju, kurā ir noteikts simetrisks 2 % inflācijas mērķis vidējā termiņā. ECB Padome turklāt ir apliecinājusi, ka ECB procentu likmes joprojām ir tās galvenais monetārās politikas instruments. 2021. gada oktobrī ECB sāka digitālā euro iespējamās izdošanas izpētes posmu, kas ilgs divus gadus. Digitāla euro izveidei būtu vajadzīga Savienības likumdevēju iejaukšanās, un Komisija plāno nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma 133. pantu. Atkarībā no tās projekta šāda digitāla centrālās bankas valūta cita starpā varētu nodrošināt publisko līdzekļu piedāvājumu digitālā formā, sekmēt ES ekonomikas digitalizāciju un aktīvi veicināt inovāciju mazummaksājumu jomā. Turklāt ar to varētu stiprināt euro starptautisko nozīmi un atvērtu Savienības stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

(6)

ECB monetārās politikas pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai pienācīgi darbotos dažādi finanšu tirgus segmenti, un gādāt, lai monetārās politikas transmisijas kanāli saglabātos neskarti, kā arī, visbeidzot, nodrošināt cenu stabilitāti vidējā termiņā. 2021. gada jūlijā ECB publicēja savu jauno monetārās politikas stratēģiju, kurā ir noteikts simetrisks 2 % inflācijas mērķis vidējā termiņā. ECB Padome turklāt ir apliecinājusi, ka ECB procentu likmes joprojām ir tās galvenais monetārās politikas instruments. 2021. gada oktobrī ECB sāka digitālā euro iespējamās izdošanas izpētes posmu, kas ilgs divus gadus. Digitāla euro izveidei būtu vajadzīga Savienības likumdevēju iejaukšanās, un Komisija plāno nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma 133. pantu. Atkarībā no tās projekta šāda digitāla centrālās bankas valūta cita starpā varētu nodrošināt publisko līdzekļu piedāvājumu digitālā formā, sekmēt ES ekonomikas digitalizāciju un aktīvi veicināt inovāciju mazummaksājumu jomā. Turklāt ar to varētu stiprināt euro starptautisko nozīmi un atvērtu Savienības stratēģisko autonomiju.

| (7) | Komisija 2021. gada 19. oktobrī pieņēma paziņojumu “ES ekonomika pēc Covid-19. Ietekme uz ekonomikas pārvaldību”, atsākot diskusiju par ekonomikas pārvaldības pārskatīšanu, lai panāktu plašu konsensu par to, kā uzlabot ekonomikas pārvaldības sistēmu, mazināt makroekonomikas nelīdzsvarotību un risināt fiskālās problēmas pārejas posmā un izaugsmei labvēlīgā veidā, ņemot vērā Covid-19 krīzes laikā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2021. gada 19. oktobrī pieņēma paziņojumu “ES ekonomika pēc Covid-19. Ietekme uz ekonomikas pārvaldību”, atsākot diskusiju par ekonomikas pārvaldības pārskatīšanu, lai panāktu plašu konsensu par to, kā uzlabot ekonomikas pārvaldības sistēmu, mazināt makroekonomikas nelīdzsvarotību un risināt fiskālās problēmas pārejas posmā un izaugsmei labvēlīgā veidā, ņemot vērā Covid-19 krīzes laikā gūto pieredzi.

| (8) | Tika prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts visā eurozonā 2021. gadā sasniegs 7,1 % no IKP, bet 2022. gadā nokritīsies līdz 3,9 %. Tika prognozēts, ka eurozonas fiskālā nostāja saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi joprojām būs stimulējoša 2021. gadā ar ekspansiju virs 1,75 % no IKP un 2022. gadā ar ekspansiju tuvu 1 % no IKP. 2022. gadā minēto simulējošo iedarbību sekmēs gan valstu finansētas, gan Savienības finansētas publiskās investīcijas. No 2021. gada novembra 18 eurozonas valstu atveseļošanas un noturības plāni, ko Padome tajā laikā bija apstiprinājusi, laikā līdz 2026. gadam nodrošinās eurozonas dalībvalstīm apjomīgu finansiālo atbalstu – līdz 262 miljardiem EUR dotāciju un 139 miljardiem EUR aizdevumu. Lai efektīvi reaģētu uz Covid-19 krīzes izraisīto ekonomikas satricinājumu un panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos un pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) darbību, ir būtiski koordinēt valstu fiskālo politiku, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Vispārējā izņēmuma klauzula 2022. gadā vēl turpinās darboties, bet 2023. gadā to paredzēts deaktivēt. Līdz ar ekonomikas atveseļošanos fiskālās politikas uzsvars pārvirzās no pagaidu ārkārtas pasākumiem uz mērķtiecīgi ievirzītiem atveseļošanās atbalsta pasākumiem. Valstu parāda attiecības ir pieaugušas (no 85,5 % no IKP 2019. gadā līdz 100 % no IKP 2021. gadā), kas atspoguļo ietekmi, ko atstāj ražošanas apjoma sarukšana kombinācijā ar nepieciešamajiem pasākumiem reaģēšanai uz milzīgo Covid-19 pandēmijas izraisīto satricinājumu. Tomēr, tā kā dažās eurozonas dalībvalstīs parāda attiecība bija liela jau pirms minētā satricinājuma, lielā eurozonas daļā mērķis būs pakāpeniski, nepārtraukti un izaugsmi veicinošā veidā samazināt parādu. |
| --- | --- |

(8)

Tika prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts visā eurozonā 2021. gadā sasniegs 7,1 % no IKP, bet 2022. gadā nokritīsies līdz 3,9 %. Tika prognozēts, ka eurozonas fiskālā nostāja saskaņā ar Komisijas dienestu 2021. gada rudens ekonomikas prognozi joprojām būs stimulējoša 2021. gadā ar ekspansiju virs 1,75 % no IKP un 2022. gadā ar ekspansiju tuvu 1 % no IKP. 2022. gadā minēto simulējošo iedarbību sekmēs gan valstu finansētas, gan Savienības finansētas publiskās investīcijas. No 2021. gada novembra 18 eurozonas valstu atveseļošanas un noturības plāni, ko Padome tajā laikā bija apstiprinājusi, laikā līdz 2026. gadam nodrošinās eurozonas dalībvalstīm apjomīgu finansiālo atbalstu – līdz 262 miljardiem EUR dotāciju un 139 miljardiem EUR aizdevumu. Lai efektīvi reaģētu uz Covid-19 krīzes izraisīto ekonomikas satricinājumu un panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos un pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) darbību, ir būtiski koordinēt valstu fiskālo politiku, pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Vispārējā izņēmuma klauzula 2022. gadā vēl turpinās darboties, bet 2023. gadā to paredzēts deaktivēt. Līdz ar ekonomikas atveseļošanos fiskālās politikas uzsvars pārvirzās no pagaidu ārkārtas pasākumiem uz mērķtiecīgi ievirzītiem atveseļošanās atbalsta pasākumiem. Valstu parāda attiecības ir pieaugušas (no 85,5 % no IKP 2019. gadā līdz 100 % no IKP 2021. gadā), kas atspoguļo ietekmi, ko atstāj ražošanas apjoma sarukšana kombinācijā ar nepieciešamajiem pasākumiem reaģēšanai uz milzīgo Covid-19 pandēmijas izraisīto satricinājumu. Tomēr, tā kā dažās eurozonas dalībvalstīs parāda attiecība bija liela jau pirms minētā satricinājuma, lielā eurozonas daļā mērķis būs pakāpeniski, nepārtraukti un izaugsmi veicinošā veidā samazināt parādu.

