# Europeiska unionens C 194/12 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 194 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången12 maj 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 194

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången12 maj 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022 |
| 2022/C 194/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att utveckla artificiell intelligens i europeiska mikroföretag samt små och medelstora företag (MSMF) (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2022/C 194/02 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om nästa generations SMF-strategi – att främja ett ändamålsenligt och snabbt genomförande (yttrande på eget initiativ) | 7 |
| 2022/C 194/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Eures – för en bättre integration av arbetsmarknaderna (yttrande på eget initiativ) | 14 |
| 2022/C 194/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ) | 19 |
| 2022/C 194/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden (yttrande på eget initiativ) | 27 |
| 2022/C 194/06 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur kommer de identifierade industriella ekosystemen att bidra till EU:s strategiska oberoende och EU-medborgarnas välfärd? (förberedande yttrande) | 34 |
| 2022/C 194/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan (förberedande yttrande) | 39 |
| 2022/C 194/08 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om de yttersta randområdenas fördelar för EU (förberedande yttrande) | 44 |
| 2022/C 194/09 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet) | 50 |
| 2022/C 194/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem (Förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet) | 72 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

2022/C 194/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att utveckla artificiell intelligens i europeiska mikroföretag samt små och medelstora företag (MSMF) (yttrande på eget initiativ)

1

2022/C 194/02

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om nästa generations SMF-strategi – att främja ett ändamålsenligt och snabbt genomförande (yttrande på eget initiativ)

7

2022/C 194/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Eures – för en bättre integration av arbetsmarknaderna (yttrande på eget initiativ)

14

2022/C 194/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin (yttrande på eget initiativ)

19

2022/C 194/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden (yttrande på eget initiativ)

27

2022/C 194/06

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur kommer de identifierade industriella ekosystemen att bidra till EU:s strategiska oberoende och EU-medborgarnas välfärd? (förberedande yttrande)

34

2022/C 194/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan (förberedande yttrande)

39

2022/C 194/08

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om de yttersta randområdenas fördelar för EU (förberedande yttrande)

44

2022/C 194/09

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

50

2022/C 194/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem (Förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

72

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022 |
| 2022/C 194/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD)) | 81 |
| 2022/C 194/12 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättade av 2030-policyprogrammet En färdväg för det digitala decenniet[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)] | 87 |
| 2022/C 194/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS)) | 92 |
| 2022/C 194/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet [COM(2021) 742 final] | 97 |
| 2022/C 194/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – NAIADES III: Främja framtidssäkrad transport på EU:s inre vattenvägar [COM(2021) 324 final] | 102 |
| 2022/C 194/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2020/1429 vad gäller varaktighet för referensperioden för tillämpningen av tillfälliga åtgärder avseende uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur [COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)] | 107 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

2022/C 194/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

81

2022/C 194/12

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättade av 2030-policyprogrammet En färdväg för det digitala decenniet[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

87

2022/C 194/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

92

2022/C 194/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet [COM(2021) 742 final]

[COM(2021) 742 final]

97

2022/C 194/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – NAIADES III: Främja framtidssäkrad transport på EU:s inre vattenvägar [COM(2021) 324 final]

[COM(2021) 324 final]

102

2022/C 194/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2020/1429 vad gäller varaktighet för referensperioden för tillämpningen av tillfälliga åtgärder avseende uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur [COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

[COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

107

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att utveckla artificiell intelligens i europeiska mikroföretag samt små och medelstora företag (MSMF)

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 194/01)

| Föredragande: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Föredragande:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling: | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 238/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling:

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

238/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) erinrar om att mikroföretag samt små och medelstora företag (nedan kallade MSMF) kommer att använda artificiell intelligens (AI) i proportion till dess tillförlitlighet, inkludering och hållbarhet, och om den ingår i ett miljövänligt ekonomiskt och socialt system och bidrar till företagsutveckling, anställbarhet och bättre livskvalitet och hälsa för alla arbetstagare och medborgare i EU. Respekt för grundläggande och sociala rättigheter och ökade krav om öppenhet kommer att främja medborgarnas och MSMF:s tillit och anskaffning av AI. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK påminner om att såväl egenföretagare som MSMF inom alla sektorer står för 99 % av företagen i EU, två tredjedelar av arbetstillfällena i den privata sektorn och mer än hälften av det mervärde som skapas av företagen i EU. Om än utsatta för en konkurrens som radikalt har förvandlats av ekonomins digitalisering, har de en viktig roll att spela för att hantera de utmaningar som EU:s digitala och gröna omställning innebär. De måste därför få lika tillgång till AI, annars riskerar EU att berövas sina mest värdefulla ekonomiska, sociala och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK underströk i sitt yttrande om översyn av den samordnade planen (1) att en förutsättning för att EU:s industri ska kunna få ett uppsving är att MSMF inför AI på bred front. Trots den smidighet som kännetecknar MSMF och att de är angelägna om den digitala omställningen stöter de på betydande interna och externa svårigheter, såsom kostnader, brist på bredbandsinfrastruktur i vissa områden, tillgång till finansiering, personal, information och utbildning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | MSMF bör förses med enkla verktyg och tillgänglig finansiering som kan hjälpa dem att integrera denna kostsamma teknik, som ändå är nödvändig för att upprätthålla eller till och med stärka deras konkurrenskraft. Tillgång till högkvalitativa data i tillräcklig mängd samt fullskaliga experiment är av största vikt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | En stark politisk vilja på alla nivåer, ett nära samarbete med alla berörda parter i det organiserade civila samhället och en högkvalitativ social dialog i medlemsstaterna är vad som behövs för att på bästa sätt hjälpa MSMF att införa AI. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eftersom det existerar MSMF av en mängd olika slag inom olika sektorer behövs, i fråga om AI, ett skräddarsytt och riktat stöd samt en smart och inkluderande lagstiftning. Detta är avgörande för att säkerställa rättssäkerhet och förtroende. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK rekommenderar att det utbildningsverktyg i form av en ”verktygslåda” som nämns i EESK:s studie om detta ämne (2) och som beskriver de olika stegen i MSMF:s användning av AI, snabb sprids till alla berörda parter, särskilt till företagsledningarna. Dessa former av stöd kan skingra den oro som AI-tekniken kan ge upphov till och förändra uppfattningarna på området. |
| --- | --- |

1.7

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I studien ”Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises”, som har offentliggjorts av EESK, analyseras fem sektorer (jordbruket, byggsektorn, hälso- och sjukvården, juridiska tjänster och bokföring) i fem medlemsländer (Italien, Frankrike, Irland, Rumänien och Sverige). Rekommendationerna i dess ”verktygslåda” kan användas av politiska beslutsfattare och MSMF. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Rapporten om små och medelstora företag 2021, som offentliggjordes av kommissionen i juli (3), ger en tydlig bild av hur digitaliserade MSMF i EU:s 27 medlemsländer i verkligheten är. Redovisningen går tillbaka på två undersökningar som genomfördes under pandemins första fas respektive under det sista kvartalet 2020. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De 25 miljoner MSMF i EU, som utgör grundpelarna i unionens ekonomi och som står för omkring 100 miljoner arbetstillfällen och nästan 57 % av EU:s BNP, spelar en viktig roll för värdeskapandet inom alla sektorer (alltifrån oberoende traditionella hantverksföretag till den sociala ekonomin, eller 2,8 miljoner rörelser, högteknologiska uppstartsföretag osv.). De behöver ett skräddarsytt och riktat stöd samt en smart och inkluderande lagstiftning som borgar för rättssäkerhet, förtroende och livskvalitet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK hoppas att de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna vidtar i fortsättningen också omsätts konkret på fältet. Den ovannämnda verktygslådan skulle kunna få offentliga myndigheter att, i samarbete med det civila samhället och berörda företag, prova skräddarsydda initiativ. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | AI, som är en garant för industrins omställning, förblir ofta oåtkomligt för MSMF. Trots den smidighet som kännetecknar MSMF stöter de på svårigheter, både interna (personal, kostnader, tillgång till högkvalitativa data osv.) och externa (tillgång till bredbandsinfrastruktur, finansiering, information, utbildning osv.) |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ett införande av AI på bred front i MSMF är avgörande för att industrin i EU ska kunna få ett uppsving (4). Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de mest utsatta strukturerna – egenföretagarna, mikroföretagen, familjeföretagen, landsbygdsföretagen samt företagen inom den sociala ekonomin – i syfte att undvika alla former av diskriminering, vars ekonomiska och sociala konsekvenser skulle vara katastrofala för EU som helhet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | För att kunna inlemma MSMF i den strategi för excellens och ledarskap som EU eftersträvar är det absolut nödvändigt att skapa ett klimat präglat av förtroende. Detta förutsätter att alla institutionella aktörer, hela vägen från kommissionen till de nationella regeringarna och de regionala och lokala strukturerna, mobiliserar för att tillhandahålla verktyg som är anpassade till företagens storlek och för att säkerställa stöd och garantier för investeringar. Att minska den digitala ojämlikheten och integrera nätverk för att överbrygga klyftan mellan MSMF och de stora koncernerna i fråga om AI är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förtroende kommer av en stark politisk vilja till nära samarbete på alla nivåer. Det organiserade civila samhället, arbetsmarknadens parter, handelskamrar, yrkes- och branschorganisationer, sammanslutningar och föreningar osv., som finns på fältet och som är kända och erkända av både arbetsgivare och anställda i MSMF, är bäst lämpade att informera arbetstagare och arbetsgivare om de risker och utmaningar som finns i just deras bransch. De har all nödvändig kompetens för att påverka det politiska beslutsfattandet på alla nivåer, så att det på bästa sätt kan tillgodose de behov som MSMF har i fråga om AI. EESK anser att medlemsstaterna skulle ha ett intresse av att främja en högkvalitativ social dialog och avtalsdialog för att maximera effekterna av MSMF-politiken. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Det säger sig självt att det är viktigt att på ett ändamålsenligt sätt inrikta EU-program, såsom programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa, mot MSMF (5). Alla verktyg måste mobiliseras på ett sätt så att de är lätta att använda. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | De alltmer sofistikerade algoritmerna påverkar datakvaliteten och dataskyddet, t.o.m. säkerheten och öppenheten, och ger upphov till flera etiska frågeställningar (såsom diskriminering, ökande social ojämlikhet och ifrågasättande av självständigheten för mänskligt beslutsfattande). Dessa utmaningar, som ger anledning för alla – även MSMF – att iaktta yttersta försiktighet, får inte försena införandet av AI i MSMF. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Som framgår av följande punkter finner många av EESK:s rekommendationer stöd i resultaten av ovannämnda studie:






