# Den Europæiske Unions C 123/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 123 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang18. marts 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 123

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang18. marts 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 123/01 | Meddelelse fra Kommissionen om godkendelse af indholdet af et udkast til meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte | 1 |
| 2022/C 123/02 | Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget | 12 |
| 2022/C 123/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10600 — EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10541 — GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10621 — WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 123/01

Meddelelse fra Kommissionen om godkendelse af indholdet af et udkast til meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte

1

2022/C 123/02

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget

12

2022/C 123/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10600 — EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10541 — GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10621 — WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 123/06 | Euroens vekselkurs — 17. marts 2022 | 41 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 123/06

Euroens vekselkurs — 17. marts 2022

41

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 123/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 123/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 46 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 123/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 123/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om godkendelse af indholdet af et udkast til meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte

(2022/C 123/01)

Kommissionen godkendte den 9. december 2021 indholdet af et udkast til meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte.

Udkastet til meddelelse — Retningslinjer for anvendelse af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte er vedlagt som bilag til denne meddelelse. Udkastet til meddelelse er lagt frem til offentlig høring på:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

BILAG

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer for anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte

1.   Indledning

| (1) | Disse retningslinjer fastsætter principperne for vurdering i henhold til artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»artikel 101 i TEUF«) af aftaler mellem virksomheder, vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis (under ét benævnt »aftaler«), der er indgået som følge af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte (1) og andre virksomheder (»modparterne« (2)) om arbejdsvilkårene for de selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Artikel 101 i TEUF forbyder aftaler mellem virksomheder, der begrænser konkurrencen på det indre marked, navnlig hvis de direkte eller indirekte fastsætter købs- eller salgspriser eller andre forretningsbetingelser. EU's konkurrenceregler er baseret på artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori det hedder, at Unionen opretter et indre marked, herunder en ordning, der sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Artikel 3, stk. 3, i TEU fastsætter også, at Unionen skal fremme »en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt«. Med henblik herpå anerkender Unionen vigtigheden af den sociale dialog og de kollektive overenskomstforhandlinger og forpligter sig i henhold til artikel 152 i TEUF til at lette dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og respektere deres selvstændighed. Artikel 28 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender retten til kollektive forhandlinger og kollektive skridt. Forbedrede arbejdsvilkår og tilstrækkelig social beskyttelse er også centrale principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, i henhold til hvilken »arbejdsmarkedets parter skal høres om udformningen og gennemførelsen af økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale politikker i overensstemmelse med national praksis« og »tilskyndes til at forhandle og indgå kollektive aftaler på områder, der er relevante for dem« (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) baserede sig på EU's socialpolitiske mål, da den vedrørende kollektive forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter fastslog, at visse konkurrencebegrænsninger følger af de kollektive overenskomster mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og er nødvendige for at forbedre arbejdsvilkårene (5). Aftaler, der indgås inden for rammerne af kollektive forhandlinger mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og som via formål og indhold skal forbedre arbejdsvilkårene (herunder løn), falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF og er følgelig ikke i strid med EU's konkurrenceret (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Domstolen har yderligere præciseret, at denne undtagelse fra anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF også omfatter kollektive overenskomster indgået mellem arbejdsgivere og arbejdstagerorganisationer, der forhandler på vegne af medlemmer, der er »falske« selvstændige erhvervsdrivende (7), dvs. serviceleverandører hvis situation kan sammenlignes med arbejdstagernes (8). I den forbindelse anser Domstolen en person for ikke at være selvstændig erhvervsdrivende, hvis: i) vedkommende handler under arbejdsgiverens ledelse, navnlig med hensyn til frit at kunne vælge arbejdstid, arbejdssted og arbejdets indhold, ii) ikke deler arbejdsgiverens forretningsmæssige risici, og iii) så længe forholdet varer, er en integrerende del af arbejdsgiverens virksomhed. Sådanne kriterier finder anvendelse, uanset om den pågældende person af skattemæssige, administrative eller organisatoriske grunde betegnes som selvstændig erhvervsdrivende i henhold til national ret og kræver en vurdering fra sag til sag på grundlag af de faktiske omstændigheder (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | I de seneste år er arbejdsmarkedet blevet grundlæggende forandret, bl.a. på grund af stigende brug af underleverandører og outsourcing af både forretningsaktiviteter og personlige tjenesteydelser samt digitalisering af produktionsprocesser og udbredelse af platformsøkonomi. EU har et relativt høj antal selvstændige erhvervsdrivende, og antallet er steget betydeligt de seneste år, hovedsagelig inden for platformsøkonomien. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Udviklingen har øget fleksibiliteten på og adgangen til arbejdsmarkedet, og samtidig har den i nogle tilfælde ført til vanskelige arbejdsvilkår i og uden for platformsøkonomien. Nogle selvstændige erhvervsdrivende er ikke helt uafhængige af deres opdraggiver eller har ikke tilstrækkelig forhandlingsstyrke til at påvirke deres egne arbejdsvilkår, og samtidig er de ikke fuldt integrerede i opdraggiverens virksomhed på samme måde som ansatte. Covid-19-krisen har desuden gjort mange selvstændige erhvervsdrivende endnu mere sårbare, da manglende indkomst er blevet forværret af dårlige eller manglende nationale sociale sikringsordninger og særlige støtteforanstaltninger (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Når selvstændige erhvervsdrivende generelt befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere, kan de i individuelle tilfælde betragtes som falske selvstændige og omklassificeres til arbejdstagere af nationale myndigheder/domstole. Visse grupper kan også betragtes som arbejdstagere i henhold til en retlig formodning. I tilfælde, hvor de ikke er blevet omklassificeret som arbejdstagere, kan adgang til kollektive forhandlinger dog stadig give dem mulighed for at forbedre deres arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Forbuddet i artikel 101 i TEUF gælder for »virksomheder«. Det er en bred term, der omfatter enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset retlig status og finansieringsmåde (11). Reelle selvstændige erhvervsdrivende er således, også selv om det er personer, der arbejder på egen hånd, i princippet virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF, eftersom de tilbyder deres ydelser mod vederlag på et bestemt marked og udøver deres virksomhed som uafhængige økonomiske aktører (12). En tjenesteyder kan miste sin status som virksomhed, både når vedkommende i praksis agerer som underordnet og i tilfælde af økonomisk afhængighed ud fra en vurdering af de faktiske omstændigheder i en bestemt sag (13). Den nuværende udvikling på arbejdsmarkedet og navnlig udviklingen i platformsøkonomien øger usikkerheden med hensyn til, under hvilke omstændigheder kollektive aftaler, der er indgået af eller på vegne af selvstændige erhvervsdrivende, kan anses for at falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | På denne baggrund præciserer disse retningslinjer, i) at visse kategorier af kollektive aftaler falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, og ii) at Kommissionen ikke vil gribe ind over for visse andre kategorier af kollektive aftaler. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Disse retningslinjer forklarer, hvordan Kommissionen vil anvende EU's konkurrencelovgivning, uden at dette berører anvendelsen af andre regler eller principper i EU-retten. Disse retningslinjer berører ikke medlemsstaternes prærogativer inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken eller arbejdsmarkedsparternes selvstændighed. De berører heller ikke definitionerne af begreberne »arbejdstager« eller »selvstændig erhvervsdrivende« i national ret (14). De berører ikke medlemsstaternes eller arbejdsmarkedsparternes beføjelser i henhold til EU-retten eller national ret til at tilrettelægge kollektive forhandlinger inden for rammerne af arbejdsretten eller de kontraherende parters mulighed for at søge omklassificering af beskæftigelsesstatus (eller de kompetente myndigheder/domstole til at vurdere sådanne sager). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Disse retningslinjer berører heller ikke Domstolens videre fortolkning af artikel 101 i TEUF i forbindelse med kollektive overenskomster. De berører ikke anvendelsen af EU's konkurrenceret som foreskrevet i artikel 42 i TEUF og den relevante EU-lovgivning (15) vedrørende landbrugs- og fiskerisektoren. De finder endvidere anvendelse med forbehold af anvendelsen af artikel 101, stk. 3, i TEUF, som fra artikel 101, stk. 1, i TEUF fritager aftaler, der i) bidrager til at forbedre produktionen/distributionen af varer eller til at fremme den tekniske eller økonomiske udvikling, ii) overfører en rimelig andel af fordelene til forbrugerne, iii) kun indeholder absolut nødvendige konkurrencebegrænsninger, og iv) ikke giver parterne mulighed for at fjerne konkurrencen for en væsentlig del af de pågældende varer eller tjenesteydelser (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | For at undgå tvivl er kollektive overenskomster indgået af selvstændige erhvervsdrivende, som ikke er omfattet af disse retningslinjer, ikke automatisk i strid med artikel 101 i TEUF, men kræver en individuel vurdering. |
| --- | --- |

(13)

2.   Disse retningslinjers generelle anvendelsesområde

a)   Typer af aftaler, der er omfattet af disse retningslinjer

| (14) | Disse retningslinjer finder anvendelse på alle aftaler, der forhandles og/eller indgås kollektivt mellem visse kategorier af selvstændige uden ansatte på den ene side og deres modpart(er) på den anden side (i det følgende benævnt »kollektive aftaler«), og som i kraft af art og formål vedrører de selvstændige erhvervsdrivendes arbejdsvilkår. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Uden at dette berører medlemsstaternes skønsmæssige beføjelser vedrørende selvstændige erhvervsdrivendes kollektive repræsentanter, herunder form, omfang og kanaler, finder disse retningslinjer anvendelse på alle former for kollektive forhandlinger, fra forhandlinger gennem arbejdsmarkedets parter eller andre sammenslutninger til direkte forhandlinger mellem en gruppe selvstændige uden ansatte og deres modparter eller sammenslutninger af modparter. De omfatter også tilfælde, hvor selvstændige uden ansatte ønsker at være omfattet af en eksisterende kollektiv aftale, der er indgået mellem den modpart, de arbejder for, og en gruppe af arbejdstagere/selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Arbejdsvilkårene for selvstændige uden ansatte omfatter bl.a. løn, arbejdstid og arbejdsplaner, ferie, fravær, fysisk arbejdsplads, sundhed og sikkerhed, forsikring og social sikring samt betingelser, hvorunder den selvstændige uden ansatte har ret til at ophøre med at levere sine tjenesteydelser, f.eks. som følge af overtrædelser af aftalen om arbejdsvilkår. Aftaler, hvorefter selvstændige uden ansatte kollektivt beslutter ikke at levere tjenesteydelser til bestemte modparter, f.eks. fordi modparten ikke er villig til at indgå en aftale om arbejdsvilkår, kræver imidlertid en individuel vurdering. Sådanne aftaler begrænser udbuddet af arbejdskraft og kan derfor rejse spørgsmål vedrørende konkurrenceforhold. I det omfang det kan påvises, at et koordineret afslag på ydelse af arbejdskraft er nødvendigt og forholdsmæssigt i forbindelse med forhandling eller indgåelse af den kollektive aftale, vil det i forbindelse med disse retningslinjer blive behandlet på samme måde som den kollektive aftale, det vedrører (eller skulle vedrøre i tilfælde af resultatløse forhandlinger). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Indgåelsen af kollektive aftaler forudsætter en vis grad af koordinering mellem de forskellige forhandlingspartnere forud for indgåelsen af den kollektive aftale. En sådan koordinering kan tage form af en aftale eller informationsudveksling eller kommunikation mellem parterne på hver side af forhandlingerne med henblik på at fastlægge en fælles tilgang til emnet og forhandlingsformen (f.eks. multilateral eller gennem udpegede repræsentanter). I det omfang, at en sådan koordinering er nødvendig og forholdsmæssig i forbindelse med forhandling eller indgåelse af den kollektive aftale, vil det i forbindelse med disse retningslinjer også i denne sammenhæng blive behandlet på samme måde som den kollektive aftale, det vedrører. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Disse retningslinjer omfatter ikke afgørelser truffet af sammenslutninger eller aftaler mellem selvstændige uden ansatte uden for rammerne af forhandlinger (eller forberedelser til forhandlinger) med en modpart med henblik på at forbedre de selvstændiges arbejdsvilkår. De omfatter navnlig ikke aftaler, der dækker bredere end reguleringen af arbejdsvilkårene og fastsætter de betingelser (navnlig priser), hvorunder de selvstændige uden ansatte eller modparten tilbyder tjenesteydelser til forbrugerne (17), eller som begrænser arbejdsgivernes frihed til at ansætte dem arbejdskraft, de har behov for.







  Eksempel 1



  Situation: Selvstændige bude uden ansatte leverer deres ydelser til de tre leveringsplatforme, der er aktive i byen B. Der er indgået en kollektiv aftale mellem leveringsplatformene og budene, der fastsætter de honorarer, som platformene skal betale til budene for deres tjenester, samt platformenes minimumsforpligtelser med hensyn til sundhed og sikkerhed over for budene. I henhold til den kollektive aftale kan budene begrænse deres tjenester til et bestemt byområde. Til det formål er byen i henhold til aftalen opdelt i tre særskilte områder; et for budene for hver af de tre platforme. De selvstændige bude uden ansatte i byen B indgår derudover en indbyrdes aftale om ikke at udføre mere end tyve leveringer pr. fire timer på en arbejdsdag.

  Analyse: Eksemplet vedrører to aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF: i) den kollektive aftale mellem platformene og de selvstændige bude uden ansatte, og ii) den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om det maksimale antal leveringer. Den kollektive aftale er omfattet af disse retningslinjer, da den er resultatet af kollektive forhandlinger og regulerer arbejdsvilkårene (honorarer, sundheds- og sikkerhedsvilkår), hvorunder de selvstændige bude uden ansatte leverer deres tjenester til platformene. Den del af den kollektive aftale, der opdeler byen mellem de tre platforme, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår, men udgør en aftale om markedsdeling, der kan have til formål at begrænse konkurrencen, som omhandlet i artikel 101 i TEUF (18).
  Derimod er den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om antallet af leverancer pr. arbejdsdag ikke resultatet af kollektive forhandlinger mellem de selvstændige uden ansatte og deres modparter, og den er derfor ikke omfattet af disse retningslinjer, men bør analyseres særskilt.


  Eksempel 2



  Situation: Sportsklubberne i medlemsstat X aftaler indbyrdes ikke at rekruttere idrætsudøvere fra hinanden, så længe idrætsudøverne har en løbende kontrakt med en given sportsklub. Klubberne koordinerer også lønniveauet for idrætsudøvere over 35 år.

  Analyse: Aftalerne mellem sportsklubberne udgør aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF. Aftalerne er ikke omfattet af disse retningslinjer, da de ikke er et resultat af forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modparter og derfor ikke er kollektive aftaler. Den første aftale vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF med hensyn til formålet, da den begrænser konkurrencen mellem sportsklubberne ved rekruttering af de bedste sportsudøvere på markedet. Den anden (lønfastsættelses)aftale kan også være i strid med artikel 101 i TEUF med hensyn til formålet, da den i det væsentlige er en aftale mellem konkurrenter (klubberne) om at reducere deres omkostninger.
  Generelt illustrerer eksemplet virksomhedspraksis på arbejdsmarkedet, som klart falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde og sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF. Navnlig vil eksemplets aftaler mellem sportsklubberne sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF, uanset om de omhandler selvstændige eller arbejdstagere. |
| --- | --- |

(18)

Eksempel 1

Situation: Selvstændige bude uden ansatte leverer deres ydelser til de tre leveringsplatforme, der er aktive i byen B. Der er indgået en kollektiv aftale mellem leveringsplatformene og budene, der fastsætter de honorarer, som platformene skal betale til budene for deres tjenester, samt platformenes minimumsforpligtelser med hensyn til sundhed og sikkerhed over for budene. I henhold til den kollektive aftale kan budene begrænse deres tjenester til et bestemt byområde. Til det formål er byen i henhold til aftalen opdelt i tre særskilte områder; et for budene for hver af de tre platforme. De selvstændige bude uden ansatte i byen B indgår derudover en indbyrdes aftale om ikke at udføre mere end tyve leveringer pr. fire timer på en arbejdsdag.

Analyse: Eksemplet vedrører to aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF: i) den kollektive aftale mellem platformene og de selvstændige bude uden ansatte, og ii) den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om det maksimale antal leveringer. Den kollektive aftale er omfattet af disse retningslinjer, da den er resultatet af kollektive forhandlinger og regulerer arbejdsvilkårene (honorarer, sundheds- og sikkerhedsvilkår), hvorunder de selvstændige bude uden ansatte leverer deres tjenester til platformene. Den del af den kollektive aftale, der opdeler byen mellem de tre platforme, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår, men udgør en aftale om markedsdeling, der kan have til formål at begrænse konkurrencen, som omhandlet i artikel 101 i TEUF (18).

Derimod er den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om antallet af leverancer pr. arbejdsdag ikke resultatet af kollektive forhandlinger mellem de selvstændige uden ansatte og deres modparter, og den er derfor ikke omfattet af disse retningslinjer, men bør analyseres særskilt.

Eksempel 2

Situation: Sportsklubberne i medlemsstat X aftaler indbyrdes ikke at rekruttere idrætsudøvere fra hinanden, så længe idrætsudøverne har en løbende kontrakt med en given sportsklub. Klubberne koordinerer også lønniveauet for idrætsudøvere over 35 år.

Analyse: Aftalerne mellem sportsklubberne udgør aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF. Aftalerne er ikke omfattet af disse retningslinjer, da de ikke er et resultat af forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modparter og derfor ikke er kollektive aftaler. Den første aftale vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF med hensyn til formålet, da den begrænser konkurrencen mellem sportsklubberne ved rekruttering af de bedste sportsudøvere på markedet. Den anden (lønfastsættelses)aftale kan også være i strid med artikel 101 i TEUF med hensyn til formålet, da den i det væsentlige er en aftale mellem konkurrenter (klubberne) om at reducere deres omkostninger.

Generelt illustrerer eksemplet virksomhedspraksis på arbejdsmarkedet, som klart falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde og sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF. Navnlig vil eksemplets aftaler mellem sportsklubberne sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF, uanset om de omhandler selvstændige eller arbejdstagere.

b)   Personer omfattet af disse retningslinjer

| (19) | Disse retningslinjer omfatter kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkårene for selvstændige uden ansatte (se afsnit III og IV i disse retningslinjer). I disse retningslinjer forstås ved »selvstændige uden ansatte« personer, der ikke har en ansættelseskontrakt, eller som ikke er i et ansættelsesforhold, og som primært er afhængige af deres egen arbejdskraft ved levering af de pågældende tjenesteydelser. Selvstændige uden ansatte kan anvende visse genstande eller aktiver ved levering af tjenesteydelserne. En rengøringsassistent anvender f.eks. rengøringstilbehør, og en musiker spiller på et musikinstrument. I disse tilfælde anvendes genstandene som et hjælperedskab til at levere den endelige tjenesteydelse, og den selvstændige uden ansatte anses derfor for at være afhængig af sin personlige arbejdskraft. Disse retningslinjer finder derimod ikke anvendelse på situationer, hvor den selvstændiges økonomiske aktivitet udelukkende består i deling eller udnyttelse af genstande eller aktiver eller videresalg af varer/tjenesteydelser. Hvis en selvstændig uden ansatte f.eks. udlejer indkvartering eller videresælger bildele, vedrører disse aktiviteter udnyttelse af aktiver og videresalg af varer snarere end levering af personlig arbejdskraft. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | I afsnit III i disse retningslinjer fastsættes de kategorier af kollektive aftaler, der omhandler selvstændige uden ansatte, og som Kommissionen anser for at falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, og afsnit IV fastsætter de kategorier af kollektive aftaler, som Kommissionen ikke vil gribe ind over for. De kategorier af selvstændige uden ansatte og/eller kollektive aftaler, der er anført i afsnit III og IV i disse retningslinjer, bør følge og fuldt ud overholde de generelle principper, der definerer anvendelsesområdet for disse retningslinjer i nærværende afsnit II. |
| --- | --- |

(20)

3.   Kollektive aftaler vedrørende selvstændige uden ansatte, der kan sammenlignes med arbejdstagere, og hvor aftalerne ikke er omfattet af artikel 101 i TEUF

| (21) | I tilfælde, hvor selvstændige uden ansatte anses for at være i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres situation, bør deres kollektive aftaler anses for at falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, uanset om de opfylder kriterierne for at være »falske« selvstændige uden ansatte (se punkt (5) i disse retningslinjer) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Domstolen har fastslået, at en kollektiv aftale, der omfatter selvstændige tjenesteydere, kan betragtes som et resultat af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, hvis tjenesteyderne er i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere (20), og har bekræftet, at »i dagens økonomi er det ikke altid let at fastslå visse selvstændige leverandørers status som »virksomheder«« (21). Domstolen har også fastslået, at »en tjenesteyder kan miste sin status som selvstændig erhvervsdrivende og dermed som virksomhed, hvis vedkommende ikke selvstændigt bestemmer sin adfærd på markedet, men udelukkende arbejder efter opdraggiverens anvisninger, fordi vedkommende ikke bærer nogen af de økonomiske eller kommercielle risici ved opdraggiverens virksomhed men fungerer som medhjælper i opdraggiverens virksomhed« (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | På grundlag af disse kriterier og under hensyntagen til udviklingen på EU's arbejdsmarked og på nationalt plan (med hensyn til lovgivning og retspraksis) finder Kommissionen med henblik på disse retningslinjer, at følgende kategorier af selvstændige uden ansatte befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere, og at kollektive aftaler, de har indgået, derfor falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF (23). |
| --- | --- |

(23)

a)   Økonomisk afhængige selvstændige uden ansatte

| (24) | Selvstændige uden ansatte, som udelukkende eller overvejende leverer deres tjenesteydelser til én modpart, vil sandsynligvis være økonomisk afhængige af denne modpart. Generelt bestemmer sådanne selvstændige uden ansatte ikke uafhængigt deres adfærd på markedet og er i vidt omfang afhængige af deres modpart, hvor de udgør en integreret del af modpartens virksomhed. Desuden er der større sandsynlighed for, at de får anvisninger for, hvordan arbejdet skal udføres. Spørgsmålet om økonomisk afhængige selvstændige erhvervsdrivende er omhandlet i en række nationale love, der giver sådanne selvstændige uden ansatte ret til at føre kollektive forhandlinger, forudsat at de opfylder de kriterier, der er fastsat i de respektive nationale foranstaltninger (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Kommissionen mener, at en selvstændig uden ansatte befinder sig i en økonomisk afhængighedssituation, når vedkommende opnår mindst 50 % af sin samlede årlige arbejdsindkomst fra en enkelt modpart. Kollektive aftaler vedrørende forbedring af arbejdsvilkårene mellem selvstændige uden ansatte, der befinder sig i en økonomisk afhængighedssituation, og deres modpart, som de er økonomisk afhængige af, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, også selv om de pågældende selvstændige erhvervsdrivende ikke er blevet omklassificeret som arbejdstagere af nationale myndigheder/domstole.







  Eksempel 3



  Situation: Selskab X er et arkitektfirma, der indgår aftaler med et stort antal (selvstændige) arkitekter om gennemførelse af projekter. Arkitekterne opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X. De forhandler kollektivt og indgår en kollektiv aftale med selskab X, hvori der fastsættes en ugentlig arbejdstid på højst 45 timer, årlig ferie på 26 kalenderdage og faste lønsatser baseret på den enkelte arkitekts erfaring.

  Analyse: Selvstændige arkitekter anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. Den aftale, der er indgået mellem de selvstændige arkitekter og selskab X, falder imidlertid uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, da det er en kollektiv aftale om arbejdsvilkår indgået mellem selskab X og enkeltpersoner, der kan anses for at befinde sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstagernes (hvad angår deres økonomiske afhængighed). I dette eksempel er arkitekterne økonomisk afhængige af deres modpart (selskab X), da de opnår 90 % af deres indkomst fra Selskab X. De kan derfor anses som en integreret del af selskab X. |
| --- | --- |

(25)

Eksempel 3

Situation: Selskab X er et arkitektfirma, der indgår aftaler med et stort antal (selvstændige) arkitekter om gennemførelse af projekter. Arkitekterne opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X. De forhandler kollektivt og indgår en kollektiv aftale med selskab X, hvori der fastsættes en ugentlig arbejdstid på højst 45 timer, årlig ferie på 26 kalenderdage og faste lønsatser baseret på den enkelte arkitekts erfaring.

Analyse: Selvstændige arkitekter anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. Den aftale, der er indgået mellem de selvstændige arkitekter og selskab X, falder imidlertid uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, da det er en kollektiv aftale om arbejdsvilkår indgået mellem selskab X og enkeltpersoner, der kan anses for at befinde sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstagernes (hvad angår deres økonomiske afhængighed). I dette eksempel er arkitekterne økonomisk afhængige af deres modpart (selskab X), da de opnår 90 % af deres indkomst fra Selskab X. De kan derfor anses som en integreret del af selskab X.

b)   Selvstændige uden ansatte, der arbejder »på lige fod« med arbejdstagere

| (26) | Selvstændige uden ansatte, der udfører de samme eller lignende opgaver »på lige fod« med arbejdstagere for den samme modpart, befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere, idet de leverer deres tjenesteydelser under modpartens ledelse og ikke bærer de kommercielle risici ved modpartens aktivitet og heller ikke har nogen form for uafhængighed med hensyn til udøvelsen af den pågældende økonomiske aktivitet. Det er op til de kompetente nationale myndigheder/domstole at afgøre, om kontraktforholdet mellem selvstændige erhvervsdrivende, der arbejder »på lige fod« med arbejdstagere, skal omklassificeres til et ansættelsesforhold. I tilfælde, hvor selvstændige uden ansatte ikke er blevet omklassificeret som arbejdstagere, kan de dog stadig benytte sig af kollektive forhandlinger. Det forhold er anerkendt af praksis i flere medlemsstater, hvor kollektive aftaler omfatter arbejdstagere og selvstændige, der er aktive i de samme sektorer (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår mellem en modpart og selvstændige uden ansatte, der udfører de samme eller lignende opgaver »på lige fod« med arbejdstagere for den samme modpart, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, selv om de pågældende selvstændige ikke er blevet omklassificeret som arbejdstagere af nationale myndigheder/domstole. Det samme gælder for kollektive aftaler, som i overensstemmelse med principperne for arbejdsmarkedsdialogen omfatter både arbejdstagere og selvstændige uden ansatte.