| (9) | Šajā kontekstā šķiet īpaši svarīgi uzlabot publisko finanšu struktūru, tostarp sekmēt investīcijas, uzlabot budžeta pasākumu kvalitāti un nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp, ievērojot klimata pārmaiņas un zaļo un digitālo pārkārtošanos. Zaļā budžeta plānošana, izdevumu pārskatīšana, labi funkcionējošas publisko investīciju pārvaldības shēmas un efektīvas publiskā iepirkuma sistēmas var uzlabot publisko finanšu pārredzamību un efektivitāti un radīt fiskālās iespējas papildu publiskajām investīcijām. Pēc Covid-19 krīzes arvien lielāku nozīmi iegūs reformas, kas ļauj panākt efektīvāku un taisnīgāku politiku ieņēmumu jomā. Vēl ir iespējams nodokļu sistēmas eurozonā padarīt izaugsmei un videi labvēlīgākas, jo īpaši, novēršot kropļojumus un samazinot nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, kurš vairākumā eurozonas dalībvalstu joprojām ir liels. Pasākumi, kas vērsti pret agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas var uzlabot nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, vienlaikus sekmējot atveseļošanos un palielinot ieņēmumus. Globalizācija ir radījusi vajadzību nodokļu sistēmu pielāgot tā, lai tā būtu piemērota arvien digitalizētākai ekonomikai. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas un G20 iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā ir panākta vienošanās par globālās nodokļu sistēmas reformu, ar ko risina nodokļu problēmas, ko rada ekonomikas digitalizācija, un ierobežo kaitējošu nodokļu konkurenci. |
| --- | --- |

(9)

Šajā kontekstā šķiet īpaši svarīgi uzlabot publisko finanšu struktūru, tostarp sekmēt investīcijas, uzlabot budžeta pasākumu kvalitāti un nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp, ievērojot klimata pārmaiņas un zaļo un digitālo pārkārtošanos. Zaļā budžeta plānošana, izdevumu pārskatīšana, labi funkcionējošas publisko investīciju pārvaldības shēmas un efektīvas publiskā iepirkuma sistēmas var uzlabot publisko finanšu pārredzamību un efektivitāti un radīt fiskālās iespējas papildu publiskajām investīcijām. Pēc Covid-19 krīzes arvien lielāku nozīmi iegūs reformas, kas ļauj panākt efektīvāku un taisnīgāku politiku ieņēmumu jomā. Vēl ir iespējams nodokļu sistēmas eurozonā padarīt izaugsmei un videi labvēlīgākas, jo īpaši, novēršot kropļojumus un samazinot nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās, kurš vairākumā eurozonas dalībvalstu joprojām ir liels. Pasākumi, kas vērsti pret agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas var uzlabot nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, vienlaikus sekmējot atveseļošanos un palielinot ieņēmumus. Globalizācija ir radījusi vajadzību nodokļu sistēmu pielāgot tā, lai tā būtu piemērota arvien digitalizētākai ekonomikai. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas un G20 iekļaujošajā satvarā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā ir panākta vienošanās par globālās nodokļu sistēmas reformu, ar ko risina nodokļu problēmas, ko rada ekonomikas digitalizācija, un ierobežo kaitējošu nodokļu konkurenci.

| (10) | Krīzes ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem efektīvi mazināja ātrā un enerģiskā dalībvalstu un Savienības reakcija, tostarp ar NextGenerationEU. Pateicoties šai koordinētajai rīcībai, atšķirības ir palielinājušās mazāk, nekā sākotnēji bija gaidīts, un ir mazinātas ilgtermiņa sekas. Politikas atbalsts, tostarp ar saīsināta darba laika shēmām un citiem darbvietu saglabāšanas pasākumiem, ir palīdzējis uzņēmumiem turpināt darboties visu krīzes laiku un ir ierobežojis bezdarba līmeņa pieaugumu un izmantojamā ienākuma krišanos. Lai gan maksātnespējas līmenis palielinājās, 2021. gadā tas notika lēni, neraugoties uz pakāpenisku atbalsta pasākumu atcelšanu. Arī darba tirgū situācija pamazām uzlabojas: 2021. gada otrajā ceturksnī nodarbinātības līmenis sasniedza 72,1 % salīdzinājumā ar maksimālo līmeni – 72,9 %, kāds bija pirms Covid-19 2019. gada ceturtajā ceturksnī. Covid-19 krīzes laikā novērotajam digitālo tehnoloģiju izmantojuma paātrinājumam varētu būt pozitīva ietekme uz produktivitāti, ja šī tendence saglabāsies. Neraugoties uz to, minētajai krīzei ir bijusi būtiska teritoriālā, sektorālā un distributīvā ietekme, kas prasīs pārdali gan valstu un nozaru iekšienē, gan starp tām, radot ievērojamas pārkārtošanās izmaksas darbiniekiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Krīzes ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem efektīvi mazināja ātrā un enerģiskā dalībvalstu un Savienības reakcija, tostarp ar NextGenerationEU. Pateicoties šai koordinētajai rīcībai, atšķirības ir palielinājušās mazāk, nekā sākotnēji bija gaidīts, un ir mazinātas ilgtermiņa sekas. Politikas atbalsts, tostarp ar saīsināta darba laika shēmām un citiem darbvietu saglabāšanas pasākumiem, ir palīdzējis uzņēmumiem turpināt darboties visu krīzes laiku un ir ierobežojis bezdarba līmeņa pieaugumu un izmantojamā ienākuma krišanos. Lai gan maksātnespējas līmenis palielinājās, 2021. gadā tas notika lēni, neraugoties uz pakāpenisku atbalsta pasākumu atcelšanu. Arī darba tirgū situācija pamazām uzlabojas: 2021. gada otrajā ceturksnī nodarbinātības līmenis sasniedza 72,1 % salīdzinājumā ar maksimālo līmeni – 72,9 %, kāds bija pirms Covid-19 2019. gada ceturtajā ceturksnī. Covid-19 krīzes laikā novērotajam digitālo tehnoloģiju izmantojuma paātrinājumam varētu būt pozitīva ietekme uz produktivitāti, ja šī tendence saglabāsies. Neraugoties uz to, minētajai krīzei ir bijusi būtiska teritoriālā, sektorālā un distributīvā ietekme, kas prasīs pārdali gan valstu un nozaru iekšienē, gan starp tām, radot ievērojamas pārkārtošanās izmaksas darbiniekiem un uzņēmumiem.

