# Az Európai Unió C 206/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. május 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 206

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. május 23.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 206/01 | A Bizottság ajánlása (2022. május 20.) a szervetlen arzén takarmányban való jelenlétének nyomon követéséről | 1 |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2022/C 206/02 | Az Európai Rendszerkockázati Testület Ajánlása (2022. március 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2022/3) | 3 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 206/01

A Bizottság ajánlása (2022. május 20.) a szervetlen arzén takarmányban való jelenlétének nyomon követéséről

1

Európai Rendszerkockázati Testület

2022/C 206/02

Az Európai Rendszerkockázati Testület Ajánlása (2022. március 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2022/3)

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 206/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. május 20. | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 206/03

Euroátváltási árfolyamok — 2022. május 20.

17

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 206/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10714 – VGRD / ASSETS OF AUTO-HOLDING DRESDEN) (
  1
  ) | 18 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 206/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10714 – VGRD / ASSETS OF AUTO-HOLDING DRESDEN) (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.5.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/1

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2022. május 20.)

a szervetlen arzén takarmányban való jelenlétének nyomon követéséről

(2022/C 206/01)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az arzén szervetlen és szerves formái toxicitásukat tekintve jelentősen eltérnek egymástól, a szerves arzénvegyületek nagyon alacsony toxikus potenciállal rendelkeznek. Következésképpen az arzén állati (és emberi) egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásait az adott takarmányban (vagy élelmiszerben) lévő szervetlen frakció határozza meg. A takarmány-alapanyagokban, például a halakban, más víziállatokban és az azokból származó termékekben, valamint az algákban és az azokból származó termékekben az arzén elsősorban szerves formában van jelen. Ezért az ilyen takarmány-alapanyagok teljes arzéntartalmára vonatkozó adatok nehezen értelmezhetők a káros hatások kiváltásának lehetősége szempontjából. |
| --- | --- |

(1)

Az arzén szervetlen és szerves formái toxicitásukat tekintve jelentősen eltérnek egymástól, a szerves arzénvegyületek nagyon alacsony toxikus potenciállal rendelkeznek. Következésképpen az arzén állati (és emberi) egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásait az adott takarmányban (vagy élelmiszerben) lévő szervetlen frakció határozza meg. A takarmány-alapanyagokban, például a halakban, más víziállatokban és az azokból származó termékekben, valamint az algákban és az azokból származó termékekben az arzén elsősorban szerves formában van jelen. Ezért az ilyen takarmány-alapanyagok teljes arzéntartalmára vonatkozó adatok nehezen értelmezhetők a káros hatások kiváltásának lehetősége szempontjából.

| (2) | A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) a takarmányozásra szánt termékek széles körét illetően meghatározza az arzén felső határértékeit. A felső határértékek a teljes arzéntartalomra vonatkoznak, mivel a takarmányban előforduló arzén felső határértékeinek meghatározásakor a szervetlen arzén külön elemzésére nem állt rendelkezésre rutinszerű analitikai módszer, és csak a teljes arzén szintjét lehetett rutinszerűen elemezni. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) a takarmányozásra szánt termékek széles körét illetően meghatározza az arzén felső határértékeit. A felső határértékek a teljes arzéntartalomra vonatkoznak, mivel a takarmányban előforduló arzén felső határértékeinek meghatározásakor a szervetlen arzén külön elemzésére nem állt rendelkezésre rutinszerű analitikai módszer, és csak a teljes arzén szintjét lehetett rutinszerűen elemezni.

| (3) | A fémekkel és nitrogénvegyületekkel foglalkozó uniós referencialaboratórium megerősítette, hogy a tengeri, állati és növényi eredetű takarmányokban található szervetlen arzén elemzésére rutinszerű analitikai módszerek állnak rendelkezésre, ez nem vonatkozik azonban az ásványi takarmánymátrixokra. Az ásványi takarmányokban azonban az arzén szervetlen formában lesz jelen, így a teljes arzéntartalom meghatározása az ilyen takarmánymátrixokban jó becslésre ad lehetőséget a szervetlen arzén koncentrációt illetően. |
| --- | --- |