  — | MSMF:s införande av AI beror i första hand på hur väl chefer och anställda behärskar AI och är medvetna om dess risker innan denna teknik rullas ut. |
| --- | --- | --- |

2.11

—

MSMF:s införande av AI beror i första hand på hur väl chefer och anställda behärskar AI och är medvetna om dess risker innan denna teknik rullas ut.

| — | Endast lämplig finansiering kan kompensera för de nackdelar i fråga om storlek och utvecklingsgrad som de facto hämmar tillväxten av AI i MSMF. Därför välkomnar EESK de 1,98 miljarder euro som kommissionen har avsatt inom programmet för ett digitalt Europa. (6) Innovationsnaven erbjuder den bästa tillgången till den senaste digitala kapaciteten och till utbildning av berörda parter. |
| --- | --- |

—

Endast lämplig finansiering kan kompensera för de nackdelar i fråga om storlek och utvecklingsgrad som de facto hämmar tillväxten av AI i MSMF. Därför välkomnar EESK de 1,98 miljarder euro som kommissionen har avsatt inom programmet för ett digitalt Europa. (6) Innovationsnaven erbjuder den bästa tillgången till den senaste digitala kapaciteten och till utbildning av berörda parter.

| — | MSMF har behov av högkvalitativa externa databaser. EESK har redan betonat vikten av att säkerställa allmän tillgång till stordata inom den offentliga sektorn och av att inrätta robusta programmeringsgränssnitt (API) och till och med europeiska plattformar för säkert datautbyte (7), såsom Gaia-X. Kommittén har också föreslagit en ömsesidig strategi för hantering och utbyte av data och betonat vikten av att utveckla altruistiska data (8). |
| --- | --- |

—

MSMF har behov av högkvalitativa externa databaser. EESK har redan betonat vikten av att säkerställa allmän tillgång till stordata inom den offentliga sektorn och av att inrätta robusta programmeringsgränssnitt (API) och till och med europeiska plattformar för säkert datautbyte (7), såsom Gaia-X. Kommittén har också föreslagit en ömsesidig strategi för hantering och utbyte av data och betonat vikten av att utveckla altruistiska data (8).

| — | Vad gäller tillhandahållande av AI-teknik, tillgång till data, standardisering och tillgång till finansiering behöver MSMF tydliga och enhetliga regler för hela den europeiska marknaden som en förutsättning för sund konkurrens, något som i sin tur skapar tillväxt och sysselsättning. Dessutom måste de själva så tidigt som möjligt delta i utarbetandet av standarder och föreskrifter på EU-nivå. Tydliga och transparenta svar på frågor om etik och ansvar kommer att stärka medborgarnas och konsumenternas förtroende för AI och motivera MSMF att införa tekniken. |
| --- | --- |

—

Vad gäller tillhandahållande av AI-teknik, tillgång till data, standardisering och tillgång till finansiering behöver MSMF tydliga och enhetliga regler för hela den europeiska marknaden som en förutsättning för sund konkurrens, något som i sin tur skapar tillväxt och sysselsättning. Dessutom måste de själva så tidigt som möjligt delta i utarbetandet av standarder och föreskrifter på EU-nivå. Tydliga och transparenta svar på frågor om etik och ansvar kommer att stärka medborgarnas och konsumenternas förtroende för AI och motivera MSMF att införa tekniken.

| 2.12 | EESK stöder rekommendationerna i ovannämnda studie och understryker att de förutsätter en särskilt stark och konsekvent politisk vilja att






  — | genom allmän utbildning och yrkesutbildning främja medborgarnas allmänna behärskning av AI, i syfte att underlätta för alla delar av det civila samhället, inbegripet MSMF, att tillägna sig AI och i samband med detta agera på ett kompetent och ansvarsfullt sätt; det är av yttersta vikt att komplettera den akademiska utbildningen med praktiska inslag och att anordna kontinuerlig och anpassad utbildning till ett överkomligt pris för såväl egenföretagare som dem som driver MSMF och deras anställda; (9) vad gäller företagsledare måste deras tillgång till extern expertis underlättas genom partnerskap mellan företag, allmänt tillgänglig AI och ett utbud av ”AI som tjänst” (AIaaS), |
| --- | --- | --- |

2.12

—

genom allmän utbildning och yrkesutbildning främja medborgarnas allmänna behärskning av AI, i syfte att underlätta för alla delar av det civila samhället, inbegripet MSMF, att tillägna sig AI och i samband med detta agera på ett kompetent och ansvarsfullt sätt; det är av yttersta vikt att komplettera den akademiska utbildningen med praktiska inslag och att anordna kontinuerlig och anpassad utbildning till ett överkomligt pris för såväl egenföretagare som dem som driver MSMF och deras anställda; (9) vad gäller företagsledare måste deras tillgång till extern expertis underlättas genom partnerskap mellan företag, allmänt tillgänglig AI och ett utbud av ”AI som tjänst” (AIaaS),

| — | se till att MSMF på ett okomplicerat sätt får tillgång till både offentlig och privat finansiering och mobilisera de synergier som kommer av den EU-finansiering som är öronmärkt för dem, |
| --- | --- |

—

se till att MSMF på ett okomplicerat sätt får tillgång till både offentlig och privat finansiering och mobilisera de synergier som kommer av den EU-finansiering som är öronmärkt för dem,

| — | i alla områden, inbegripet landsbygdsområdena, garantera den infrastruktur och uppkoppling som behövs för att undvika att en digital klyfta uppstår samt erbjuda tillgång till relevanta och interoperabla data, som framför allt jordbruket är en stor användare av, |
| --- | --- |

—

i alla områden, inbegripet landsbygdsområdena, garantera den infrastruktur och uppkoppling som behövs för att undvika att en digital klyfta uppstår samt erbjuda tillgång till relevanta och interoperabla data, som framför allt jordbruket är en stor användare av,

| — | säkerställa god samordning mellan alla aktörer och nivåer, |
| --- | --- |

—

säkerställa god samordning mellan alla aktörer och nivåer,

| — | främja en allmän medvetenhet om de utmaningar som finns på cybersäkerhetsområdet (10) och om de ekonomiska och samhälleliga skador som partiska data och andra potentiella framväxande risker kan ge upphov till; den mänskliga mångfalden i utformningen av AI-verktyg är en viktig faktor i förbättringen av datakvaliteten, |
| --- | --- |

—

främja en allmän medvetenhet om de utmaningar som finns på cybersäkerhetsområdet (10) och om de ekonomiska och samhälleliga skador som partiska data och andra potentiella framväxande risker kan ge upphov till; den mänskliga mångfalden i utformningen av AI-verktyg är en viktig faktor i förbättringen av datakvaliteten,

| — | på bred front sprida god praxis och framgångshistorier på fältet och underlätta ömsesidig återkoppling för att på så sätt få igång ett generellt införande av AI bland MSMF. |
| --- | --- |

—

på bred front sprida god praxis och framgångshistorier på fältet och underlätta ömsesidig återkoppling för att på så sätt få igång ett generellt införande av AI bland MSMF.

| 2.13 | EESK vill fästa EU-institutionernas uppmärksamhet på följande handlingsprinciper i fråga om AI:






  — | Att börja i liten skala för att inspirera till lämpliga och proportionerliga strategier, även om det betyder att de i ett senare skede måste anpassas till stora företag. |
| --- | --- | --- |

2.13

—

Att börja i liten skala för att inspirera till lämpliga och proportionerliga strategier, även om det betyder att de i ett senare skede måste anpassas till stora företag.

| — | Att stärka den rättsliga förutsägbarheten och främja förståelsen av reglerna för att underlätta för företagen att tillägna sig AI och för att stödja deras investeringar som syftar till att utveckla innovation och AI. |
| --- | --- |