| (11) | Lai gan bankrotu skaits līdz šim nav ievērojami pieaudzis, Covid-19 krīze ir negatīvi ietekmējusi daudzu uzņēmumu finansiālo stāvokli un līdz ar to var ierobežot to iespējas tuvākajā laikā finansēt investīciju projektus un apdraudēt spēju atmaksāt aizņēmumus. Kad atveseļošanās būs nostabilizējusies, atbalsts būtu pakāpeniski jāizbeidz un jāievirza mērķtiecīgāk. Mazāk izmantojot parāda instrumentus, tiktu ierobežotas iespējamās saistības un tiktu saglabāta uzņēmumu investēšanas spēja. Savlaicīgai atbalsta pasākumu izbeigšanai ir vajadzīga delikāta pieeja, lai atbalstītu investīcijas un nodarbinātību un novērstu dzīvotspējīgu uzņēmumu iznīkšanu un lieki neaizkavētu dzīvotnespējīgo uzņēmumu aiziešanu no tirgus vidējā termiņā. Saistībā ar minēto ir būtiski uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam, stiprināt uzņēmumu finansiālo stāvokli un uzlabot maksātnespējas sistēmu kapacitāti un efektivitāti. Valstu maksātnespējas režīmi eurozonā ievērojami atšķiras, un būs vajadzīgas kapacitātes palielināšanas darbības, lai veicinātu efektīvu pārvaldi un tiesu sistēmu. Maksātnespējas sistēmu uzlabošana turklāt var palīdzēt uzlabot bilances banku nozarē, kam būtu pozitīva ietekme uz kredītu piedāvājumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (6) par pārstrukturēšanu un maksātnespēju, kuras mērķis ir visās dalībvalstīs ieviest standartu minimumu attiecībā uz preventīvu pārstrukturēšanu un parādu dzēšanu uzņēmējiem, ir jātransponē valstu tiesību aktos līdz 2022. gada 17. jūlijam. Tāpat ir svarīgi integrēt Savienības kapitāla tirgus, lai uzņēmumiem būtu pieejami alternatīvi finansējuma avoti papildus banku aizdevumiem. Progress kapitāla tirgu savienības jomā, tostarp ar to, ka tiek veicināta maksātnespējas procedūru materiālo tiesību normu saskaņošana noteiktos aspektos, var uzlabot eurozonas uzņēmumu piekļuvi finansējumam, mobilizēt ilgtermiņa investīcijas jaunajās un zaļajās tehnoloģijās un infrastruktūrā, veicināt kapitālieguldījumus un novērst pārrobežu šķēršļus investīcijām. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan bankrotu skaits līdz šim nav ievērojami pieaudzis, Covid-19 krīze ir negatīvi ietekmējusi daudzu uzņēmumu finansiālo stāvokli un līdz ar to var ierobežot to iespējas tuvākajā laikā finansēt investīciju projektus un apdraudēt spēju atmaksāt aizņēmumus. Kad atveseļošanās būs nostabilizējusies, atbalsts būtu pakāpeniski jāizbeidz un jāievirza mērķtiecīgāk. Mazāk izmantojot parāda instrumentus, tiktu ierobežotas iespējamās saistības un tiktu saglabāta uzņēmumu investēšanas spēja. Savlaicīgai atbalsta pasākumu izbeigšanai ir vajadzīga delikāta pieeja, lai atbalstītu investīcijas un nodarbinātību un novērstu dzīvotspējīgu uzņēmumu iznīkšanu un lieki neaizkavētu dzīvotnespējīgo uzņēmumu aiziešanu no tirgus vidējā termiņā. Saistībā ar minēto ir būtiski uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam, stiprināt uzņēmumu finansiālo stāvokli un uzlabot maksātnespējas sistēmu kapacitāti un efektivitāti. Valstu maksātnespējas režīmi eurozonā ievērojami atšķiras, un būs vajadzīgas kapacitātes palielināšanas darbības, lai veicinātu efektīvu pārvaldi un tiesu sistēmu. Maksātnespējas sistēmu uzlabošana turklāt var palīdzēt uzlabot bilances banku nozarē, kam būtu pozitīva ietekme uz kredītu piedāvājumu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (6) par pārstrukturēšanu un maksātnespēju, kuras mērķis ir visās dalībvalstīs ieviest standartu minimumu attiecībā uz preventīvu pārstrukturēšanu un parādu dzēšanu uzņēmējiem, ir jātransponē valstu tiesību aktos līdz 2022. gada 17. jūlijam. Tāpat ir svarīgi integrēt Savienības kapitāla tirgus, lai uzņēmumiem būtu pieejami alternatīvi finansējuma avoti papildus banku aizdevumiem. Progress kapitāla tirgu savienības jomā, tostarp ar to, ka tiek veicināta maksātnespējas procedūru materiālo tiesību normu saskaņošana noteiktos aspektos, var uzlabot eurozonas uzņēmumu piekļuvi finansējumam, mobilizēt ilgtermiņa investīcijas jaunajās un zaļajās tehnoloģijās un infrastruktūrā, veicināt kapitālieguldījumus un novērst pārrobežu šķēršļus investīcijām.

| (12) | Lai gan nodarbinātība strauji atgūstas, paredzams, ka Covid-19 krīze, kā arī aktīvā ekonomikas zaļināšana un digitalizācijas paātrināšana ilgtermiņā ietekmēs dažas nozares, konkrētas darba ņēmēju kategorijas un noteiktus reģionus. Īpaši skarti ir jaunieši, kā arī mazkvalificēti darbinieki un migrantu izcelsmes personas. Jaunradītās darbvietas varētu atšķirties no minētās krīzes dēļ zaudētajām darbvietām. Dažas grupas, tostarp sievietes, joprojām saskaras ar strukturālām problēmām saistībā ar integrāciju darba tirgū. Dažās nozarēs nodarbinātības atjaunošanos var palēnināt traucējumi piegādes ķēdēs un straujais enerģijas cenu pieaugums. Tādēļ, lai atbalstītu pielāgošanos un mazinātu sociālo ietekmi, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās dēļ, ir svarīgi veikt politikas pasākumus, kas atvieglo profesionālās pārmaiņas un atgriešanos darba tirgū. Komisija ir nākusi klajā ar Ieteikumu (ES) 2021/402 (7) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), kurā dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt saskanīgas politikas paketes, kurās tiek kombinēti pasākumi, kuru mērķis ir novērst prasmju nepietiekamību un palīdzēt cilvēkiem atrast savu vietu zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā. Šādās paketēs būtu iekļauti trīs komponenti: i) laika ziņā ierobežotus un pienācīgi izstrādātus darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimulus un uzņēmējdarbības atbalstu; ii) darba tirgus vajadzībām pielāgotas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas; iii) pastiprinātu atbalstu no nodarbinātības dienestu puses. Tāpat, ņemot vērā veselības un ekonomikas krīzi, lai nodrošinātu taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos, eurozonas kohēzijai joprojām ir ļoti būtiska sociālā aizsardzība. Eiropas sociālo tiesību pīlārs joprojām ir ceļrādis tādai rīcībai nodarbinātības, prasmju un sociālajā politikā, kuras mērķis ir panākt augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci un labākus darba un dzīves apstākļus dalībvalstīs. 2021. gada martā pieņemtajā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir noteikti trīs mērķrādītāji, kas līdz 2030. gadam Savienības mērogā ir sasniedzami attiecībā uz i) nodarbinātību, ii) tālākizglītību un iii) nabadzības mazināšanu un ko sasniegt palīdzēs attiecīgas politikas darbības. Savienības līderi minētos mērķrādītājus atzinīgi novērtēja sociālajā samitā, kas notika Portu 2021. gada 8. maijā, un 2021. gada 24. un 25. jūnija Eiropadomē. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan nodarbinātība strauji atgūstas, paredzams, ka Covid-19 krīze, kā arī aktīvā ekonomikas zaļināšana un digitalizācijas paātrināšana ilgtermiņā ietekmēs dažas nozares, konkrētas darba ņēmēju kategorijas un noteiktus reģionus. Īpaši skarti ir jaunieši, kā arī mazkvalificēti darbinieki un migrantu izcelsmes personas. Jaunradītās darbvietas varētu atšķirties no minētās krīzes dēļ zaudētajām darbvietām. Dažas grupas, tostarp sievietes, joprojām saskaras ar strukturālām problēmām saistībā ar integrāciju darba tirgū. Dažās nozarēs nodarbinātības atjaunošanos var palēnināt traucējumi piegādes ķēdēs un straujais enerģijas cenu pieaugums. Tādēļ, lai atbalstītu pielāgošanos un mazinātu sociālo ietekmi, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās dēļ, ir svarīgi veikt politikas pasākumus, kas atvieglo profesionālās pārmaiņas un atgriešanos darba tirgū. Komisija ir nākusi klajā ar Ieteikumu (ES) 2021/402 (7) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), kurā dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt saskanīgas politikas paketes, kurās tiek kombinēti pasākumi, kuru mērķis ir novērst prasmju nepietiekamību un palīdzēt cilvēkiem atrast savu vietu zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā. Šādās paketēs būtu iekļauti trīs komponenti: i) laika ziņā ierobežotus un pienācīgi izstrādātus darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimulus un uzņēmējdarbības atbalstu; ii) darba tirgus vajadzībām pielāgotas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas; iii) pastiprinātu atbalstu no nodarbinātības dienestu puses. Tāpat, ņemot vērā veselības un ekonomikas krīzi, lai nodrošinātu taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos, eurozonas kohēzijai joprojām ir ļoti būtiska sociālā aizsardzība. Eiropas sociālo tiesību pīlārs joprojām ir ceļrādis tādai rīcībai nodarbinātības, prasmju un sociālajā politikā, kuras mērķis ir panākt augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci un labākus darba un dzīves apstākļus dalībvalstīs. 2021. gada martā pieņemtajā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir noteikti trīs mērķrādītāji, kas līdz 2030. gadam Savienības mērogā ir sasniedzami attiecībā uz i) nodarbinātību, ii) tālākizglītību un iii) nabadzības mazināšanu un ko sasniegt palīdzēs attiecīgas politikas darbības. Savienības līderi minētos mērķrādītājus atzinīgi novērtēja sociālajā samitā, kas notika Portu 2021. gada 8. maijā, un 2021. gada 24. un 25. jūnija Eiropadomē.