(3)

A fémekkel és nitrogénvegyületekkel foglalkozó uniós referencialaboratórium megerősítette, hogy a tengeri, állati és növényi eredetű takarmányokban található szervetlen arzén elemzésére rutinszerű analitikai módszerek állnak rendelkezésre, ez nem vonatkozik azonban az ásványi takarmánymátrixokra. Az ásványi takarmányokban azonban az arzén szervetlen formában lesz jelen, így a teljes arzéntartalom meghatározása az ilyen takarmánymátrixokban jó becslésre ad lehetőséget a szervetlen arzén koncentrációt illetően.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) adatbázisában csak korlátozottan állnak rendelkezésre a szervetlen arzén takarmányban való jelenlétére vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) adatbázisában csak korlátozottan állnak rendelkezésre a szervetlen arzén takarmányban való jelenlétére vonatkozó adatok.

| (5) | Ezért, mielőtt fontolóra vennék a szervetlen arzén felső határértékének bizonyos takarmányokban való meghatározását vagy bármely más, az állati és emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához szükséges kockázatkezelési intézkedés meghozatalát, helyénvaló Unió-szerte nyomon követni a szervetlen arzén jelenlétét a takarmányokban, |
| --- | --- |

(5)

Ezért, mielőtt fontolóra vennék a szervetlen arzén felső határértékének bizonyos takarmányokban való meghatározását vagy bármely más, az állati és emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához szükséges kockázatkezelési intézkedés meghozatalát, helyénvaló Unió-szerte nyomon követni a szervetlen arzén jelenlétét a takarmányokban,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A tagállamok a takarmányipari vállalkozók tevékeny közreműködésével kövessék nyomon a takarmányban jelen levő szervetlen arzént. A szervetlen arzén és a teljes arzéntartalom közötti arány meghatározása céljából ajánlatos ugyanazon mintákban meghatározni a teljes arzéntartalmat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Különösen a következő takarmány-alapanyagokból és összetett takarmányokból kell mintát venni:






  a) | fűből, szárított lucernából és szárított lóheréből készült liszt; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

fűből, szárított lucernából és szárított lóheréből készült liszt;

| b) | szárított (cukor)répapép és szárított (cukor)répamelasz; |
| --- | --- |

b)

szárított (cukor)répapép és szárított (cukor)répamelasz;

| c) | pálmamagpogácsa; |
| --- | --- |

c)

pálmamagpogácsa;

| d) | halak, egyéb vízi állatok, és azokból nyert termékek; |
| --- | --- |

d)

halak, egyéb vízi állatok, és azokból nyert termékek;

| e) | algaliszt és algalisztből nyert takarmány-alapanyagok; |
| --- | --- |

e)

algaliszt és algalisztből nyert takarmány-alapanyagok;

| f) | halat vagy más vízi állatot, illetve azokból nyert termékeket és/vagy algalisztet és algalisztből nyert takarmány-alapanyagot tartalmazó takarmánykeverékek. |
| --- | --- |

f)

halat vagy más vízi állatot, illetve azokból nyert termékeket és/vagy algalisztet és algalisztből nyert takarmány-alapanyagot tartalmazó takarmánykeverékek.

| 3. | Annak érdekében, hogy a minták reprezentatívak legyenek a mintavétel tárgyát képező tételre nézve, a tagállamoknak követniük kell a 152/2009/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott mintavételi eljárásokat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A tagállamok az elemzések eredményeivel összefüggésben az EFSA adatszolgáltatási formátumát követve, az élelmiszer- és takarmányügyi standard mintaleírásra vonatkozó EFSA-iránymutatással (3), valamint az EFSA további egyedi adatszolgáltatási követelményeivel összhangban legkésőbb 2023. június 30-ig biztosítsák a rendszeres adatszolgáltatást az EFSA felé. |
| --- | --- |

4.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 20-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK irányelve (2002. május 7.) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.).