—

Att stärka den rättsliga förutsägbarheten och främja förståelsen av reglerna för att underlätta för företagen att tillägna sig AI och för att stödja deras investeringar som syftar till att utveckla innovation och AI.

| — | Att underlätta allas förståelse av AI genom bättre samordning och ökade synergier mellan politiska instrument och initiativ med hjälp av en särskild MSMF-plattform. |
| --- | --- |

—

Att underlätta allas förståelse av AI genom bättre samordning och ökade synergier mellan politiska instrument och initiativ med hjälp av en särskild MSMF-plattform.

| — | Att proaktivt uppmuntra storskaliga experiment exempelvis genom operativa åtagandeprotokoll. EESK upprepar vikten av att ha ”provningsanläggningar och reglerade provningsplatser där man kan experimentera med och prova nya idéer” (11), samt behovet av att utvärdera dessa instrument så att de kan anpassas på bästa sätt (12). De digitala innovationsknutpunkterna, Enterprise Europe Network och beställplattformarna bör arbeta med en hög grad av samordning för att stödja de små och medelstora företagens ansträngningar att införa AI. |
| --- | --- |

—

Att proaktivt uppmuntra storskaliga experiment exempelvis genom operativa åtagandeprotokoll. EESK upprepar vikten av att ha ”provningsanläggningar och reglerade provningsplatser där man kan experimentera med och prova nya idéer” (11), samt behovet av att utvärdera dessa instrument så att de kan anpassas på bästa sätt (12). De digitala innovationsknutpunkterna, Enterprise Europe Network och beställplattformarna bör arbeta med en hög grad av samordning för att stödja de små och medelstora företagens ansträngningar att införa AI.

| — | Att främja en Europaomfattande strategi genom att fullborda den europeiska inre marknaden och anpassa politiken till medlemsstaternas behov, alltifrån utveckling till införande av AI. |
| --- | --- |

—

Att främja en Europaomfattande strategi genom att fullborda den europeiska inre marknaden och anpassa politiken till medlemsstaternas behov, alltifrån utveckling till införande av AI.

| — | Att möjliggöra tillgång till öppna data samtidigt som man dels respekterar dataskyddet och äganderätten, dels ökar dataflödena för inmatning i AI-baserade system. |
| --- | --- |

—

Att möjliggöra tillgång till öppna data samtidigt som man dels respekterar dataskyddet och äganderätten, dels ökar dataflödena för inmatning i AI-baserade system.

| — | Att garantera en öppen inre marknad för att minska riskerna och öka möjligheterna att överföra AI-lösningar till MSMF. Interoperabilitet inom den grundläggande digitala infrastrukturen är en viktig förutsättning för detta. |
| --- | --- |

—

Att garantera en öppen inre marknad för att minska riskerna och öka möjligheterna att överföra AI-lösningar till MSMF. Interoperabilitet inom den grundläggande digitala infrastrukturen är en viktig förutsättning för detta.

3.   Särskilda kommentarer (13)

3.1   Jordbruk

| 3.1.1 | Jordbrukssektorn, som till stor del består av familjedrivna MSMF (96 % av jordbruksföretagen 2016), står inför många utmaningar i fråga om demografi, klimat, attraktionskraft och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Med tanke på de fördelar som har påvisats med AI och robotteknik inom denna sektor är det önskvärt att som ett komplement till dessa förändringar ge fortlöpande stöd till jordbrukare och deras anställda samt utveckla utbildning på området och lämplig pedagogik vad gäller delning och aggregering av data (14), samtidigt som man undersöker nya sätt att dela kostnader, såsom samarbetslösningar. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Byggsektorn

| 3.2.1 | Denna arbetskraftsintensiva sektor skulle kunna tjäna mer på digitalisering. 36 % av företagen har infört åtminstone någon form av AI-teknik, jämfört med 42 % av företagen i samtliga sektorer. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Byggnadsinformationsmodellering (BIM), som blir allt viktigare för sektorn och som användes av 29 % av företagen 2016, förutsätter omfattande investeringar i utbildning och en garanti för öppen och icke-diskriminerande tillgång till planeringsprogramvaror via öppna och standardiserade gränssnitt (öppen BIM) i syfte att inte försvåra MSMF:s tillträde till marknaden. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Denna sektors särdrag och potential skulle kunna göra den till ett exempel på ett grönt och digitaliserat Europa om förutsättningarna för att säkerställa marknadstillträde var uppfyllda i fråga om teknik och lagstiftning om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Hälso- och sjukvård

| 3.3.1 | På hälso- och sjukvårdsområdet måste innovationen i större utsträckning än på annat håll uppfylla etiska krav och säkerhetskrav, alltifrån utformning till användning. För att kunna utveckla en AI-sektor på hälso- och sjukvårdsområdet krävs tillgång till högkvalitativa data i tillräcklig mängd. Territoriella experiment av sandlådetyp skulle vara välkomna för att hjälpa MSMF med detta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | MSMF är särskilt verksamma inom sektorn för medicinsk utrustning (de står för 95 % av sektorns 32 000 företag) och sektorn för hälso- och sjukvårdstjänster. De ligger i framkant när det gäller innovation och produktivitet (47 % av företagen har redan infört någon form av AI-teknik). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | De drabbas dock av höga kostnader för FoU, långa innovationscykler, komplexa förfaranden för godkännande för försäljning samt dataskyddsförordningens bindande ram. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Att inrätta ett europeiskt område med tillförlitliga hälsodata och rekrytera hybridarbetare som både har fackkompetens och behärskar digital teknik skulle främja framväxten av innovativa lösningar, även i MSMF, och innebära besparingar i form av mer hållbara och resilienta vårdsystem (15). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Fria yrken (16)

| 3.4.1 | Inom sektorn för de fria yrkena behandlas mycket känsliga uppgifter. Därför är utmaningarna i fråga om integritet, konfidentialitet, öppenhet och icke-diskriminering här särskilt framträdande. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Användningen av AI för automatisering av de mest betungande uppgifterna bör göra det möjligt för yrkesutövarna inom sektorn att fokusera på kärnan i sitt yrke, för att ännu bättre kunna tillgodose sina kunders/patienters behov. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Såsom framhålls i EESK:s yttrande ”Fria yrken 4.0” (17) väcker AI frågor om det särskilda förtroendeförhållandet mellan de fria yrkesutövarna och deras kunder samt om oberoende och yrkesansvar. Detta innebär exempelvis att man skulle behöva se över de etiska reglerna för de fria yrkena för att införliva tekniska och etiska aspekter som rör AI i dem och att nya krav på motsvarande utbildning och kompetens (datasäkerhet och datakvalitet, skydd av personuppgifter, cybersäkerhet osv.) fastställs. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Juridisk rådgivning

| 3.5.1 | Trots en stadig tillväxt, oberoende av konjunkturcyklerna, (2,6 % per år mellan 2014 och 2018) bromsas framstegen inom denna sektor upp av de problem med öppenhet och partiskhet som ända från början har omgärdat AI på ett område där förtroendet bygger på direkt mänsklig kontakt. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Bokföring/revision

| 3.6.1 | Denna sektor, med 640 000 företag verksamma i Europa 2018, domineras av MSMF. Eftersom hälften av bokföringsuppgifterna är möjliga att automatisera skulle AI kunna innebära ett mervärde och göra det möjligt för dem arbetar inom sektorn att fokusera mer på rådgivning till kunderna. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Utbildning av hybridprofiler som kombinerar juridik eller bokföring med it vore av stort värde inom dessa två verksamhetsområden, och särskilt för att förebygga risken för dataintrång i det senare. |
| --- | --- |

3.6.2

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 56.

1

(2)  EESK:s upphandlingsförfarande nr CES/FSA/02/2020; författare: Space Tec Partners.

2

(3)  ”Annual Report on European SMEs 2020/2021”, Europeiska kommissionen, juli 2021.

3

(4)  Yttrande INT/939 om översynen av kommissionens samordnade AI-plan (EUT C 517, 22.12.2021, s. 56).

4

(5)  EESK:s yttrande (EUT C 429, 11.12.2020, s. 210).

5

(6)  Meddelande av den 10 november 2021 från kommissionsledamot Thierry Breton.

6

(7)  Se EUT C 240, 16.7.2019, s. 51.

7

(8)  Enligt definitionen i skäl 36 i kommissionens förslag till dataförvaltningslag, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0767.

8

(9)  Se EESK:s yttrande (EUT C 429, 11.12.2020, s. 1).

9

(10)  Se punkterna 4.7 och 4.8 i EESK:s yttrande (EUT C 429, 11.12.2020, s. 1).

10

(11)  Se EUT C 240, 16.7.2019, s. 51.

11

(12)  Se EUT C 240, 16.7.2019, s. 51.

12

(13)  Dessa särskilda kommentarer hänför sig till de olika sektorer som har analyserats i ovannämnda EESK-studie.

13

(14)  Trots att jordbrukare är stora användare av satellitdata och automatisering ska de vara ovilliga att dela med sig av sina data, enligt rapporten ”Intelligence artificielle – État de l’art et perspectives pour la France” (artificiell intelligens – aktuell utvecklingsnivå och framtidsutsikter för Frankrike), 2021.