  Eksempel 4



  Situation: Virksomhed X arrangerer orkesterkoncerter og andre klassiske musikbegivenheder. Et antal musikere arbejder for virksomhed X enten som arbejdstagere eller selvstændige på grundlag af årlige kontrakter. Musikerne instrueres uafhængigt af deres ansættelsesstatus af kulturdirektøren for virksomhed X med hensyn til de værker, de skal opføre, øvetidspunkter og -sted samt de opførelser, de skal deltage i. Virksomhed X har indgået en kollektiv aftale med alle musikerne. I aftalen fastsættes den ugentlige arbejdstid til højst 45 timer, og musikerne sikres 1 særlig fridag efter afholdelse af 3 koncerter i samme uge.

  Analyse: De selvstændige musikere uden ansatte befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagerne i virksomhed X med hensyn til underordnelsesforhold og lighed i opgaver. De udfører de samme opgaver som de ansatte musikere (dvs. optræder til arrangementer), de er underlagt de samme instrukser fra virksomhed X med hensyn til indhold, sted og tidspunkt for opførelser, og de engageres for en periode svarende til de ansatte musikere. Under disse omstændigheder falder den kollektive aftale, der regulerer musikernes arbejdsvilkår, uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

(27)

Eksempel 4

Situation: Virksomhed X arrangerer orkesterkoncerter og andre klassiske musikbegivenheder. Et antal musikere arbejder for virksomhed X enten som arbejdstagere eller selvstændige på grundlag af årlige kontrakter. Musikerne instrueres uafhængigt af deres ansættelsesstatus af kulturdirektøren for virksomhed X med hensyn til de værker, de skal opføre, øvetidspunkter og -sted samt de opførelser, de skal deltage i. Virksomhed X har indgået en kollektiv aftale med alle musikerne. I aftalen fastsættes den ugentlige arbejdstid til højst 45 timer, og musikerne sikres 1 særlig fridag efter afholdelse af 3 koncerter i samme uge.

Analyse: De selvstændige musikere uden ansatte befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagerne i virksomhed X med hensyn til underordnelsesforhold og lighed i opgaver. De udfører de samme opgaver som de ansatte musikere (dvs. optræder til arrangementer), de er underlagt de samme instrukser fra virksomhed X med hensyn til indhold, sted og tidspunkt for opførelser, og de engageres for en periode svarende til de ansatte musikere. Under disse omstændigheder falder den kollektive aftale, der regulerer musikernes arbejdsvilkår, uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF.

c)   Selvstændige uden ansatte, der arbejder via digitale arbejdsplatforme

| (28) | Den nye onlineplatformsøkonomi og ydelse af arbejdskraft gennem digitale arbejdsplatforme har skabt en ny virkelighed for særlige grupper af selvstændige uden ansatte, som befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres situation, i forhold til de digitale arbejdsplatforme, som de leverer deres arbejdskraft til eller igennem. De selvstændige uden ansatte kan være afhængige af de digitale arbejdsplatforme, navnlig med hensyn til kundeunderlag, og opgaverne tilbydes ofte med ringe eller ingen mulighed for at forhandle arbejdsvilkår, herunder løn. De digitale arbejdsplatforme pålægger normalt ensidigt vilkår og betingelser for arbejdsforholdet uden forudgående orientering eller høring af de selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Den seneste retspraksis og lovgivningsmæssige udvikling på nationalt plan indikerer yderligere, at denne type selvstændige erhvervsdrivende er sammenlignelige med arbejdstagere. I sager vedrørende omklassificering anerkender de nationale domstole i stigende grad tjenesteydernes afhængighed af visse typer af platforme, eller at der foreligger et ansættelsesforhold (26). På samme måde har nogle medlemsstater vedtaget lovgivning (27), der fastsætter formodning om ansættelsesforhold eller ret til kollektive forhandlinger for tjenesteydere til eller via digitale arbejdsplatforme. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | I disse retningslinjer forstås ved digital arbejdsplatform enhver fysisk eller juridisk person, der leverer en kommerciel tjeneste, som opfylder alle følgende krav: i) de leveres, som minimum delvist, på afstand ved hjælp af elektroniske midler, f.eks. et websted eller en mobilapplikation, ii) de leveres på anmodning af en tjenestemodtager, og iii) de omfatter som en nødvendig og væsentlig del tilrettelæggelsen af det arbejde, der udføres af enkeltpersoner, uanset om dette arbejde udføres online eller på et bestemt sted. Platforme, der ikke organiserer enkeltpersoners arbejde, men som blot er en service, hvorigennem selvstændige uden ansatte kan nå slutbrugerne, udgør ikke digitale arbejdsplatforme. F.eks. betragtes en platform, der blot samler og viser de tilgængelige tjenesteudbydere (f.eks. blikkenslagere) i et bestemt område, og som giver kunderne mulighed for at benytte deres service efter anmodning, ikke som en digital arbejdsplatform, da den ikke organiserer tjenesteydernes arbejde. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | I lyset af disse betragtninger falder kollektive aftaler mellem selvstændige uden ansatte og digitale arbejdsplatforme, der i indhold og formål skal forbedre arbejdsvilkårene, uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, selv om de pågældende selvstændige ikke er blevet omklassificeret som arbejdstagere af nationale myndigheder/domstole.







  Eksempel 5



  Situation: En gruppe chauffører, der arbejder for kørselsplatforme, indleder forhandlinger med den regionale sammenslutning af kørselsplatforme med henblik på at indgå en kollektiv aftale om forbedring af chaufførernes arbejdsvilkår. Inden der indledes forhandlinger med chaufførerne, koordinerer kørselsplatformene (medlemmerne af sammenslutningen) deres forhandlingsstrategi. Forhandlingerne mislykkes, og der indgås ingen kollektiv aftale. Sammenslutningen af kørselsplatforme vedtager efterfølgende en afgørelse, der fastsætter en mindstepris på 5 EUR pr. kørsel for brugerne. Platformene drøftede også muligheden for at fastsætte en mindstepris pr. kørsel som led i deres koordinering, inden de indledte forhandlinger med chaufførerne.

  Analyse: Gennem sammenslutningen forsøger kørselsplatformene at forhandle en kollektiv aftale med chaufførerne med henblik på at forbedre chaufførernes arbejdsvilkår. Selv om der ikke bliver indgået en aftale, falder forhandlingerne mellem de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. Det samme gælder koordineringen mellem platformene forud for forhandlingerne med chaufførerne, forudsat at en sådan koordinering er nødvendig og står i et rimeligt forhold til forhandlingerne om en kollektiv aftale, der er omfattet af disse retningslinjer.
  Drøftelserne mellem platformene om den mindstepris pr. kørsel, der skal betales af forbrugerne, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår. En sådan samordning af priser mellem konkurrenter vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af det konkurrencebegrænsende formål. Under alle omstændigheder falder den afgørelse, der er vedtaget af sammenslutningen af kørselsplatforme, uden for disse retningslinjers anvendelsesområde, da den ikke er resultatet af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modparter. Den er resultatet af en aftale mellem medlemmerne af sammenslutningen, dvs. platformene (modparterne).
  Omvendt ville en sådan aftale blive anset for at vedrøre arbejdsvilkår og dermed falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, hvis de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af kørselsplatforme kollektivt havde aftalt et minimumsgebyr på 5 EUR pr. kørsel til chaufførerne (uanset hvordan disse omkostninger overføres til forbrugerne). |
| --- | --- |

(31)

Eksempel 5

Situation: En gruppe chauffører, der arbejder for kørselsplatforme, indleder forhandlinger med den regionale sammenslutning af kørselsplatforme med henblik på at indgå en kollektiv aftale om forbedring af chaufførernes arbejdsvilkår. Inden der indledes forhandlinger med chaufførerne, koordinerer kørselsplatformene (medlemmerne af sammenslutningen) deres forhandlingsstrategi. Forhandlingerne mislykkes, og der indgås ingen kollektiv aftale. Sammenslutningen af kørselsplatforme vedtager efterfølgende en afgørelse, der fastsætter en mindstepris på 5 EUR pr. kørsel for brugerne. Platformene drøftede også muligheden for at fastsætte en mindstepris pr. kørsel som led i deres koordinering, inden de indledte forhandlinger med chaufførerne.

Analyse: Gennem sammenslutningen forsøger kørselsplatformene at forhandle en kollektiv aftale med chaufførerne med henblik på at forbedre chaufførernes arbejdsvilkår. Selv om der ikke bliver indgået en aftale, falder forhandlingerne mellem de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. Det samme gælder koordineringen mellem platformene forud for forhandlingerne med chaufførerne, forudsat at en sådan koordinering er nødvendig og står i et rimeligt forhold til forhandlingerne om en kollektiv aftale, der er omfattet af disse retningslinjer.

Drøftelserne mellem platformene om den mindstepris pr. kørsel, der skal betales af forbrugerne, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår. En sådan samordning af priser mellem konkurrenter vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af det konkurrencebegrænsende formål. Under alle omstændigheder falder den afgørelse, der er vedtaget af sammenslutningen af kørselsplatforme, uden for disse retningslinjers anvendelsesområde, da den ikke er resultatet af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modparter. Den er resultatet af en aftale mellem medlemmerne af sammenslutningen, dvs. platformene (modparterne).

Omvendt ville en sådan aftale blive anset for at vedrøre arbejdsvilkår og dermed falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, hvis de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af kørselsplatforme kollektivt havde aftalt et minimumsgebyr på 5 EUR pr. kørsel til chaufførerne (uanset hvordan disse omkostninger overføres til forbrugerne).

4.   Kommissionens prioriteter for håndhævelse

| (32) | I nogle tilfælde kan selvstændige uden ansatte, som ikke befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere, alligevel have en svag forhandlingsposition over for modparterne og kan derfor være ude af stand til at påvirke deres arbejdsvilkår væsentligt. Selv om det ikke kan antages, at deres kollektive aftaler falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, kan disse selvstændige uden ansatte reelt have problemer, der svarer til dem, som selvstændige uden ansatte i de ovenfor beskrevne kategorier står over for. Derfor vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive aftaler, når de har til formål at rette op på en klar ubalance i de selvstændiges forhandlingsposition over for modparterne, og når de i indhold og formål skal forbedre arbejdsvilkårene. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Følgende kategorier af kollektive aftaler anses for at opfylde ovennævnte kriterier: |
| --- | --- |

(33)

a)   Kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte med modparter med en vis økonomisk styrke

| (34) | Selvstændige uden ansatte, hvis modparter har en vis økonomisk styrke og dermed en købermagt, kan have utilstrækkelig forhandlingsstyrke til at påvirke deres arbejdsvilkår. I de tilfælde kan kollektive aftaler være et legitimt middel til at rette op på ubalancen i forhandlingsstyrken mellem de to parter. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler mellem selvstændige uden ansatte og deres modparter i tilfælde, hvor der er en klar ubalance i forhandlingsstyrken (28). En sådan uligevægt i forhandlingsstyrken vil som minimum blive anset for at eksistere:






  — | når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en eller flere modparter, som repræsenterer hele sektoren eller branchen samt |
| --- | --- | --- |

(35)

—

når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en eller flere modparter, som repræsenterer hele sektoren eller branchen samt

| — | når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en modpart, hvis samlede årlige omsætning overstiger 2 mio. EUR, eller hvis antal beskæftigede er lig med eller over ti personer, eller med flere modparter, som tilsammen overskrider en af de nævnte grænser (29). |
| --- | --- |

—

når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en modpart, hvis samlede årlige omsætning overstiger 2 mio. EUR, eller hvis antal beskæftigede er lig med eller over ti personer, eller med flere modparter, som tilsammen overskrider en af de nævnte grænser (29).

| Eksempel 6



  Situation: Virksomhederne X, Y og Z tilbyder vedligeholdelse og reparation af biler. Virksomhedernes samlede omsætning er på 700 000 EUR for virksomhed X, 1 mio. EUR for virksomhed Y og 500 000 EUR for virksomhed Z. De selvstændige mekanikere uden ansatte, der arbejder for virksomhederne som selvstændige tjenesteydere, er utilfredse med deres lave løn og dårlige sikkerhedsforhold og beslutter at indgå fælles forhandlinger med virksomhed X, Y og Z for at forbedre arbejdsvilkårene. De tre virksomheder nægter at forhandle, idet de hævder, at en kollektiv aftale med de selvstændige uden ansatte ville være i strid med artikel 101 i TEUF.

  Analyse: Både de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder er virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF. Formodningen om en ubalance i forhandlingsstyrken ville ikke finde anvendelse, hvis virksomhederne X, Y eller Z forhandlede enkeltvis, da ingen af dem overskrider den omsætningsgrænse på 2 mio. EUR, der er fastsat i punkt 35 i disse retningslinjer. I den foreliggende sag kan formodningen imidlertid gøres gældende, fordi de tre virksomheder forhandler kollektivt, og det derfor er deres samlede omsætning, der tages i betragtning. Kommissionen ville derfor ikke gribe ind over for en kollektiv aftale vedrørende arbejdsvilkårene for de selvstændige uden ansatte i denne sag. |
| --- |

Eksempel 6

Situation: Virksomhederne X, Y og Z tilbyder vedligeholdelse og reparation af biler. Virksomhedernes samlede omsætning er på 700 000 EUR for virksomhed X, 1 mio. EUR for virksomhed Y og 500 000 EUR for virksomhed Z. De selvstændige mekanikere uden ansatte, der arbejder for virksomhederne som selvstændige tjenesteydere, er utilfredse med deres lave løn og dårlige sikkerhedsforhold og beslutter at indgå fælles forhandlinger med virksomhed X, Y og Z for at forbedre arbejdsvilkårene. De tre virksomheder nægter at forhandle, idet de hævder, at en kollektiv aftale med de selvstændige uden ansatte ville være i strid med artikel 101 i TEUF.

Analyse: Både de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder er virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF. Formodningen om en ubalance i forhandlingsstyrken ville ikke finde anvendelse, hvis virksomhederne X, Y eller Z forhandlede enkeltvis, da ingen af dem overskrider den omsætningsgrænse på 2 mio. EUR, der er fastsat i punkt 35 i disse retningslinjer. I den foreliggende sag kan formodningen imidlertid gøres gældende, fordi de tre virksomheder forhandler kollektivt, og det derfor er deres samlede omsætning, der tages i betragtning. Kommissionen ville derfor ikke gribe ind over for en kollektiv aftale vedrørende arbejdsvilkårene for de selvstændige uden ansatte i denne sag.

b)   Kollektive aftaler indgået mellem selvstændige erhvervsdrivende i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning

| (36) | I nogle tilfælde har de nationale lovgivere i henhold til sociale målsætninger søgt at rette op på den ulige forhandlingsstyrke, som nogle kategorier af selvstændige uden ansatte har, enten ved i) udtrykkeligt at give sådanne personer ret til kollektive forhandlinger eller ii) ved at udelukke kollektive aftaler, der er indgået af selvstændige erhvervsdrivende inden for visse erhverv, fra anvendelsesområdet for den nationale konkurrencelovgivning. Når sådanne nationale foranstaltninger vedtages under hensyntagen til sociale målsætninger, vil Kommissionen således ikke gribe ind over for kollektive aftaler, der gælder for kategorier af selvstændige uden ansatte, som en sådan national lovgivning finder anvendelse på.







  Eksempel 7



  Situation: Den nationale lovgivning i medlemsstat A udelukker aftaler, der er indgået af visse selvstændige erhvervsdrivende i kultursektoren, fra anvendelsesområdet for national konkurrenceret.

  Analyse: Medlemsstat A har indført en sektorspecifik undtagelse fra den nationale konkurrencelovgivning under hensyntagen til sociale målsætninger. Selv om foranstaltningens anvendelsesområde kan være bredere end situationen for selvstændige uden ansatte, jf. afsnit III i disse retningslinjer, vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive aftaler, som selvstændige uden ansatte har indgået i henhold til den nationale foranstaltning.


  Eksempel 8



  Situation: Arbejdsretten i medlemsstat B giver selvstændige journalister uden ansatte ret til at føre kollektive forhandlinger med de virksomheder, som de leverer deres tjenesteydelser til.

  Analyse: Medlemsstat B har specifikt givet en bestemt kategori af selvstændige, nemlig journalister, ret til kollektive forhandlinger. Det betyder, at kollektive aftaler indgået mellem journalister og de virksomheder, som de leverer deres tjenesteydelser til, ikke anses for at være konkurrencebegrænsende i henhold til den nationale konkurrencelovgivning. Derfor vil Kommissionen i dette tilfælde ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige journalister uden ansatte. |
| --- | --- |

(36)

Eksempel 7

Situation: Den nationale lovgivning i medlemsstat A udelukker aftaler, der er indgået af visse selvstændige erhvervsdrivende i kultursektoren, fra anvendelsesområdet for national konkurrenceret.

Analyse: Medlemsstat A har indført en sektorspecifik undtagelse fra den nationale konkurrencelovgivning under hensyntagen til sociale målsætninger. Selv om foranstaltningens anvendelsesområde kan være bredere end situationen for selvstændige uden ansatte, jf. afsnit III i disse retningslinjer, vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive aftaler, som selvstændige uden ansatte har indgået i henhold til den nationale foranstaltning.

Eksempel 8

Situation: Arbejdsretten i medlemsstat B giver selvstændige journalister uden ansatte ret til at føre kollektive forhandlinger med de virksomheder, som de leverer deres tjenesteydelser til.

Analyse: Medlemsstat B har specifikt givet en bestemt kategori af selvstændige, nemlig journalister, ret til kollektive forhandlinger. Det betyder, at kollektive aftaler indgået mellem journalister og de virksomheder, som de leverer deres tjenesteydelser til, ikke anses for at være konkurrencebegrænsende i henhold til den nationale konkurrencelovgivning. Derfor vil Kommissionen i dette tilfælde ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige journalister uden ansatte.

| (37) | På samme måde er der i ophavsretsdirektivet (30) fastsat et princip om, at forfattere og udøvende kunstnere (31) har ret til et passende og forholdsmæssigt vederlag, når de giver licens til eller overdrager deres enerettigheder til udnyttelse af deres værker og andre frembringelser, der er beskyttet af ophavsret og beslægtede rettigheder (32). Forfattere og udøvende kunstnere har ofte en svagere kontraktmæssig position end deres modparter (33), og direktivet giver mulighed for at styrke deres kontraktmæssige position for at sikre et rimeligt vederlag i de indgåede kontrakter (34). Direktivet om ophavsret giver medlemsstaterne fleksibilitet til at gennemføre dette princip ved hjælp af forskellige mekanismer (herunder kollektive forhandlinger), så længe de er i overensstemmelse med EU-retten (35). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | I overensstemmelse med disse bestemmelser og med forbehold for ophavsretsdirektivets andre bestemmelser vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive aftaler, som selvstændige ophavsmænd/forfattere eller udøvende kunstnere uden ansatte har indgået med deres modparter i medfør af dette direktiv. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Punkt 38 i disse retningslinjer finder ikke anvendelse på kollektive forhandlinger inden for rammerne af kollektive forvaltningsorganisationer eller uafhængige administrationsenheder (36). Disse retningslinjer bør ikke fortolkes således, at de udelukker disse organisationers eller enheders praksis fra anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning (37).







  Eksempel 9



  Situation: Virksomhed Y er udgiver af aviser og blade. Flere journalister, der arbejder som freelancere, bidrager med artikler til virksomhed Y's publikationer. Virksomhed Y honorerer journalisterne på grundlag af de artikler, der offentliggøres i de enkelte aviser eller tidsskrifter. Journalisterne er ikke tilfredse med det honorar, de modtager fra virksomhed Y. De forhandler og aftaler i fællesskab med virksomhed Y, at de royalties (honorar), som selskab Y betaler, forhøjes med 20 %.

  Analyse: I overensstemmelse med disse retningslinjer vil Kommissionen ikke gribe ind over for den kollektive aftale, der er indgået mellem de selvstændige (freelance)journalister uden ansatte og virksomhed Y, da aftalen er indgået i henhold til ophavsretsdirektivet. |
| --- | --- |

(39)

Eksempel 9

Situation: Virksomhed Y er udgiver af aviser og blade. Flere journalister, der arbejder som freelancere, bidrager med artikler til virksomhed Y's publikationer. Virksomhed Y honorerer journalisterne på grundlag af de artikler, der offentliggøres i de enkelte aviser eller tidsskrifter. Journalisterne er ikke tilfredse med det honorar, de modtager fra virksomhed Y. De forhandler og aftaler i fællesskab med virksomhed Y, at de royalties (honorar), som selskab Y betaler, forhøjes med 20 %.

Analyse: I overensstemmelse med disse retningslinjer vil Kommissionen ikke gribe ind over for den kollektive aftale, der er indgået mellem de selvstændige (freelance)journalister uden ansatte og virksomhed Y, da aftalen er indgået i henhold til ophavsretsdirektivet.

---

(1)  I disse retningslinjer forstås ved »selvstændige uden ansatte« personer, der ikke har en ansættelseskontrakt, og som ikke er i et ansættelsesforhold, og som primært er afhængige af deres egen personlige arbejdskraft med henblik på levering af de pågældende tjenesteydelser.

(2)  I disse retningslinjer forstås ved »modparter« virksomheder, som selvstændige indgår kontrakt med (dvs. deres kunder), herunder sammenslutninger af sådanne virksomheder.

(3)  Afsnit VII, kapitel 1, afdeling 1, i TEUF og protokol nr. 27 til TEU og TEUF.

(4)  Europæisk søjle for sociale rettigheder, princip 8 https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_en.

(5)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 22, dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, præmis 59, dom af 11. december 2007, International Transport Workers' Federation og Finnish Seamen's Union mod Viking Line ABP og OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, ECLI:EU:C:2007:772, præmis 49, dom af 9. juli 2009, 3F mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, C-319/07, ECLI:EU:C:2009:435, præmis 50.

(6)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 23, dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, præmis 60, dom af 21. september 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, ECLI:EU:C:1999:434, præmis 57, dom af 21. september 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV mod Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, ECLI:EU:C:1999:437, præmis 47, dom af 12. september 2000, Pavel Pavlov m.fl. mod Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, ECLI:EU:C:2000:428, præmis 67, dom af 21. september 2000, Hendrik van der Woude mod Stichting Beatrixoord, C-222/98, ECLI:EU:C:2000:475, præmis 22, dom af 3. marts 2011, AG2R Prévoyance mod Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, ECLI:EU:C:2011:112, præmis 29.

(7)  I modsætning til reelle selvstændige, som frit kan vælge arbejdsaktivitet, arbejdssted, arbejdstid og arbejdsform og udfører arbejdet på egen risiko.

(8)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 30-31.

(9)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 36-37.

(10)  Europa-Parlamentets betænkning af 13. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (2020/2261(INI)), Kultur- og Uddannelsesudvalget, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_EN.html#title1.

(11)  Dom af 23. april 1991, Klaus Höfner og Fritz Elser mod Macrotron GmbH, sag C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, præmis 21, dom af 16. november 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie og Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs mod Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, sag C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, præmis 14, dom af 11. december 1997, Job Centre coop. arl., sag C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, præmis 21.

(12)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 27, dom af 28. februar 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas mod Autoridade da Concorrência, C-1/12, ECLI:EU:C:2013:127, præmis 36-37, dom af 14. december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio mod Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, præmis 45.

(13)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 33, dom af 14. december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio mod Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, præmis 43-44.

(14)  Ifølge Domstolens etablerede retspraksis er et arbejdsforhold kendetegnet ved, at »en person i en periode leverer tjenesteydelser mod vederlag for en anden og efter dennes anvisninger«. Det skal bemærkes, at klassificering af en person som »arbejdstager« eller som »selvstændig erhvervsdrivende« primært skal afgøres fra sag til sag i henhold til national ret under hensyntagen til Domstolens retspraksis. Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 34, dom af 21. februar 2013, L. N. mod Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, ECLI:EU:C:2013:97, præmis 40, dom af 10. september 2014, Iraklis Haralambidis mod Calogero Casilli, C-270/13, ECLI:EU:C:2014:2185, præmis 28.

(15)  Artikel 206-210 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671). Artikel 40 og 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

(16)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af traktatens artikel 81, stk. 3 (EUT C 101 af 27.4.2004, s. 97), punkt 34.

(17)  Artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64).

(18)  Den samme konklusion ville gælde, hvis den kollektive aftale indeholdt en klausul til regulering af andre spørgsmål end arbejdsvilkår, såsom de arbejdstimer, hvor de tre platforme tilbyder deres tjenester.