1

(2)  A Bizottság 152/2009/EK rendelete (2009. január 27.) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 54., 2009.2.26., 1. o.).

2

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

3

---

Európai Rendszerkockázati Testület

| 2022.5.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/3

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2022. március 30.)

a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról

(ERKT/2022/3)

(2022/C 206/02)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak IX. mellékletére,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), és különösen annak VII. címe 4. fejezetének II. szakaszára,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (4) és különösen annak 18–20. cikkére,

mivel:

| (1) | Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt elismerést önkéntes viszonosság egészítse ki. |
| --- | --- |

(1)

Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt elismerést önkéntes viszonosság egészítse ki.

| (2) | A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi (ERKT) ajánlásban (5) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak. |
| --- | --- |

(2)

A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi (ERKT) ajánlásban (5) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak.

| (3) | 2022. január 11-én a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (12) bekezdésének alkalmazásában kijelölt hatóságként eljáró Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy az irányelv 133. cikkének (9) bekezdése alapján rendszerkockázati tőkepufferrátát kíván meghatározni az olyan lakóingatlannal fedezett, a belső minősítésen alapuló (IRB) kitettségekből eredő makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megelőzése és mérséklése érdekében, amelyek esetében a biztosíték Belgiumban található. A tervezett rendszerkockázati tőkepufferráta azokra a belföldi hitelintézetekre és leányvállalatokra fog vonatkozni, amelyek anyavállalata másik tagállamban rendelkezik székhellyel. |
| --- | --- |

(3)

2022. január 11-én a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (12) bekezdésének alkalmazásában kijelölt hatóságként eljáró Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy az irányelv 133. cikkének (9) bekezdése alapján rendszerkockázati tőkepufferrátát kíván meghatározni az olyan lakóingatlannal fedezett, a belső minősítésen alapuló (IRB) kitettségekből eredő makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megelőzése és mérséklése érdekében, amelyek esetében a biztosíték Belgiumban található. A tervezett rendszerkockázati tőkepufferráta azokra a belföldi hitelintézetekre és leányvállalatokra fog vonatkozni, amelyek anyavállalata másik tagállamban rendelkezik székhellyel.

| (4) | Az intézkedés 2022. május 1-jén lép hatályba, és felváltja az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 458. cikke(2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja alapján elfogadott szigorúbb nemzeti intézkedést, amely a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó kockázatisúly-többletből és szorzóból áll, és amelyet az IRB-módszert használó valamennyi belföldi hitelintézetre alkalmazni kell. A meglévő szigorúbb nemzeti intézkedés alkalmazási időszaka 2022. április 30-án lejár. |
| --- | --- |

(4)

Az intézkedés 2022. május 1-jén lép hatályba, és felváltja az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 458. cikke(2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja alapján elfogadott szigorúbb nemzeti intézkedést, amely a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó kockázatisúly-többletből és szorzóból áll, és amelyet az IRB-módszert használó valamennyi belföldi hitelintézetre alkalmazni kell. A meglévő szigorúbb nemzeti intézkedés alkalmazási időszaka 2022. április 30-án lejár.

| (5) | 2022. január 11-én az NBB/BNB a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (5) bekezdése alapján viszonosság iránti kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

2022. január 11-én az NBB/BNB a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (5) bekezdése alapján viszonosság iránti kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében.

| (6) | Az NBB/BNB által az intézkedés tekintetében a viszonosság más tagállamok általi biztosítása érdekében az ERKT-hoz intézett kérelem nyomán, valamint a Belgiumban alkalmazásra kerülő makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló esetleges kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében az ERKT igazgatótanácsa úgy döntött, hogy ezt az intézkedést is felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott. |
| --- | --- |

(6)