14

(15)  Se särskilt EESK:s yttranden i EUT C 341, 24.8.2021, s. 76 och EUT C 517, 22.12.2021, s. 56 om den samordnade planen om AI samt kommissionens strategiska framsynsrapport 2021.

15

(16)  Definierade av Europeiska unionens domstol enligt följande: De fria yrkena omfattar ”verksamheter som bland annat har en utpräglad intellektuell karaktär, kräver en hög kvalifikationsnivå och vanligen omfattas av precisa och strikta yrkesmässiga bestämmelser” (dom C-267/99, I-7467, 2001).

16

(17)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 8.

17

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/7

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om nästa generations SMF-strategi – att främja ett ändamålsenligt och snabbt genomförande

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 194/02)

| Föredragande: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Panagiotis GKOFAS |

Föredragande:

Milena ANGELOVA

Medföredragande:

Panagiotis GKOFAS

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 235/1/7 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

235/1/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Små och medelstora företag utgör ryggraden i EU:s ekonomi, och den ekonomiska återhämtningen är därför till stor del beroende av hur framgångsrikt de kommer att kunna anpassa sig och bedriva sin verksamhet i den nya situationen efter pandemin, som påverkas av de genomgripande förändringar som den digitala och gröna omställningen medför. För att de små och medelstora företagen inte bara ska kunna överleva utan också blomstra, växa och expandera framgångsrikt, driva EU:s ekonomi framåt och skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och välfärd för medborgarna, behöver de ytterligare insatser från EU:s och medlemsstaternas sida som syftar att skapa ett gynnsamt företagsklimat och lämpliga finansierings- och stödåtgärder. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | En politisk och rättslig ram som är anpassad efter framtida behov måste skapa säkerhet, konsekvens, tydlighet och lika villkor för små och medelstora företag, med respekt för principerna om bättre lagstiftning (1) och konkurrenskraftskontroller när nya politiska åtgärder vidtas eller befintliga åtgärder ses över, samtidigt som en hög nivå på miljöskyddet och det sociala skyddet upprätthålls. EESK efterlyser förenklade administrativa förfaranden för att undvika att resurser inriktas på verksamhet som hämmar företagens utveckling. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK upprepar sitt förslag om att skapa och utveckla ett nätverk av ”finans- och finansieringsombudsmän”, som ska övervaka genomförandet av de åtgärder som syftar till att förbättra de små och medelstora företagens likviditet på kort sikt. Ett sådant nätverk skulle främja små och medelstora företags tillgång till finansiering och samla in och analysera kvalitativa uppgifter för att ta reda på om och i så fall hur mellanliggande banker använder finansiella instrument för att nå de små och medelstora företag som är i störst behov av finansiella resurser och varför krediter inte beviljas dem. Nätverket skulle också kunna medla i mer övergripande tvister mellan små och medelstora företag och olika typer av finansiärer. EESK föreslår att kommissionen och medlemsstaterna snabbt utarbetar och börjar tillämpa ett ansökningsförfarande som omfattar en enda sida för små och medelstora företag i syfte att underlätta och påskynda deras tillgång till EU-medel. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att en viktig politisk åtgärd på kort sikt är att se till att såväl inre som internationella marknader fungerar smidigt, och uppmanar medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att ge små och medelstora företag möjlighet att lämna anbud i offentliga upphandlingar och tilldelas offentliga kontrakt. Medlemsstaterna bör också påskynda offentliga investeringar i allmänhet i syfte att öka företagens omsättning, jämte en ändamålsenlig tillämpning av direktivet om sena betalningar (2). EESK välkomnar kommissionens förslag om att förlänga den tillfälliga ramen för statligt stöd till juni 2022, så att den kan fungera som en bro till marknadsbaserade villkor efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar att ökad kompetens och förbättrade färdigheter, däribland digitala och gröna färdigheter, är avgörande för små och medelstora företag. Detta gäller såväl entreprenörer som företagsledare och arbetstagare. Efterfrågan på ny kompetens kräver både anpassning av yrkesutbildningen och kompetenshöjning och omskolning. Den sociala dialogen spelar en viktig roll för kompetensutvecklingen, och god praxis inom yrkesutbildningen bör främjas och spridas genom relevanta EU-initiativ i samarbete mellan organisationer för små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I synnerhet mikroföretag och småföretag, familjeföretag, traditionella företag och företag inom den sociala ekonomin behöver konkret stöd på gräsrotsnivå samt särskilda kampanjer, verktyg och rådgivning. Mycket mer bör göras för att säkerställa tillgängligheten och tillgången till tillräckliga och tillämpliga rådgivningstjänster – även tillsammans med det oumbärliga stödet från de små och medelstora företagens organisationer. EESK välkomnar att kommissionen har lagt fram handlingsplanen för den sociala ekonomin (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Genom att stärka nätverk, samarbete och partnerskap med andra företag och intressenter bidrar man också till att påskynda små och medelstora företags återhämtning, digitalisering och miljöanpassning, bland annat genom att små och medelstora företag deltar aktivt i utarbetandet av omställningsvägar för industriella ekosystem. Covid-19-pandemin har visserligen lett till att digitaliseringen ökat inom de små och medelstora företag som kommit längst på detta område, men pandemin har också vidgat den digitala klyftan i förhållande till företag som redan släpade efter. Det finns också ett uttalat behov av en mer djupgående analys för att bedöma de möjligheter och utmaningar som små och medelstora företag, särskilt de mest utsatta med minst resurser, står inför i samband med den gröna omställningen, och av att stödja dem så att de kan lyckas med denna omställning. De organisationer som företräder små och medelstora företag kan underlätta och stödja denna process, och särskilda stödåtgärder för och finansiering av gemensamma insatser bör utformas och erbjudas dem för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK understryker den avgörande roll som nätverket av företrädare för små och medelstora företag, EEN och de små och medelstora företagens organisationer spelar när det gäller att offentliggöra och sprida information om alla stödåtgärder till så många olika typer av små och medelstora företag som möjligt, och kommittén uppmanar dem att utveckla sina strukturer och arbetsmetoder i syfte att tillgodose dessa behov på ett bättre sätt. EESK anser att förbindelserna mellan de små och medelstora företagens organisationer på EU-nivå och nationell nivå och nätverket av företrädare för små och medelstora företag bör stärkas ytterligare i syfte att uppnå en mer interaktiv modell, där det finns en ständig och direkt koppling och konsekventa, nära och omfattande förbindelser till små och medelstora företag och de organisationer som företräder dem samt en bättre förståelse för och ett erkännande av den roll som SMF-företrädaren spelar. Det är SMF-företrädarna som kommer att omsätta EU:s politik i konkreta, skräddarsydda åtgärder och stödsystem i sina respektive medlemsstater och utforma praktiska åtgärder för att hantera den särskilda situationen för varje litet eller medelstort företag, så att ingen hamnar på efterkälken. EESK ser fram emot att man snart kommer att utse en EU-företrädare för små och medelstora företag som ska leda denna process. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | EESK har efterlyst utarbetandet av en ”nästa generations SMF-strategi” för att bemöta den nya situationen (4), eftersom kommissionen lanserade EU:s strategi för små och medelstora företag strax innan covid-19-pandemin bröt ut (5). I samband med att arbetet med den fleråriga budgetramen 2021–2027 och de nationella planerna för återhämtning och resiliens inom ramen för NextGenerationEU avslutas är det dessutom viktigt att bedöma om målet att sätta stödåtgärder för små och medelstora företag i centrum för alla dessa program verkligen har uppnåtts. Detta är särskilt brådskande och viktigt, eftersom många rekommendationer och förslag från organisationer som företräder små och medelstora företag fortfarande behöver integreras bättre på EU-nivå samt nationell och regional nivå i syfte att säkerställa ett snabbt och framgångsrikt genomförande. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta yttrande på eget initiativ från EESK bygger vidare på det tidigare yttrandet (6), utan att upprepa rekommendationerna i detta, och är inriktat på hur man bättre kan tillgodose de små och medelstora företagens behov av främjande och stöd. Dessa behov beror inte bara på den nya situationen efter covid-19, utan också på det faktum att EU:s små och medelstora företag, som har en viktig roll att spela i ekonomins och samhällets återhämtning och resiliens på EU-nivå och medlemsstatsnivå, måste följa en av de mest komplicerade lagstiftningsramarna. I yttrandet diskuteras hur EU-medel och andra politiska stödåtgärder bidrar till att potentialen hos små och medelstora företag kan utnyttjas och vad som kan göras för att påskynda införandet och garantera ett framgångsrikt och snabbt genomförande av strategin för små och medelstora företag, inklusive eventuella justeringar på grundval av den senaste tidens erfarenheter och utveckling. |
| --- | --- |