| (13) | Dalībvalstis ir izstrādājušas vērienīgus reformu un investīciju plānus, kuriem ir paredzēts ANM finansiālais un politiskais atbalsts un tos ir svarīgi īstenot. Lai nodrošinātu ātru ar to saistīto līdzekļu apgūšanu un līdztekus izvairītos no pārklāšanās un interferences ar citiem Savienības instrumentiem, būs svarīgi palielināt iestāžu darba kvalitāti, jo īpaši, stiprinot administratīvās spējas. Dalībvalstis var uzlabot pamatnosacījumus privātajām investīcijām, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi. Lai nodrošinātu netraucētu vienotā tirgus darbību, ir būtiski saglabāt un stiprināt vienotā tirgus piegādes ķēžu noturību, apzinot un novēršot piegāžu nepietiekamību un traucējumus, papildus pieejamiem tirgiem, standartu konverģencei un plašākai diversifikācijai, apritīgumam un resursu izmantošanas efektivitātei. Joprojām aktuāls ir Padomes 2021. gada 13. jūlija Ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku, kurā bija aicināts vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu vienoto tirgu, tostarp digitālo vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstis ir izstrādājušas vērienīgus reformu un investīciju plānus, kuriem ir paredzēts ANM finansiālais un politiskais atbalsts un tos ir svarīgi īstenot. Lai nodrošinātu ātru ar to saistīto līdzekļu apgūšanu un līdztekus izvairītos no pārklāšanās un interferences ar citiem Savienības instrumentiem, būs svarīgi palielināt iestāžu darba kvalitāti, jo īpaši, stiprinot administratīvās spējas. Dalībvalstis var uzlabot pamatnosacījumus privātajām investīcijām, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi. Lai nodrošinātu netraucētu vienotā tirgus darbību, ir būtiski saglabāt un stiprināt vienotā tirgus piegādes ķēžu noturību, apzinot un novēršot piegāžu nepietiekamību un traucējumus, papildus pieejamiem tirgiem, standartu konverģencei un plašākai diversifikācijai, apritīgumam un resursu izmantošanas efektivitātei. Joprojām aktuāls ir Padomes 2021. gada 13. jūlija Ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku, kurā bija aicināts vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu vienoto tirgu, tostarp digitālo vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas.

| (14) | Iepriekš veikto reformu rezultātā banku nozare asas ekonomiskās spriedzes apstākļos ir izrādījusies visumā noturīga. Plašais politikas atbalsts krīzes lūzumpunktā un stabilā atveseļošanās 2021. gadā pagaidām ļauj kliedēt bažas par uzņēmumu finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Tomēr ir iespējams, ka eurozonas banku aktīvu kvalitāte zināmā mērā pasliktināsies. Lai saglabātu banku nozares stabilitāti un tās spēju finansēt ekonomikas atveseļošanos, ir svarīgi savlaicīgi uzraudzīt riskus, proaktīvi strādāt ar debitoriem un aktīvi pārvaldīt ienākumus nenesošus aizdevumus, kā arī stiprināt rentabilitāti un stabilu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(14)

Iepriekš veikto reformu rezultātā banku nozare asas ekonomiskās spriedzes apstākļos ir izrādījusies visumā noturīga. Plašais politikas atbalsts krīzes lūzumpunktā un stabilā atveseļošanās 2021. gadā pagaidām ļauj kliedēt bažas par uzņēmumu finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. Tomēr ir iespējams, ka eurozonas banku aktīvu kvalitāte zināmā mērā pasliktināsies. Lai saglabātu banku nozares stabilitāti un tās spēju finansēt ekonomikas atveseļošanos, ir svarīgi savlaicīgi uzraudzīt riskus, proaktīvi strādāt ar debitoriem un aktīvi pārvaldīt ienākumus nenesošus aizdevumus, kā arī stiprināt rentabilitāti un stabilu tiesisko regulējumu.

| (15) | Eurozonas tautsaimniecības lielums un tās integrācijas līmenis, kā arī reaģējot uz Covid-19 krīzi veiktie pasākumi ir bijuši vispārēji stabilizējoši faktori visā minētās krīzes laikā. Ņemot vērā tautsaimniecību savstarpējās saiknes, eurozonas dalībvalstīm turpmākajos gados būs jāveic investīcijas un reformas, par kurām vienojās, lai tās no krīzes atgūtos spēcīgākas, vienlaikus būs jāpadara ekonomiskā un monetārā savienība (EMS) vēl ciešāka, lai uzlabotu tās noturību pret turpmākiem satricinājumiem un tās spēju spēcīgāk figurēt starptautiskajā arēnā. Norises attīstītajās un jaunietekmes tirgus tautsaimniecībās tiešā veidā ietekmē eurozonu pa dažādiem ietekmes kanāliem, tostarp attiecībā uz veselības un vakcinācijas politiku, monetārās politikas trajektorijām, finanšu plūsmām, globālām vērtības ķēdēm un tirdzniecību. Traucējumi globālajās piegādes ķēdēs, kuri ir radušies līdz ar ekonomikas atveseļošanos, ir vēl viens atgādinājums par arvien izteiktākajām saiknēm globālajā ekonomikā. Tajā pašā laikā eurozonas tekošā konta pārpalikums turpināja pakāpeniski samazināties un 2020. gadā ir pietuvojies līmenim, kas atbilstu pamatfaktoriem. Tomēr tiek prognozēts, ka laikposmā no 2020. līdz 2023. gadam tas palielināsies no 2,6 % līdz 3,4 %. Euro starptautiskās nozīmes (tā pēdējos gados ir bijusi visumā stabila) stiprināšana, tostarp ar digitāla euro starpniecību, varētu palielināt eurozonas un Savienības ekonomisko un finansiālo autonomiju un uzlabot pasaules finanšu sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(15)