Az NBB/BNB által az intézkedés tekintetében a viszonosság más tagállamok általi biztosítása érdekében az ERKT-hoz intézett kérelem nyomán, valamint a Belgiumban alkalmazásra kerülő makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló esetleges kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében az ERKT igazgatótanácsa úgy döntött, hogy ezt az intézkedést is felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések listájára, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás alapján a viszonosság biztosítása ajánlott.

| (7) | Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Módosítások

Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében: | Belgium:






  — | 9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:

Belgium:

—

9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található;

| | Franciaország:






  — | az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

Franciaország:

—

az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően;

| | Litvánia






  — | 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre. |
| --- | --- | --- |

Litvánia

—

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre.

| | Luxemburg:






  — | Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| | Hollandia:






  — | a Hollandiában engedélyezett és a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga. |
| --- | --- | --- |

Hollandia:

—

a Hollandiában engedélyezett és a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga.

| | Norvégia:






  — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) (*1) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

Norvégia:

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) (*1) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában.

| | Svédország:






  — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. |
| --- | --- | --- |

Svédország:

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

(*1)  HL L 1, 1994.1.3, 3. o.”"

| 2. | A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. március 30-án.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

2

(3)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

3

(4)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

Az ERKT/2015/2 ajánlás melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

Belgium

9 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott belga intézkedés 9 %-os rendszerkockázati tőkepufferrátát ír elő valamennyi olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségre, amely esetében a biztosíték Belgiumban található (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségekre). |
| --- | --- |

1.

II.   Viszonosság

| 2. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt az olyan lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségekre alkalmazzák, amelyek esetében a biztosíték Belgiumban található (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségekre). Másik lehetőségként az intézkedés a COREP adatszolgáltatásban a következő alkalmazási körrel is megvalósítható: Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni IRB kitettségek (mind a teljesítő, mind a nemteljesítő kitettségek). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

3.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 4. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek a rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó követelmény alól, ha releváns ágazati kitettségeik nem haladják meg a 2 milliárd EUR-t. Ezért viszonosság csak az intézményspecifikus küszöbérték túllépése esetén szükséges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

5.

Franciaország

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása az alapvető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték alapvető tőke 5 százalékára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:






  a) | A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó;

| b) | A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:






  (i) | a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére; |
| --- | --- | --- |

b)

A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:

(i)

a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére;

| (ii) | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és |
| --- | --- |

(ii)

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és

| (iii) | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint. |
| --- | --- |

(iii)

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint.

Ezért tehát nem tartozik az intézkedés hatálya alá az a nem pénzügyi vállalat, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye nem Franciaországban van, és amely nem valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat leányvállalata vagy gazdaságilag ilyentől függő szervezet, és amely felett ilyen nem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést.

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedést azt követően kell alkalmazni, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

| 4. | A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a 3. pont szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió EUR. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:






  a) | A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és

| b) | A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.
  A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki. |
| --- | --- |

b)

A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.

A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki.

II.   Viszonosság

| 6. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:






  a) | 2 milliárd EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

2 milliárd EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában;

| b) | 300 millió EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:






  i. | a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség; |
| --- | --- | --- |

b)

300 millió EUR összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:

i.

a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség;

| ii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek (3) bekezdés a) pontjával összhangban számított összege; |
| --- | --- |

ii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek (3) bekezdés a) pontjával összhangban számított összege;

| iii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve; |
| --- | --- |

iii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve;

| c) | A G-SII-k és O-SII-k alapvető tőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.
  A b) és c) pontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.
  Az a) és b) pontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

A G-SII-k és O-SII-k alapvető tőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

A b) és c) pontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.

Az a) és b) pontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a (8) bekezdésben szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

11.

Litvánia:

2 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta valamennyi lakóingatlannal fedezett, a Litván Köztársaságban rezidens természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A 2013/36/EU irányelv 133. cikkével összhangban alkalmazott litván intézkedés 2 %-os rendszerkockázati tőkepufferrátát ír elő valamennyi lakóingatlannal fedezett, a litvániai természetes személyeket érintő, lakossággal szembeni kitettségre. |
| --- | --- |

1.