2.2

3.   Utmaningar, möjligheter och de små och medelstora företagens varierande kapacitet

| 3.1 | Små och medelstora företag står inför allvarliga utmaningar, inte bara när det gäller den ekonomiska återhämtningen från pandemin och anpassningen till de nya förhållandena efter pandemin, utan även i förhållande till den digitala och gröna omställningen och demografiska förändringar. Den nya situationen skapar också möjligheter för små och medelstora företag, särskilt om det finns lämpliga stödåtgärder som är anpassade till de stora skillnaderna mellan olika små och medelstora företag och deras förmåga att återhämta sig, digitaliseras och bli grönare (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandemin har radikalt förändrat de små och medelstora företagens verksamhetsförutsättningar på grund av de mycket betydande förändringar som den också har orsakat på de globala marknaderna och de ökade kostnaderna för energi och frakt, en situation som nyligen förvärrats av stigande inflation och negativa räntor. Dessutom har små och medelstora företag drabbats av minskad efterfrågan och minskade inkomster från kunder, vilket påverkar kassaflödet och tillgången på kapital negativt, störningar i leveranskedjor (brist på råvaror och stigande priser) och utmaningar i samband med strävan att balansera kapacitet, välfärd och kompetensglapp när det gäller de anställda. Likviditetsbrist, betalningsförseningar och ökad efterfrågan på finansiering är också stora utmaningar som har förvärrats under pandemin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De små och medelstora företagen är mycket varierade och olikartade och deras förmåga att återhämta sig och utvecklas varierar också beroende på om de producerar varor och tjänster för konsumentmarknaderna eller levererar halvfabrikat till större företag. Dessutom är återhämtningen för de små och medelstora företag som främst är verksamma på nationell eller till och med lokal nivå starkt beroende av att de inhemska förhållandena återhämtar sig, medan de som handlar på den inre marknaden är beroende av att denna fungerar smidigt och de som bedriver internationell verksamhet kommer att behöva förlita sig på att brutna internationella värdekedjor repareras, diversifieras och blir föremål för nearshoring-åtgärder samt att frihandelsavtal genomförs snabbt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitaliseringsnivån inom de små och medelstora företagen i EU-27 är tyvärr lägre än inom motsvarande företag i Storbritannien, Norge, Förenta staterna och Asien. Pandemin har bidragit till att öka medvetenheten om digitaliseringens betydelse, men den har också fördjupat den digitala klyftan mellan dem som går i spetsen och dem som släpar efter, och problemet med otillräckliga kunskaper och resurser hos små och medelstora företag för att dra nytta av digitaliseringen kvarstår, dvs. på grund av brist på






  — | medvetenhet, kompetensutveckling och tillgång till den digitala teknik och de digitala verktyg som krävs för digitalisering, |
| --- | --- | --- |

3.4

—

medvetenhet, kompetensutveckling och tillgång till den digitala teknik och de digitala verktyg som krävs för digitalisering,

| — | god konnektivitet, digitala verktyg och tjänster, |
| --- | --- |

—

god konnektivitet, digitala verktyg och tjänster,

| — | tid och finansiering, |
| --- | --- |

—

tid och finansiering,

| — | förmåga att kombinera en digital strategi med en konkret affärsmodell (inbegripet oförmåga att integrera ny teknik med befintlig teknik och befintliga affärsprocesser eller att migrera från tidigare system/avveckla gammal teknik). |
| --- | --- |

—

förmåga att kombinera en digital strategi med en konkret affärsmodell (inbegripet oförmåga att integrera ny teknik med befintlig teknik och befintliga affärsprocesser eller att migrera från tidigare system/avveckla gammal teknik).

| 3.5 | Resultaten från en enkät bland små och medelstora företag bekräftar att EESK:s tidigare slutsatser (8) är giltiga, eftersom 72 % av de små och medelstora företagen anser att bättre tillgång till offentliga stödsystem skulle vara till nytta för att de ska kunna fortsätta digitaliseringen, tillsammans med stöd för att hitta de färdigheter eller den sakkunskap som krävs och få tillgång till nätverk (för 61 % och 62 %) och hjälp med att skaffa finansiering (50 %). Alla små och medelstora företag skulle gynnas mer av bidrag och subventionerad offentlig finansiering än av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Immateriella affärstillgångar, såsom image eller långsiktiga relationer med kunder för att tillgodose ständigt föränderliga och ökande behov och den ökade konkurrensen på grund av hållbarhet, blir också allt viktigare för små och medelstora företag. Digitalisering och miljöanpassning går hand i hand genom att digitaliseringen hjälper företag att optimera resursanvändningen och minska miljöpåverkan, samtidigt som digitaliseringens negativa effekter på klimatet och miljön också måste hanteras, främst på en bredare systemnivå. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Många små och medelstora företag befinner sig i ett osäkert läge och saknar kunskap och förståelse när det gäller de specifika klimat- och miljöpolitiska strategierna, bland annat kraven i alla nya finansiella verktyg. Små och medelstora företag kan bland annat påverkas av den gröna given och 55 %-paketet genom direkta krav eller indirekt genom ökade kostnader för resurser, samtidigt som ökad effektivitet när det gäller energi- och materialanvändning och logistik också kan leda till kostnadsbesparingar och hållbarare produkter kan skapa fördelar på marknaderna, beroende på kundernas förväntningar. Ökningen av både den inhemska och den globala efterfrågan på miljö- och klimatteknik och miljö- och klimatlösningar utgör en möjlighet för företag som erbjuder lösningar för andra företag eller den offentliga sektorn. Det finns också en tydlig trend där investerare och finansiärer har allt större förväntningar på hållbarhet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Dessutom påverkas små och medelstora företags ställning i den digitala och gröna omställningen av följande faktorer:






  — | De små och medelstora företagens storlek, vilket påverkar tillgången och tillgängligheten till resurser. Även om mikroföretag och små och medelstora företag är lika i fråga om den andel av förädlingsvärdet som de genererar, varierar antalet företag i var och en av dessa kategorier avsevärt (93,3 %, 5,7 % respektive 0,9 % år 2020). Att den övervägande andelen är mikroföretag, som har minst resurser, visar vilken typ av utmaningar vi står inför och hur omfattande de är. |
| --- | --- | --- |

3.8

—

De små och medelstora företagens storlek, vilket påverkar tillgången och tillgängligheten till resurser. Även om mikroföretag och små och medelstora företag är lika i fråga om den andel av förädlingsvärdet som de genererar, varierar antalet företag i var och en av dessa kategorier avsevärt (93,3 %, 5,7 % respektive 0,9 % år 2020). Att den övervägande andelen är mikroföretag, som har minst resurser, visar vilken typ av utmaningar vi står inför och hur omfattande de är.

| — | Skillnader när det gäller marknadsställning och de sektorer där de bedriver verksamhet – företag som utvecklar och tillhandahåller teknik och lösningar för digitalisering och miljöanpassning befinner sig exempelvis i en annan position än de som efterfrågar och använder dessa lösningar. |
| --- | --- |

—

Skillnader när det gäller marknadsställning och de sektorer där de bedriver verksamhet – företag som utvecklar och tillhandahåller teknik och lösningar för digitalisering och miljöanpassning befinner sig exempelvis i en annan position än de som efterfrågar och använder dessa lösningar.

| — | Företagens ålder och tillväxtintensitet. Nystartade och expanderande företag är mer benägna att använda avancerad digital teknik än andra små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Företagens ålder och tillväxtintensitet. Nystartade och expanderande företag är mer benägna att använda avancerad digital teknik än andra små och medelstora företag.

| — | Det övergripande företagsklimatet, som måste vara attraktivt och stödja entreprenörskap, innovation, investeringar och handel. |
| --- | --- |

—

Det övergripande företagsklimatet, som måste vara attraktivt och stödja entreprenörskap, innovation, investeringar och handel.

| — | Skillnader mellan medlemsstaterna – när det gäller den digitala omställningen avser dessa främst digital infrastruktur och digitala färdigheter, medan skillnaderna i samband med den gröna omställningen beror på exempelvis ekonomins naturresursintensitet och olika traditioner och kulturer när det gäller miljöförvaltning. |
| --- | --- |

—

Skillnader mellan medlemsstaterna – när det gäller den digitala omställningen avser dessa främst digital infrastruktur och digitala färdigheter, medan skillnaderna i samband med den gröna omställningen beror på exempelvis ekonomins naturresursintensitet och olika traditioner och kulturer när det gäller miljöförvaltning.

| — | Olika platser – ramvillkoren för små och medelstora företag skiljer sig åt, t.ex. mellan städer och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

—

Olika platser – ramvillkoren för små och medelstora företag skiljer sig åt, t.ex. mellan städer och landsbygdsområden.

| 3.9 | Eftersom EU:s företagare blir allt äldre bör kommissionen främja och underlätta företagsöverlåtelser eftersom de gynnar hela ekonomin genom att skydda sysselsättning och företag, och hjälpa små och medelstora företag att tillgodose framtida behov, eftersom de kan innebära bättre beredskap och färdigheter för digitalisering, miljöanpassning och företagsförnyelse. Genom en framgångsrik företagsöverlåtelse kan affärsmodellen uppgraderas och omvandlas så att den blir digital och hållbar, samtidigt som företagsöverlåtelser som misslyckas eller inte genomförs i slutändan leder till förlorade arbetstillfällen och utebliven ekonomisk tillväxt. Att främja mångfalden i entreprenörskap – t.ex. genom att inkludera kvinnor och tredjelandsmedborgare – kan ge mervärde och påskynda tillväxten inom flera sektorer inom strategiska branscher och affärssektorer. Modeller inom den sociala ekonomin, såsom kooperativ som ägs av arbetstagarna, har också en roll att spela. |
| --- | --- |