Eurozonas tautsaimniecības lielums un tās integrācijas līmenis, kā arī reaģējot uz Covid-19 krīzi veiktie pasākumi ir bijuši vispārēji stabilizējoši faktori visā minētās krīzes laikā. Ņemot vērā tautsaimniecību savstarpējās saiknes, eurozonas dalībvalstīm turpmākajos gados būs jāveic investīcijas un reformas, par kurām vienojās, lai tās no krīzes atgūtos spēcīgākas, vienlaikus būs jāpadara ekonomiskā un monetārā savienība (EMS) vēl ciešāka, lai uzlabotu tās noturību pret turpmākiem satricinājumiem un tās spēju spēcīgāk figurēt starptautiskajā arēnā. Norises attīstītajās un jaunietekmes tirgus tautsaimniecībās tiešā veidā ietekmē eurozonu pa dažādiem ietekmes kanāliem, tostarp attiecībā uz veselības un vakcinācijas politiku, monetārās politikas trajektorijām, finanšu plūsmām, globālām vērtības ķēdēm un tirdzniecību. Traucējumi globālajās piegādes ķēdēs, kuri ir radušies līdz ar ekonomikas atveseļošanos, ir vēl viens atgādinājums par arvien izteiktākajām saiknēm globālajā ekonomikā. Tajā pašā laikā eurozonas tekošā konta pārpalikums turpināja pakāpeniski samazināties un 2020. gadā ir pietuvojies līmenim, kas atbilstu pamatfaktoriem. Tomēr tiek prognozēts, ka laikposmā no 2020. līdz 2023. gadam tas palielināsies no 2,6 % līdz 3,4 %. Euro starptautiskās nozīmes (tā pēdējos gados ir bijusi visumā stabila) stiprināšana, tostarp ar digitāla euro starpniecību, varētu palielināt eurozonas un Savienības ekonomisko un finansiālo autonomiju un uzlabot pasaules finanšu sistēmas stabilitāti.

| (16) | Joprojām ir būtiski panākt ciešāku EMS. Banku savienība un kapitāla tirgu savienība ir savstarpēji pastiprinoši projekti, kuru mērķis ir veicināt izaugsmi, nodrošināt finanšu stabilitāti un sekmēt patiesu EMS. Atlikušo trūkumu novēršana ļautu vēl vairāk palielināt eurozonas stabilitāti un noturību, palīdzētu eurozonas tautsaimniecībām zelt un stiprinātu euro starptautisko nozīmi. Joprojām būtiski ir pabeigt banku savienības izveidi, līdztekus laikus ratificēt nolīgumus, ar ko groza Līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma dibināšanu (8), un Nolīgumu par iemaksu pārskaitīšanu uz vienoto noregulējuma fondu un to kopīgošanu, kas pieņemts Briselē 2014. gada 21. maijā, un pilnveidot kapitāla tirgu savienību. Ar šādu pabeigšanu tiks atbalstīta arī zaļā un digitālā pārkārtošanās, kam nepieciešamas apjomīgas investīcijas. 2021. gada 25. jūnija eurosamitā tika atkārtoti apliecināta apņemšanās pabeigt banku savienības izveidi un Eurogrupa – iekļaujošā sastāvā – tika aicināta bez kavēšanās uz konsensa pamata vienoties par pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku attiecībā uz visiem vēl neizpildītajiem elementiem. Tāpat tika aicināts ātri īstenot kapitāla tirgu savienības 2020. gada rīcības plānu, kas izklāstīts Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā — jauns rīcības plāns” saskaņā ar prioritātēm, kas noteiktas Padomes 2020. gada 3. decembra secinājumos par minēto rīcības plānu. Joprojām aktuāls ir Padomes 2021. gada 13. jūlija Ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku, kurā bija aicināts pilnveidot EMS un stiprināt euro starptautisko nozīmi, |
| --- | --- |

(16)

Joprojām ir būtiski panākt ciešāku EMS. Banku savienība un kapitāla tirgu savienība ir savstarpēji pastiprinoši projekti, kuru mērķis ir veicināt izaugsmi, nodrošināt finanšu stabilitāti un sekmēt patiesu EMS. Atlikušo trūkumu novēršana ļautu vēl vairāk palielināt eurozonas stabilitāti un noturību, palīdzētu eurozonas tautsaimniecībām zelt un stiprinātu euro starptautisko nozīmi. Joprojām būtiski ir pabeigt banku savienības izveidi, līdztekus laikus ratificēt nolīgumus, ar ko groza Līgumu par Eiropas Stabilitātes mehānisma dibināšanu (8), un Nolīgumu par iemaksu pārskaitīšanu uz vienoto noregulējuma fondu un to kopīgošanu, kas pieņemts Briselē 2014. gada 21. maijā, un pilnveidot kapitāla tirgu savienību. Ar šādu pabeigšanu tiks atbalstīta arī zaļā un digitālā pārkārtošanās, kam nepieciešamas apjomīgas investīcijas. 2021. gada 25. jūnija eurosamitā tika atkārtoti apliecināta apņemšanās pabeigt banku savienības izveidi un Eurogrupa – iekļaujošā sastāvā – tika aicināta bez kavēšanās uz konsensa pamata vienoties par pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku attiecībā uz visiem vēl neizpildītajiem elementiem. Tāpat tika aicināts ātri īstenot kapitāla tirgu savienības 2020. gada rīcības plānu, kas izklāstīts Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā — jauns rīcības plāns” saskaņā ar prioritātēm, kas noteiktas Padomes 2020. gada 3. decembra secinājumos par minēto rīcības plānu. Joprojām aktuāls ir Padomes 2021. gada 13. jūlija Ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku, kurā bija aicināts pilnveidot EMS un stiprināt euro starptautisko nozīmi,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli, tostarp, īstenojot savus atveseļošanas un noturības plānus, un kolektīvi Eurogrupā 2022. un 2023. gadā veikt turpmāk minētos pasākumus:

| 1) | turpināt izmantot un dalībvalstu vidū koordinēt valstu fiskālo politiku, lai efektīvi atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos. 2022. gadā visā eurozonā saglabāt mēreni stimulējošu fiskālo nostāju, ņemot vērā valstu budžetus un finansējumu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Fiskālos pasākumus pakāpeniski pārvirzīt uz investīcijām, kuras veicina ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, kas ir saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, īpašu uzmanību pievēršot budžeta pasākumu kvalitātei. Atspoguļojot nenoteiktības pakāpi, saglabāt fiskālās politikas veiklumu, lai varētu reaģēt uz Covid-19 pandēmijas attīstību. Fiskālo politiku diferencēt, ņemot vērā atveseļošanās spēku, nodrošinot fiskālo ilgtspēju un palielinot ieguldījumus, vienlaikus paturot prātā vajadzību samazināt atšķirības; |
| --- | --- |