(19)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430.

(20)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 31.

(21)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 32.

(22)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, præmis 33, dom af 14. december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio mod Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, præmis 43-44.

(23)  Nogle selvstændige uden ansatte kan høre under flere af kategorierne i disse retningslinjer.

(24)  F.eks. har Tyskland i henhold til § 12a i loven om kollektive overenskomster i den affattelse, der blev offentliggjort den 25. august 1969 (Tysklands statstidende I, s. 1323), senest ændret ved artikel 8 i lov af 20. maj 2020 (Tysklands statstidende I, s. 1055) og Spanien i henhold til artikel 11 i lov nr. 20/2007 af 11. juli om status som selvstændig erhvervsdrivende, Spaniens statstidende nr. 166 af 12. juli 2007, s. 29964-29978, begge anlagt et kriterium om økonomisk afhængighed. Nogle selvstændige uden ansatte kan høre under flere af kategorierne i disse retningslinjer.

(25)  Se f.eks. artikel 14 i den kollektive aftale vedrørende området teater- og dans i Nederlandene, der er indgået mellem Kunstenbond (kunstnerforbundet) og Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (den nederlandske teatersammenslutning) for perioden 1. januar 2020 til 31. december 2021, som findes på https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf eller artikel 2 i den kollektive aftale for professionelle journalister, der er indgået mellem Gospodarska zbornica Slovenije (Sloveniens handels- og industrikammer), Svet RTV Slovenija (Sloveniens RTV-råd) og Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Sloveniens sammenslutning af radiostationer) og Sindikat novinarjev Slovenije (fagforeningen for slovenske journalister), som findes på http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  En detaljeret oversigt over retspraksis i ni EU-medlemsstater, Schweiz og Det Forenede Kongerige, findes i C. Hießl, »Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions«, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Se f.eks. Spanien, kongeligt lovdekret 9/2021 af 11. maj om ændring af den omarbejdede tekst til lov om arbejdstageres rettigheder, godkendt ved kongeligt lovdekret nr. 2/2015 af 23. oktober, til sikring af arbejdstagerrettigheder for personer, der beskæftiger sig med distribution via digitale arbejdsplatforme, Spaniens statstidende nr. 113 af 12. maj 2021, s. 56733-56738, eller Grækenland med Den Hellenske Republik, lov nr. 4808/2021 om beskyttelse af arbejdstagerne — Oprettelse af en uafhængig myndighed »Labour Inspection« — Ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 190 om afskaffelse af vold og chikane i arbejdslivet — Ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 187 om fremme af en ramme for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen — Gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv og andre bestemmelser fra Arbejds- og Socialministeriet og andre hasteordninger, Grækenlands statstidende 101/19-06-2021.

(28)  Disse retningslinjer bør ikke fortolkes som en fastsættelse af en (positiv) håndhævelsesprioritet hos Kommissionen for så vidt angår kollektive forhandlinger og aftaler mellem selvstændige uden ansatte og virksomheder under de anførte grænser.

(29)  Beregnet i henhold til afsnit 1 i bilag til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (meddelt under dokumentnummer K(2003) 1422) (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(31)  Alle forfattere og udøvende kunstnere er omfattet af artikel 18 i direktivet om ophavsret med undtagelse af ophavsmænd til et edb-program som omhandlet i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/24/EF af 23. april 2009 om retlig beskyttelse af edb-programmer (EUT L 111 af 5.5.2009, s. 16). Artikel 23, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(32)  Artikel 18, stk. 1, og betragtning 72, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92). Se også betragtning 73 i samme direktiv om vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere bør være »passende og stå i et rimeligt forhold til den faktiske eller potentielle økonomiske værdi af de rettigheder, som er omfattet af licensen eller overførslen, under hensyntagen til ophavsmandens eller den udøvende kunstners bidrag til det samlede værk eller den samlede anden frembringelse og alle andre omstændigheder i sagen, som f.eks. markedspraksis eller den faktiske udnyttelse af værket«.

(33)  Betragtning 72, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(34)  Kollektive forhandlinger kan også anvendes i de tilfælde, der er angivet i artikel 19, stk. 5, artikel 20, stk. 1, og artikel 22, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(35)  Artikel 18, stk. 2, og betragtning 73, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF, PE/51/2019/REV/1 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(36)  »Kollektiv forvaltningsorganisation« er enhver organisation, som er bemyndiget ved lov eller ved overdragelse, licens eller anden kontraktmæssig aftale til at forvalte ophavsret eller ophavsretsbeslægtede rettigheder for mere end én rettighedshaver til kollektiv gavn for disse rettighedshavere som sit eneste eller primære formål, og som opfylder et eller begge af følgende kriterier: i) den er ejet eller kontrolleret af dens medlemmer, ii) den er organiseret uden profit for øje. »Uafhængig forvaltningsenhed« er enhver organisation, som er bemyndiget ved lov eller ved overdragelse, licens eller anden kontraktmæssig aftale til at forvalte ophavsret eller ophavsretsbeslægtede rettigheder for mere end én rettighedshaver til kollektiv gavn for disse rettighedshavere som eneste eller primære formål, og som: i) hverken er ejet eller kontrolleret, direkte eller indirekte, helt eller delvis af rettighedshavere, ii) og er organiseret med profit for øje. Artikel 3, litra a) og b), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/26/EU af 26. februar 2014 om kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder samt multiterritoriale licenser for rettigheder til musikværker med henblik på onlineanvendelse i det indre marked (EUT L 84 af 20.3.2014, s. 72).

(37)  Betragtning 56, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/26/EU af 26. februar 2014 om kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder samt multiterritoriale licenser for rettigheder til musikværker med henblik på onlineanvendelse i det indre marked (EUT L 84 af 20.3.2014, s. 72).

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/12

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget

(2022/C 123/02)

1.   Indledning

| 1. | Den Europæiske Union bygger på retsstatsprincippet (1). Respekt for retsstatsprincippet er en af de værdier, som Unionen bygger på, og som er fælles for medlemsstaterne, jf. artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og præamblen til TEU og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unionens budget er et af de vigtigste instrumenter til at udtrykke solidaritetsprincippet (artikel 2 i TEU), som er et af de grundlæggende principper i EU-retten, og som er baseret på den gensidige tillid mellem medlemsstaterne til på ansvarlig vis at anvende fælles midler fra Unionens budget. Denne gensidige tillid er imidlertid i sig selv baseret på hver enkelt medlemsstats forpligtelse til at overholde de forpligtelser, der påhviler den i henhold til EU-retten, og til løbende at respektere de værdier, der er indeholdt i artikel 2 i TEU, herunder retsstatsprincippet. En medlemsstats overholdelse af værdierne i artikel 2 i TEU er en betingelse for udøvelsen af alle de rettigheder, der følger af anvendelsen af traktaterne på denne medlemsstat (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Forordningen om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (3) (»forordningen om konditionalitet«) har til formål at beskytte Unionens budget mod tilsidesættelser af retsstatsprincippet, der påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde. Forordningen om konditionalitet er et permanent instrument, der finder anvendelse ud over grænserne for en given flerårig finansiel ramme (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Formålet med disse retningslinjer er at forklare fem aspekter af forordningen om konditionalitet: i) betingelserne for vedtagelse af foranstaltninger, ii) forholdet mellem forordningen om konditionalitet og andre instrumenter, iii) forholdsmæssigheden af de foranstaltninger, der skal forelægges Rådet, iv) proceduren og vurderingsprocessen og v) beskyttelse af slutmodtageres eller tilskudsmodtageres rettigheder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Disse retningslinjer er ikke juridisk bindende og skaber eller ændrer ikke rettigheder eller forpligtelser i forhold til dem, der er fastsat i TEU og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finansforordningen (5), forordningen om konditionalitet, OLAF-forordningen (6), EPPO-forordningen (7) eller andre relevante EU-retsakter som fortolket af Domstolen og Retten (»Den Europæiske Unions Domstol« (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Betingelser for vedtagelse af foranstaltninger

| 6. | Formålet med forordningen om konditionalitet er at beskytte Unionens budget i tilfælde af tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat. I forordningen om konditionalitet fastsættes en række betingelser, som skal være opfyldt for at indlede den procedure, der er fastsat i forordningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordningen om konditionalitet skal der »træffes passende foranstaltninger, hvor det i overensstemmelse med artikel 6 konstateres, at tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde«. I henhold til artikel 4, stk. 2, vedrører tilsidesættelser af retsstatsprincippet en eller flere af de situationer, der er omhandlet i nævnte artikel. Hvis dette er tilfældet, er disse tilsidesættelser omfattet af anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommissionen indleder proceduren i artikel 6 i forordningen om konditionalitet, hvis den konstaterer, at betingelserne i artikel 4 er opfyldt. Domstolen har fastslået, at disse betingelser kun er opfyldt, hvis Kommissionen konstaterer, at der er rimelig grund til at antage, at i) mindst et af de retsstatsprincipper, der er omhandlet i artikel 2, litra a), i forordningen om konditionalitet, er blevet tilsidesat i en medlemsstat, ii) denne tilsidesættelse vedrører mindst én af de situationer, der kan tilskrives en myndighed i en medlemsstat, eller mindst én adfærd fra sådanne myndigheders side som omhandlet i nævnte forordnings artikel 4, stk. 2, for så vidt som disse situationer eller denne adfærd er relevante for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, iii) den pågældende tilsidesættelse påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller de pågældende finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde ved en reel (9) forbindelse mellem disse tilsidesættelser og denne påvirkning eller alvorlige risiko for påvirkning (10). Når betingelserne i artikel 4 er opfyldt, indleder Kommissionen proceduren, medmindre den mener, at andre procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen, vil gøre det muligt for den at beskytte Unionens budget mere effektivt. Denne procedure sikrer beskyttelsen af den pågældende medlemsstats processuelle rettigheder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ved vurderingen af sager i henhold til forordningen om konditionalitet vil Kommissionen anvende en omfattende, proaktiv, risikobaseret og målrettet tilgang, der har til formål at sikre en effektiv anvendelse heraf og dermed beskytte Unionens budget og Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Relevante tilsidesættelser af retsstatsprincippet

| 10. | Domstolen har præciseret, at artikel 2, litra a), i forordningen om konditionalitet bestemmer, at begrebet »retsstatsprincippet« som defineret med henblik på anvendelsen af denne forordning forstås under hensyntagen til Unionens øvrige værdier og principper, der er nedfældet i artikel 2 i TEU. Det følger heraf, at overholdelsen af disse værdier og principper — for så vidt som de er en del af selve definitionen af værdien af »retsstatsprincippet« i artikel 2 i TEU eller, som det fremgår af denne artikels andet punktum, har nær tilknytning til et samfund, der respekterer retsstatsprincippet — kan kræves inden for rammerne af en ordning med horisontal konditionalitet som den, der er indført ved den anfægtede forordning (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | I artikel 2, litra a), i forordningen om konditionalitet fastsættes alene med henblik på denne forordning en række af de principper, som den omfatter, og som er de mest relevante i lyset af dens formål, som er at sikre beskyttelsen af Unionens budget (12). Denne bestemmelse har ikke til formål at give en udtømmende definition af begrebet retsstat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | For så vidt angår de grundlæggende rettigheder har Domstolen præciseret, at henvisningen til dem kun foretages »for at illustrere kravene til princippet om effektiv domstolsbeskyttelse«. Princippet om forbud mod forskelsbehandling er derimod en del af definitionen af retsstatsprincippet i sig selv: »[...] skal det nemlig fastslås, at en medlemsstat, hvis samfund er kendetegnet af forskelsbehandling, ikke kan anses for at sikre overholdelsen af retsstatsprincippet i denne fælles værdis forstand« (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | I betragtning 15 i forordningen om konditionalitet henvises der til »individuelle tilsidesættelser« og til »udbredte tilsidesættelser eller tilsidesættelser, der skyldes tilbagevendende praksis eller undladelser fra offentlige myndigheders side eller generelle foranstaltninger vedtaget af sådanne myndigheder«. Forordningen om konditionalitet omfatter både individuelle og systemiske tilsidesættelser, som er omfattet, for så vidt som de er relevante for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Kommissionen kan således vurdere såvel handlinger som undladelser fra de offentlige myndigheders side. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Artikel 3 i forordningen om konditionalitet har til formål at lette anvendelsen af forordningen om konditionalitet ved at opstille en liste over situationer, der kan være tegn på tilsidesættelser af retsstatsprincippet (14). Da denne liste kun er vejledende, kan andre offentlige myndigheders handlinger, praksis eller undladelser eller andre retlige situationer, der er omfattet af forordningens artikel 4, stk. 1, være relevante i henhold til forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Domstolen har fastslået, at der er »en klar forbindelse mellem dels overholdelsen af værdien retsstat, dels den effektive gennemførelse af Unionens budget i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser« (15). Domstolen har tilføjet, at den »forsvarlige økonomiske forvaltning og disse finansielle interesser kan nemlig bringes alvorligt i fare af tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat, eftersom disse tilsidesættelser navnlig kan bevirke, at det ikke er sikkert, at de udgifter, der dækkes af EU-budgettet, opfylder alle de betingelser for finansiering, som er fastsat i EU-retten [...]« (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Domstolen har fastslået, at overholdelsen af disse finansieringsbetingelser og -mål, som Unionen forfølger, når den finansierer udgifter, »ikke [kan] sikres fuldt ud uden en effektiv domstolsprøvelse, som skal sikre overholdelsen af EU-retten, idet det præciseres, at eksistensen af en sådan kontrol i såvel medlemsstaterne som i Unionen foretaget af uafhængige retsinstanser er uløseligt forbundet med eksistensen af en retsstat.« (17) Dette berører ikke kravet om en tilstrækkelig direkte forbindelse til Unionens budget. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tilsidesættelser af retsstatsprincippet vedrører en eller flere af de situationer eller al anden adfærd fra de relevante myndigheders side, som er relevant i forbindelse med den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Domstolen har fastslået, at en sådan relevans kan antages at foreligge med hensyn til aktiviteter hos de myndigheder, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a) og b), i forordningen om konditionalitet, dvs. de myndigheder, der gennemfører Unionens budget og foretager finansiel kontrol, overvågning og revision (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | For så vidt angår efterforsknings- og anklagemyndigheder er disse tjenesters korrekte funktion i henhold til denne bestemmelses litra c) kun omfattet, for så vidt som den vedrører overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Det samme gælder for de nationale domstoles eller administrative myndigheders forebyggelse og sanktionering af de overtrædelser af EU-retten, der er nævnt i litra e). For så vidt angår den i litra d) omhandlede domstolsprøvelse er den kun omfattet, for så vidt som den vedrører adfærden hos de myndigheder, der er omhandlet i litra a) til c). Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler, jf. litra f), omfatter kun midler fra EU-budgettet, hvilket også er tilfældet for samarbejdet med OLAF og EPPO, jf. litra g). Endelig henviser litra h) udtrykkeligt til enhver anden situation eller enhver anden adfærd fra myndigheders side, som er relevant(e) i forbindelse med den forsvarlige økonomisk forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Konsekvensen af denne forståelse er, at for så vidt angår nationale myndigheder, hvis aktiviteter er generelle og ikke begrænset til gennemførelse eller beskyttelse af Unionens budget, vil deres adfærd eller situationer, der udgør en tilsidesættelse af retsstatsprincippet, kun falde ind under forordningens anvendelsesområde, i det omfang den er relevant for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen bemærker, at blandt disse specifikke situationer eller offentlige myndigheders adfærd udgør et ineffektivt eller urettidigt samarbejde med EPPO og OLAF en grund til at gribe ind i henhold til forordningen om konditionalitet (21). For så vidt angår EPPO (22) omfatter dette samarbejde en forpligtelse for de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, der deltager i EPPO, til aktivt at bistå og støtte EPPO’s strafferetlige efterforskning og retsforfølgning (23). For så vidt angår OLAF omfatter dette samarbejde OLAF’s ret (24) til at foretage kontrol og inspektion på stedet med den bistand, der er nødvendig for at gennemføre dem effektivt, og til at få adgang til de relevante oplysninger, data og dokumenter med henblik på enten at beslutte, om der skal indledes en undersøgelse eller ej, eller at foretage undersøgelser effektivt og uden unødig forsinkelse. Det omfatter også de tilknyttede forpligtelser for den berørte medlemsstat, herunder (25) til at: i) underrette OLAF (26), ii) yde OLAF den bistand, der er nødvendig for, at det kan udføre sine opgaver effektivt i forbindelse med gennemførelsen af en sådan undersøgelse (27), iii) træffe passende forebyggende foranstaltninger, navnlig foranstaltninger til sikring af relevant bevismateriale (28), iv) træffe passende foranstaltninger på grundlag af oplysninger fra OLAF, inden OLAF træffer afgørelse om, hvorvidt der skal indledes en undersøgelse (29), og v) sikre en passende og rettidig opfølgning på OLAF’s rapporter og henstillinger efter afslutningen af sine undersøgelser og rapportere tilbage til OLAF om de trufne foranstaltninger (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Det er afgørende, at den pågældende medlemsstat overholder disse forpligtelser for at sikre en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser. Kommissionen vil derfor overvåge det effektive og rettidige samarbejde med OLAF i lyset af principperne i artikel 3 i forordningen om konditionalitet. Dette er særlig vigtigt for medlemsstater, der ikke deltager i det forstærkede samarbejde vedrørende EPPO, da OLAF i disse medlemsstater har kompetence til at undersøge påstande om svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Desuden kan en systematisk mangel på opfølgning på OLAF’s henstillinger udgøre en adfærd fra de offentlige myndighedernes side, der kan være berørt af en tilsidesættelse af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Desuden dækker artikel 4, stk. 2, litra h), andre situationer eller anden adfærd fra myndigheders side, som er relevant(e) i forbindelse med den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Domstolen har fastslået, at artikel 4, stk. 2, litra h), skal fortolkes i sammenhæng med artikel 4, stk. 1, som er »selve kernen af den ordning med horisontal konditionalitet, som er indført ved nævnte forordning« (31). Domstolen har ligeledes fastslået, at artikel 4, stk. 2, navnlig litra h), i forordningen om konditionalitet hverken kan bevirke, at de situationer, der er omfattet af den ordning med konditionalitet, der er indført ved den anfægtede forordning, får en ikke-udtømmende karakter, eller er tilstrækkelig præcise til at være en del heraf (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | For at give et eksempel kan en situation eller adfærd (eller undladelser fra) myndighedernes side som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra h), i forordningen om konditionalitet omfatte den korrekte funktion af de myndigheder, der er ansvarlige for matrikelregistre, og af den dermed forbundne kontrol med leasing og/eller ejerskab af landbrugsjord (herunder retshåndhævelsesforanstaltninger, hvor det er relevant), for så vidt som en sådan leasing og/eller ejendomsret er relevant for modtagelse af støtte under Unionens fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det er værd at minde om, at forordningen om konditionalitet finder anvendelse på alle EU-midler. I denne forbindelse har medlovgiverne også præciseret, at forordningen om konditionalitet kan udløses, hvis det ikke er sikret, at de myndigheder, der gennemfører deres genopretnings- og resiliensplaner, fungerer korrekt, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2021/241 (“forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten) (33). Domstolen præciserede også, at forordningen om konditionalitet også kan vedrøre tilsidesættelser af retsstatsprincippet, der påvirker opkrævningen af Unionens egne indtægter (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Virkninger for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser

| 26. | I artikel 4, stk. 1, i forordningen om konditionalitet fastsættes det, at for at en given adfærd eller situation kan falde ind under anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet, skal Kommissionen således identificere en tilsidesættelse af retsstatsprincippet og vurdere, om en sådan tilsidesættelse i) påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, ii) på en tilstrækkelig direkte måde. Vurderingen bør foretages fra sag til sag. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Den første betingelse i punkt 24 ovenfor (se nr. i): »påvirker«), kræver, at den konstaterede tilsidesættelse af retsstatsprincippet har indvirkning på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller på Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Denne indvirkning kan for det første bestå i at gennemføre Unionens budget på en måde, der ikke er i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning som fastsat i artikel 317 i TEUF og i de regler, der vedtages for gennemførelsen af Unionens budget. Navnlig defineres »forsvarlig økonomisk forvaltning« i finansforordningens artikel 2, nr. 59), som »budgetgennemførelse i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, efficiens og effektivitet«. Finansforordningens artikel 33-36 præciserer betydningen, rækkevidden og konsekvenserne af disse principper. |
| --- | --- |

28.

| 29. | For det andet kan denne virkning ligeledes fastslås i forbindelse med tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som er til skade for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, og som er fastsat i artikel 325 TEUF og i den relevante afledte ret. I henhold til finansforordningens artikel 63, stk. 2, omfatter dette navnlig alle lovgivningsmæssige, reguleringsmæssige og administrative foranstaltninger, der bl.a. har til formål at forebygge, opdage og korrigere uregelmæssigheder og svig i forbindelse med gennemførelsen af budgettet. »Unionens finansielle interesser« defineres i artikel 2, nr. 1), i forordning nr. 883/2013 som »de indtægter, udgifter og aktiver, der er omfattet af Den Europæiske Unions budget, og dem, der er omfattet af institutionernes, organernes, kontorernes og agenturernes budgetter, og de budgetter, som forvaltes og overvåges af dem«. I henhold til Domstolens retspraksis omfatter begrebet »Unionens finansielle interesser« som omhandlet i artikel 325, stk. 1, i TEUF desuden både de indtægter, der stilles til rådighed for Unionens budget, men ligeledes de udgifter, der er dækket af dette budget (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Når Kommissionen fastsætter omfanget af indvirkningen på Unionens budget eller Unionens finansielle interesser, vil den desuden tage behørigt hensyn til kriterier såsom arten, varigheden, alvoren og omfanget af de konstaterede tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som kan variere på grundlag af disse tilsidesættelsers kendetegn (36). Desuden kan den pågældende medlemsstats hensigt om at bringe tilsidesættelsen af retsstatsprincippet til ophør, herunder dens »grad af samarbejde« med Kommissionen i henhold til forordningen om konditionalitet, bl.a. være relevant med henblik på at måle den pågældende tilsidesættelses indvirkning, varighed og omfang på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | For så vidt angår situationen, hvor tilsidesættelser af retsstatsprincippet udgør en »alvorlig risiko« for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser har Domstolen fastslået, at det ville »være uforeneligt med kravene om forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser at begrænse vedtagelsen af passende foranstaltninger til allerede indtrufne påvirkninger af denne forsvarlige økonomiske forvaltning eller disse finansielle interesser [...]. Nævnte begrænsning kan således skade formålet med den anfægtede forordning [...].« (38). Forebyggelsen af de påvirkninger, der er omhandlet i forordningens artikel 4, stk. 1, er »et fast og horisontalt krav i Unionens finansielle regler« (39). Der kan påvises en »alvorlig risiko« i tilfælde, hvor virkningerne af de relevante tilsidesættelser af retsstatsprincippet, selv om de endnu ikke er bevist, ikke desto mindre med rimelighed kan forudses, da der er stor sandsynlighed for, at de vil opstå (40). Det skal derfor godtgøres, at der er stor sandsynlighed for, at risikoen opstår, i forhold til de situationer eller former for adfærd, som de myndigheder, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordningen om konditionalitet, udviser. Hvis f.eks. visse handlinger foretaget af nationale myndigheder, der gennemfører EU-midler gennem offentlige udbud eller opkræver Unionens egne indtægter eller udfører finansiel kontrol, overvågning og revision af EU-midler eller undersøger påstande om svig, korruption eller andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af EU-midler eller -indtægter, ikke kan kontrolleres effektivt af fuldt uafhængige domstole, kan dette indebære en alvorlig risiko for så vidt angår Unionens midler og Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Endelig er det ikke tilstrækkeligt, at en tilsidesættelse af retsstatsprincippet påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordningen om konditionalitet skal tilsidesættelsen af retsstatsprincippet ske »på en tilstrækkelig direkte måde« (den anden betingelse i punkt 24 ovenfor (se nr. ii)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | I henhold til dette krav bør det fastslås, at der er en tilstrækkelig direkte forbindelse mellem tilsidesættelsen af retsstatsprincippet og dens virkninger eller alvorlige risici herfor for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Domstolen har fastslået, at udtrykket »på en tilstrækkelig direkte måde« kræver, at forbindelsen mellem tilsidesættelsen af retsstatsprincippet og indvirkningen eller risiciene for Unionens budget skal være »reel« (41). Det betyder, at proceduren i forordningen ikke bør udløses i situationer, hvor forbindelsen kun er hypotetisk, for usikker eller for vag. |
| --- | --- |

33.