II.   Viszonosság

| 2. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a litván intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy alkalmazzák azt a belföldön engedélyezett bankok Litvániában található fióktelepeire, valamint a lakóingatlannal fedezett, litvániai természetes személyekkel szembeni, határokon átnyúló közvetlen kitettségekre. Az összes jelzálogpozíció jelentős részét Litvániában működő külföldi bankfiókok birtokolják, ezért az intézkedés tekintetében a viszonosság más tagállamok általi biztosítása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek előmozdítását, és biztosítaná azt, hogy valamennyi jelentős piaci szereplő figyelembe veszi a megnövekedett litvániai lakóingatlan-kockázatot és növeli ellenálló képességét. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

3.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 4. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek a rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó követelmény alól, ha releváns ágazati kitettségeik nem haladják meg az 50 millió EUR-t, ami a litvániai teljes hitelintézeti szektor releváns kitettségeinek körülbelül 0,5 %-a. Ezért viszonosság csak az intézményspecifikus küszöbérték túllépése esetén szükséges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | E küszöbérték indokolása:






  a) | A szabályozási széttagoltság lehetőségének minimalizálására van szükség, mivel ugyanez a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték lesz alkalmazandó a Litvániában engedélyezett hitelintézetekre is; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A szabályozási széttagoltság lehetőségének minimalizálására van szükség, mivel ugyanez a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték lesz alkalmazandó a Litvániában engedélyezett hitelintézetekre is;

| b) | E jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek biztosítását abban az értelemben, hogy hasonló méretű kitettségekkel rendelkező intézményekre vonatkozik a rendszerkockázati tőkepuffer követelménye; |
| --- | --- |

b)

E jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása elősegítené az egyenlő versenyfeltételek biztosítását abban az értelemben, hogy hasonló méretű kitettségekkel rendelkező intézményekre vonatkozik a rendszerkockázati tőkepuffer követelménye;

| c) | A küszöbérték releváns a pénzügyi stabilitás szempontjából, mivel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó kockázat további alakulása főként a lakáspiaci tevékenységtől fog függeni, ez pedig részben a lakásvásárláshoz nyújtott új hitelek összegétől függ. Ezért az intézkedést az ezen a piacon tevékenykedő piaci szereplőkre kell alkalmazni, még akkor is, ha jelzáloghitel-portfóliójuk nem olyan nagy, mint a legnagyobb hitelnyújtóké. |
| --- | --- |

c)

A küszöbérték releváns a pénzügyi stabilitás szempontjából, mivel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó kockázat további alakulása főként a lakáspiaci tevékenységtől fog függeni, ez pedig részben a lakásvásárláshoz nyújtott új hitelek összegétől függ. Ezért az intézkedést az ezen a piacon tevékenykedő piaci szereplőkre kell alkalmazni, még akkor is, ha jelzáloghitel-portfóliójuk nem olyan nagy, mint a legnagyobb hitelnyújtóké.

| 6. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 50 millió EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

6.

Luxemburg:

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

| a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- |

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) (*3) ajánlását követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (*4) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| 2. | Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A »lakóingatlan« magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás. |
| --- | --- |

4.

II.   Viszonosság

| 5. | Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió EUR, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió EUR, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik. |
| --- | --- |

8.