1)

turpināt izmantot un dalībvalstu vidū koordinēt valstu fiskālo politiku, lai efektīvi atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos. 2022. gadā visā eurozonā saglabāt mēreni stimulējošu fiskālo nostāju, ņemot vērā valstu budžetus un finansējumu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Fiskālos pasākumus pakāpeniski pārvirzīt uz investīcijām, kuras veicina ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, kas ir saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, īpašu uzmanību pievēršot budžeta pasākumu kvalitātei. Atspoguļojot nenoteiktības pakāpi, saglabāt fiskālās politikas veiklumu, lai varētu reaģēt uz Covid-19 pandēmijas attīstību. Fiskālo politiku diferencēt, ņemot vērā atveseļošanās spēku, nodrošinot fiskālo ilgtspēju un palielinot ieguldījumus, vienlaikus paturot prātā vajadzību samazināt atšķirības;

| 2) | sekmēt politiku, kas ir vērsta pret agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, lai nodrošinātu taisnīgas un efektīvas nodokļu sistēmas. Strādāt pie tā, lai ierobežotu kaitējošu nodokļu konkurenci, tostarp īstenojot globālo konsensā balstīto risinājumu nodokļu problēmām, ko rada ekonomikas digitalizācija un globalizācija. Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un sekmēt pārvirzi no darbaspēka nodokļiem uz citiem nodokļiem, kas rada mazākus kropļojumus. Darba tirgos pāriet no ārkārtas uz atveseļošanās pasākumiem, nodrošinot efektīvu aktīvo darba tirgus politiku: i) atbalstot profesionālās pārmaiņas, jo īpaši virzībā uz zaļu un digitālu ekonomiku, ii) apvienojot pasākumus, ar kuriem tiek novērsta prasmju nepietiekamība, stiprināta prasmju pilnveide un pārkvalificēšanās un nodrošināti mērķorientēti darbā pieņemšanas stimuli, un iii) palielinot valstu nodarbinātības dienestu spējas novērst neatbilstību darba tirgus vajadzībām. Stiprināt sistēmas, kas nodrošina iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un mācības. Veicināt jauniešu, sieviešu un neaizsargāto grupu integrāciju darba tirgū, nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un mazināt darba tirgus segmentāciju, vajadzības gadījumā pilnveidot un pielāgot sociālās aizsardzības sistēmas un pastiprināt piekļuvi tām, lai risinātu Covid-19 krīzes radītās problēmas un tās, kas ir saistītas ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Nodrošināt, lai sociālie partneri efektīvi iesaistītos politikas veidošanā, stiprināt sociālo dialogu un sekmēt darba koplīgumu slēgšanu. Nodrošināt apmaiņu ar tādu darba tirgus un sociālās politikas paraugpraksi, kas palielina ekonomisko un sociālo noturību, un konverģenci virzībā uz to; |
| --- | --- |

2)

sekmēt politiku, kas ir vērsta pret agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, lai nodrošinātu taisnīgas un efektīvas nodokļu sistēmas. Strādāt pie tā, lai ierobežotu kaitējošu nodokļu konkurenci, tostarp īstenojot globālo konsensā balstīto risinājumu nodokļu problēmām, ko rada ekonomikas digitalizācija un globalizācija. Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un sekmēt pārvirzi no darbaspēka nodokļiem uz citiem nodokļiem, kas rada mazākus kropļojumus. Darba tirgos pāriet no ārkārtas uz atveseļošanās pasākumiem, nodrošinot efektīvu aktīvo darba tirgus politiku: i) atbalstot profesionālās pārmaiņas, jo īpaši virzībā uz zaļu un digitālu ekonomiku, ii) apvienojot pasākumus, ar kuriem tiek novērsta prasmju nepietiekamība, stiprināta prasmju pilnveide un pārkvalificēšanās un nodrošināti mērķorientēti darbā pieņemšanas stimuli, un iii) palielinot valstu nodarbinātības dienestu spējas novērst neatbilstību darba tirgus vajadzībām. Stiprināt sistēmas, kas nodrošina iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un mācības. Veicināt jauniešu, sieviešu un neaizsargāto grupu integrāciju darba tirgū, nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un mazināt darba tirgus segmentāciju, vajadzības gadījumā pilnveidot un pielāgot sociālās aizsardzības sistēmas un pastiprināt piekļuvi tām, lai risinātu Covid-19 krīzes radītās problēmas un tās, kas ir saistītas ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Nodrošināt, lai sociālie partneri efektīvi iesaistītos politikas veidošanā, stiprināt sociālo dialogu un sekmēt darba koplīgumu slēgšanu. Nodrošināt apmaiņu ar tādu darba tirgus un sociālās politikas paraugpraksi, kas palielina ekonomisko un sociālo noturību, un konverģenci virzībā uz to;

| 3) | uzraudzīt, cik efektīvi ir politikas atbalsta pasākumi uzņēmumiem, uzsvaru likt uz mērķtiecīgāku maksātspējas atbalstu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, kas saskārušies ar grūtībām Covid-19 krīzes laikā, un vairāk izmantot kapitālieguldījumu instrumentus. Palielināt maksātnespējas sistēmu spēju efektīvi un laikus veikt bankrota un parāda pārstrukturēšanas procedūras, maksimāli saglabāt vērtības un sekmēt efektīvu kapitāla sadali reālajā ekonomikā un pārrobežu investīcijas. Panākt strauju progresu ciešākas kapitāla tirgu savienības izveidē, par ko Komisija ir iesniegusi tiesību aktu priekšlikumus, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta ekonomikas finansēšanas atbalstam, palielināt investīciju iespējas uzņēmumiem un privātpersonām un likvidēt nepamatotus pārrobežu šķēršļus, kādi pastāv investīcijām vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

3)

uzraudzīt, cik efektīvi ir politikas atbalsta pasākumi uzņēmumiem, uzsvaru likt uz mērķtiecīgāku maksātspējas atbalstu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, kas saskārušies ar grūtībām Covid-19 krīzes laikā, un vairāk izmantot kapitālieguldījumu instrumentus. Palielināt maksātnespējas sistēmu spēju efektīvi un laikus veikt bankrota un parāda pārstrukturēšanas procedūras, maksimāli saglabāt vērtības un sekmēt efektīvu kapitāla sadali reālajā ekonomikā un pārrobežu investīcijas. Panākt strauju progresu ciešākas kapitāla tirgu savienības izveidē, par ko Komisija ir iesniegusi tiesību aktu priekšlikumus, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta ekonomikas finansēšanas atbalstam, palielināt investīciju iespējas uzņēmumiem un privātpersonām un likvidēt nepamatotus pārrobežu šķēršļus, kādi pastāv investīcijām vienotajā tirgū;

| 4) | turpināt stiprināt valstu iestāžu sistēmas un īstenot reformas ar mērķi novērst investīciju un kapitāla pārdales traucējumus, kā arī nodrošināt, lai Savienības līdzekļi tiktu efektīvi un laikus izmantoti. Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Stiprināt publiskās pārvaldes efektivitāti un digitalizāciju. Uzlabot publisko finanšu pārvaldību, tostarp ar zaļo budžeta plānošanu un uzlabojot publisko investīciju pārvaldības sistēmu efektivitāti, un izmantot izdevumu pārskatīšanu, lai uzlabotu publisko finanšu struktūru un kvalitāti, jo īpaši publisko investīciju kvalitāti un investīcijas cilvēkos un prasmēs, un publiskos izdevumus vairāk vērstu uz atveseļošanās un noturības vajadzībām; |
| --- | --- |