3.   Forholdet mellem forordningen om konditionalitet og andre procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen

| 34. | Hvis Kommissionen finder, at der er rimelig grund til at antage, at betingelserne for vedtagelse af foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet er opfyldt, vil den, inden den indleder proceduren, overveje, om der er behov for passende foranstaltninger, dvs. om andre procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen til beskyttelse af Unionens budget, ikke vil gøre det muligt for den at beskytte Unionens budget mere effektivt, jf. artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | I realiteten indeholder Unionens finansielle lovgivning og de gældende sektorspecifikke regler allerede andre procedurer til beskyttelse af Unionens budget. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Finansforordningen indeholder f.eks. bestemmelser om et system til tidlig opdagelse og udelukkelse (»EDES«) (42), der gør det muligt for Kommissionen at opdage personer eller enheder, som udgør risici, der truer beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, på et tidligt tidspunkt og at udelukke dem fra at modtage midler fra Unionens budget, hvis visse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Desuden kan Kommissionen pålægge medlemsstaterne at afbryde eller suspendere betalinger og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner (43), hvis de ikke overholder gældende ret og ikke beskytter Unionens finansielle interesser, når de gennemfører Unionens budget ved delt forvaltning (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | I henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og de finansierings- og låneaftaler, der er undertegnet i henhold hertil, har Kommissionen ret til at nedsætte støtten forholdsmæssigt og inddrive ethvert skyldigt beløb til Unionens budget i tilfælde af svig, korruption eller interessekonflikter, der skader Unionens interesser, og som ikke er blevet korrigeret af medlemsstaterne. Desuden omfatter en række genopretnings- og resiliensplaner foranstaltninger, der er direkte knyttet til retsstatsspørgsmål, og hvis tilfredsstillende opfyldelse er nødvendig for frigivelsen af betalinger under genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ikke desto mindre er det ikke altid muligt at udløse disse procedurer i forbindelse med situationer med tilsidesættelser af retsstatsprincippet som dem, der er opregnet i artikel 3 og artikel 4, stk. 2, i forordningen om konditionalitet. Der kan også være situationer, hvor foranstaltningerne i henhold til forordningen om konditionalitet kan være mere effektive med hensyn til at beskytte Unionens budget end procedurerne i forordning (EU) 2021/1060 (forordningen om fælles bestemmelser) eller forordning (EU) nr. 1306/2013 og fra den 1. januar 2023 forordning (EU) 2021/2116, da sidstnævnte kun kan iværksættes med de specifikke grunde, der er anført i disse forordninger (45), og kun kan vedrøre udgifter, som medlemsstaten allerede har anmeldt til Kommissionen. For eksempel er en effektiv anvendelse og gennemførelse af EU’s charter om grundlæggende rettigheder en horisontal grundforudsætning som omhandlet i artikel 15 i forordningen om fælles bestemmelser. Denne grundforudsætning er en forudsætning for en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af et programs specifikke mål. Hvis en medlemsstat ikke opfylder en grundforudsætning, refunderer Kommissionen i henhold til forordningen om fælles bestemmelser ikke udgifterne til operationer, der er knyttet til den eller de pågældende specifikke målsætninger, med undtagelse af de udgifter, der bidrager til opfyldelsen af den tilsvarende grundforudsætning. Denne foranstaltning finder først anvendelse, efter at det relevante program eller ændringen heraf er blevet godkendt af Kommissionen. I tilfælde af tilsidesættelser af retsstatsprincippet i forbindelse med EU’s charter om grundlæggende rettigheder, der påvirker gennemførelsen af et EU-program, kan forordningen om konditionalitet være mere effektiv, for så vidt som den også giver mulighed for at suspendere godkendelsen eller ændringen af et program og som følge heraf yderligere styrke beskyttelsen af Unionens budget takket være dets forebyggende virkning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Når Kommissionen vurderer, om den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet, beskytter Unionens budget mere effektivt end andre procedurer, vil den på grundlag af håndhævelsen af sektorspecifik lovgivning, og uden at det berører dens beføjelser og forpligtelser, tage hensyn til et åbent sæt kriterier, der skal anvendes i lyset af de særlige omstændigheder i hver enkelt situation. I visse situationer kunne Kommissionen anvende forordningen om konditionalitet sideløbende med eller efter vedtagelsen af sektorspecifikke eller finansielle foranstaltninger, som den måtte være forpligtet til at træffe, når forordningen om konditionalitet ville beskytte Unionens budget og Unionens finansielle interesser mere effektivt og derved demonstrere dens merværdi. Ellers ville forordningens merværdi og effektivitet som et generelt og horisontalt instrument, der har til formål at beskytte Unionens budget og Unionens finansielle interesser, blive frataget sin effektive virkning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommissionen mener, at følgende vejledende kriterier kan anvendes til at bestemme effektiviteten af den beskyttelse, der ydes i henhold til forordningen om konditionalitet, sammenlignet med andre eksisterende instrumenter til beskyttelse af Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Et første kriterium vedrører omfanget af indvirkningen på Unionens budget og/eller omfanget af den risiko, som en tilsidesættelse af retsstatsprincippet kan medføre for effektiviteten af dens forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Navnlig kan procedurer i henhold til andre af Unionens finansielle regler kun finde anvendelse på specifikke udgiftsprogrammer og kan derfor i visse tilfælde være utilstrækkelige i forbindelse med tilsidesættelser af retsstatsprincippet, der er »udbredte tilsidesættelser eller tilsidesættelser, der skyldes tilbagevendende praksis eller undladelser fra offentlige myndigheders side eller generelle foranstaltninger vedtaget af sådanne myndigheder« (46). Dette kan også ske, hvis tilsidesættelser af retsstatsprincippet indebærer en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, mens andre af Unionens finansielle regler i stedet kan vedrøre allerede konstaterede virkninger for Unionens budget. Hvis nationale love f.eks. begrænser det strafferetlige ansvar for svig eller korruption eller svækker de retlige rammer for bekæmpelse af svig og korruption eller forebyggelsen af interessekonflikter, vil sager om svig, korruption eller interessekonflikter måske ikke blive efterforsket og retsforfulgt effektivt, og dette kan medføre alvorlige risici for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. I samme ræsonnement kan generelle love, der udelukker en effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af afgørelser truffet af nationale myndigheder, der helt eller delvis forvalter EU-midler, også indebære alvorlige risici for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget. I sådanne situationer kan Kommissionen konkludere, at anvendelsen af forordningen om konditionalitet kan være mere effektiv end andre EU-instrumenter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Et andet relevant kriterium vedrører de typer af retsmidler, der er til rådighed, og deres egnethed i forskellige situationer. Forordningen om konditionalitet giver en lang række muligheder for at tage højde for de særlige forhold ved den relevante tilsidesættelse af retsstatsprincippet, som kan anvendes kumulativt (47). Hvis de retsmidler, der er til rådighed i henhold til anden EU-lovgivning, er mindre egnede til at afhjælpe den relevante tilsidesættelse af retsstatsprincippet, kan forordningen om konditionalitet anses for at være mere effektiv. Sådanne situationer kan opstå, når Unionens budget påvirkes eller risikerer at blive påvirket bredt, f.eks. på grund af national ret, der udelukker effektiv domstolsprøvelse af administrative afgørelser om gennemførelse af Unionens budget eller hindrer indbringelse af relevante sager for Den Europæiske Unions Domstol, eller på grund af de nationale domstoles manglende uafhængighed. I sådanne tilfælde kan suspensive eller prohibitive foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet, der pålægges kumulativt, indtil den relevante tilsidesættelse af retsstatsprincippet er bragt til ophør, beskytte Unionens budget mere effektivt, da de kan forhindre negative virkninger for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget og for Unionens finansielle interesser. Dette kan omfatte situationer, hvor de samlede finansielle risici for Unionens budget og Unionens finansielle interesser overstiger de risici, der kan imødegås med de foranstaltninger, der er rettet mod et særprogram, og som er tilgængelige under et sektorspecifikt instrument. |
| --- | --- |

43.

4.   Foranstaltninger, der kan foreslås af kommissionen — proportionalitet

| 44. | I henhold til artikel 5, stk. 3, i forordningen om konditionalitet skal Kommissionen, når den har fastslået, at betingelserne for at udløse anvendelsen af forordningen om konditionalitet er opfyldt, foreslå Rådet foranstaltninger, der er forholdsmæssige (48), hvilket betyder, at de skal være egnede og nødvendige for at løse de konstaterede problemer og beskytte Unionens budget eller Unionens finansielle interesser uden at gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå deres mål. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Domstolen har fastslået, at foranstaltningerne i henhold til forordningens artikel 5, stk. 3, skal være strengt forholdsmæssige, dvs. »begrænsede til, hvad der er strengt nødvendigt, henset til den reelle eller potentielle indvirkning af tilsidesættelserne af retsstatsprincippet på den økonomiske forvaltning af Unionens budget eller på Unionens finansielle interesser« (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | I den forbindelse vil Kommissionen tage behørigt hensyn til arten, varigheden, alvoren og omfanget af de pågældende tilsidesættelser af retsstatsprincippet (50). Da disse kriterier bidrager til at bestemme omfanget af virkningerne, som kan variere afhængigt af de konstaterede tilsidesættelser af retsstatsprincippets kendetegn, påvirker deres hensyntagen vurderingen af foranstaltningernes proportionalitet (51). Selv om det ikke er muligt på forhånd at definere og afveje alle mulige typer tilsidesættelser af retsstatsprincippet og deres nøjagtige indvirkning på Unionens budget eller Unionens finansielle interesser, vil Kommissionen på nuværende tidspunkt og i mangel af erfaringer med anvendelsen af forordningen om konditionalitet undersøge nedenstående elementer i forbindelse med hvert af disse kendetegn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Med hensyn til arten af en tilsidesættelse er alle tilsidesættelser af retsstatsprincippet relevante for anvendelsen af forordningen om konditionalitet, i det omfang de påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser. De situationer, der er nævnt i artikel 3 i forordningen om konditionalitet, har imidlertid en særlig betydning, da de udtrykkeligt er nævnt heri. Dette betyder imidlertid ikke, at andre tilsidesættelser af retsstatsprincippet af lignende art vil blive betragtet som mindre væsentlige. I sin vurdering vil Kommissionen også tage behørigt hensyn til andre aspekter af tilsidesættelsen af retsstatsprincippet, f.eks. om den er uløseligt forbundet med eller tæt forbundet med den proces, hvorunder EU-midler anvendes af den pågældende medlemsstat (f.eks. i tilfælde af ukorrekt funktion af de offentlige myndigheder, der træffer afgørelse om tildeling af tilskud eller kontrakter, der finansieres over Unionens budget), i hvilket tilfælde indvirkningen på Unionens budget eller Unionens finansielle interesser kan være særlig betydelig. |
| --- | --- |

47.

| 48. | For så vidt angår varigheden er det sandsynligt, at jo længere en tilsidesættelse af retsstatsprincippet varer, eller jo mere tilbagevendende den er, jo mere vil den generelt have en negativ påvirkning af eller udgøre en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser. Denne konklusion vil således også have betydning for Kommissionens vurdering af proportionaliteten af de foranstaltninger, den måtte foreslå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Med hensyn til alvoren af en tilsidesættelse af retsstatsprincippet mener Kommissionen, at når en eller flere tilsidesættelser af retsstatsprincippet vedrører vigtige dele af den offentlige sektor i en medlemsstat, såsom den lovgivende magt og/eller retsvæsenet, som kan have en potentiel negativ indvirkning på de nationale myndigheders forvaltning af EU-budgettet, eller hvis tilsidesættelsen/tilsidesættelserne af retsstatsprincippet er systemiske eller udbredte, bør der tages hensyn til disse faktorer for så vidt angår foranstaltningernes proportionalitet. Med hensyn til omfanget af tilsidesættelsen af retsstatsprincippet finder Kommissionen, at når en tilsidesættelse af retsstatsprincippet påvirker eller udgør en risiko for at påvirke flere af Unionens programmer eller fonde, kan dens indvirkning på Unionens budget eller Unionens finansielle interesser forventes at være betydelig. Alvoren af tilsidesættelsen af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet vil normalt afspejle sig i alvoren af dens faktiske eller potentielle indvirkning på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommissionen mener, at den kumulative tilstedeværelse eller fraværet af ovennævnte elementer i lyset af den faktiske eller potentielle indvirkning af den relevante tilsidesættelse af retsstatsprincippet på Unionens budget eller på beskyttelsen af Unionens finansielle interesser kan være retningsgivende for proportionalitetsvurderingen af de foranstaltninger, der skal foreslås i henhold til forordningen. En systemisk tilsidesættelse af retsstatsprincippet, der på en kumulativ måde og/eller i en betydelig periode påvirker den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser, kan derfor berettige til at foreslå foranstaltninger, der har betydelige finansielle virkninger for den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ud over disse elementer kan Kommissionen også tage hensyn til andre faktorer, navnlig medlemsstatens hensigt om at bringe tilsidesættelsen af retsstatsprincippet til ophør, omfanget af den pågældende medlemsstats samarbejde (52) eller dens afvisning af at samarbejde loyalt med Kommissionen i forbindelse med procedurerne i henhold til forordningen om konditionalitet eller eventuelt vedvarende eller gentagelse af lignende tilsidesættelser af retsstatsprincippet på trods af Kommissionens tidligere henstillinger eller forslag til foranstaltninger. Medlemsstatens hensigt og graden af samarbejde er også relevant for fastlæggelsen af en tilsidesættelse af retsstatsprincippets varighed og omfang (53). Kommissionen vil sikre en objektiv og upartisk vurdering, når den overvejer disse faktorer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | I henhold til forordningen om konditionalitet skal foranstaltningerne så vidt muligt være rettet mod de »EU-tiltag, der berøres af tilsidesættelserne« (54). Kommissionen vil i sit forslag angive specifikke programmer eller fonde, der er berørt af tilsidesættelser af retsstatsprincippet, eller som risikerer at blive berørt, og så vidt muligt foreslå foranstaltninger rettet mod disse programmer eller fonde. I tilfælde, hvor dette ikke er muligt, herunder i tilfælde, hvor tilsidesættelsen af retsstatsprincippet har indvirkning på opkrævningen af Unionens egne indtægter, giver forordningen om konditionalitet imidlertid mulighed for at vedtage foranstaltninger vedrørende andre EU-tiltag end dem, der er berørt af tilsidesættelsen af retsstatsprincippet. Domstolen har fastslået, at dette kan vedrøre situationer, hvor sidstnævnte foranstaltninger ikke kan (55) eller ikke længere kan målrettes eller kun kan målrettes utilstrækkeligt med henblik på at nå formålet med forordningen om konditionalitet, som er at sikre beskyttelsen af Unionens budget som helhed, hvorfor disse foranstaltninger viser sig at være er nødvendige for at nå dette formål (56). I modsat fald ville forordningen om konditionalitet ikke kunne opfylde sit formål. I tilfælde, hvor forordningen om konditionalitet anvendes som supplement eller efterfølgende på anden EU-lovgivning, vil Kommissionen desuden tage hensyn til den samlede virkning af foranstaltningerne for at sikre overholdelse af proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Ved vurdering af forholdsmæssigheden af de foreslåede foranstaltninger skal Kommissionen i henhold til artikel 6, stk. 8, i forordningen om konditionalitet også tage hensyn til de samme kilder, der anvendes til at afdække tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som nævnt i afsnit 5.2 i disse retningslinjer. |
| --- | --- |

53.

5.   Vurderingsprocessens procedure og metode

5.1.   Kommissionens foreløbige vurdering

| 54. | For at identificere og vurdere tilsidesættelser af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet vil Kommissionen foretage en grundig kvalitativ individuel vurdering under behørig hensyntagen til de specifikke omstændigheder og sammenhænge, som vil bygge på principperne og kendetegnene ved den metode, der er beskrevet i de følgende afsnit i disse retningslinjer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommissionen vil foretage sin vurdering på en objektiv, upartisk og fair (57) måde. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Objektivitet kræver, at vurderingen baseres på faktiske kendsgerninger eller beviser, som Kommissionen råder over. Ud over de forskellige kontakter mellem Kommissionen, andre organer og medlemsstaterne præciseres det også i artikel 6, stk. 4, i forordningen om konditionalitet, at Kommissionen kan anmode om yderligere oplysninger, som den har brug for til at foretage sin vurdering, og at den vil gøre dette, når den finder det hensigtsmæssigt. Den kan f.eks. anmode om yderligere oplysninger med henblik på at bekræfte opfyldelsen af betingelserne for anvendelse af forordningen om konditionalitet, vurdere omfanget af indvirkningen på Unionens budget eller på beskyttelsen af Unionens finansielle interesser (eller risikoen herfor) eller foretage en mere detaljeret vurdering af eventuelle afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaten har truffet eller planlægger at indføre. Eftersom et af hovedformålene med forordningen om konditionalitet er at anvende den som et forebyggende redskab til at beskytte Unionens budget og Unionens finansielle interesser, bestræber Kommissionen sig på at sikre en oprigtig dialog og et loyalt samarbejde med den pågældende medlemsstat, samtidig med at proceduren holdes i det rette tempo. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Upartiskhed i vurderingen af sager i henhold til forordningen om konditionalitet indebærer ligebehandling af medlemsstaterne. I henhold til artikel 4, stk. 2, i TEU skal Unionen også respektere medlemsstaternes lighed over for traktaterne. I overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols faste retspraksis betyder dette først og fremmest, at ensartede situationer ikke må behandles forskelligt, og at forskellige situationer ikke må behandles ensartet, medmindre en sådan behandling er objektivt begrundet (58) på grundlag af de særlige omstændigheder, der kendetegner den konkrete situation. Selv om Kommissionen skal foretage sine vurderinger under hensyntagen til de særlige kendetegn ved den pågældende medlemsstats retssystem og det skøn, den råder over ved gennemførelsen af retsstatsprincippet, betyder dette ikke, at de resultatforpligtelser, der følger heraf, kan variere fra den ene medlemsstat til den anden. Domstolen har fastslået, at overholdelsen af retsstatsprincippet skal vurderes på grundlag af ensartede kriterier, og at indholdet af retsstatsprincippet er klart, fastsætter klare og præcise bindende resultatforpligtelser og er velkendt af medlemsstaterne (59). Domstolen fastslog, at medlemsstaterne er i stand til med tilstrækkelig præcision at fastlægge det væsentlige indhold og de krav, der følger af hvert af de principper, der er opregnet i forordningens artikel 2, litra a) (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Med hensyn til rimeligheden af vurderingen i henhold til forordningen om konditionalitet mener Kommissionen, at den indebærer, at der tages et samlet overblik over alle de omstændigheder, der overvejes, for at identificere tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som er relevante i henhold til forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommissionens tjenestegrene vil først undersøge, om de relevante kilder henviser til en allerede konstateret tilsidesættelse af retsstatsprincippet, eller, hvis det ikke tidligere er konstateret, om der er rimelig grund til at antage, at en sådan tilsidesættelse af retsstatsprincippet har fundet sted. Med henblik herpå finder Kommissionen, at Den Europæiske Unions Domstols endelige afgørelser er afgørende. Den undersøger derefter, om tilsidesættelsen af retsstatsprincippet vedrører en situation eller en adfærd fra myndighedernes side, der er relevant for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, jf. forordningens artikel 4, stk. 1 og 2. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Da den blotte konstatering af, at der foreligger en tilsidesættelse af retsstatsprincippet, ikke er tilstrækkelig til at udløse forordningen om konditionalitet, vil Kommissionens tjenestegrene for det andet vurdere, om tilsidesættelsen af retsstatsprincippet påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser, under hensyntagen til de kriterier, der er analyseret i afsnit 2.2 i disse retningslinjer. Kommissionen vil lægge særlig vægt på korrigerende foranstaltninger eller andre afhjælpende foranstaltninger, som den allerede har truffet i lignende sager i henhold til de procedurer, der er omhandlet i afsnit 3 ovenfor, eller andre procedurer i EU-retten, forudsat at de havde en forbindelse til situationer, der er tegn på tilsidesættelser af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommissionens tjenestegrene vil endelig vurdere, om den konstaterede tilsidesættelse af retsstatsprincippet har en tilstrækkelig direkte forbindelse med virkningerne for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser. Med henblik herpå finder Kommissionen, at Den Europæiske Unions Domstols endelige afgørelser og tidligere korrigerende foranstaltninger eller andre afhjælpende foranstaltninger, som den allerede har truffet i lignende sager i henhold til de procedurer, der er omhandlet i afsnit 3 ovenfor, er særligt relevante. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Informationskilder

| 62. | Kommissionen bestræber sig på at vurdere spørgsmål, der er relevante for anvendelsen af forordningen om konditionalitet, på en omhyggelig og grundig måde på grundlag af en bred vifte af dokumentation, i det omfang det er relevant for at opfylde betingelserne for anvendelse af forordningen om konditionalitet. Omfanget af beviserne vil blive vurderet på grundlag af hver enkelt sags forhold under hensyntagen til alle relevante omstændigheder. Kommissionen vil sikre, at de oplysninger, den anvender, er relevante, og at kilderne til disse oplysninger er pålidelige. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Generelle informationskilder

| 63. | Kommissionen vil bestræbe sig på at anvende flere kilder til at identificere, krydstjekke og vurdere relevante tilsidesættelser af retsstatsprincippet med henblik på at nå frem til sine egne konklusioner om, hvorvidt forordningens betingelser er opfyldt. I betragtning 16 i forordningen om konditionalitet henvises der til specifikke kilder såsom »domme afsagt af EU-Domstolen, beretninger fra Revisionsretten, Kommissionens årlige rapport om retsstatsprincippet og EU’s resultattavle for retlige anliggender, rapporter fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), alt efter hvad der er relevant, samt konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer og netværk, herunder Europarådets organer såsom Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) og Venedigkommissionen, navnlig dens liste over retsstatskriterier, og de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer«. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Ud over de kilder, der ikke har nogen specifik eller absolut bevisværdi, vil Kommissionen også tage hensyn til andre relevante oplysninger, hvis det er relevant. Dette kan f.eks. omfatte Kommissionens årlige rapporter om »Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig« (»PIF-rapporter«) og de tilhørende årlige beslutninger fra Europa-Parlamentet, de oplysninger, som Kommissionens, OLAF’s og EPPO’s relevante rapporter var baseret på, oplysninger i Kommissionens tjenestegrenes revisionsrapporter samt oplysninger modtaget fra nationale myndigheder og interessenter og andre oplysninger, der er offentligt tilgængelige, såsom domme afsagt af nationale domstole eller afgørelser truffet af nationale myndigheder. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommissionen har også mulighed for direkte at kontakte andre organer og anerkendte institutioner, såsom den nationale koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig (»AFCOS«). Mens det i betragtning 16 til forordningen om konditionalitet hedder, at Kommissionen »[h]vis det er nødvendigt for at udarbejde en grundig kvalitativ vurdering vil [...] kunne høre Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Venedigkommissionen«, er muligheden for sådanne høringer ikke begrænset til disse to organer, og Kommissionen vil kontakte enhver institution eller ethvert organ, som den anser for nødvendigt med henblik på at identificere tilsidesættelser af retsstatsprincippet og forbedre vurderingen af sager i henhold til forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Klager

| 66. | En anden værdifuld informationskilde er indgivelse af begrundede klager fra enhver tredjepart, der måtte være bekendt med relevante oplysninger og beviser om tilsidesættelser af retsstatsprincippet, som kan påvirke eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Som et budgetværktøj giver forordningen om konditionalitet ikke retsmidler eller klageadgang, som en klager kan søge (61). Klagere, der søger afhjælpende foranstaltninger rettet til dem, herunder skadeserstatning, kan ikke opnå dem fra Kommissionen, men kan overveje at indgive klager til nationale myndigheder eller anlægge sag ved nationale domstole. Den Europæiske Union tilbyder mulighed for at indgive klager på EU-plan. Navnlig for så vidt angår en medlemsstat, der ikke overholder EU-retten, kan enhver borger, virksomhed eller anden interessent indberette en overtrædelse til Kommissionen (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Efter at have modtaget en klage vedrørende forordningen om konditionalitet vil Kommissionens tjenestegrene vurdere, om den indeholder underbyggede oplysninger og beviser, som Kommissionen kan anvende til sin vurdering i henhold til forordningen om konditionalitet. I denne forbindelse skal det bemærkes, at klager, der henviser til tilsidesættelser af retsstatsprincippet uden nogen angivelse af, hvilken virkning de kan have, eller hvilke risici de kan indebære for den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, ikke vil være tilstrækkelige til at antage, at betingelserne i forordningen er opfyldt, medmindre Kommissionen fastslår denne virkning eller disse risici af yderligere grunde. Afhængigt af omstændighederne i den enkelte sag kan Kommissionens tjenestegrene opfordre klageren til at fremlægge yderligere oplysninger for at underbygge klagen inden for en bestemt frist. Hvis der ikke fremsendes yderligere oplysninger inden for den fastsatte frist, registrerer Kommissionen de indsendte oplysninger, men kan ikke følge op på klagen. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Hvis de indsendte oplysninger er tilstrækkeligt underbyggede og relevante for Kommissionens vurdering, kan Kommissionens tjenestegrene om nødvendigt anmode om yderligere oplysninger eller dokumentation. Hvis det anses for hensigtsmæssigt, kan Kommissionens tjenestegrene også mødes med klageren eller deres repræsentanter for at afklare de fremsatte påstande og drøfte specifikke spørgsmål i forbindelse med klagen. Kommissionens tjenestegrene kan også kontakte andre organer eller institutioner i forbindelse med de oplysninger, som klageren har indsendt, for at underbygge eller supplere de oplysninger og den dokumentation, som klageren har fremlagt, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, i forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommissionen bestræber sig på at underrette klagere om de foranstaltninger, den planlægger at træffe vedrørende en klage, inden for en vejledende tidsramme på [otte måneder] fra modtagelsen af klagen. Dette afhænger imidlertid af omstændighederne i den enkelte sag og afhænger navnlig af, om Kommissionen har modtaget tilstrækkelige oplysninger fra klageren. Hvis Kommissionen beslutter at indlede proceduren i artikel 6 i forordningen om konditionalitet og foreslå Rådet passende foranstaltninger, underretter den i princippet klageren 1) efter at have sendt meddelelsen til medlemsstaten og 2) efter at have sendt sit forslag til Rådet. |
| --- | --- |