3.9

4.   Huvudprinciper för en framgångsrik nästa generations SMF-strategi

| 4.1 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av strategin för små och medelstora företag och anpassa den till de små och medelstora företagens olika förutsättningar, kapacitet och behov, i enlighet med de principer som anges nedan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Alla åtgärder som främjar återhämtning och resiliens på EU-nivå och nationell nivå bör främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Även om offentliga investeringar och offentlig finansiering spelar en viktig roll får detta inte skymma betydelsen av privata investeringar och behovet av ett gynnsamt företagsklimat, särskilt i tider då även omvälvande processer måste styras ordentligt. EU:s politiska åtgärder ska generellt sett leda till en hållbar ekonomi efter pandemin, med utgångspunkt i innovation, kompetens och konkurrens snarare än statligt stöd och protektionism. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eftersom företagen spelar en mycket viktig roll i ekonomin och samhället genom att skapa arbetstillfällen och förbättra den allmänna välfärden måste stödåtgärder som gör det möjligt för dem att utvecklas stå i centrum för EU:s politik. Denna uppmaning motiveras också av att företagen är centrala aktörer när det gäller att uppnå både den gröna och digitala omställningen och målet om en konkurrenskraftig, digital, klimatneutral och cirkulär ekonomi. Marknadsmekanismerna styr i allt högre grad denna utveckling, med stöd av en ansvarsfull social dialog. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Med tanke på att små och medelstora företag står för 53 % av mervärdet och 65 % av den sysselsättning som genereras av alla företag i EU (2020) råder det inga tvivel om att de spelar en avgörande roll i EU:s ekonomi och för att denna ska kunna återhämta sig framgångsrikt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas mikroföretagens särskilda behov (93 % av alla små och medelstora företag) i syfte att stärka deras roll som den sociala ekonomins främsta drivkraft. Eftersom små och medelstora företag och stora företag är sammanlänkade på många sätt gynnar en mer ändamålsenlig integrering i de relevanta ekosystemen och värdekedjorna båda parter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Eftersom små och medelstora företag skiljer sig stort åt när det gäller kapacitet för återhämtning, digitalisering och miljöanpassning finns det ingen universallösning. Vid utformningen av stödåtgärderna måste man ta hänsyn till att de små och medelstora företagens totala kapacitet beror på vilken typ av förluster företaget drabbats av under pandemin samt omfattningen och orsaken till dessa förluster (som ofta är sektorsspecifika), företagets ställning på marknaderna samt i värdekedjorna och företagsekosystemen, företagets roll i och dess nivå av digital och grön omställning, företagets finansiella, fysiska och mänskliga resurser samt verksamhetsmiljön i den aktuella medlemsstaten. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Eftersom pandemins kortsiktiga konsekvenser ännu inte har hanterats är det fortfarande viktigt att hjälpa sunda företag att överleva den nuvarande situationen. Samtidigt måste förutsättningarna för att möjliggöra och stödja den mer långsiktiga digitala och gröna omställningen förbättras omedelbart. Små och medelstora företag bör därför stå i centrum för genomförandet av såväl kortsiktig som medellång- till långsiktig EU-finansiering och andra politiska åtgärder. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Covid-19-krisen har tydliggjort behovet av att stödja företag och entreprenörer som drabbats av ekonomiska svårigheter, för att undvika onödiga konkurser och rädda arbetstillfällen. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sitt arbete med att undanröja hinder för företagares andra chans och nystart, och att snabbt och korrekt genomföra rekonstruktions- och insolvensdirektivet (9), som uppmuntrar medlemsstaterna att skapa system för tidig varning så att företagare i svårigheter kan få hjälp i tid. |
| --- | --- |

4.7

5.   Skapande av ett sunt företagsklimat

| 5.1 | Strategin för små och medelstora företag är nära kopplad till industristrategin, och dessa måste utvecklas och genomföras samtidigt i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för affärsverksamhet, bland annat en välfungerande inre marknad för varor, tjänster, kapital, data och människor, en smidig grön och digital omställning och ett öppet strategiskt oberoende för EU inom viktiga industrisektorer och relaterade värdekedjor för små och medelstora företag. Det är ett måste att små och medelstora företag deltar aktivt i utarbetandet av omställningsvägar för industriella ekosystem. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Medlemsstaterna kan bidra till att påskynda de små och medelstora företagens utveckling genom att ge dem ökade möjligheter att lämna anbud i offentliga upphandlingar och tilldelas offentliga kontrakt, både på EU-nivå och nationell nivå, och genom att påskynda de offentliga investeringarna i allmänhet så att de berörda företagens omsättning ökar snabbare. De regler som fastställs i direktivet om sena betalningar när det gäller offentliga förvaltningars betalningar till företag måste tillämpas mer strikt och nya rättsmedel måste övervägas, som också är inriktade på att påskynda transaktioner mellan privata företag. Snabbare betalningar kan ytterligare förbättra de små och medelstora företagens likviditet. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ömsesidigt erkännande av varor kan säkerställa den fria rörligheten för varor i EU, men många små och medelstora företag har fortfarande svårt att komma in på marknaden i andra medlemsstater på grund av betungande nationella administrativa förfaranden. EESK framhåller standardiseringens betydelse för att undanröja marknadshinder och underlätta gränsöverskridande verksamhet. Ett effektivt deltagande av intressenter, såsom små och medelstora företag, bör främjas ytterligare i standardiseringsprocesserna, både på EU-nivå och på internationell nivå. Standarder bör utarbetas på ett sätt som gynnar små och medelstora företag, och stöd och vägledning bör tillhandahållas för tillämpningen av standarder i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Internationell handel spelar en viktig roll för att stimulera företagens och EU-ekonomins tillväxt och utveckling. Utöver att ta itu med pandemirelaterade hinder måste långsiktiga bilaterala och multilaterala förhandlingar om öppen och regelbaserad handel fortsätta för att förbättra små och medelstora företags marknadstillträde, främja internationaliseringen av dem och stärka deras tillväxt. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | För att målen ska kunna uppnås, samtidigt som man tar itu med ett flertal utmaningar i fråga om kostnader och öppenhet, måste nästa generations SMF-strategi åtföljas av ett regelverk som skapar möjligheter och uppmuntrar till affärsverksamhet och som främjar en effektiv och snabb återhämtning för små och medelstora företag samt deras utveckling och förmåga att anställa. EESK betonar att politiken och regelverket måste skapa säkerhet, konsekvens och tydlighet för små och medelstora företag, vara förenlig med agendan för bättre lagstiftning (10), vilket omfattar konkurrenskraftskontroller och en bedömning av de kumulativa effekterna av olika initiativ, samt innebära att man fullt ut genomför småföretagsakten och engångsprincipen, samtidigt som man upprätthåller en hög nivå avseende miljöskydd och social trygghet och säkerställer lika villkor. Vid utarbetandet av förordningen måste hänsyn också tas till hur omfattande konkurrensen är, och man måste därmed bedöma om vissa specifika regler bör vara desamma för alla företag eller om de ska anpassas utifrån företagens storlek. EESK efterlyser också förenklade administrativa förfaranden för att undvika att resurser inriktas på verksamhet som inte främjar utan i stället hämmar företagens utveckling. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Det krävs bättre samordning av åtgärder mellan medlemsstaterna på den inre marknaden i samband med oförutsedda omständigheter såsom pandemin i syfte att säkerställa det fria flödet av varor, tjänster och arbetstagare samt de små och medelstora företagens driftskontinuitet. Det kommande initiativet om krisinstrumentet för den inre marknaden är en viktig grund för detta arbete. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | För små och medelstora företag med en hög grad av informationsasymmetri mellan tjänsteleverantör och kund och för tjänster där tjänsteleverantören agerar som förvaltare för kunden (t.ex. inom fria yrken) kan yrkesreglering utgöra ett skydd när det gäller säkerheten, oberoendet och tjänsternas kvalitet, samtidigt som marknadssnedvridningar, inbegripet eventuella gränsöverskridande hinder, också måste motverkas. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | För att digitala och gröna lösningar ska kunna tas i bruk behövs lämplig fysisk infrastruktur till ett överkomligt pris vid alla företag, även på landsbygden och i avlägsna områden. Investeringar i ändamålsenliga digitala förbindelser och hållbara transport- och energisystem är användbara under alla omständigheter, men de stimulerar också återhämtningen. |
| --- | --- |