4)

turpināt stiprināt valstu iestāžu sistēmas un īstenot reformas ar mērķi novērst investīciju un kapitāla pārdales traucējumus, kā arī nodrošināt, lai Savienības līdzekļi tiktu efektīvi un laikus izmantoti. Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un uzlabot uzņēmējdarbības vidi. Stiprināt publiskās pārvaldes efektivitāti un digitalizāciju. Uzlabot publisko finanšu pārvaldību, tostarp ar zaļo budžeta plānošanu un uzlabojot publisko investīciju pārvaldības sistēmu efektivitāti, un izmantot izdevumu pārskatīšanu, lai uzlabotu publisko finanšu struktūru un kvalitāti, jo īpaši publisko investīciju kvalitāti un investīcijas cilvēkos un prasmēs, un publiskos izdevumus vairāk vērstu uz atveseļošanās un noturības vajadzībām;

| 5) | nodrošināt makrofinansiālo stabilitāti un uzturēt ekonomikas kreditēšanas kanālus, turpinot risināt ieņēmumus nenesošo aizdevumu problēmu, cita starpā, uzraugot aktīvu kvalitāti, laikus un aktīvi strādājot ar grūtībās nonākušiem – jo īpaši dzīvotspējīgajiem – debitoriem un tālāk attīstot sekundāros tirgus ieņēmumus nenesošajiem aizdevumiem. Turpināt darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas, visiem vēl atlikušajiem vajadzīgajiem elementiem un euro starptautiskās nozīmes stiprināšanai izmantojot pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku un tikpat augstiem mērķiem. Turpināt atbalstīt izpētes darbu attiecībā uz iespējamu digitālā euro ieviešanu. |
| --- | --- |

5)

nodrošināt makrofinansiālo stabilitāti un uzturēt ekonomikas kreditēšanas kanālus, turpinot risināt ieņēmumus nenesošo aizdevumu problēmu, cita starpā, uzraugot aktīvu kvalitāti, laikus un aktīvi strādājot ar grūtībās nonākušiem – jo īpaši dzīvotspējīgajiem – debitoriem un tālāk attīstot sekundāros tirgus ieņēmumus nenesošajiem aizdevumiem. Turpināt darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas, visiem vēl atlikušajiem vajadzīgajiem elementiem un euro starptautiskās nozīmes stiprināšanai izmantojot pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku un tikpat augstiem mērķiem. Turpināt atbalstīt izpētes darbu attiecībā uz iespējamu digitālā euro ieviešanu.

Turpmāk, padarot ciešāku EMS, būtu jāņem vērā atziņas, kas gūtas Savienības visaptverošajā ekonomikas politikas reakcijā uz Covid-19 krīzi. Virzība uz ciešāku EMS būtu jāturpina, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un darot to eurozonā neietilpstošajām valstīm atklāti un pārredzami.

Luksemburgā, 2022. gada 5. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I , 22.12.2020., 23. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

4

(5)  OV C 283, 15.7.2021., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019. gada 20. jūnijs) par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) (OV L 172, 26.6.2019., 18. lpp.).

6

(7)  Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).

7

EASE

(8)  Līgums par Eiropas Stabilitātes mehānisma dibināšanu starp Beļģijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Īriju, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Maltu, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku un Somijas Republiku, kas parakstīts Briselē 2012. gada 2. februārī.

8

---

Eiropas Centrālā banka

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/7

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2022. gada 29. marts)

Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem

(ECB/2022/15)

(2022/C 153/02)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Lietuvos bankas pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young Baltic UAB pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2022. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos bankas pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young Baltic UAB pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2022. finanšu gadā.

| (3) | Lietuvos bankas par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam izvēlējusies UAB ROSK Consulting, |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam izvēlējusies UAB ROSK Consulting,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Tiek ieteikts par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam iecelt UAB ROSK Consulting.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 29. martā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

ATZINUMI

Padome

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/8

---

PADOMES ATZINUMS

(2022. gada 5. aprīlis),

par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (
  OLAF
  ) procesuālo garantiju kontroliera iecelšanu

(2022/C 153/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 325. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1), un jo īpaši tās 9.a pantu,

ņemot vērā Komisijas sagatavoto atbilstoši kvalificēto procesuālo garantiju kontroliera amata kandidātu sarakstu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 23. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) 2020/2223 (2), ar ko grozīja Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, lai izveidotu iekšēju struktūrvienību – Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai procesuālo garantiju kontrolieris (“kontrolieris”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 23. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) 2020/2223 (2), ar ko grozīja Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, lai izveidotu iekšēju struktūrvienību – Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai procesuālo garantiju kontrolieris (“kontrolieris”).

| (2) | Ievērojot 9.a panta 1. punktu Regulā Nr. 883/2013, Komisija ieceļ kontrolieri uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kas nav pagarināms. Ievērojot minētās regulas 9.a panta 4. punktu, pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija sagatavo atbilstoši kvalificēto kontroliera amata kandidātu sarakstu. Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi kontrolieris jāieceļ Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot 9.a panta 1. punktu Regulā Nr. 883/2013, Komisija ieceļ kontrolieri uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kas nav pagarināms. Ievērojot minētās regulas 9.a panta 4. punktu, pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija sagatavo atbilstoši kvalificēto kontroliera amata kandidātu sarakstu. Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi kontrolieris jāieceļ Komisijai.

| (3) | Komisija 2021. gada 9. decembrī iesniedza Padomei sarakstu ar trim atbilstoši kvalificētiem kontroliera amata kandidātiem prioritārā secībā un lūdza Padomes atzinumu par kontroliera iecelšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2021. gada 9. decembrī iesniedza Padomei sarakstu ar trim atbilstoši kvalificētiem kontroliera amata kandidātiem prioritārā secībā un lūdza Padomes atzinumu par kontroliera iecelšanu.

| (4) | Padome ir izskatījusi šo jautājumu un jo īpaši Komisijas iesniegtos apliecinošos dokumentus par minētajiem trim atbilstīgi kvalificētajiem kandidātiem, |
| --- | --- |

(4)

Padome ir izskatījusi šo jautājumu un jo īpaši Komisijas iesniegtos apliecinošos dokumentus par minētajiem trim atbilstīgi kvalificētajiem kandidātiem,

IR SNIEGUSI ŠO ATZINUMU.

Padome sniedz labvēlīgu atzinumu par Komisijas iesniegto sarakstu ar prioritārā secībā uzskaitītiem trim atbilstoši kvalificētajiem kandidātiem.

Luksemburgā, 2022. gada 5. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti (OV L 437, 28.12.2020., 49. lpp.).