70.

| 71. | For at gøre det lettere at indgive klager i henhold til forordningen om konditionalitet har Kommissionen i sin centrale finanstjeneste under Generaldirektoratet for Budget oprettet en særlig mailboks BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, hvorigennem en tredjepart kan henlede Kommissionens opmærksomhed på påståede tilsidesættelser af retsstatsprincippet, der er relevante for forordningen om konditionalitet. Bilag II til retningslinjerne indeholder de oplysninger, der kan indgå i kontakten til Kommissionen, samt en anbefalet formular, der kan anvendes til indgivelse af sådanne klager. Medmindre andet aftales, vil klagerens identitet blive holdt strengt fortrolig, og Kommissionen vil sikre, at reglerne i direktiv (EU) 2019/1937 overholdes (63). |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Indledende kontakter med den pågældende medlemsstat

| 72. | Kommissionen kan kontakte den pågældende medlemsstat, inden den sender den skriftlige meddelelse i henhold til artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet, hvis dette er nødvendigt for dens foreløbige vurdering. Hvis Kommissionen således som følge af en klage eller på grundlag af andre indsamlede oplysninger endnu ikke er i stand til at afgøre, om den har rimelig grund til at antage, at betingelserne i forordningens artikel 4 er opfyldt, bør den kunne kontakte den pågældende medlemsstat for at indsamle de oplysninger eller forklaringer, den måtte have brug for, inden for en rimelig og passende frist. Inden for samme frist kan medlemsstaten benytte lejligheden til at rette op på situationen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | I sådanne tilfælde vil Kommissionen bestræbe sig på at føre en åben dialog med den pågældende medlemsstat med henblik på at muliggøre et forstærket samarbejde og eventuelt behandle spørgsmål på et tidligt tidspunkt. Denne tilgang afspejler også princippet om loyalt samarbejde som fastsat i artikel 4, stk. 3, i TEU, og at et af hovedformålene med forordningen om konditionalitet er forebyggelse. Hvis Kommissionen anmoder om indledende skriftlige præciseringer fra en medlemsstat, vil den fastsætte frister, der afspejler omfanget og kompleksiteten af de ønskede præciseringer. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Hvis den pågældende medlemsstat ikke reagerer eller samarbejder inden for den frist, som Kommissionen har fastsat, afslutter Kommissionen straks sin foreløbige vurdering på grundlag af de oplysninger, den råder over. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Kommissionen vil anvende de samme principper om objektivitet, upartiskhed og retfærdighed for alle medlemsstater under alle indledende kontakter med medlemsstaterne i tilfælde, hvor sådanne indledende kontakter anses for nødvendige, således som den vil gøre under hele proceduren og sin vurdering. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Formel procedure i henhold til artikel 6 i forordningen om konditionalitet

| 76. | Hvis Kommissionen finder, at den har rimelige grunde til at antage, at betingelserne for vedtagelse af foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet er opfyldt, og at andre procedurer, der er fastsat i EU-lovgivningen, ikke vil gøre det muligt for den at beskytte Unionens budget mere effektivt, sender den en skriftlig meddelelse til den berørte medlemsstat, hvori den redegør for de faktuelle elementer og specifikke forhold, på hvilke den baserede sine konstateringer, og indleder proceduren i henhold til artikel 6 i forordningen om konditionalitet (»proceduren«). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Den pågældende medlemsstat bør fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foreslå eller vedtage afhjælpende foranstaltninger for at tage fat på Kommissionens konklusioner i den skriftlige meddelelse eller anmodningen om bemærkninger i overensstemmelse med artikel 6, stk. 7, i forordningen om konditionalitet inden for en frist, der fastsættes af Kommissionen, og som skal være på mindst en måned og højst tre måneder fra datoen for meddelelsen eller anmodningen om bemærkninger (64). Efter udvekslingen i henhold til artikel 6, stk. 1-7, i forordningen om konditionalitet vil Kommissionen, hvis den finder, at betingelserne for anvendelse af forordningen om konditionalitet er opfyldt, og finder, at de afhjælpende foranstaltninger, der eventuelt er blevet tilbudt, ikke er tilstrækkelige, foreslå Rådet at vedtage foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Når Kommissionen beslutter, om den vil foreslå foranstaltninger, vil den behørigt vurdere de modtagne oplysninger og eventuelle bemærkninger fra den pågældende medlemsstat under hele proceduren (65) samt tilstrækkeligheden af eventuelle afhjælpende foranstaltninger, der foreslås i løbet af proceduren. For at kunne foretage sin vurdering af de foreslåede foranstaltninger vil Kommissionen også basere sig på alle de oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med eventuelle indledende kontakter med den pågældende medlemsstat, herunder inden indledningen af proceduren, hvor det er relevant, samt alle relevante oplysninger fra tilgængelige kilder, herunder afgørelser, konklusioner og henstillinger fra EU-institutioner og -organer, andre relevante internationale organisationer og andre anerkendte institutioner. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Ud over at sikre den pågældende medlemsstats proceduremæssige rettigheder vil proceduren også blive gennemført i overensstemmelse med principperne om objektivitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling i den pågældende medlemsstat og vil blive gennemført efter en upartisk og evidensbaseret tilgang (66). I overensstemmelse med betragtning 23 i forordningen om konditionalitet forpligter Kommissionen sig til at gøre den mest hensigtsmæssige brug af sine rettigheder i henhold til artikel 237 i TEUF og Rådets forretningsorden (67) med henblik på at sikre, at Rådet træffer en rettidig afgørelse om forslaget til foranstaltninger (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Procedure for ophævelse af foranstaltninger

| 80. | Når Rådet har vedtaget foranstaltningerne, vil Kommissionen regelmæssigt overvåge situationen i den pågældende medlemsstat. I henhold til artikel 7, stk. 2, i forordningen om konditionalitet foretager Kommissionen på anmodning af den berørte medlemsstat eller på eget initiativ og senest et år efter Rådets vedtagelse af foranstaltninger en revurdering af situationen i den berørte medlemsstat under hensyntagen til enhver dokumentation, der er forelagt af den berørte medlemsstat, samt af tilstrækkeligheden af eventuelle nye afhjælpende foranstaltninger vedtaget af den berørte medlemsstat. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Den berørte medlemsstat kan til enhver tid vedtage nye afhjælpende foranstaltninger og forelægge Kommissionen en skriftlig meddelelse med dokumentation for, at betingelserne for vedtagelse af foranstaltningerne ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Ved vurderingen af den skriftlige meddelelse fra den berørte medlemsstat eller andre oplysninger, som Kommissionen har indsamlet efter Rådets vedtagelse af foranstaltningerne, vil Kommissionen handle i overensstemmelse med den metode og de principper om objektivitet, upartiskhed og retfærdighed, der er beskrevet i afsnit 5.1 i disse retningslinjer. Ved vurderingen vil Kommissionen basere sig på alle de informationskilder, der er nævnt i disse retningslinjers afsnit 5.2 (69), og som indsamles efter Rådets vedtagelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Hvis Kommissionen efter en vurdering af den skriftlige meddelelse fra medlemsstaten eller en vurdering af andre oplysninger, som Kommissionen har indsamlet efter Rådets vedtagelse af foranstaltningerne, ikke med rimelighed kan fastslå, at den situation, der førte til vedtagelsen af foranstaltninger, er blevet afhjulpet, kan den anmode om yderligere oplysninger fra den pågældende medlemsstat eller enhver tredjepart, der kan råde over relevante oplysninger, inden den afslutter sin vurdering i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 6, stk. 4, i forordningen om konditionalitet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Den berørte medlemsstat bør fremlægge de nødvendige oplysninger og kan foreslå eller tilpasse de oprindeligt foreslåede afhjælpende foranstaltninger for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder inden for en frist, der fastsættes af Kommissionen, og som skal være mindst en måned og højst tre måneder fra datoen for meddelelsen eller anmodningen om bemærkninger (70). Efter disse udvekslinger og Kommissionens endelige vurdering vil Kommissionen, hvis den mener, at den situation, der førte til vedtagelsen af foranstaltningerne, er blevet afhjulpet, forelægge Rådet et forslag til gennemførelsesafgørelse om ophævelse af de vedtagne foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i forordningen om konditionalitet. Finder Kommissionen, at den situation, der førte til vedtagelsen af foranstaltninger, er delvis afhjulpet, forelægger den Rådet et forslag til en gennemførelsesafgørelse om tilpasning af de vedtagne foranstaltninger. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Foranstaltningerne kan ophæves eller tilpasses, hvis tilsidesættelserne af retsstatsprincippet, selv om de fortsat består, ikke længere har nogen indvirkning på Unionens budget eller på beskyttelsen af Unionens finansielle interesser (71). Finder Kommissionen, at den situation, der førte til vedtagelsen af foranstaltninger, ikke er afhjulpet, retter den en begrundet afgørelse til den berørte medlemsstat og underretter Rådet herom. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Ud over at sikre den pågældende medlemsstats proceduremæssige rettigheder vil proceduren også blive gennemført i overensstemmelse med principperne om objektivitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling i den pågældende medlemsstat og vil blive gennemført efter en upartisk og evidensbaseret tilgang (72). I overensstemmelse med betragtning 23 i forordningen om konditionalitet forpligter Kommissionen sig til at gøre den mest hensigtsmæssige brug af sine rettigheder i henhold til artikel 237 i TEUF og Rådets forretningsorden (73) med henblik på at sikre, at Rådet træffer en rettidig afgørelse om forslaget om ophævelse eller tilpasning af foranstaltninger (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Beskyttelse af de legitime rettigheder for slutmodtagere og modtagere af eu-midler i henhold til forordningen om konditionalitet

| 87. | Foranstaltninger, der vedtages i henhold til forordningen om konditionalitet, vil få finansielle eller økonomiske virkninger. En sådan virkning bør dog begrænses til den pågældende medlemsstat eller i særlige tilfælde til visse nationale enheder, der forvalter midlerne. Medmindre andet er fastsat i afgørelsen om vedtagelse af foranstaltningerne på grundlag af behørigt begrundede årsager i overensstemmelse med gældende EU-regler, bør indførelsen af disse foranstaltninger ikke berøre offentlige enheders eller medlemsstaternes tidligere forpligtelser til at foretage betalinger til de slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, der er berettiget til sådanne betalinger under det tilsvarende EU-program eller den tilsvarende EU-fond. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Foranstaltningerne kan vedrøre EU-midler eller EU-programmer under alle forvaltningsmetoder i EU-budgettet, dvs. gennemføres direkte (forvaltes af Kommissionens tjenestegrene eller gennem forvaltningsorganer (75)), indirekte (af en af de enheder, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c)) eller sammen med medlemsstaterne (delt forvaltning (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Indførelsen af foranstaltninger ændrer ikke de allerede eksisterende forpligtelser for offentlige enheder eller medlemsstater til at gennemføre programmet eller fonden under nogen form for forvaltning, navnlig deres retlige forpligtelser til at foretage betalinger til slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, som fastsat i de gældende EU-instrumenter og de specifikke retsakter, der skabte sådanne forpligtelser, medmindre andet er fastsat i afgørelsen om indførelse af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Med andre ord kan offentlige enheder eller medlemsstater ikke anvende de passende foranstaltninger, som Rådet har vedtaget, som begrundelse for at frigøre sig fra deres eksisterende forpligtelser over for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere i forbindelse med betalinger i henhold til de relevante gældende regler. |
| --- | --- |

90.

| 91. | I artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet fastsættes det, at offentlige enheders eller medlemsstaters forpligtelser til at gennemføre programmet eller fonden ikke berøres af indførelsen af passende foranstaltninger, navnlig ikke de forpligtelser, som de har over for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, medmindre andet er fastsat i afgørelsen om vedtagelse af foranstaltningerne. Kommissionen mener, at konklusionen om, hvorvidt tilskudsmodtagernes eller slutmodtageres rettigheder lovligt kan blive berørt af de passende foranstaltninger, kræver en individuel analyse, og Kommissionen vil vurdere alle relevante oplysninger i denne henseende. På nuværende tidspunkt mener Kommissionen, at når tilskudsmodtageren eller slutmodtageren har været involveret i en tilsidesættelse af retsstatsprincippet, f.eks. i tilfælde af korruption, systemisk svig og interessekonflikter, kan de foranstaltninger, der skal vedtages i henhold til forordningen om konditionalitet, også have en indvirkning på den pågældende tilskudsmodtager eller slutmodtager. Hvis Kommissionen er bekendt med sådanne tilfælde, vil den i sit forslag til Rådet medtage i) sin konklusion om, hvorvidt bestemte slutmodtagere eller tilskudsmodtagere bør berøres af de foreslåede foranstaltninger, ii) begrundelsen for denne konklusion og iii) sit specifikke forslag for så vidt angår disse slutmodtagere eller tilskudsmodtagere. |
| --- | --- |

91.

Informationsværktøjer og rapportering

| 92. | Tilskudsmodtagere eller slutmodtagere af EU-programmer eller -fonde bør gøres opmærksomme på deres rettigheder i henhold til forordningen om konditionalitet. Med henblik herpå har Kommissionen oprettet et særligt websted https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_da, hvor borgere, herunder tilskudsmodtagere eller slutmodtagere, kan søge uformel vejledning. De kan også indsende oplysninger til Kommissionen om spørgsmål, der er relevante for anvendelsen af forordningen om konditionalitet, ved at udfylde og indsende den klageformular, der findes på dette websted, til den særlige mailboks BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Kommissionen vil på sit websted offentliggøre oplysninger om de foranstaltninger, som Rådet har vedtaget på Kommissionens forslag, så tilskudsmodtagerne og slutmodtagerne er bekendt med de foranstaltninger, der pålægges hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Hvis den pågældende medlemsstat, efter at Rådet har indført passende foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet, nægter at foretage sine betalinger til tilskudsmodtagere eller slutmodtagere af EU-programmer eller -fonde, der er berørt af foranstaltningerne, bør de pågældende tilskudsmodtagere eller slutmodtagere først indbringe sagen for de kompetente nationale myndigheder ved at gøre brug af alle de foranstaltninger, de har til rådighed i henhold til de gældende nationale regler, herunder klager til den relevante myndighed i den pågældende medlemsstat. Hvis en sådan foranstaltning ikke er til rådighed eller ikke er effektiv (77), bør modtagerne underrette Kommissionen og om muligt fremlægge relevant dokumentation i denne henseende. Medlemsstaterne bør sikre, at der følges tilstrækkeligt op på retlige foranstaltninger i overensstemmelse med de gældende retlige rammer. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Tilskudsmodtagere eller slutmodtagere kan underrette Kommissionen om potentielle overtrædelser af artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet, hvis de er direkte berørt. Tilskudsmodtagerne eller slutmodtagerne bør i deres indlæg klart angive i) retsgrundlaget for deres ret til at modtage betaling fra medlemsstaten, ii) medlemsstatens manglende opfyldelse af sin betalingsforpligtelse i henhold til reglerne for det relevante EU-program eller den relevante EU-fond, iii) de retlige foranstaltninger, der allerede er truffet, og det dermed forbundne resultat, hvis det er relevant, og fremlægge al nødvendig dokumentation og dokumentation, der viser, at de relevante retlige foranstaltninger er iværksat, samt medlemsstatens manglende overholdelse af sine forpligtelser i henhold til artikel 5 i forordningen om konditionalitet (hvis den foreligger). De indsendte oplysninger skal indeholde alle de oplysninger, der anmodes om i bilag III til disse retningslinjer. |
| --- | --- |

94.

| 95. | I henhold til artikel 339 i TEUF og vedtægtens artikel 17 må Den Europæiske Unions tjenestemænd og øvrige ansatte ikke videregive oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt. Kommissionen vil også sikre, at reglerne i direktiv (EU) 2019/1937 overholdes (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Ved gennemførelsen af EU-midler under delt forvaltning er medlemsstater, der er berørt af foranstaltninger vedtaget i henhold til forordningen om konditionalitet, forpligtet til at aflægge rapport til Kommissionen om de konkrete skridt, de har taget for at opfylde deres forpligtelser til at betale slutmodtagere eller tilskudsmodtagere under den berørte EU-fond eller det berørte EU-program. En sådan rapportering bør omfatte oplysninger og dokumentation for denne overholdelse (f.eks. relevante regnskaber og bilag) og bør finde sted hver tredje måned efter vedtagelsen af foranstaltningerne (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | På grundlag af den rapportering, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet, og enhver anden dokumentation fra den berørte medlemsstat eller andre indsamlede oplysninger, herunder gennem oplysninger fra slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, kontrollerer Kommissionen, om betalingsforpligtelserne over for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, der er fastsat i henhold til forordningen om konditionalitet og anden gældende EU-ret med hensyn til gennemførelse af finansiering ved delt forvaltning, er opfyldt. Den vil om nødvendigt gøre sit yderste for at sikre, at ethvert beløb, som offentlige enheder eller medlemsstater skylder, rent faktisk udbetales til slutmodtagere eller tilskudsmodtagere i overensstemmelse med de relevante sektorspecifikke regler. Dette kan f.eks. omfatte finansielle korrektioner i overensstemmelse med gældende EU-ret (80). Kommissionen kan også beslutte at indlede en traktatbrudssag mod den pågældende medlemsstat for at sikre overholdelse af medlemsstatens forpligtelse, jf. forordningens artikel 5, stk. 2. Inden Kommissionen træffer foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelse til at betale slutmodtagerne eller tilskudsmodtagerne, vil den sikre, at den pågældende medlemsstats proceduremæssige rettigheder respekteres. |
| --- | --- |

97.

7.   Revision af disse retningslinjer

| 98. | Kommissionen kan til sin tid revidere disse retningslinjer for at tage hensyn til udviklingen i dens praksis, relevante ændringer af EU-retten eller Den Europæiske Unions Domstols relevante retspraksis, samtidig med at retssikkerheden sikres. Når Kommissionen reviderer retningslinjerne, vil den høre medlemsstaterne og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Se dom af 23. april 1986, Les Verts mod Parlamentet, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, præmis 23. Se også dom af 20. april 2021, Repubblika mod Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, præmis 61 til 65.

(2)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 126 og 129.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433I af 22.12.2020, s. 1).

(4)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 188.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

(7)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

(8)  Se artikel 19, stk. 1, i TEU.

(9)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 165.

(10)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 288.

(11)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 154.

(12)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 227.

(13)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 229, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 324.

(14)  Bilag I til retningslinjerne indeholder også en liste over vejledende tilsidesættelser af retsstatsprincippet.

(15)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 130, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 148.

(16)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 131, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 149.

(17)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 132, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 150.

(18)  En vejledende liste over disse specifikke situationer findes også i bilag I til retningslinjerne.

(19)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 143.

(20)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 143.

(21)  Se artikel 4, stk. 2, litra g), i forordningen om konditionalitet.

(22)  Se de relevante bestemmelser i Rådets forordning (EU) 2017/1939, nævnt ovenfor.

(23)  Dette berører ikke ikkedeltagende medlemsstaters forpligtelser til at samarbejde med EPPO i henhold til gældende EU-regler, når den udøver sine beføjelser i de deltagende medlemsstater, og kræver et sådant samarbejde.

(24)  I overensstemmelse med bestemmelserne i ovennævnte forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

(25)  Disse forpligtelser er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013. Listen i disse retningslinjer er ikke udtømmende.

(26)  Artikel 8 i forordning (EF, Euratom) nr. 883/2013.

(27)  Artikel 3 i forordning (EF, Euratom) nr. 883/2013.

(28)  Artikel 7, stk. 7, i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

(29)  Artikel 5, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

(30)  Artikel 11, stk. 3 og 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

(31)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 294.

(32)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 301, og Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 173.

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(34)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 186.

(35)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 265, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 297.

(36)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 331, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 361.

(37)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 332.

(38)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 262.

(39)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 266, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 298.

(40)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 262.

(41)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 288.

(42)  Se artikel 135 i finansforordningen.

(43)  Se artikel 101, stk. 8, i finansforordningen. Se f.eks. også artikel 96, 97 og 104 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (»forordningen om fælles bestemmelser«) (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159), og artikel 52 i Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

(44)  Se artikel 63, stk. 2, i finansforordningen. Se også f.eks. artikel 69, stk. 3, og artikel 103 i forordningen om fælles bestemmelser samt artikel 58 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og fra den 1. januar 2023 artikel 57 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 187).

(45)  Betalinger kan afbrydes, hvis: a) der er begrundet mistanke om en alvorlig mangel, som der ikke er truffet korrigerende foranstaltninger for, b) det er nødvendigt, at Kommissionen foretager supplerende verificeringer efter at have modtaget oplysninger om, at udgifterne i en betalingsanmodning muligvis knytter sig til en uregelmæssighed. Betalinger kan suspenderes, hvis: a) medlemsstaten har undladt at træffe de nødvendige foranstaltninger til at rette op på den situation, der gav anledning til en afbrydelse i henhold til artikel 96 i forordningen om fælles bestemmelser, b) der foreligger en alvorlig mangel, c) udgifterne i betalingsanmodninger knytter sig til en uregelmæssighed, der ikke er blevet korrigeret, d) der foreligger en begrundet udtalelse fra Kommissionen vedrørende en traktatbrudsprocedure i henhold til artikel 258 i TEUF om et forhold, som rejser tvivl om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifter. Der foretages finansielle korrektioner, hvis: a) der foreligger en alvorlig mangel, der truer den støtte fra fondene, som allerede er betalt til programmet, b) udgifter i godkendte regnskaber er behæftet med uregelmæssigheder og ikke blev opdaget og indberettet af medlemsstaten, c) medlemsstaten ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 97 før Kommissionens indledning af proceduren for finansielle korrektioner.

(46)  Se betragtning 15 i forordningen om konditionalitet.

(47)  Se artikel 5 i forordningen om konditionalitet.

(48)  Se artikel 5, stk. 3, i forordningen om konditionalitet.

(49)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 112.

(50)  Se artikel 5, stk. 3, i forordningen om konditionalitet.

(51)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 331, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 361.

(52)  Se betragtning 18 i forordningen om konditionalitet.

(53)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 332.

(54)  Se artikel 5, stk. 3, i forordningen om konditionalitet.

(55)  F.eks. i tilfælde, hvor virkningen af tilsidesættelsen af retsstatsprincippet vil blive fastslået for indtægterne på Unionens budget.

(56)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 275.

(57)  Se betragtning 16 i forordningen om konditionalitet.

(58)  Se bl.a. dom af 20. september 1988, Kongeriget Spanien mod Rådet for De Europæiske Fællesskaber, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, præmis 25. For en nyere sag, se dom af 8. oktober 2020, Universitatea »Lucian Blaga« Sibiu m.fl., C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, præmis 44.

(59)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 233 og 235, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 265 og 283.

(60)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 240.

(61)  Dette berører ikke beskyttelsen af de legitime rettigheder for slutmodtagere og modtagere af EU-midler i henhold til forordningen om konditionalitet, se afsnit 6 nedenfor.

(62)  En liste over disse andre ressourcer, herunder klageformularen for overtrædelse af EU-retten, findes på https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_da.

(63)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

(64)  Se artikel 6, stk. 5, i forordningen om konditionalitet.

(65)  Se artikel 6, stk. 7, i forordningen om konditionalitet.

(66)  Se betragtning 26 i forordningen om konditionalitet.

(67)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

(68)  Se artikel 6, stk. 10, i forordningen om konditionalitet.

(69)  I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 6, stk. 3, i forordningen om konditionalitet.

(70)  Se artikel 7, stk. 2, sidste punktum, sammenholdt med artikel 6, stk. 5, i forordningen om konditionalitet.

(71)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 178, og dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 217.

(72)  Se betragtning 26 i forordningen om konditionalitet.

(73)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

(74)  Se artikel 6, stk. 10, i forordningen om konditionalitet.

(75)  Se artikel 62, stk. 1, litra a), i finansforordningen.

(76)  Se artikel 63 i finansforordningen.

(77)  F.eks. i tilfælde, hvor de nationale myndigheder urimeligt forsinker deres svar/beslutning vedrørende tilskudsmodtagerens foranstaltninger.

(78)  Yderligere oplysninger om, hvordan Kommissionen behandler klager, kan findes på: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_da.

(79)  Se artikel 5, stk. 2, og betragtning 19 i forordningen om konditionalitet.

(80)  Se betragtning 19 i forordningen om konditionalitet.