5.8

6.   Finansiellt och annat stöd

| 6.1 | Att de små och medelstora företagen har extra behov av finansiellt och annat stöd beror främst på att de har en mindre kapacitet till återhämtning, digitalisering och miljöanpassning på grund av sina begränsade resurser. Den kris som orsakats av covid-19-pandemin förvärras nu av stigande inflation, som också orsakas av stigande energipriser. EESK betonar därför vikten av att tillhandahålla relevant finansiellt och icke-finansiellt stöd och hoppas att medlemsstaterna, med beaktande av deras olika resurser och förmåga att stödja företag, snabbt kommer att godkänna förslaget om att förlänga den tillfälliga ramen för statligt stöd (11), så att den kan fungera som en bro till marknadsbaserade villkor efter covid-19. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | När offentligt finansiellt stöd anslås är det viktigt att undvika att satsa på vinnare eller stödja företag som inte är livskraftiga, eftersom konkurrens och marknader bör avgöra vilka företag som lyckas. I stället bör man när medel anslås ta hänsyn till de olika villkoren och typerna av små och medelstora företag och på så sätt göra stödet mer ändamålsenligt och målinriktat för att tillgodose behoven i fråga. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESK upprepar sitt förslag om att skapa och utveckla ett nätverk av ”finans- och finansieringsombudsmän” i medlemsstaterna, som samordnas av EU, och föreslår att tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta alla finansieringskällor. EESK har också föreslagit att man inrättar en arbetsgrupp för små och medelstora företags likviditet, som ska arbeta i nära samarbete med ombudsmännen för att övervaka genomförandet av kommissionens nya åtgärder avseende mikroföretagens likviditet på kort sikt, vilket har föreslagits på EU- och medlemsstatsnivå. Utöver att hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till medel kan nätverket också hjälpa kommissionen att samla in och analysera kvalitativa uppgifter för att ta reda på hur mellanliggande banker använder finansiella instrument för att nå de små och medelstora företag som är i störst behov av finansiella resurser och varför krediter inte beviljas dem, i enlighet med principerna för återkoppling från banker. Nätverket bör också lösa mer övergripande tvister mellan små och medelstora företag och banker, andra leverantörer av finansiella tjänster och likviditetsleverantörer samt andra finansieringsorgan. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Investeringar i innovation är definitivt gynnsamma, eftersom de bidrar både till utvecklingen av befintliga företag och till att skapa nya samt till att öka framgången på lång sikt. Förutom att fokusera på vissa innovationsekosystem bör finansieringen av innovation främja utvecklingen av teknik och lösningar som kan genomföras i större skala och utnyttjas av många olika typer av små och medelstora företag. Att omsätta riskfyllda men innovativa idéer i praktiken kräver engagemang från flera aktörer: forskare, entreprenörer och slutanvändare eller kunder. EU:s stödordningar som finansieras av Horisont Europa och InvestEU är dock alldeles för komplexa för att vissa små och medelstora företag ska kunna ansöka, även om de skulle anses stödberättigade. EU kan övervinna denna utmaning genom att minska de bördor och hinder som små och medelstora företag stöter på när de lägger fram idéer och genom att tillhandahålla fortlöpande mentorskap och stöd till framgångsrika sökande under hela processen. EESK föreslår att kommissionen och medlemsstaterna snabbt utarbetar och börjar tillämpa ett ansökningsförfarande som omfattar en enda sida för små och medelstora företag i syfte att underlätta och påskynda deras tillgång till EU-medel. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Många sammanhållningspolitiska program utnyttjar de nyligen införda reglerna och den ökade flexibiliteten för att omfördela anslagen till de sektorer och regioner som drabbats hårdast av pandemin. Kommissionen måste garantera att anslag kopplade till innovation och den gröna och digitala omställningen inte minskar, vilket skulle påverka små och medelstora företags investeringar i infrastruktur, digital kapacitet och miljöresiliens. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Ökad kompetens och ökade färdigheter är ett annat område för framtidsorienterade investeringar som bör prioriteras. Kompetensutveckling behövs när det gäller såväl entreprenörer som företagsledare och arbetstagare. Lämplig yrkeskompetens måste säkerställas för att tillgodose både nuvarande och framtida behov hos små och medelstora företag. För att kunna tillgodose behoven i samband med den gröna och digitala omställningen bör färdigheter inom dessa områden betraktas som grundläggande färdigheter för alla. För att möta den nya efterfrågan på kompetens måste man både anpassa yrkesutbildningen och organisera kompetenshöjning och omskolning. Den sociala dialogen spelar en viktig roll för kompetensutvecklingen på arbetsplatser, och god praxis inom yrkesutbildningen bör främjas och spridas genom relevanta EU-initiativ i samarbete mellan organisationer för små och medelstora företag, arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | I synnerhet mikroföretag och små företag behöver praktiskt stöd och rådgivning på gräsrotsnivå som är nära kopplat till deras resursrelaterade kapacitet. Mycket mer bör göras för att säkerställa tillgången och tillgängligheten till tillräckliga och tillämpliga rådgivningstjänster för både långsiktiga projekt och den dagliga driften, inbegripet införande av modern teknik, kompetensutveckling och förbättrade affärsresultat. EESK efterlyser också särskilda kampanjer och verktyg, särskilt för mikroföretag, som utgör den största och mest utsatta andelen av de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | För att kunna förstå de små och medelstora företagens praktiska behov och målinrikta åtgärderna på ett korrekt sätt krävs en tillförlitlig databas över förhållandena på gräsrotsnivå. Det är också viktigt att beslutsfattare på alla nivåer inte tappar kontakten med de små och medelstora företagens praktiska verksamhet och förhållanden. EESK uppmanar kommissionen att ytterligare stärka nätverket av företrädare för små och medelstora företag i riktning mot en mer interaktiv modell, där det finns en konstant, direkt och så nära och omfattande koppling som möjligt till små och medelstora företag samt stödnätverk för och organisationer som företräder dessa företag, t.ex. arbetsmarknadsparterna och relevanta intresseorganisationer. EESK uppmanar också kommissionen att snarast utse och inleda arbetet avseende en EU-företrädare för små och medelstora företag, som måste ha en operativ, och inte bara symbolisk, ställning inom institutionerna. EESK understryker den avgörande roll som nätverket av företrädare för små och medelstora företag, EEN och organisationer för små och medelstora företag spelar när det gäller att sprida information om alla stödåtgärder så brett som möjligt så att den når ut till så många olika typer av små och medelstora företag som möjligt. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Nätverkande, samarbete och partnerskap med andra företag och intressenter är ytterligare andra sätt att öka de små och medelstora företagens förmåga till återhämtning, digitalisering och miljöanpassning. Detta bör vara ett av huvudsyftena med att främja innovations- och företagsekosystem, och EESK betonar behovet av att stärka rollen och nätverket för digitala innovationsknutpunkter och onlineplattformar så att de är lättillgängliga och kan stödja små och medelstora företag. Digitaliseringen är också viktig i den dagliga verksamheten, eftersom den underlättar nätverkande och gör det möjligt för små och medelstora företag att samverka på ett mer omfattande och närmare sätt med kunder, investerare, affärspartner, arbetsmarknadsparter, forskare, utbildare och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EESK har fastställt följande principer som bör beaktas vid utarbetandet av nya digitaliseringsprogram för små och medelstora företag – och dessa kan också tillämpas på alla stödåtgärder för små och medelstora företag:






  — | Se till att programmet är målinriktat, motsvarar behoven och är lättare för stödmottagarna att förstå, ansöka till och genomföra, genom att i förväg rådfråga nyckelaktörer och experter. |
| --- | --- | --- |

6.10

—

Se till att programmet är målinriktat, motsvarar behoven och är lättare för stödmottagarna att förstå, ansöka till och genomföra, genom att i förväg rådfråga nyckelaktörer och experter.

| — | Organisera en central kontaktpunkt för program för att ge små och medelstora företag tillgång till information och resurser i syfte att stödja deras digitaliseringsverksamhet och hjälpa dem att utveckla kunnande både när det gäller inköp och användning av denna teknik. |
| --- | --- |

—

Organisera en central kontaktpunkt för program för att ge små och medelstora företag tillgång till information och resurser i syfte att stödja deras digitaliseringsverksamhet och hjälpa dem att utveckla kunnande både när det gäller inköp och användning av denna teknik.

| — | Utveckla entreprenörers egna digitala färdigheter, eftersom detta har ett direkt samband med företagets digitaliseringsnivå, samtidigt som man höjer den övergripande nivån på digitala färdigheter i företaget. |
| --- | --- |

—

Utveckla entreprenörers egna digitala färdigheter, eftersom detta har ett direkt samband med företagets digitaliseringsnivå, samtidigt som man höjer den övergripande nivån på digitala färdigheter i företaget.

| — | Underlätta tillgången till extern finansiering och säkerställa snabba utbetalningar. |
| --- | --- |

—

Underlätta tillgången till extern finansiering och säkerställa snabba utbetalningar.

| — | Främja samarbete med andra partner och intressenter. |
| --- | --- |

—

Främja samarbete med andra partner och intressenter.

| — | Se till att digitaliseringsprogrammen utformas så att de samlar in data och återkoppling från små och medelstora företag – även i syfte att förbättra nuvarande och framtida tjänster och program. |
| --- | --- |

—

Se till att digitaliseringsprogrammen utformas så att de samlar in data och återkoppling från små och medelstora företag – även i syfte att förbättra nuvarande och framtida tjänster och program.

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 45, punkt 3.6.3.

1

(2)  EUT L 48, 23.2.2011, s. 1.

2

(3)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=10117&furtherNews=yes#navItem-1.

3

(4)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 210.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 210.

6

(7)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 1.

7

(8)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 210 och tidigare yttranden.

8

(9)  EUT L 172, 26.6.2019, s. 18.

9

(10)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 45, punkt 3.6.3.

10

(11)  Förslaget om att förlänga den med ytterligare sex månader offentliggjordes den 30 september 2021.