2

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 153/04)

Komisija 2022. gada 29. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10586. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10586. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 153/05)

Komisija 2022. gada 21. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10610. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10610. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 6. aprīlis

(2022/C 153/06)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0923 |
| JPY | Japānas jena | 135,30 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4378 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83473 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2855 |
| CHF | Šveices franks | 1,0187 |
| ISK | Islandes krona | 141,40 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5523 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,441 |
| HUF | Ungārijas forints | 377,77 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6328 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9433 |
| TRY | Turcijas lira | 16,0998 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4431 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3647 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5617 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5718 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4844 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 330,44 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,9934 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,9498 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5470 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 683,36 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6040 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,167 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,701 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,0996 |
| MXN | Meksikas peso | 21,8759 |
| INR | Indijas rūpija | 82,8343 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0923

JPY

Japānas jena

135,30

DKK

Dānijas krona

7,4378

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83473

SEK

Zviedrijas krona

10,2855

CHF

Šveices franks

1,0187

ISK

Islandes krona

141,40

NOK

Norvēģijas krona

9,5523

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,441

HUF

Ungārijas forints

377,77

PLN

Polijas zlots

4,6328

RON

Rumānijas leja

4,9433

TRY

Turcijas lira

16,0998

AUD

Austrālijas dolārs

1,4431

CAD

Kanādas dolārs

1,3647

HKD

Hongkongas dolārs

8,5617

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5718

SGD

Singapūras dolārs

1,4844

KRW

Dienvidkorejas vona

1 330,44

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,9934

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,9498

HRK

Horvātijas kuna

7,5470

IDR

Indonēzijas rūpija

15 683,36

MYR

Malaizijas ringits

4,6040

PHP

Filipīnu peso

56,167

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,701

BRL

Brazīlijas reāls

5,0996

MXN

Meksikas peso

21,8759

INR

Indijas rūpija

82,8343

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/13

---

Héraðsdómur Reykjavíkur2021. gada 8. decembra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Anna Bryndís Einarsdóttir pret Islandes Valsts kasi

(Lieta E-5/21)

(2022/C 153/07)

2021. gada 8. decembra vēstulē Héraðsdómur Reykjavíkur (Reikjavīkas apgabaltiesa) EBTA Tiesai iesniedza lūgumu, kuru EBTA Tiesas kanceleja saņēma 2021. gada 13. decembrī, sniegt konsultatīvo atzinumu lietā Anna Bryndís Einarsdóttir pret Islandes Valsts kasi par šādiem jautājumiem.

Vai Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu 6. pants (sk. arī regulas 21. panta 3. punktu) uzliek EEZ valstij pienākumu, aprēķinot maksājumus saistībā ar grūtniecības un dzemdību / paternitātes atvaļinājumu, aprēķināt atsauces ienākumus, pamatojoties uz personas kopējo algu darba tirgū visā Eiropas Ekonomikas zonā? Vai tas ir iepriekš minēto noteikumu un EEZ līguma principu (sk., piemēram, EEZ līguma 29. pantu) pārkāpums, ja ņem vērā tikai personas kopējo algu iekšzemes darba tirgū?

---

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/14

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2021. gada 14. decembris)

lietā E-2/21

Norep AS pret Haugen Gruppen AS

(Pašnodarbināti tirdzniecības pārstāvji — Direktīva 86/653/EEK — 1. panta 2. punkts — “tirdzniecības pārstāvja” definīcija — preču pirkšanas vai pārdošanas darījumu apspriešana pilnvarotāja uzdevumā)

(2022/C 153/08)

Lietā E-2/21, Norep As pret Haugen Gruppen AS attiecībā uz Norvēģijas Augstākās tiesas (Norges Høyesterett) LŪGUMU Tiesai saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 34. pantu sniegt interpretāciju par Padomes 1986. gada 18. decembra Direktīvu 86/653/EEK par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs (tiesnesis referents) Páll Hreinsson, tiesneši Per Christiansen un Bernd Hammermann, 2021. gada 14. decembrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda.

| 1. | Padomes 1986. gada 18. decembra Direktīvas 86/653/EEK par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem 1. panta 2. punkts un jo īpaši jēdziens “apspriest” būtu jāinterpretē kā tāds, kas ne vienmēr nozīmē pārstāvja tiešu iesaistīšanos klientu pasūtījumu veikšanā ar pilnvarotāju vai izslēdz gadījumu, kad pasūtījumi no klientiem nonāk tieši pie pilnvarotāja. |
| --- | --- |

1.

Padomes 1986. gada 18. decembra Direktīvas 86/653/EEK par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem 1. panta 2. punkts un jo īpaši jēdziens “apspriest” būtu jāinterpretē kā tāds, kas ne vienmēr nozīmē pārstāvja tiešu iesaistīšanos klientu pasūtījumu veikšanā ar pilnvarotāju vai izslēdz gadījumu, kad pasūtījumi no klientiem nonāk tieši pie pilnvarotāja.

| 2. | Ar pārdošanu saistītā darbība būtu jāuzskata par apspriešanu Direktīvas 86/653/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē, ja tā ir īpaši veikta, lai panāktu, ka pilnvarotājs noslēdz preču pārdošanas vai pirkšanas līgumus, un ja pārstāvis darbojas kā starpnieks starp pilnvarotāju un tā klientiem. |
| --- | --- |

2.

Ar pārdošanu saistītā darbība būtu jāuzskata par apspriešanu Direktīvas 86/653/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē, ja tā ir īpaši veikta, lai panāktu, ka pilnvarotājs noslēdz preču pārdošanas vai pirkšanas līgumus, un ja pārstāvis darbojas kā starpnieks starp pilnvarotāju un tā klientiem.

---

| 7.4.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/15

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2021. gada 14. decembris)

lietā E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta — provizoriska noteikšana — EEZ līguma 3. pants — lojālas sadarbības princips)

(2022/C 153/09)

Lietā E-1/21, ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse, attiecībā uz Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesas (Fürstliches Obergericht) LŪGUMU Tiesai saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 34. pantu sniegt interpretāciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs (tiesnesis referents) Páll Hreinsson, tiesneši Per Christiansen un Bernd Hammermann, 2021. gada 14. decembrī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda.

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu 13. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts, to lasot saistībā ar 14. panta 5.a punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulā (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, ir jāinterpretē tādējādi, ka ar uzņēmuma juridiskās adreses esamību vien nepietiek šīs tiesību normas izpratnē. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 14. panta 5.a punktu nosakot, kur tiek pieņemti uzņēmuma svarīgākie lēmumi un īstenota tā centrālā pārvalde, jāņem vērā virkne faktoru. Starp šiem faktoriem ir juridiskā adrese, centrālās pārvaldes atrašanās vieta, vadītāju tikšanās vieta un — parasti tā pati — vieta, kur tiek noteikta šīs sabiedrības vispārējā politika. Var ņemt vērā arī citus faktorus, piemēram, galveno vadītāju dzīves vietu, vispārējo kopsapulču vietu, administratīvo un grāmatvedības dokumentu glabāšanas vietu un galveno finanšu darījumu, it īpaši bankas darījumu, norises vietu.

2.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 16. panta 2. un 3. punktu, lai provizoriska noteikšana kļūtu galīga, norādītajai dzīvesvietas iestādei ir jāinformē tās EEZ valsts norādītās iestādes, kurā tiek veikta darbība. Regulas (EK) Nr. 987/2009 16. panta 2. un 3. punkta izpratnē nepietiek ar to, ka provizoriska noteikšana jebkādā veidā, piemēram, ar attiecīgā uzņēmuma vai personas starpniecību, tiek paziņota tās EEZ valsts norādītajai iestādei, kurā tiek veikta darbība.

3.

Regulas (EK) Nr. 987/2009 16. panta 4. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka EEZ valsts norādītā iestāde joprojām var apstrīdēt provizorisko noteikšanu, kas saskaņā ar minētās regulas 16. panta 3. punktu ir kļuvusi galīga divu mēnešu termiņa beigās, to neizmantojot. Piemērojot 16. panta 4. punktā paredzēto procedūru, noteikšanu, kas saskaņā ar minētās regulas 16. panta 3. punktu ir kļuvusi galīga, var atcelt ar atpakaļejošu spēku.

---