---

BILAG I

Tilsidesættelser af retsstatsprincippet

Eksempler på tilsidesættelser af retsstatsprincippet (artikel 3 i forordningen om konditionalitet)

| a) | at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare. I denne forbindelse anføres det i betragtning 10 i forordningen om konditionalitet, at "[r]etsvæsenets uafhængighed forudsætter navnlig, at det berørte retslige organ både i henhold til de relevante regler og i praksis kan udføre sine retslige funktioner fuldstændig uafhængigt og uden at være underlagt noget hierarkisk forhold eller stå i afhængighedsforhold til nogen og uden at modtage ordrer eller instrukser fra nogen, og at det således er beskyttet mod indgreb og pres udefra, der kan bringe dets medlemmers uafhængige bedømmelse i fare og påvirke deres afgørelser. Garantierne for uafhængighed og upartiskhed forudsætter, at der findes regler, navnlig om organets sammensætning, medlemmernes udnævnelse og funktionsperiode, tilfælde, hvor organets medlemmer har pligt til at vige deres sæde, samt tilfælde, hvor de kan afsættes, som gør det muligt at fjerne enhver rimelig tvivl i offentligheden om, at det nævnte organ er uimodtageligt for påvirkninger udefra og neutralt i forhold til de interesser, som står over for hinanden.»
  I henhold til Domstolens retspraksis indebærer «[b]egrebet uafhængighed [...] bl.a., at den pågældende ret udøver sit juridiske hverv helt uafhængigt og uden at være underlagt noget hierarkisk forhold eller stå i afhængighedsforhold til nogen og uden at modtage ordrer eller instrukser fra nogen, og at den således er beskyttet mod indgreb og pres udefra, der kan bringe dens medlemmers uafhængige bedømmelse i fare og påvirke deres afgørelser
   (1). |
| --- | --- |

a)

at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare. I denne forbindelse anføres det i betragtning 10 i forordningen om konditionalitet, at "[r]etsvæsenets uafhængighed forudsætter navnlig, at det berørte retslige organ både i henhold til de relevante regler og i praksis kan udføre sine retslige funktioner fuldstændig uafhængigt og uden at være underlagt noget hierarkisk forhold eller stå i afhængighedsforhold til nogen og uden at modtage ordrer eller instrukser fra nogen, og at det således er beskyttet mod indgreb og pres udefra, der kan bringe dets medlemmers uafhængige bedømmelse i fare og påvirke deres afgørelser. Garantierne for uafhængighed og upartiskhed forudsætter, at der findes regler, navnlig om organets sammensætning, medlemmernes udnævnelse og funktionsperiode, tilfælde, hvor organets medlemmer har pligt til at vige deres sæde, samt tilfælde, hvor de kan afsættes, som gør det muligt at fjerne enhver rimelig tvivl i offentligheden om, at det nævnte organ er uimodtageligt for påvirkninger udefra og neutralt i forhold til de interesser, som står over for hinanden.»

I henhold til Domstolens retspraksis indebærer «[b]egrebet uafhængighed [...] bl.a., at den pågældende ret udøver sit juridiske hverv helt uafhængigt og uden at være underlagt noget hierarkisk forhold eller stå i afhængighedsforhold til nogen og uden at modtage ordrer eller instrukser fra nogen, og at den således er beskyttet mod indgreb og pres udefra, der kan bringe dens medlemmers uafhængige bedømmelse i fare og påvirke deres afgørelser
   (1).

| b) | at undlade at forhindre, korrigere eller sanktionere vilkårlige eller ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder







  — | retshåndhævende myndigheder |
| --- | --- | --- |

b)

at undlade at forhindre, korrigere eller sanktionere vilkårlige eller ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder

—

retshåndhævende myndigheder

| — | at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde |
| --- | --- |

—

at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde

| — | at undlade at sikre fravær af interessekonflikter. |
| --- | --- |

—

at undlade at sikre fravær af interessekonflikter.

Ifølge Den Europæiske Unions Domstols retspraksis »kan disse situationer føre til en tilsidesættelse af princippet om forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning eller princippet om effektiv domstolsbeskyttelse«
   (2).

| c) | at begrænse adgangen til og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem







  — | restriktive procedureregler |
| --- | --- | --- |

c)

at begrænse adgangen til og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem

—

restriktive procedureregler

| — | manglende opfyldelse af retsafgørelser |
| --- | --- |

—

manglende opfyldelse af retsafgørelser

| — | at begrænse effektiv efterforskning, retsforfølgning eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen. |
| --- | --- |

—

at begrænse effektiv efterforskning, retsforfølgning eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen.

I forbindelse med ovenstående fremgår det af betragtning 8 og 9 i forordningen om konditionalitet, at:

| »(8) | Medlemsstaterne kan kun sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, hvis de offentlige myndigheder agerer i overensstemmelse med loven, hvis tilfælde af svig, herunder skattesvig, skatteunddragelse, korruption, interessekonflikter og andre lovbrud, forfølges effektivt af efterforskende og retsforfølgende myndigheder, og hvis vilkårlige eller ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder de retshåndhævende myndigheder, kan gøres til genstand for effektiv domstolsprøvelse udøvet af uafhængige domstole og af EU-Domstolen.« |
| --- | --- |

»(8)

| »(9) | Retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed bør altid garanteres, og efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør være i stand til at udøve deres funktioner korrekt. (...) Retsvæsenet og de efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør tildeles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer og procedurer til at handle effektivt og på en måde, der fuldt ud respekterer retten til en retfærdig rettergang, herunder respekt for retten til et forsvar. Endelige domme bør gennemføres effektivt. Disse betingelser forudsættes som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, der kunne skade Unionens finansielle interesser.« |
| --- | --- |

»(9)

Eksempler på specifikke situationer eller adfærd hos myndigheder (3)
  , der kan være berørt af tilsidesættelser af retsstatsprincippet (artikel 4, stk. 2, i forordningen om konditionalitet)

Eksempler på specifikke situationer eller adfærd hos myndigheder

3

, der kan være berørt af tilsidesættelser af retsstatsprincippet (artikel 4, stk. 2, i forordningen om konditionalitet)

| a) | den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget, herunder lån og andre instrumenter med sikkerhedsstillelse over Unionens budget, navnlig i forbindelse med offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer |
| --- | --- |

a)

den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget, herunder lån og andre instrumenter med sikkerhedsstillelse over Unionens budget, navnlig i forbindelse med offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer

den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget, herunder lån og andre instrumenter med sikkerhedsstillelse over Unionens budget, navnlig i forbindelse med offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer

| b) | den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed — i denne forbindelse præciserede Domstolen, at udtrykket effektive og gennemsigtige systemer for økonomisk forvaltning og ansvarlighed [...] henviser til begrebet »økonomisk forvaltning«, der falder ind under begrebet »forsvarlig økonomisk forvaltning« i selve traktaterne, navnlig i artikel 310, stk. 5, og artikel 317, første afsnit, i TEUF, og som i finansforordningens artikel 2, nr. 59), defineres som budgetgennemførelse i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, efficiens og effektivitet. Udtrykket »økonomisk ansvarlighed« afspejler for sin del navnlig de forpligtelser til finansiel kontrol, overvågning og revision, der er nævnt i [...] artikel 4, stk. 2, litra b), [i forordningen om konditionalitet], mens udtrykket »effektive og gennemsigtige systemer« indebærer, at der indføres et fastsat regelsæt, som på en effektiv og gennemsigtig måde sikrer nævnte økonomiske forvaltning og ansvarlighed
   (4).
  Domstolen præciserede også, at udtrykket »finansiel ansvarlighed« navnlig afspejler de forpligtelser til finansiel kontrol, overvågning og revision, der er nævnt i nævnte artikel 4, stk. 2, litra b), mens »effektive og gennemsigtige systemer« indebærer, at der indføres et bindende regelsæt, der på en effektiv og gennemsigtig måde sikrer den nævnte økonomiske forvaltning og ansvarlighed
   (5) |
| --- | --- |

b)

den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed — i denne forbindelse præciserede Domstolen, at udtrykket effektive og gennemsigtige systemer for økonomisk forvaltning og ansvarlighed [...] henviser til begrebet »økonomisk forvaltning«, der falder ind under begrebet »forsvarlig økonomisk forvaltning« i selve traktaterne, navnlig i artikel 310, stk. 5, og artikel 317, første afsnit, i TEUF, og som i finansforordningens artikel 2, nr. 59), defineres som budgetgennemførelse i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, efficiens og effektivitet. Udtrykket »økonomisk ansvarlighed« afspejler for sin del navnlig de forpligtelser til finansiel kontrol, overvågning og revision, der er nævnt i [...] artikel 4, stk. 2, litra b), [i forordningen om konditionalitet], mens udtrykket »effektive og gennemsigtige systemer« indebærer, at der indføres et fastsat regelsæt, som på en effektiv og gennemsigtig måde sikrer nævnte økonomiske forvaltning og ansvarlighed
   (4).

den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed — i denne forbindelse præciserede Domstolen, at udtrykket effektive og gennemsigtige systemer for økonomisk forvaltning og ansvarlighed [...] henviser til begrebet »økonomisk forvaltning«, der falder ind under begrebet »forsvarlig økonomisk forvaltning« i selve traktaterne, navnlig i artikel 310, stk. 5, og artikel 317, første afsnit, i TEUF, og som i finansforordningens artikel 2, nr. 59), defineres som budgetgennemførelse i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, efficiens og effektivitet. Udtrykket »økonomisk ansvarlighed« afspejler for sin del navnlig de forpligtelser til finansiel kontrol, overvågning og revision, der er nævnt i [...] artikel 4, stk. 2, litra b), [i forordningen om konditionalitet], mens udtrykket »effektive og gennemsigtige systemer« indebærer, at der indføres et fastsat regelsæt, som på en effektiv og gennemsigtig måde sikrer nævnte økonomiske forvaltning og ansvarlighed

4

Domstolen præciserede også, at udtrykket »finansiel ansvarlighed« navnlig afspejler de forpligtelser til finansiel kontrol, overvågning og revision, der er nævnt i nævnte artikel 4, stk. 2, litra b), mens »effektive og gennemsigtige systemer« indebærer, at der indføres et bindende regelsæt, der på en effektiv og gennemsigtig måde sikrer den nævnte økonomiske forvaltning og ansvarlighed

5

| c) | den korrekte funktion af efterforskende og retsforfølgende myndigheder i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af:







  — | svig, herunder skattesvig, navnlig når sådan svig kan føre til manglende opkrævning af afgifter såsom moms og told, der direkte påvirker de ressourcer, som er nødvendige for, at Unionen kan nå sine mål og gennemføre sine politikker |
| --- | --- | --- |

c)

den korrekte funktion af efterforskende og retsforfølgende myndigheder i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af:

den korrekte funktion af efterforskende og retsforfølgende myndigheder i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af:

—

svig, herunder skattesvig, navnlig når sådan svig kan føre til manglende opkrævning af afgifter såsom moms og told, der direkte påvirker de ressourcer, som er nødvendige for, at Unionen kan nå sine mål og gennemføre sine politikker

svig, herunder skattesvig, navnlig når sådan svig kan føre til manglende opkrævning af afgifter såsom moms og told, der direkte påvirker de ressourcer, som er nødvendige for, at Unionen kan nå sine mål og gennemføre sine politikker

| — | korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser |
| --- | --- |

—

korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser

korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser

| d) | effektiv domstolsprøvelse udøvet af uafhængige domstole af de i artikel 4, stk. 2, litra a), b og c) i forordningen om konditionalitet omhandlede myndigheders handlinger og undladelser

  Navnlig anføres det i betragtning 9 i forordningen om konditionalitet, at »[r]etsvæsenet og de efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør tildeles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer og procedurer til at handle effektivt og på en måde, der fuldt ud respekterer retten til en retfærdig rettergang, herunder respekt for retten til et forsvar. Endelige domme bør gennemføres effektivt. Disse betingelser forudsættes som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, der kunne skade Unionens finansielle interesser.« |
| --- | --- |

d)

effektiv domstolsprøvelse udøvet af uafhængige domstole af de i artikel 4, stk. 2, litra a), b og c) i forordningen om konditionalitet omhandlede myndigheders handlinger og undladelser

effektiv domstolsprøvelse udøvet af uafhængige domstole af de i artikel 4, stk. 2, litra a), b og c) i forordningen om konditionalitet omhandlede myndigheders handlinger og undladelser

Navnlig anføres det i betragtning 9 i forordningen om konditionalitet, at »[r]etsvæsenet og de efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør tildeles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer og procedurer til at handle effektivt og på en måde, der fuldt ud respekterer retten til en retfærdig rettergang, herunder respekt for retten til et forsvar. Endelige domme bør gennemføres effektivt. Disse betingelser forudsættes som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, der kunne skade Unionens finansielle interesser.«

| e) | forebyggelse og sanktionering af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere |
| --- | --- |

e)

forebyggelse og sanktionering af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere

forebyggelse og sanktionering af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere

| f) | tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler |
| --- | --- |

f)

tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler

tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler

| g) | effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«) og, under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse, med Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde. |
| --- | --- |

g)

effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«) og, under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse, med Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde.

effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«) og, under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse, med Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde.

---

(1)  Dom af 27. februar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses mod Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, præmis 44. Se også bl.a. dom af 24. juni 2019, Kommissionen mod Republikken Polen, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, og af 20. april 2021, Repubblika mod Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

Kommissionen mod Republikken Polen

Repubblika mod Il-Prim Ministru

(2)  Se dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Parlamentet og Rådet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 245, og den deri nævnte retspraksis.

2

Ungarn mod Parlamentet og Rådet

(3)  Disse eksempler er kun vejledende, da andre situationer eller myndigheders adfærd, der er relevante for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, også kan falde ind under anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet (jf. artikel 4, stk. 2, litra h)).

3

(4)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 333.

4

Polen mod Parlamentet og Rådet

(5)  Se dom af 16. februar 2022, Polen mod Parlamentet og Rådet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, præmis 333.

5

Polen mod Parlamentet og Rådet

---

BILAG II

Elementer, der bør medtages i klagen over påståede tilsidesættelser af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet

Klagere bør medtage følgende oplysninger, når de kontakter Kommissionen om påståede tilsidesættelser af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet:

| — | Navn og kontaktoplysninger (1) |
| --- | --- |

—

Navn og kontaktoplysninger (1)

| — | Oplysninger om, hvordan retsstatsprincippet angiveligt er blevet overtrådt (herunder hvilke handlinger eller undladelser fra offentlige myndigheders side der angiveligt tilsidesætter retsstatsprincippet) og relevant bevismateriale |
| --- | --- |

—

Oplysninger om, hvordan retsstatsprincippet angiveligt er blevet overtrådt (herunder hvilke handlinger eller undladelser fra offentlige myndigheders side der angiveligt tilsidesætter retsstatsprincippet) og relevant bevismateriale

| — | Oplysninger om, hvordan den påståede tilsidesættelse er relevant for forordningen om konditionalitet (beskrivelse af, hvordan den påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke Unionens budget eller Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde) og relevant dokumentation |
| --- | --- |

—

Oplysninger om, hvordan den påståede tilsidesættelse er relevant for forordningen om konditionalitet (beskrivelse af, hvordan den påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke Unionens budget eller Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde) og relevant dokumentation

| — | Liste over bilag, der — hvis der anmodes herom — kan sendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Liste over bilag, der — hvis der anmodes herom — kan sendes til Kommissionen.

For at lette indgivelsen af oplysninger, der er relevante for anvendelsen af forordningen om konditionalitet, og sikre, at Kommissionen modtager relevante og strukturerede oplysninger, kan nedenstående skabelon, som findes på webstedet https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_da, anvendes.

EUROPA-KOMMISSIONEN

Klage — tilsidesættelse af retsstatsprincippet, der påvirker Unionens budget eller finansielle interesser

Forordning 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (»forordningen om konditionalitet«)

Denne klageformular har til formål at underrette Kommissionen om tilsidesættelser af retsstatsprincippet, der påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde.

For at underrette Europa-Kommissionen om enhver anden klage vedrørende retsstatsprincippet bedes du i stedet anvende klageformularen på https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_da/

| Alle felter, der er markeret med *, er obligatoriske. Formuler dig klart og tydeligt, og fortsæt om nødvendigt på en separat side. |
| --- |

Alle felter, der er markeret med *, er obligatoriske. Formuler dig klart og tydeligt, og fortsæt om nødvendigt på en separat side.

1.   Identitet og kontaktoplysninger

| | Klager* | Din repræsentant (hvis relevant) |
| --- | --- | --- |
| Titel* Hr./Fr. | | |
| Fornavn* | | |
| Efternavn* | | |
| Organisation: | | |
| Adresse* | | |
| By* | | |
| Postnummer* | | |
| Land* | | |
| Tlf. | | |
| E-mail | | |
| Sprog* | | |
| Skal vi rette vores henvendelser til dig eller din repræsentant?*: | ☐ | ☐ |

Klager*

Din repræsentant (hvis relevant)

Titel* Hr./Fr.

Fornavn*

Efternavn*

Organisation:

Adresse*

By*

Postnummer*

Land*

Tlf.

E-mail

Sprog*

Skal vi rette vores henvendelser til dig eller din repræsentant?*:

☐

☐

2.   Hvad handler tilsidesættelsen af retsstatsprincippet om?*

| at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare | ☐ |
| --- | --- |
| undladelse af at forebygge, korrigere eller sanktionere vilkårlige eller ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, og herunder ved at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer, der påvirker deres korrekte funktion | ☐ |
| manglende sikring af, at der ikke foreligger interessekonflikter | ☐ |
| begrænsning af adgangen til og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem restriktive procedureregler og manglende fuldbyrdelse af retsafgørelser | ☐ |
| begrænsning af effektiv efterforskning, retsforfølgning eller sanktionering af lovovertrædelser | ☐ |
| andre | Angiv nærmere. |

at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare

☐

undladelse af at forebygge, korrigere eller sanktionere vilkårlige eller ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, og herunder ved at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer, der påvirker deres korrekte funktion

☐

manglende sikring af, at der ikke foreligger interessekonflikter

☐

begrænsning af adgangen til og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem restriktive procedureregler og manglende fuldbyrdelse af retsafgørelser

☐

begrænsning af effektiv efterforskning, retsforfølgning eller sanktionering af lovovertrædelser

☐

andre

Angiv nærmere.

3.   Hvad påvirker den påståede tilsidesættelse af retsstatsprincippet i punkt 2 ovenfor efter din mening?*

(mere end ét svar er muligt)

| den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget, herunder lån og andre instrumenter med sikkerhedsstillelse over Unionens budget, navnlig i forbindelse med offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer | ☐ |
| --- | --- |
| den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed | ☐ |
| den korrekte funktion af efterforskende og retsforfølgende myndigheder i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser | ☐ |
| effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra ovennævnte myndigheders side | ☐ |
| forebyggelse og sanktionering af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere | ☐ |
| tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler | ☐ |
| effektivt og rettidigt samarbejde med OLAF i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde | ☐ |
| [under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse] effektivt og rettidigt samarbejde med EPPO i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde | ☐ |
| andre situationer eller anden adfærd fra myndigheders side, som er relevant(e) i forbindelse med den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. | ☐ |

den korrekte funktion af de myndigheder, der gennemfører Unionens budget, herunder lån og andre instrumenter med sikkerhedsstillelse over Unionens budget, navnlig i forbindelse med offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer

☐

den korrekte funktion af de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og revision, og af effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed

☐

den korrekte funktion af efterforskende og retsforfølgende myndigheder i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser

☐

effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra ovennævnte myndigheders side

☐

forebyggelse og sanktionering af svig, herunder skattesvig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget eller med beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere

☐

tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte midler

☐

effektivt og rettidigt samarbejde med OLAF i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde

☐

[under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse] effektivt og rettidigt samarbejde med EPPO i forbindelse med deres efterforskninger eller retsforfølgninger i henhold til de gældende EU-retsakter i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde

☐

andre situationer eller anden adfærd fra myndigheders side, som er relevant(e) i forbindelse med den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser.

☐

4   Hvilke nationale foranstaltninger eller praksis mener du udgør en tilsidesættelse af retsstatsprincippet i henhold til forordningen om konditionalitet, og hvorfor?*

| |
| --- |

5   Beskriv problemet og grunden til samt forhold vedrørende din klage* (højst 10 000 tegn):

| |
| --- |

6   Hvordan påvirker den påståede tilsidesættelse af retsstatsprincippet, eller hvordan udgør den en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde?

| 6.1 | Hvordan påvirker tilsidesættelsen, eller hvordan udgør den en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser? |
| --- | --- |

6.1

Hvordan påvirker tilsidesættelsen, eller hvordan udgør den en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser?

| 6.2 | Er tilsidesættelsen individuel eller systemisk? Angiv nærmere. |
| --- | --- |

6.2

Er tilsidesættelsen individuel eller systemisk? Angiv nærmere.

| 6.3 | Har påvirkningen af den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser allerede fundet sted?
  Hvis ja, forklar da gerne hvordan:
  Hvis nej, forklar da gerne hvorfor der vil være en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser:
  Angiv en tilstrækkelig direkte forbindelse mellem den eller de påståede tilsidesættelser og påvirkningen eller risiciene for en påvirkning af den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

6.3

Har påvirkningen af den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser allerede fundet sted?

Hvis ja, forklar da gerne hvordan:

Hvis nej, forklar da gerne hvorfor der vil være en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser:

Angiv en tilstrækkelig direkte forbindelse mellem den eller de påståede tilsidesættelser og påvirkningen eller risiciene for en påvirkning af den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser.

7.   Tidligere forsøg på at løse problemet*

Har du allerede truffet foranstaltninger i det berørte land for at forsøge at løse problemet?*

| HVIS JA, var de da: o Administrative o Juridiske?








  7.1 | Beskriv gerne: a) organet/myndigheden/domstolen, der var involveret, og det resultat, der kom ud af det b) eventuelle andre foranstaltninger, du er bekendt med. |
| --- | --- |

HVIS JA, var de da: o Administrative o Juridiske?

7.1

| 7.2 | Blev din klage afgjort af organet/myndigheden/domstolen, eller er sagen stadig verserende? Hvis den er verserende, hvornår kan en afgørelse da forventes?* |
| --- | --- |

7.2

| HVIS NEJ, angiv nærmere herunder






  o | Der verserer en lignende sag om samme problem ved en national eller europæisk domstol |
| --- | --- |

HVIS NEJ, angiv nærmere herunder

o

Der verserer en lignende sag om samme problem ved en national eller europæisk domstol

| o | Der er ingen retsmidler til at løse problemet |
| --- | --- |

o

Der er ingen retsmidler til at løse problemet

| o | Der findes et retsmiddel, men det er for dyrt, eller det ville være for langvarigt at bruge det |
| --- | --- |

o

Der findes et retsmiddel, men det er for dyrt, eller det ville være for langvarigt at bruge det

| o | Tidsfristen for at indlede en sag er udløbet |
| --- | --- |

o

Tidsfristen for at indlede en sag er udløbet

| o | Ingen søgsmålskompetence (jeg har ikke retligt grundlag for at indbringe sagen for en domstol). Fortæl hvorfor: |
| --- | --- |

o

Ingen søgsmålskompetence (jeg har ikke retligt grundlag for at indbringe sagen for en domstol). Fortæl hvorfor:

| o | Ingen juridisk bistand/ingen advokat |
| --- | --- |

o

Ingen juridisk bistand/ingen advokat

| o | Jeg ved ikke, hvilke retsmidler der kan løse problemet |
| --- | --- |

o

Jeg ved ikke, hvilke retsmidler der kan løse problemet

| o | Andet, anfør nærmere |
| --- | --- |

o

Andet, anfør nærmere

8.   Hvis du allerede har kontaktet en EU-institution, der tager sig af problemer af denne art, bedes du angive referencenummer på din sag/korrespondance:

| o | Andragende til Europa-Parlamentet — Referencenummer:.... |
| --- | --- |

o

Andragende til Europa-Parlamentet — Referencenummer:....

| o | Europa-Kommissionen — Referencenummer:.... |
| --- | --- |

o

Europa-Kommissionen — Referencenummer:....

| o | Den Europæiske Ombudsmand — Referencenummer:.... |
| --- | --- |

o

Den Europæiske Ombudsmand — Referencenummer:....

| o | Andet — angiv navnet på den institution eller det organ, du har kontaktet, og referencenummer for din klage (F.eks. SOLVIT, FIN-Net, Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre) |
| --- | --- |

o

Andet — angiv navnet på den institution eller det organ, du har kontaktet, og referencenummer for din klage (F.eks. SOLVIT, FIN-Net, Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre)

9.   Liste over yderligere bilag/dokumentation, der — hvis der anmodes herom — kan sendes til Kommissionen.

Image 1
  Du skal ikke sende nogen dokumenter endnu.

| |
| --- |

10.   Personoplysninger*

Giver du Kommissionen tilladelse til at oplyse din identitet i sin kommunikation med de myndigheder, din klage er rettet mod?

o Ja o Nej

Image 2

  Dit svar vil ikke påvirke den måde, din klage behandles på. I nogle tilfælde er det dog lettere for os at behandle din klage, hvis vi må oplyse din identitet.

---

(1)  Offentliggørelse af klagernes identitet og oplysninger, som de indgiver til den pågældende medlemsstat, er betinget af deres forudgående samtykke og skal bl.a. være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse 1247/2002/EF.

---

BILAG III

Elementer, der bør indgå i oplysningerne fra tilskudsmodtagere/slutmodtagere af EU-midler

Følgende elementer bør i princippet indgå i de oplysninger, som tilskudsmodtagere eller slutmodtagere indsender til Kommissionen om potentielle overtrædelser af artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet:

| — | Navn og kontaktoplysninger (1) |
| --- | --- |

—

Navn og kontaktoplysninger (1)

| — | Oplysninger om det pågældende program/den pågældende fond |
| --- | --- |

—

Oplysninger om det pågældende program/den pågældende fond

| — | Oplysninger om den påståede overtrædelse af artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet |
| --- | --- |

—

Oplysninger om den påståede overtrædelse af artikel 5, stk. 2, i forordningen om konditionalitet

| — | Dokumentation (herunder bevis for, at den pågældende slutmodtager eller tilskudsmodtager har indgivet en formel klage til den relevante myndighed i den berørte medlemsstat og eventuelle oplysninger og dokumenter vedrørende resultatet af en sådan klage). |
| --- | --- |

—

Dokumentation (herunder bevis for, at den pågældende slutmodtager eller tilskudsmodtager har indgivet en formel klage til den relevante myndighed i den berørte medlemsstat og eventuelle oplysninger og dokumenter vedrørende resultatet af en sådan klage).