Hollandia:

A Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazott minimális átlagos kockázati súly. Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott holland intézkedés minimális átlagos kockázati súlyt ír elő a Hollandiában található lakóingatlanokon fennálló jelzáloggal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfóliói tekintetében az IRB-módszert használó hitelintézetekre. A Nemzeti Jelzáloggarancia-program által fedezett hitelek mentesülnek az intézkedés alól. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A minimális átlagos kockázati súlyt a következőképpen kell kiszámítani:






  a) | Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. Az e számítás során alkalmazandó hitelfedezeti mutatót az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Az intézkedés hatálya alá tartozó minden egyes kitettségi tétel esetében 12 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel biztosítékául szolgáló ingatlan piaci értékének 55 %-át meg nem haladó hitelrészhez, és 45 %-os kockázati súlyt kell rendelni a hitel fennmaradó részéhez. Az e számítás során alkalmazandó hitelfedezeti mutatót az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni.

| b) | A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga, a fentieknek megfelelően számítva. Az intézkedés alól mentesülő egyedi hiteleket figyelmen kívül kell hagyni a minimális átlagos kockázati súly kiszámításakor. |
| --- | --- |

b)

A portfólió minimális átlagos kockázati súlya az egyes hitelek kockázati súlyainak kitettséggel súlyozott átlaga, a fentieknek megfelelően számítva. Az intézkedés alól mentesülő egyedi hiteleket figyelmen kívül kell hagyni a minimális átlagos kockázati súly kiszámításakor.

| 3. | Ez az intézkedés nem helyettesíti az 575/2013/EU rendeletben meghatározott és abból eredő meglévő tőkekövetelményeket. Az intézkedés hatálya alá tartozó bankoknak mind az 575/2013/EU rendelet rendszerint alkalmazandó rendelkezései, mind az intézkedésben meghatározott módszer alapján ki kell számítaniuk a jelzáloghitel-portfólió ezen intézkedés hatálya alá tartozó részére vonatkozó átlagos kockázati súlyt. Tőkekövetelményeik kiszámításakor ezt követően a két átlagos kockázati súly közül a magasabbat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

3.

II.   Viszonosság

| 4. | Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy a holland intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt az IRB-módszert alkalmazó, belföldön engedélyezett olyan hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségekkel rendelkeznek, mivel bankszektoruk azok fióktelepein keresztül közvetlenül vagy közvetve ki lehet téve a holland ingatlanpiac rendszerszintű kockázatának, vagy erre a jövőben sor kerülhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Hollandiában végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

6.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 7. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. Az intézmények mentesülhetnek az IRB-módszert használó hitelintézeteknek a Hollandiában található lakóingatlannal fedezett, természetes személyekkel szembeni kitettségeik portfólióira vonatkozó minimális átlagos kockázati súly alól, ha ez az érték nem haladja meg az 5 milliárd EUR-t. A Nemzeti Jelzáloggarancia-program által fedezett hiteleket nem kell beszámítani a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték tekintetében. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd EUR küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

8.

Norvégia:

| — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás)(*) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás)(*) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek vonatkozásában.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | 2020. december 31. óta a Finansdepartementet (norvég pénzügyminisztérium) három intézkedést vezetett be, ezek: i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikke alapján egy rendszerkockázati tőkepuffer követelmény; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A rendszerkockázati tőkepufferráta mértéke 4,5 %, és a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire alkalmazandó. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2022. december 31-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A lakóingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a lakóingatlan-portfólióban. A norvég lakóingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett lakossággal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A kereskedelmi ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a kereskedelmiingatlan-portfólióban. A norvég kereskedelmiingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett vállalatokkal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

4.

II.   Viszonosság

| 5. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a norvég kitettségekre vonatkozó norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (1) bekezdésével, illetve az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlásával (*5) módosított ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 18 hónapon belül biztosítsák a viszonosságot a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében, a 7. pont eltérő rendelkezésének kivételével. A norvég lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlát tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlásban előírt rendes három hónapos átmeneti időszakon belül kell biztosítani a viszonosságot. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Amennyiben az országukban ugyanazok a makroprudenciális politikai intézkedések nem elérhetőek, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek a fent említett intézkedésekkel, amelyek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkeznek. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül fogadják el a lakosságiingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly alsó korlátjai tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, illetve a közzétételt követő 18 hónapon belül fogadják el a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, a 7. pont rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó eltérő rendelkezésének kivételével. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Addig, amíg az (EU) 2019/878 irányelv az EGT-megállapodás feltételeivel összhangban alkalmazandóvá nem válik Norvégiára és Norvégiában, az érintett hatóságok oly módon és szinten biztosíthatnak viszonosságot a norvég rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó intézkedés tekintetében, amely figyelembe veszi a tagállamukban és Norvégiában alkalmazandó tőkekövetelmények közötti átfedéseket vagy eltéréseket, feltéve, hogy megfelelnek a következő elveknek:






  a) | kockázatfedezés: az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a norvég intézkedés által csökkenteni kívánt rendszerkockázatot megfelelő módon kezelik; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kockázatfedezés: az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a norvég intézkedés által csökkenteni kívánt rendszerkockázatot megfelelő módon kezelik;

| b) | a szabályozási arbitrázs elkerülése és egyenlő versenyfeltételek biztosítása: az érintett hatóságoknak minimalizálniuk kell az elszivárgások és szabályozási arbitrázs lehetőségét, és szükség szerint haladéktalanul meg kell szüntetniük a szabályozási hézagot; az érintett hatóságoknak egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk a hitelintézetek számára.
  Ez a bekezdés nem alkalmazandó a lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a szabályozási arbitrázs elkerülése és egyenlő versenyfeltételek biztosítása: az érintett hatóságoknak minimalizálniuk kell az elszivárgások és szabályozási arbitrázs lehetőségét, és szükség szerint haladéktalanul meg kell szüntetniük a szabályozási hézagot; az érintett hatóságoknak egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk a hitelintézetek számára.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedések tekintetében.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a norvég kitettségeken alapuló, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik a következők szerint:






  a) | a rendszerkockázati tőkepufferráta esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32 milliárd norvég korona (NOK) kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 1 %-ának felel meg Norvégiában; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

a rendszerkockázati tőkepufferráta esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32 milliárd norvég korona (NOK) kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 1 %-ának felel meg Norvégiában;

| b) | a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg;

| c) | a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

c)

a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett azon hitelintézetek számára, amelyek kitettsége Norvégiában nem jelentős. A kitettségek akkor tekintendők nem jelentősnek, ha nem érik el a 8. pontban meghatározott, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbértékeket. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedéseket a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben túllépik a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékeket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek a küszöbérték ajánlott maximális szintjeit jelentik. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbértékek alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértékeket, vagy az intézkedések tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ha valamely tagállamban nincs olyan engedélyezett hitelintézet, amely jelentős kitettségekkel rendelkezik Norvégiában, az érintett tagállam illetékes hatóságai az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakasza alapján dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak viszonosságot a norvég intézkedések tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy hitelintézet túllépi a megfelelő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket. |
| --- | --- |

11.

Svédország

A Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

2.

II.   Viszonosság

| 3. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

5.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 6. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 5 milliárd svéd korona (SEK) összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Svédországban található fiókteleppel rendelkező vagy svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, 5 milliárd SEK vagy azt meghaladó mértékű, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a svéd intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

*1

(*2)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlása (2021. április 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 222., 2021.6.11., 1. o.).«

*5

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.5.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/17

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. május 20.

(2022/C 206/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0577 |
| JPY | Japán yen | 135,34 |
| DKK | Dán korona | 7,4424 |
| GBP | Angol font | 0,84820 |
| SEK | Svéd korona | 10,4915 |
| CHF | Svájci frank | 1,0280 |
| ISK | Izlandi korona | 138,50 |
| NOK | Norvég korona | 10,2620 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,670 |
| HUF | Magyar forint | 382,93 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6365 |
| RON | Román lej | 4,9477 |
| TRY | Török líra | 16,8201 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4980 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3526 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,2999 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6518 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4588 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 340,58 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,7131 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,0638 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5335 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 501,99 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6422 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,181 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,284 |
| BRL | Brazil real | 5,1989 |
| MXN | Mexikói peso | 21,0314 |
| INR | Indiai rúpia | 82,1617 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0577