---

(1)  Offentliggørelse af klagernes identitet og oplysninger, som de indgiver til den pågældende medlemsstat, er betinget af deres forudgående samtykke og skal bl.a. være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF.

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/38

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10600 — EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/03)

Den 11. marts 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10600. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10600. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/39

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10541 — GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/04)

Den 4. marts 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10541. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10541. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/40

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10621 — WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/05)

Den 28. februar 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10621. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10621. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/41

---

Euroens vekselkurs (1)

17. marts 2022

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1051 |
| JPY | japanske yen | 131,27 |
| DKK | danske kroner | 7,4439 |
| GBP | pund sterling | 0,84315 |
| SEK | svenske kroner | 10,4503 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0385 |
| ISK | islandske kroner | 142,10 |
| NOK | norske kroner | 9,7800 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,777 |
| HUF | ungarske forint | 372,05 |
| PLN | polske zloty | 4,6889 |
| RON | rumænske leu | 4,9465 |
| TRY | tyrkiske lira | 16,3123 |
| AUD | australske dollar | 1,5055 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3998 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6391 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6130 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4980 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 340,02 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,5286 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,0176 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5730 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 835,97 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6364 |
| PHP | filippinske pesos | 57,690 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,767 |
| BRL | brasilianske real | 5,6339 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,7880 |
| INR | indiske rupee | 83,8435 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1051

JPY

japanske yen

131,27

DKK

danske kroner

7,4439

GBP

pund sterling

0,84315

SEK

svenske kroner

10,4503

CHF

schweiziske franc

1,0385

ISK

islandske kroner

142,10

NOK

norske kroner

9,7800

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,777

HUF

ungarske forint

372,05

PLN

polske zloty

4,6889

RON

rumænske leu

4,9465

TRY

tyrkiske lira

16,3123

AUD

australske dollar

1,5055

CAD

canadiske dollar

1,3998

HKD

hongkongske dollar

8,6391

NZD

newzealandske dollar

1,6130

SGD

singaporeanske dollar

1,4980

KRW

sydkoreanske won

1 340,02

ZAR

sydafrikanske rand

16,5286

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,0176

HRK

kroatiske kuna

7,5730

IDR

indonesiske rupiah

15 835,97

MYR

malaysiske ringgit

4,6364

PHP

filippinske pesos

57,690

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,767

BRL

brasilianske real

5,6339

MXN

mexicanske pesos

22,7880

INR

indiske rupee

83,8435

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/42

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Swiss Life International Holding AG (»Swiss Life«, Schweiz) |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG (»Swiss Life«, Schweiz)

| — | Elips Life AG (»ELAG«, Liechtenstein) og forsikringsporteføljen A&H under Elips Versicherungen AG (»A&H«, Liechtenstein, sammen med ELAG benævnt »ELAG-A&H«), der begge kontrolleres af elipsLife EMEA Holding B.V. (Nederlandene), som selv i sidste instans kontrolleres af Swiss Re Ltd (Schweiz). |
| --- | --- |

—

Elips Life AG (»ELAG«, Liechtenstein) og forsikringsporteføljen A&H under Elips Versicherungen AG (»A&H«, Liechtenstein, sammen med ELAG benævnt »ELAG-A&H«), der begge kontrolleres af elipsLife EMEA Holding B.V. (Nederlandene), som selv i sidste instans kontrolleres af Swiss Re Ltd (Schweiz).

Swiss Life erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele ELAG-A&H.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Swiss Life er en europæisk udbyder af livsforsikrings-, risiko-, pensions- og kapitalforvaltning og andre finansielle produkter |
| --- | --- |

—

Swiss Life er en europæisk udbyder af livsforsikrings-, risiko-, pensions- og kapitalforvaltning og andre finansielle produkter

| — | ELAG-A&H er et europæisk forsikringsselskab, der udbyder en række forsikringsprodukter til institutionelle kunder (B2B-virksomhed). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H er et europæisk forsikringsselskab, der udbyder en række forsikringsprodukter til institutionelle kunder (B2B-virksomhed).

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/44

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. (»Samsung BioLogics«, Sydkorea), en virksomhed, der kontrolleres af koncernen Samsung (Sydkorea) og |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. (»Samsung BioLogics«, Sydkorea), en virksomhed, der kontrolleres af koncernen Samsung (Sydkorea) og

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. (»Bioepis, Sydkorea«), en virksomhed, der i øjeblikket kontrolleres i fællesskab af Biogen Therapeutics Inc. (USA) og Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. (»Bioepis, Sydkorea«), en virksomhed, der i øjeblikket kontrolleres i fællesskab af Biogen Therapeutics Inc. (USA) og Samsung BioLogics.

Samsung BioLogics erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Bioepis.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Samsung BioLogics er en virksomhed, der er aktiv inden for udvikling og fremstilling af biofarmaceutiske produkter i hele verden |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics er en virksomhed, der er aktiv inden for udvikling og fremstilling af biofarmaceutiske produkter i hele verden

| — | Bioepis er en virksomhed, der er aktiv inden for udvikling og markedsføring af biosimilære lægemidler. |
| --- | --- |

—

Bioepis er en virksomhed, der er aktiv inden for udvikling og markedsføring af biosimilære lægemidler.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/45

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10339 —KKR/Landal)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 123/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Sandy HoldCo B.V., (»Roompot«, Nederlandene), der kontrolleres af KKR & Co. Inc. (»KKR«, USA) |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V., (»Roompot«, Nederlandene), der kontrolleres af KKR & Co. Inc. (»KKR«, USA)

| — | Vacation Rental B.V. (»Landal«, Nederlandene). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. (»Landal«, Nederlandene).

Roompot erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Landal.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | KKR: globalt investeringsselskab, der tilbyder alternativ formueforvaltning og kapitalmarkeds- og forsikringsløsninger. Roompot forvalter, driver og fungerer som bestillingsagent for ferieparker og campingpladser |
| --- | --- |

—

KKR: globalt investeringsselskab, der tilbyder alternativ formueforvaltning og kapitalmarkeds- og forsikringsløsninger. Roompot forvalter, driver og fungerer som bestillingsagent for ferieparker og campingpladser

| — | Landal: ejer, driftsleder og franchisegiver af ferieparker under varemærkenavnet Landal GreenParks. |
| --- | --- |

—

Landal: ejer, driftsleder og franchisegiver af ferieparker under varemærkenavnet Landal GreenParks.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10339 — KKR/Landal

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 18.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 123/46

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 123/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Irpinia«

PDO-IT-A0279-AM02

Meddelelsesdato: 17. december 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Titel Nye produkttyper

| — | Følgende typer er blevet tilføjet: Spumante Bianco (mousserende hvidvin), Spumante Rosso (mousserende rødvin), Spumante Rosato (mousserende rosévin), Spumante Aglianico (mousserende Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (mousserende Aglianico gæret uden skaller), Falanghina Passito (vin af tørrede druer) og Aglianico vinificato in bianco (Aglianico gæret uden skaller). |
| --- | --- |

—

Følgende typer er blevet tilføjet: Spumante Bianco (mousserende hvidvin), Spumante Rosso (mousserende rødvin), Spumante Rosato (mousserende rosévin), Spumante Aglianico (mousserende Aglianico), Spumante Aglianico vinificato in bianco (mousserende Aglianico gæret uden skaller), Falanghina Passito (vin af tørrede druer) og Aglianico vinificato in bianco (Aglianico gæret uden skaller).

Ændringen sker som følge af nødvendigheden af at beskytte og fremme den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia« ved at fremhæve dens særlige kendetegn, der skyldes det lokale områdes alsidighed. Formålet er at give områdets karakteristika større mulighed for at komme til udtryk og at tilbyde et mere omfattende produktsortiment. Tilføjelsen af de nye typer vil gøre det muligt at karakterisere området og betegnelsen bedre. Dette vil muliggøre en større markedsindtrængning og et bredere udbud til de endelige forbrugere, herunder af vintyper, der tidligere blev fremstillet som typisk geografisk betegnelse eller generiske vine.

Denne ændring vedrører artikel 1, 2, 4, 5, 6, 7 og 8 i produktspecifikationen og punkt 4 og 5 i enhedsdokumentet.

2.   Ændringer af sortssammensætningen for eksisterende vintyper og medtagelse af sortssammensætningen for nye typer

| — | Sortssammensætningen for hvidvine er ændret fra »Greco, mellem 40 % og 50 %, og Fiano, mellem 40 % og 50 %« til »mindst 50 % Fiano og Greco som enkeltsorter eller kombineret«. Sortssammensætningen er ændret med hensyn til procentdelene af de primære sorter (som anvendes i blandinger). Dette sker for at gøre bedre brug af de andre dyrkede sorter og for at kunne fremstille vine af denne type, som kan have andre kendetegn. |
| --- | --- |

—

Sortssammensætningen for hvidvine er ændret fra »Greco, mellem 40 % og 50 %, og Fiano, mellem 40 % og 50 %« til »mindst 50 % Fiano og Greco som enkeltsorter eller kombineret«. Sortssammensætningen er ændret med hensyn til procentdelene af de primære sorter (som anvendes i blandinger). Dette sker for at gøre bedre brug af de andre dyrkede sorter og for at kunne fremstille vine af denne type, som kan have andre kendetegn.

| — | Samme sortssammensætning er også blevet fastsat for den nye vintype mousserende hvidvin. |
| --- | --- |

—

Samme sortssammensætning er også blevet fastsat for den nye vintype mousserende hvidvin.

| — | Sortssammensætningen for rødvine, rosévine og »Novello« [unge vine] er ændret fra »mindst 70 % Aglianico« til »mindst 50 % Aglianico«. Sortssammensætningen er ændret med hensyn til procentdelene af de primære sorter. Dette sker for at gøre bedre brug af de andre dyrkede sorter og for at kunne fremstille vine af denne type, som kan have andre kendetegn. |
| --- | --- |

—

Sortssammensætningen for rødvine, rosévine og »Novello« [unge vine] er ændret fra »mindst 70 % Aglianico« til »mindst 50 % Aglianico«. Sortssammensætningen er ændret med hensyn til procentdelene af de primære sorter. Dette sker for at gøre bedre brug af de andre dyrkede sorter og for at kunne fremstille vine af denne type, som kan have andre kendetegn.

| — | Samme sortssammensætning er også blevet fastsat for de nye vintyper mousserende rødvin og mousserende rosévin. |
| --- | --- |

—

Samme sortssammensætning er også blevet fastsat for de nye vintyper mousserende rødvin og mousserende rosévin.

| — | Sortssammensætningen er blevet fastsat for de nye mousserende vintyper fremstillet af druer af sorten Aglianico, nemlig mousserende Aglianico og mousserende Aglianico gæret uden skaller. |
| --- | --- |

—

Sortssammensætningen er blevet fastsat for de nye mousserende vintyper fremstillet af druer af sorten Aglianico, nemlig mousserende Aglianico og mousserende Aglianico gæret uden skaller.

| — | For mousserende vine med angivelse af druesorten står der nu i produktspecifikationen, at de sekundære sorter skal være druer med samme farve som den angivne sort. Der er tale om en ændring af ordlyden, som supplerer beskrivelsen for at give nærmere oplysninger om mulighederne for at anvende sekundære druesorter i de forskellige vintyper. |
| --- | --- |

—

For mousserende vine med angivelse af druesorten står der nu i produktspecifikationen, at de sekundære sorter skal være druer med samme farve som den angivne sort. Der er tale om en ændring af ordlyden, som supplerer beskrivelsen for at give nærmere oplysninger om mulighederne for at anvende sekundære druesorter i de forskellige vintyper.

| — | Sortssammensætningen er blevet fastsat for de resterende vintyper, nemlig Aglianico gæret uden skaller og Falanghina Passito. |
| --- | --- |

—

Sortssammensætningen er blevet fastsat for de resterende vintyper, nemlig Aglianico gæret uden skaller og Falanghina Passito.

| — | For de nye vintypers vedkommende skal druesorterne også være egnede til specifikt at blive dyrket i provinsen Avellino og ikke blot i den overordnede region Campanien mere generelt. Der gælder undtagelser for hedvine fremstillet af druer af sorten Aglianico og vine fra underområdet Campi Taurasini, hvor druerne må stamme fra en hvilken som helst lokalitet i regionen Campanien. Der er tale om en ændring af ordlyden, som har til formål at give en bedre beskrivelse af de forskellige druesorter, der er medtaget i fortegnelsen over vindyrkningsarealer. |
| --- | --- |

—

For de nye vintypers vedkommende skal druesorterne også være egnede til specifikt at blive dyrket i provinsen Avellino og ikke blot i den overordnede region Campanien mere generelt. Der gælder undtagelser for hedvine fremstillet af druer af sorten Aglianico og vine fra underområdet Campi Taurasini, hvor druerne må stamme fra en hvilken som helst lokalitet i regionen Campanien. Der er tale om en ændring af ordlyden, som har til formål at give en bedre beskrivelse af de forskellige druesorter, der er medtaget i fortegnelsen over vindyrkningsarealer.

Disse ændringer vedrører artikel 2 i produktspecifikationen.

3.   Ajourføring af de angivne produkttyper i produktionsområdet

| — | Ordet »også« er tilføjet, så de nye typer mousserende vin og de eksisterende vine, hvor druesorten er angivet, kan medtages i definitionen af dyrkningsområderne. |
| --- | --- |

—

Ordet »også« er tilføjet, så de nye typer mousserende vin og de eksisterende vine, hvor druesorten er angivet, kan medtages i definitionen af dyrkningsområderne.

| — | Den nye kategori »Aglianico gæret uden skaller« er tilføjet, så den kan medtages i beskrivelsen af dyrkningsområderne for alle vinkategorier. |
| --- | --- |

—

Den nye kategori »Aglianico gæret uden skaller« er tilføjet, så den kan medtages i beskrivelsen af dyrkningsområderne for alle vinkategorier.

Området er ikke blevet udvidet. Der er tale om ændringer af ordlyden, som udelukkende ajourfører de produkttyper, der er omhandlet i artikel 3 i produktspecifikationen.

4.   Maksimal drueproduktion pr. hektar og minimalt naturligt alkoholindhold i volumen

| — | For mousserende vine med angivelse af druesort er alkoholindholdet sat ned fra 10,50 til 10,00 for at fremstille friskere og lettere vine. Den nye type »Aglianico« er tilføjet med de samme grænser. |
| --- | --- |

—

For mousserende vine med angivelse af druesort er alkoholindholdet sat ned fra 10,50 til 10,00 for at fremstille friskere og lettere vine. Den nye type »Aglianico« er tilføjet med de samme grænser.

| — | Den nye type »Falanghina Passito« er tilføjet til beskrivelsen af »Falanghina« med de samme grænser. |
| --- | --- |

—

Den nye type »Falanghina Passito« er tilføjet til beskrivelsen af »Falanghina« med de samme grænser.

| — | Bestemmelserne om drueudbytte og alkoholindhold er tilføjet for de nye vintyper Aglianico gæret uden skaller, mousserende hvidvin, mousserende rosévin og mousserende rødvin. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om drueudbytte og alkoholindhold er tilføjet for de nye vintyper Aglianico gæret uden skaller, mousserende hvidvin, mousserende rosévin og mousserende rødvin.

Ændringen vedrører artikel 4 i produktspecifikationen og punkt 5.2 i enhedsdokumentet.

5.   Grænser for vinmarkernes placering

| — | Vinmarkernes højdegrænse på 600 m er blevet fjernet. Det skyldes, at grænsen i den nuværende produktspecifikation ikke gælder for vinmarker beliggende i områder i kommuner, der ligger inden for produktionsområdet for andre vine med betegnelsen »Irpinia«, nemlig vinene med de garanterede og kontrollerede oprindelsesbetegnelser (DOCG) »Fiano di Avellino«, »Greco di Tufo« og »Taurasi«, og vinmarkerne i underområdet Campi Taurasini. Som følge af klimaændringerne dyrkes der desuden i stadig større omfang vine i højderne i området. |
| --- | --- |

—

Vinmarkernes højdegrænse på 600 m er blevet fjernet. Det skyldes, at grænsen i den nuværende produktspecifikation ikke gælder for vinmarker beliggende i områder i kommuner, der ligger inden for produktionsområdet for andre vine med betegnelsen »Irpinia«, nemlig vinene med de garanterede og kontrollerede oprindelsesbetegnelser (DOCG) »Fiano di Avellino«, »Greco di Tufo« og »Taurasi«, og vinmarkerne i underområdet Campi Taurasini. Som følge af klimaændringerne dyrkes der desuden i stadig større omfang vine i højderne i området.

Denne ændring vedrører artikel 4 i produktspecifikationen.

6.   Undtagelser vedrørende vinfremstillingsprocesser uden for området

| — | Afsnittet, som omhandlede mulige undtagelser for vinfremstillingsprocesser uden for området, herunder vinfremstilling, modning, forarbejdning til mousserende vin og lagring, er blevet slettet. Undtagelser, som allerede var bevilget, er blevet bekræftet. Med ordlyden bekræftes godkendelserne af undtagelser bevilget i henhold til artikel 5 i produktspecifikationen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia« i bilaget til ministerielt dekret af 13. september 2005. |
| --- | --- |

—

Afsnittet, som omhandlede mulige undtagelser for vinfremstillingsprocesser uden for området, herunder vinfremstilling, modning, forarbejdning til mousserende vin og lagring, er blevet slettet. Undtagelser, som allerede var bevilget, er blevet bekræftet. Med ordlyden bekræftes godkendelserne af undtagelser bevilget i henhold til artikel 5 i produktspecifikationen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia« i bilaget til ministerielt dekret af 13. september 2005.

Ændringen vedrører artikel 5 i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet.

7.   Fremstilling af mousserende vin

| — | Oplysningerne om mousserende vine fremstillet med den traditionelle metode med eftergæring på flaske eller med tankmetoden, også kendt som Charmat-processen, er ændret for at tage højde for de nye vintyper. Hvad angår mousserende vine fremstillet med den traditionelle metode med eftergæring på flaske, er minimumsperioden før frigivelse til markedsføring sat ned fra 20 til 18 måneder. |
| --- | --- |

—

Oplysningerne om mousserende vine fremstillet med den traditionelle metode med eftergæring på flaske eller med tankmetoden, også kendt som Charmat-processen, er ændret for at tage højde for de nye vintyper. Hvad angår mousserende vine fremstillet med den traditionelle metode med eftergæring på flaske, er minimumsperioden før frigivelse til markedsføring sat ned fra 20 til 18 måneder.

Ændringen vedrører artikel 5 i produktspecifikationen og punkt 5.1 i enhedsdokumentet.

8.   Geografisk område for forarbejdning til mousserende vin

| — | Henvisningen til det geografiske område, hvor forarbejdningen til mousserende vin finder sted, er slettet. Det skyldes, at denne bestemmelse allerede er medtaget i afsnittet om mulige undtagelser for vinfremstillingsprocesser uden for området, herunder vinfremstilling, modning, forarbejdning til mousserende vin og lagring. |
| --- | --- |

—

Henvisningen til det geografiske område, hvor forarbejdningen til mousserende vin finder sted, er slettet. Det skyldes, at denne bestemmelse allerede er medtaget i afsnittet om mulige undtagelser for vinfremstillingsprocesser uden for området, herunder vinfremstilling, modning, forarbejdning til mousserende vin og lagring.

Ændringerne vedrører artikel 5 i produktspecifikationen.

9.   Passitovine med angivelse af druesort

Den nye vinkategori »Falanghina Passito« er tilføjet. Listen over passitovine med angivelse af druesort er ajourført. Desuden er ordet »lavet« erstattet med »fremstillet«, som er mere passende i denne sammenhæng.

Ændringen vedrører artikel 5 i produktspecifikationen.

10.   Underområdet Campi Taurasini — dato for frigivelse til markedsføring

For »Irpinia«-vine fra underområdet Campi Taurasini er »lagringsperioden« erstattet med »datoen for frigivelse til markedsføring«, som er den 1. september i året efter høståret. Formålet er at bringe oplysningerne i overensstemmelse med bestemmelserne i næstsidste stykke i artikel 6 i den nuværende produktspecifikation.

Ændringen vedrører artikel 5 i produktspecifikationen.

11.   Beskrivelser af de nye produkttyper og ændringer af visse egenskaber for de allerede medtagne vine

| — | De kemiske, fysiske og organoleptiske egenskaber er blevet tilføjet for de nye typer: mousserende hvidvin, mousserende rødvin, mousserende rosévin, mousserende Aglianico, mousserende Aglianico gæret uden skaller, Aglianico gæret uden skaller og Falanghina Passito.
  Tilføjelsen af de nye typer gjorde det nødvendigt at definere de kemiske, fysiske og organoleptiske egenskaber for vinene, når de drikkes. De omhyggeligt overvejede og detaljerede analytiske data og beskrivelser viser, at der er tale om kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

—

De kemiske, fysiske og organoleptiske egenskaber er blevet tilføjet for de nye typer: mousserende hvidvin, mousserende rødvin, mousserende rosévin, mousserende Aglianico, mousserende Aglianico gæret uden skaller, Aglianico gæret uden skaller og Falanghina Passito.

Tilføjelsen af de nye typer gjorde det nødvendigt at definere de kemiske, fysiske og organoleptiske egenskaber for vinene, når de drikkes. De omhyggeligt overvejede og detaljerede analytiske data og beskrivelser viser, at der er tale om kvalitetsprodukter.

| — | Ordet »halvtør« er tilføjet for følgende typer: hvidvin, rødvin, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (hvor ordet »intens« til at beskrive smagen er slettet), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico og vine fra underområdet Campi Taurasini.
  Hvad angår restsukkerindholdet, er »tør« blevet ændret til »tør eller halvtør«. Dette er sket for at tage hensyn til, at forbrugerne i stadig større grad foretrækker vine, der er blødere, let tilgængelige og meget drikkelige. Værdierne blev nøje vurderet på baggrund af analyser af lignende vintyper, som fremstilles i området. |
| --- | --- |

—

Ordet »halvtør« er tilføjet for følgende typer: hvidvin, rødvin, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (hvor ordet »intens« til at beskrive smagen er slettet), Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico og vine fra underområdet Campi Taurasini.

Hvad angår restsukkerindholdet, er »tør« blevet ændret til »tør eller halvtør«. Dette er sket for at tage hensyn til, at forbrugerne i stadig større grad foretrækker vine, der er blødere, let tilgængelige og meget drikkelige. Værdierne blev nøje vurderet på baggrund af analyser af lignende vintyper, som fremstilles i området.

| — | Det minimale totale syreindhold er sat ned fra 5,0 til 4,5 g/l for rosévine og »Novello« (unge vine).
  Det var nødvendigt at sætte det minimale totale syreindhold ned på grund af klimaændringernes virkninger og druernes modningsperioder. |
| --- | --- |

—

Det minimale totale syreindhold er sat ned fra 5,0 til 4,5 g/l for rosévine og »Novello« (unge vine).

Det var nødvendigt at sætte det minimale totale syreindhold ned på grund af klimaændringernes virkninger og druernes modningsperioder.

| — | Intervallet for sukkerindhold i vinene er blevet udvidet fra nul til sød for mousserende Falanghina, mousserende Fiano og mousserende Greco. |
| --- | --- |

—

Intervallet for sukkerindhold i vinene er blevet udvidet fra nul til sød for mousserende Falanghina, mousserende Fiano og mousserende Greco.

| — | Det minimale totale alkoholindhold i volumen er sat ned fra 11,50 til 11,00 for mousserende Falanghina, mousserende Fiano og mousserende Greco.
  De forskellige niveauer af sødme i smagen er blevet mere omfattende for at efterkomme den kommercielle efterspørgsel. Det minimale totale alkoholindhold i volumen er sat ned for at gøre det muligt at fremstille friskere, lettere vine.
  Denne ændring vedrører artikel 6 i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Det minimale totale alkoholindhold i volumen er sat ned fra 11,50 til 11,00 for mousserende Falanghina, mousserende Fiano og mousserende Greco.

De forskellige niveauer af sødme i smagen er blevet mere omfattende for at efterkomme den kommercielle efterspørgsel. Det minimale totale alkoholindhold i volumen er sat ned for at gøre det muligt at fremstille friskere, lettere vine.

Denne ændring vedrører artikel 6 i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet.

12.   Ajourføring af de beskrivende ord på etiketten

| — | Adjektiverne »ekstra« og »fin« er fjernet fra listen over forbudte beskrivelser, da de anvendes til at beskrive egenskaberne for bestemte vintyper.
  Ændringen vedrører artikel 7 i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Adjektiverne »ekstra« og »fin« er fjernet fra listen over forbudte beskrivelser, da de anvendes til at beskrive egenskaberne for bestemte vintyper.

Ændringen vedrører artikel 7 i produktspecifikationen.

13.   Angivelsen »gæret uden skaller«

| — | Der er tilføjet oplysninger om bogstaverne for og placeringen af angivelsen »gæret uden skaller« på etiketten for den nye vintype Aglianico gæret uden skaller. Angivelsen »gæret uden skaller« er obligatorisk. Den skal stå umiddelbart efter betegnelsen »Irpinia Aglianico« og med bogstaver, som ikke er større end de bogstaver, der angiver oprindelsesbetegnelsen.
  Denne ændring skyldes nødvendigheden af at regulere brugen af en angivelse for den nyligt medtagne vintype.
  Denne ændring vedrører artikel 7 i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Der er tilføjet oplysninger om bogstaverne for og placeringen af angivelsen »gæret uden skaller« på etiketten for den nye vintype Aglianico gæret uden skaller. Angivelsen »gæret uden skaller« er obligatorisk. Den skal stå umiddelbart efter betegnelsen »Irpinia Aglianico« og med bogstaver, som ikke er større end de bogstaver, der angiver oprindelsesbetegnelsen.

Denne ændring skyldes nødvendigheden af at regulere brugen af en angivelse for den nyligt medtagne vintype.

Denne ændring vedrører artikel 7 i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet.

14.   Mousserende vine uden angivelse af årgang

For flasker, der indeholder mousserende vin uden angivelse af årgang (»non millesimato«), gælder der nu en undtagelse fra kravet om at angive druernes høstår.

Denne ændring vedrører artikel 7 i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet.

15.   Ændringer vedrørende emballage, nominel volumen, lukninger og beholdere

| — | Ordet »propper« er erstattet med ordet »lukninger« for at gøre artiklens overskrift mere specifik. |
| --- | --- |

—

Ordet »propper« er erstattet med ordet »lukninger« for at gøre artiklens overskrift mere specifik.

| — | Der er medtaget en mulighed for at anvende andre beholdere end glasbeholdere, f.eks. bag-in-box, for at imødekomme forbrugernes nye vaner og efterspørgslen på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

—

Der er medtaget en mulighed for at anvende andre beholdere end glasbeholdere, f.eks. bag-in-box, for at imødekomme forbrugernes nye vaner og efterspørgslen på udenlandske markeder.

| — | Der er medtaget et forbud mod brugen af bag-in-box-emballage, når der er tale om mere prestigefyldte vine, hvor sådanne beholdere anses for upassende. |
| --- | --- |

—

Der er medtaget et forbud mod brugen af bag-in-box-emballage, når der er tale om mere prestigefyldte vine, hvor sådanne beholdere anses for upassende.

| — | Der er medtaget et forbud mod brugen af bag-in-box-emballage til følgende vine: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano Passito, Irpinia Greco Passito, Irpinia Falanghina Passito, Irpinia Aglianico Passito og Irpinia Aglianico hedvin. Eftersom disse vine er mere prestigefyldte, anses det for upassende at anvende sådanne beholdere til dem. |
| --- | --- |

—

Der er medtaget et forbud mod brugen af bag-in-box-emballage til følgende vine: Irpinia Campi Taurasini, Irpinia Fiano Passito, Irpinia Greco Passito, Irpinia Falanghina Passito, Irpinia Aglianico Passito og Irpinia Aglianico hedvin. Eftersom disse vine er mere prestigefyldte, anses det for upassende at anvende sådanne beholdere til dem.

| — | Referencen er ajourført for at bringe den i overensstemmelse med de lukningssystemer, der er tilladt i bestemmelserne, idet kapsler er udelukket. For mousserende vine bestemmes det desuden, at glasflasker skal være forsynet med de traditionelle lukninger med den karakteristiske champignonform. Plast er ikke tilladt for nominelle volumener over 0,200 liter.
  Disse ændringer vedrører artikel 8 i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Referencen er ajourført for at bringe den i overensstemmelse med de lukningssystemer, der er tilladt i bestemmelserne, idet kapsler er udelukket. For mousserende vine bestemmes det desuden, at glasflasker skal være forsynet med de traditionelle lukninger med den karakteristiske champignonform. Plast er ikke tilladt for nominelle volumener over 0,200 liter.

Disse ændringer vedrører artikel 8 i produktspecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Irpinia

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Hedvin |
| --- | --- |

3.

Hedvin

| 4. | Mousserende vin |
| --- | --- |

4.

Mousserende vin

| 15. | Vin af delvis tørrede druer |
| --- | --- |

15.

Vin af delvis tørrede druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   »Irpinia Bianco« (»Irpinia« hvidvin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul af varierende intensitet. Aroma: blomster- og frugtagtig. Smag: tør eller halvtør, afbalanceret og karakteristisk. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 10,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   »Irpinia« mousserende hvidvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: strågul af varierende intensitet, undertiden med grønlige eller gyldne strejf. Aroma: fin, generøs og sammensat.

Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 15,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   »Irpinia« Rosso (»Irpinia« rødvin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rubinrød af varierende intensitet. Aroma: blomsteragtig, frugtagtig og langvarig. Smag: tør eller halvtør, afbalanceret og karakteristisk.

Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 20,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   »Irpinia« Rosso spumante (»Irpinia« mousserende rødvin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: rubinrød af varierende intensitet. Aroma: fin, generøs og sammensat. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   »Irpinia« Rosato (»Irpinia« rosévin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: lyserød af varierende intensitet. Aroma: blomster- og frugtagtig. Smag: tør eller halvtør, frisk og blød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

6.   »Irpinia« Rosato spumante (»Irpinia« mousserende rosévin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: lyserød af varierende intensitet. Aroma: fin, generøs og sammensat. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 16,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

7.   »Irpinia« Novello (ung »Irpinia«)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rødlilla. Aroma: vinøs, frugtagtig og intens. Smag: tør eller halvtør, frisk og intens. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 17,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

8.   »Irpinia« Coda di Volpe

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul af varierende intensitet. Aroma: blomster- og frugtagtig. Smag: tør eller halvtør, frisk og blød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 16,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

9.   »Irpinia« Falanghina

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul med grønlige strejf. Aroma: blomsteragtig, frugtagtig og intens. Smag: tør eller halvtør, frisk og blød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 16,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

10.   Mousserende »Irpinia« Falanghina

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: strågul af varierende intensitet, undertiden med grønlige eller gyldne strejf. Aroma: fin, generøs og sammensat, typisk for den anvendte druesort. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

11.   »Irpinia« Falanghina Passito

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: dyb strågul i retning af gylden, undertiden med ravgule strejf. Aroma: delikat, karakteristisk, blomsteragtig, frugtagtig og velduftende.

Smag: halvsød eller sød, fyldig, afbalanceret, typisk for den anvendte druesort. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 15,50 % vol., heraf et virkeligt alkoholindhold på mindst 12,00 % vol. Minimalt totalt syreindhold: 4,5 g/l. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 21,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,00 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,00

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

12.   »Irpinia« Fiano

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul af varierende intensitet. Aroma: frugtagtig, blomsteragtig og karakteristisk. Smag: tør eller halvtør, frisk og blød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 16,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

13.   »Irpinia« Fiano spumante (mousserende »Irpinia« Fiano)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: strågul af varierende intensitet, undertiden med grønlige eller gyldne strejf. Aroma: fin, generøs og sammensat, typisk for den anvendte druesort. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

14.   »Irpinia« Fiano Passito

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: typisk for den anvendte druesort. Aroma: delikat, karakteristisk, blomsteragtig, frugtagtig og velduftende. Smag: halvsød eller sød, fyldig, afbalanceret, typisk for den anvendte druesort. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 15,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 21,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,00 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,00

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

15.   »Irpinia« Greco

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul af varierende intensitet. Aroma: blomster- og frugtagtig. Smag: tør eller halvtør, frisk og blød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 16,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

16.   Mousserende »Irpinia« Greco

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: strågul af varierende intensitet, undertiden med grønlige eller gyldne strejf. Aroma: fin, generøs og sammensat, typisk for den anvendte druesort. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 i g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0 i g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

17.   »Irpinia« Greco Passito

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: typisk for den anvendte druesort. Aroma: delikat, karakteristisk, blomsteragtig, frugtagtig og velduftende. Smag: halvsød eller sød, fyldig, afbalanceret, typisk for den anvendte druesort. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 15,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 21,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,00 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,00

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

18.   »Irpinia« Piedirosso

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rubinrød af varierende intensitet. Aroma: frugtagtig, langvarig og intens. Smag: tør eller halvtør, behageligt tannisk. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 20,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

19.   »Irpinia« Sciascinoso

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rubinrød af varierende intensitet. Aroma: frugtagtig, karakteristisk og intens. Smag: tør eller halvtør, blød og afbalanceret.

Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 20,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5 g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

20.   »Irpinia« Aglianico

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rubinrød af varierende intensitet. Aroma: karakteristisk og intens. Smag: tør eller halvtør, behageligt tannisk og afbalanceret.

Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 20,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

21.   »Irpinia« Aglianico spumante (mousserende »Irpinia« Aglianico)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: lyserød eller rød af varierende intensitet. Aroma: fin, generøs og sammensat, typisk for den anvendte druesort.

Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 5,0 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

5,0

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

22.   »Irpinia« Aglianico gæret uden skaller

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: strågul af varierende intensitet med sølvfarvede eller lyserøde strejf. Aroma: blomster- og frugtagtig. Smag: tør eller halvtør, fin, afbalanceret og behagelig. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,50 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 17,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

23.   Mousserende »Irpinia« Aglianico gæret uden skaller

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Skum: fint og langvarigt. Farve: strågul af varierende intensitet med sølvfarvede eller lyserøde strejf. Aroma: fin, generøs og sammensat, typisk for den anvendte druesort. Smag: fin og harmonisk, fra zero dosage til sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 11,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 18,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,0 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

5,0

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

24.   »Irpinia« Aglianico Passito

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: typisk for den anvendte druesort. Aroma: delikat, karakteristisk, blomsteragtig, frugtagtig og velduftende. Smag: halvsød eller sød, fyldig, afbalanceret, typisk for den anvendte druesort. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 15,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 21,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,00 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,00

Minimalt totalt syreindhold

4,5

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

25.   »Irpinia« Aglianico hedvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: intens rubinrød i retning af granatrød med alderen. Aroma: æterisk, intens og karakteristisk. Smag: fyldig, fløjlsagtig, varm og tør eller meget rund for kategorierne halvtør, halvsød og sød. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 16,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 21,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 15,00 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt totalt syreindhold

4,5

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

26.   »Irpinia« fra underområdet Campi Taurasini

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farve: rubinrød i retning af granatrød med alderen. Aroma: intens, langvarig, karakteristisk og behagelig. Smag: tør eller halvtør, behageligt tannisk, blød og med krop. Minimalt totalt alkoholindhold i volumen: 12,00 % vol. Minimalt indhold af sukkerfrit ekstrakt: 22,0 g/l.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,5 |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

4,5

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Fremstilling af mousserende vin

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

De mousserende vine fremstilles ved hjælp af eftergæring på flaske (traditionel metode) eller ved hjælp af tankmetoden (Charmat-processen).

2.   Gæring uden skaller

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Gæring uden skaller og uden kontakt med skallerne på røde druer for at fremstille hvid most.

3.   Lagring

Særlig ønologisk fremgangsmåde:

Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse (DOC) »Irpinia« og fra underområdet Campi Taurasini skal frigives til markedsføring pr. 1. september i året efter høståret.

Mousserende vine fremstillet med den traditionelle metode kan tidligst frigives til markedsføring 18 måneder efter den 1. oktober i det år, hvor de senest høstede druer i blandingen er høstet.

b.   Maksimale udbytter

| 1. | »Irpinia«: Hvidvine, herunder mousserende vine, rosévine, herunder mousserende vine, rødvine, herunder mousserende vine, og unge vine
  10 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

»Irpinia«: Hvidvine, herunder mousserende vine, rosévine, herunder mousserende vine, rødvine, herunder mousserende vine, og unge vine

10 000 kg druer pr. hektar

| 2. | »Irpinia«: Coda di Volpe, Falanghina, herunder mousserende vine og Passito, Fiano, herunder mousserende vine og Passito, og Greco, herunder mousserende vine og Passito
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

2.

»Irpinia«: Coda di Volpe, Falanghina, herunder mousserende vine og Passito, Fiano, herunder mousserende vine og Passito, og Greco, herunder mousserende vine og Passito

12 000 kg druer pr. hektar

| 3. | »Irpinia«: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, herunder mousserende vine, og Aglianico gæret uden skaller, herunder mousserende vine
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

»Irpinia«: Piedirosso, Sciascinoso, Aglianico, herunder mousserende vine, og Aglianico gæret uden skaller, herunder mousserende vine

12 000 kg druer pr. hektar

| 4. | »Irpinia«: Aglianico Passito og Aglianico hedvine
  12 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

4.

»Irpinia«: Aglianico Passito og Aglianico hedvine

12 000 kg druer pr. hektar

| 5. | »Irpinia« for underområdet Campi Taurasini: Aglianico
  11 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

»Irpinia« for underområdet Campi Taurasini: Aglianico

11 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

»Irpinia« for alle typer, undtagen for underområdet: de områder, der er egnet til vindyrkning, i hele det administrative område i provinsen Avellino. »Irpinia« for underområdet Campi Taurasini: hele det administrative område i følgende kommuner: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco og Chiusano San Domenico.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | Aglianico N — Ellenica |
| --- | --- |

Aglianico N — Ellenica

| | Coda di Volpe Bianca B — Coda di Volpe |
| --- | --- |

Coda di Volpe Bianca B — Coda di Volpe

| | Falanghina B |
| --- | --- |

Falanghina B

| | Fiano B |
| --- | --- |

Fiano B

| | Greco B |
| --- | --- |

Greco B

| | Piedirosso N — Palombina |
| --- | --- |

Piedirosso N — Palombina

| | Sciascinoso N |
| --- | --- |

Sciascinoso N

8.   Tilknytning til det geografiske område

Irpinia

Irpinia er en historisk og geografisk region i Syditalien, som nu er en del af provinsen Avellino. Den ligger i den centrale østlige del af Campanien. Det er et indlandsområde, som i stor udstrækning er bjergrigt.

Provinsen har en gammel tradition for vindyrkning. Den er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig mangfoldighed af jordbunds- og klimaforhold, hvilket skyldes bjergkæderne Partenio og Terminio, som går lige igennem området. Denne mangfoldighed fører til forskellige typer vindyrkning, der hovedsagelig varierer med hensyn til beplantningsafstande og vinstokkenes vækst. Jorden i Irpinia er meget forskellig alt efter beliggenheden.

Terrænet er et kludetæppe af dale og bakker med talrige floder og vandløb, der snor sig igennem det. Blandt sidstnævnte kan man navnlig nævne Calore Irpino, Ofanto og Sele.

Et særligt træk er Apenninernes bjergryg, som deler Irpiniaområdet i to. På den ene side ligger de tyrrhenske skråninger, der omfatter distriktet Avellino. På den anden side ligger de adriatiske skråninger, der omfatter distrikterne Sant’Angelo dei Lombardi og Ariano Irpino.

Hvad terrænet angår, udgør Irpinia et mønster af bakker og bjerge. Den fladere del omfatter et vist antal højlandsområder med forskellige grader af bølgende bakker og begrænsede dalområder.

Den bjergrige del består af de to apenninske bjergkæder Terminio og Partenio, som går lige igennem området. De giver anledning til forskellige typer vindyrkning, der hovedsagelig varierer med hensyn til beplantningsafstande og vinstokkenes vækst. Jorden i Irpinia er meget forskellig alt efter beliggenheden.

Der er mange områder med løs jord. De har samme kendetegn som jorden i området omkring Vesuv på grund af tilstedeværelsen af vulkansk aske, navnlig i den centrale del af den provins, som omfatter Avellinobækkenet, og de strækker sig til de områder, der er dannet på aflejringer fra Eocæn og Pliocæn. Jorden er ikke stenet, men rig på ler og næringsstoffer, hovedsagelig alkaliske næringsstoffer, navnlig i de bakkede områder på den nordlige skråning og i det østlige område.

Her finder man de fineste eksempler på vindyrkning i Campanien, nemlig hvidvine som Fiano, Greco, Coda di Volpe og Falanghina og rødvine som Aglianico, Piedirosso og Sciascinoso.

De historiske og menneskelige faktorer, der er knyttet til et sådant produktionsområde, er af afgørende betydning og har gennem de lange traditioner bidraget til fremstillingen af »Irpinia«-vinene.

Man har dyrket vin i området siden tidernes morgen. Der har altid været en tæt forbindelse til floden Sabato, som løber igennem området, og som har givet navn til sabinerne. Ifølge Livius var de en samnitisk stamme, der slog sig ned i floden Sabatos flodbækken.

Dette område har været fremgangsrigt som centrum for etableringen og udviklingen af vindyrkning i det 19. århundrede takket være opdagelsen af store svovlforekomster i kommunen Tufo. Tilstedeværelsen og tilgængeligheden af svovl gavnede vindyrkningens udvikling i hele Irpiniadistriktet og førte til teknikken med at behandle druerne med svovlholdige produkter for at beskytte klaserne mod eksterne patogener.

Den store udvikling af Irpinias vinrelaterede økonomi i nyere tid fandt sted hen imod slutningen af det 19. århundrede, hvor en storstilet eksport af vine fra Irpinia til Frankrig begyndte. Vin fra Irpinia blev meget eftertragtet, og den havde en gennemsnitspris på mellem 25 og 30 lire pr. centara (75 kg). Vinstokkene blev den største kilde til velstand i provinsen (A. Valente). På daværende tidspunkt udgjorde det beplantede areal over 63 000 hektar, hvoraf over 2 000 var specialiserede (F. Madaluni, 1929).

I 1835 blev der i publikationen Il Giornale Economico del Principato Ulteriore [det økonomiske tidsskrift for Principato Ultra] rapporteret om opførelsen af nye vingårde i området samt om moderniseringen af eksisterende faciliteter og udstyr, hvilket er et ubestrideligt bevis på fortiden. Artiklen sluttede med en liste over de strategier, der skulle følges.

Der findes også overbevisende dokumentation i mødereferaterne fra landbrugsudvalget, som blev oprettet med reformen af det økonomiske selskab for Principato Ultra efter landbrugsministerens kongelige anordning af 23. december 1866.

Historisk set udgjorde drue- og vinproduktionen en vigtig indtægtskilde for det lokale landbrug. Irpinia var længe førende inden for drueproduktion blandt de italienske provinser. I 1923 skrev senator Arturo Marescalchi i et forord til Italiens vindyrkningsårbog, at Irpinia var Italiens tredjestørste provins med en vinproduktion på 2 319 000 hektoliter.

I områder med jord, som er rig på vulkansk aske, var det ikke let for vinlusene at få fat. Da høsten gik tabt i andre vindyrkningsområder, fungerede Irpinia således som et vigtigt lager med nye forsyninger til de producenter, der blev ruineret af epidemien.

I redegørelsen I vini dell’Avellinese (vinene fra Avellinoområdet) fra 1934 skrev Amedeo Jannacone følgende: »Der er ingen tvivl om, at vinindustrien i Irpinia udgør en landbrugsaktivitet i stor målestok, hvilket igen betyder, at en betydelig kapital kommer i omløb til gavn for mange familier i landdistrikterne hvert år.« Den økonomiske velstand i mange af provinsen Avellinos landsbyer skyldes først og fremmest produktionen og salget af vin. Denne velstand medførte ubestridelige fremskridt inden for alle landbrugsaktivitetens områder og også for tilværelsen for befolkningen i landdistrikterne.

I det 19. århundrede blev der produceret mere end 1 mio. hektoliter vin, som i stort omfang blev eksporteret. Vindyrkningsaktiviteterne i hele provinsen har givet næring til landbrugsøkonomien i mange år. Det fremgår af landbrugets matrikelregister, at der blev investeret enorme summer — ca. 500 mio. lire på daværende tidspunkt — i økonomien og samfundet i landdistrikterne. For at støtte aktiviteternes udvidelse byggede man den første jernbane i Irpinia. Den blev hurtigt kendt som »ferrovia del vino« [vinbanen], da den forbandt de største og bedste vindyrkningsområder i bakkerne omkring Sabato og Calore direkte med de største italienske og europæiske markeder. Navnlig i det område, hvor sorten Greco bliver dyrket, er mange af stationerne stadig i drift, nemlig Tufo, Prata, Taurasi og Montemiletto.

I 1878 bidrog oprettelsen af den kongelige skole for vindyrkning og ønologi i Avellino til, at området blev et af de vigtigste centre for italiensk vindyrkning.

Skolens tilstedeværelse som drivkraft for sociale og økonomiske fremskridt førte til, at Avellino med sin vindyrkningssektor blev en af Italiens førende provinser for vinproduktion og -eksport, hovedsagelig til Frankrig, sådan som det fremgår af kilderne.

Dette førte også til, at der blev indledt forsøg med henblik på at forbedre produktionsteknikkerne for at skabe vinstokke og vine af høj kvalitet samt udvide og udvikle udvalget af salgbare produkter. På samme måde tog man de første skridt til at fremstille mousserende vine af lokale druesorter, særlig Fiano, Greco og Aglianico. De blev fremstillet enten med tankmetoden eller med den traditionelle metode på flasker.

Styrken ved Irpinias vindyrkningsindustri var, at den fremmede udviklingen af en stærk støttesektor, hvor der blev tilrettelagt workshopper med speciale i produktion og salg af sprøjtepumper og andet specialiseret vindyrkningsudstyr samt ønologiske apparater, tønder og fade.

På videnskabeligt plan er »Irpinia«-vinenes tekniske og økonomiske værdi gentagne gange blevet anerkendt i forbindelse med undersøgelser af druesorter og ønologi.

Den udbredte og omhyggeligt styrede tilstedeværelse af vinstokke i hele Irpinia gennem flere århundreder har ført til udviklingen af effektive systemer til opbinding af vinstokkene, der matcher de tekniske og produktionsmæssige krav til de dyrkede druesorters fysiologi.

De omfatter det typiske opbindingssystem, der er kendt som »Alberata Taurasina« eller »Antico Sistema Taurasino« og stammer fra etruskernes metoder. Det anvendes til Aglianico og røde druesorter. Et andet system er »Avellinese«, der i vid udstrækning anvendes til at dyrke hvide druesorter som Greco, Fiano, Coda di Volpe osv.

Den udbredte og omhyggeligt styrede tilstedeværelse af vinstokke i hele Irpinia gennem flere århundreder har ført til udviklingen af effektive systemer til opbinding af vinstokkene, der matcher de tekniske og produktionsmæssige krav til de dyrkede vinstoksorters fysiologi. Det er også vigtigt, at Irpinia har et moderat klima uden alt for høje temperaturer, barske vintre, slud eller sne. Somrene er relativt milde. Nedbørsmængden i årets løb er stor og ligger på mellem 800 og 1 200 mm alt efter området.

De særlige temperatur-, nedbørs- og vindforhold i området er stort set perfekte til den karakteristiske gradvise modningsproces og balance mellem sukker- og syreindholdet, der gør det muligt at fremstille vine af høj kvalitet.

Denne gunstige situation skyldes uden tvivl den geografiske beliggenhed, det bakkede landskab og de store temperaturudsving mellem dag og nat. Dette er særlig gavnligt for druerne i perioderne med modningsstart og modning.

Disse betingelser er fremragende for vinstokkenes vækst og den gradvise udvikling af alle de karakteristiske bestanddele i druer, der modnes. De gør det også muligt at producere druer med den perfekte balance mellem syre- og sukkerindhold, hvilket resulterer i mousserende vine med meget karakteristiske sensoriske noter. Det skal også bemærkes, at provinsen efter Anden Verdenskrig var et af de første områder i Italien til at udvikle en produktion af kvalitetshvidvine, som det på daværende tidspunkt var vanskeligt at opbevare og transportere. Med hjælp fra den moderne teknologi giver jordbunds- og klimaforholdene hvidvine, rosévine og hvidvine af røde druer med markante og karakteristiske egenskaber. I 1970’erne bekræftede disse vine områdets ry som et af de mest prestigefyldte til produktion af enkle hvidvine med markante og karakteristiske egenskaber.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Vinfremstillingsområde

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia«, med eller uden angivelse af druesorten, og »Irpinia« med underområdet Campi Taurasini skal dyrkes og fremstilles i provinsen Avellino. Enhver forarbejdning til mousserende vin eller lagring skal også finde sted i provinsen.

Godkendelserne forbliver gældende for undtagelser bevilget i henhold til artikel 5 i produktspecifikationen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia« i bilaget til ministerielt dekret af 13. september 2005.

Beskrivelse og præsentation

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Ved beskrivelsen og præsentationen af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia« skal en angivelse af druesorten, hvis relevant, være påført etiketten efter betegnelsen »Irpinia«. Bogstaverne må ikke være større end de bogstaver, der bruges til at angive oprindelsesbetegnelsen.

For vine af typen »Irpinia Aglianico« gæret uden skaller og for mousserende vine er angivelsen »vinificato in bianco« (»gæret uden skaller«) obligatorisk. Den skal stå umiddelbart efter betegnelsen »Irpinia Aglianico« og med bogstaver, som ikke er større end de bogstaver, der bruges til at angive oprindelsesbetegnelsen.

År

Druernes høstår skal altid angives på flasker med vin, der har den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Irpinia«. Der gælder en undtagelse for mousserende vine og hedvine, som ikke er årgangsvine.

»Vigna« [vinmark]

I henhold til de gældende regler er det tilladt at anvende ordet »vigna« på etiketten, efterfulgt af det relevante sted.

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---