JPY

Japán yen

135,34

DKK

Dán korona

7,4424

GBP

Angol font

0,84820

SEK

Svéd korona

10,4915

CHF

Svájci frank

1,0280

ISK

Izlandi korona

138,50

NOK

Norvég korona

10,2620

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,670

HUF

Magyar forint

382,93

PLN

Lengyel zloty

4,6365

RON

Román lej

4,9477

TRY

Török líra

16,8201

AUD

Ausztrál dollár

1,4980

CAD

Kanadai dollár

1,3526

HKD

Hongkongi dollár

8,2999

NZD

Új-zélandi dollár

1,6518

SGD

Szingapúri dollár

1,4588

KRW

Dél-Koreai won

1 340,58

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,7131

CNY

Kínai renminbi

7,0638

HRK

Horvát kuna

7,5335

IDR

Indonéz rúpia

15 501,99

MYR

Maláj ringgit

4,6422

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,181

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,284

BRL

Brazil real

5,1989

MXN

Mexikói peso

21,0314

INR

Indiai rúpia

82,1617

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.5.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/18

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10714 – VGRD / ASSETS OF AUTO-HOLDING DRESDEN)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 206/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Volkswagen csoporthoz tartozó Volkswagen AG (a továbbiakban: VW AG) 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata, a VGRD GmbH (a továbbiakban: VGRD, Németország), |
| --- | --- |

—

a Volkswagen csoporthoz tartozó Volkswagen AG (a továbbiakban: VW AG) 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata, a VGRD GmbH (a továbbiakban: VGRD, Németország),

| — | az Auto-Holding-Dresdenhez (Németország) tartozó Auto-Holding-Dresden (a továbbiakban: célvállalkozás, Németország) egyes eszközei. |
| --- | --- |

—

az Auto-Holding-Dresdenhez (Németország) tartozó Auto-Holding-Dresden (a továbbiakban: célvállalkozás, Németország) egyes eszközei.

A VGRD az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a célvállalkozás felett.

Az összefonódásra eszközvásárlás útján kerül sor.

2.

| — | a VGRD gépjárműjavító műhelyeket és gépjármű-kereskedéseket üzemeltet Németországban. A VW csoport – amelyhez a VGRD tartozik – személygépkocsik, könnyű haszongépjárművek, tehergépjárművek, buszok, személykocsik, buszalvázak és dízelüzemű motorok, valamint motorkerékpárok fejlesztésével, gyártásával, forgalmazásával és értékesítésével foglalkozik, |
| --- | --- |

—

a VGRD gépjárműjavító műhelyeket és gépjármű-kereskedéseket üzemeltet Németországban. A VW csoport – amelyhez a VGRD tartozik – személygépkocsik, könnyű haszongépjárművek, tehergépjárművek, buszok, személykocsik, buszalvázak és dízelüzemű motorok, valamint motorkerékpárok fejlesztésével, gyártásával, forgalmazásával és értékesítésével foglalkozik,

| — | a célvállalkozás a németországi Drezda nagyvárosi térségében található négy VW-kereskedésből áll, amelyek elsősorban a VW csoport márkái alá tartozó új és használt személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek, eredetiberendezés-gyártóktól (OEM) származó VW márkájú cserealkatrészek, nem eredetiberendezés-gyártóktól (OE) származó cserealkatrészek, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatások kiskereskedelmi forgalmazásával foglalkoznak. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás a németországi Drezda nagyvárosi térségében található négy VW-kereskedésből áll, amelyek elsősorban a VW csoport márkái alá tartozó új és használt személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek, eredetiberendezés-gyártóktól (OEM) származó VW márkájú cserealkatrészek, nem eredetiberendezés-gyártóktól (OE) származó cserealkatrészek, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatások kiskereskedelmi forgalmazásával foglalkoznak.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10714 – VGRD / ASSETS OF AUTO-HOLDING DRESDEN

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---