11

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/14

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Eures – för en bättre integration av arbetsmarknaderna

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 194/03)

Föredragande:

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 237/1/5 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.2.2020

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

237/1/5

1.   Rekommendationer och slutsatser

| 1.1 | EESK uppmuntrar initiativ på europeisk och lokal nivå för att utveckla en mer anpassningsbar och tillgänglig europeisk arbetsmarknad för alla medborgare, oavsett nationalitet, kön, ålder och social status. Öppenhet och tillgänglighet när det gäller informations-, rådgivnings- och förmedlingstjänster på arbetsmarknaden är avgörande för att stärka och utveckla den europeiska arbetsmarknaden. Eures-portalen, som inrättades 1994, har snabbt blivit ett välkänt verktyg som syftar till att ge lika tillgång till högkvalitativ information, rådgivning och förmedling, effektiva och säkra system för elektroniskt utbyte av uppgifter mellan arbetssökande och arbetsgivare samt till att förbättra återkopplingen om processer som åtföljer arbetsförmedling i ett annat land mellan arbetsgivare, arbetssökande och institutioner. De socioekonomiska förändringar som har ägt rum i EU och EES under snart 27 år kräver dock att dessa tjänster förbättras och att de verkliga resultaten av de offentliga arbetsförmedlingarnas verksamhet blir tydligare och synligare. Denna förbättring kan göras genom att man skisserar framtida vägar för vidareutveckling eller förändring av informations-, rådgivnings- och förmedlingsverksamhet, bidrar till att minska obalanserna på den europeiska arbetsmarknaden samt minskar snedvridande och oreglerade metoder inom arbetsförmedling. Den nya situationen efter Förenade kungarikets utträde ur EU och till följd av covid-19-pandemin, det föränderliga socioekonomiska klimatet i EU och EES samt det faktum att Eures nu ingår i Europeiska arbetsmyndighetens verksamhetsområde gör också att det krävs en uppdaterad läsning av Eures regelverk. Man måste också ta hänsyn till att Eures sedan dess inrättande inte har genomgått några betydande förändringar när det gäller att uppdatera dess funktioner och verksamhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK rekommenderar en övergripande analys av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 (1). Inom ramen för dess verksamhet anser vi att nätverket skulle kunna tillhandahålla mer analytisk information och övervaka processer för arbetskraftens rörlighet. Genom sin elektroniska portal skulle nätverket kunna tillhandahålla konsoliderad information och rådgivning till arbetssökande och arbetsgivare i mycket större omfattning än för närvarande. Genom införlivandet av Eures i Europeiska arbetsmyndighetens verksamhet skulle nätverkets verksamhet kunna utvidgas och optimeras för att maximera resultatet av de mänskliga och ekonomiska resurser som investeras i det. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK efterlyser ett offentligt samråd om en modernisering av Eures och Eures-portalen, samt en utvärdering av ändamålsenligheten i de tjänster som tillhandahålls, som ska utföras i samarbete med arbetsmarknadens parter på både nationell och europeisk nivå. Detta kommer att ge den nödvändiga grunden och plattformen för vidareutveckling av nätverket, med aktivt deltagande av alla parter som är involverade i processen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att det behövs en systematisk och detaljerad analys av Eures verksamhet, mot bakgrund av att det inbegripits i Europeiska arbetsmyndighetens allmänna verksamhetsmekanism. Som en del av Europeiska arbetsmyndigheten har nätverket större potential och fler möjligheter att vidareutveckla sin verksamhet när det gäller att bekämpa missförhållanden på arbetsmarknaden samt underlätta för och bättre informera användarna om arbetskraftsrörlighet och utmaningar i samband med detta. Eures är en högkvalitativ kanal för systematiserad information och kan spela en mer aktiv roll för att förebygga, övervaka och kontrollera risken för missbruk av arbetstagares rättigheter i samband med gränsöverskridande rörlighet. Utvecklingen av allmänt tillgängliga system för övervakning av processer som har samband med covid-19, och som påverkar dynamiken på den europeiska arbetsmarknaden, samt processer som återspeglar och lyfter fram oreglerade metoder som används av mellanhänder och aktörer på arbetsmarknaden, skulle ha ett betydande mervärde för verksamheten inom Eures. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK vill särskilt uppmärksamma arbetsmarknadssituationen i Europa, som förändras snabbt, något som också är en följd av covid-19-pandemin. Medlemsstaterna måste följa de algoritmer som utformats för att hantera den framväxande sociala krisen men även utarbeta innovativa metoder för att ta itu med utmaningarna. Eures-plattformen bör vara redo att reagera omedelbart med konkreta åtgärder inför en pandemi eller vid restriktioner och nya utmaningar i fråga om arbetskraftens fria rörlighet. I detta sammanhang bör åtgärder också utarbetas för att förbättra integrationen av de samhällsgrupper som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, såsom personer med funktionsnedsättning, personer som befinner sig nära pensionsåldern och ungdomar, bland annat genom förbättrad dialog och samarbete mellan de olika berörda institutionerna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vid en pandemi är säsongsarbetare ett av de segment på arbetsmarknaden som drabbas särskilt hårt. För att arbetssökande ska kunna fatta välgrundade beslut om att ta anställning i ett annat land än det egna är det viktigt att de får detaljerad information av den potentiella arbetsgivaren om alla åtgärder som vidtagits för att hantera den mer komplicerade situation för säsongsbaserad gränsöverskridande sysselsättning som blivit en följd av covid-19. EESK anser också att man bör göra en kvalitativ översyn av formatet för offentliggjorda annonser och hur dessa organiseras så att kvaliteten prioriteras framför den mängd information som offentliggörs. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén anser att den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures) också bör användas som en kanal för initiativ för rörlighet i utbildningssyfte och kompetensutveckling för olika grupper på arbetsmarknaden. Vi anser att en sådan modell skulle vara fördelaktig och möjlig att genomföra om man inom ramen för Europeiska arbetsmyndigheten använder Eures resurser och tillgångar. |
| --- | --- |

1.7

2.   Särskilda kommentarer

| 2.1 | EESK uppskattar den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures) som ett värdefullt verktyg för omvandlingen av den europeiska arbetsmarknaden samt de offentliga arbetsförmedlingarnas viktiga bidrag till dess verksamhet. Kommittén anser att Eures kan göra betydligt mer för att informera arbetstagare och ge dem råd om hur man på bästa sätt bemöter de aktuella utmaningarna i samband med digitaliseringen, omställningen till gröna arbetstillfällen och den pågående pandemin samt mot bakgrund av de nya arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och de nya anställningsformerna. Vi välkomnar inrättandet av Europeiska arbetsmyndigheten och dess roll som en samordningsmekanism för arbetskraftens rörlighet över gränserna och för att underlätta gemensamma kontroller samt som medlare för att hitta lösningar i händelse av gränsöverskridande tvister mellan nationella myndigheter. I detta avseende anser EESK att Eures, som en del av Europeiska arbetsmyndigheten, måste fortsätta och påskynda sin omvandling för att aktivt anpassa sin verksamhet till de nya utmaningar, bland annat i samband med covid-19-pandemin, som påverkar den europeiska arbetsmarknadens övergripande utveckling. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | En välavvägd och läglig balans mellan de prioriterade politikområdena är avgörande för EU:s ekonomiska och sociala välmående. Den mänskliga dimensionen samt människors välbefinnande och utveckling är den europeiska gemenskapens allmänna uppdrag. Denna nya verklighet kräver en snabb omprövning av alla tillgängliga resurser och, vid behov, även en omvandling av verksamheterna inom ramen för Eures-nätverket, på ett sätt som är lämpligt med tanke på de nya marknadsmässiga och sociala villkoren. I detta skede anser EESK att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper på arbetsmarknaden – personer med funktionsnedsättning, ungdomar och de äldre – och åt vissa anställningsformer i syfte att säkerställa likabehandling av de som är sysselsatta inom dessa, såsom säsongsarbetare (2), inte minst mot bakgrund av pandemin. De utmaningar som arbetsgivare ställs inför när de använder nätverket är heller inte försumbara. Kommittén efterlyser därför att det inleds en utvärdering av de tjänster som tillhandahålls och en analys av resultaten, tillsammans med arbetsmarknadens parter på lokal och europeisk nivå. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Säsongsarbetare. För närvarande medför arbetskraftens säsongsbaserade rörlighet mellan medlemsstaterna, utöver ytterligare hälsomässiga risker för de berörda arbetstagarna på grund av pandemin, även potentiellt minskad säkerhet på grund av säsongsarbetarnas bristande kunskaper och medvetenhet om arbetsrätten i värdlandet. Eures-nätverket, som framför allt riktar sig till arbetssökande, måste se över sitt arbetssätt och tillhandahålla så mycket information som möjligt om garantierna när det gäller rättigheterna, arbetsvillkoren och ställningen för denna grupp av arbetstagare mot bakgrund av pandemin. Varje arbetstagare som vill arbeta i ett annat land än sitt eget och gör detta val via nätverket måste på ett begripligt sätt informeras i förväg av Eures-grupperna om de exakta villkoren och de särskilda hälsoåtgärder som kommer att garanteras för dem och deras familj om de börjar arbeta i en annan medlemsstat. Ansvaret för underlåtenhet att uppfylla nämnda sanitära krav och hälsokrav i arbetet måste också fastställas på ett otvetydigt sätt. Man bör därför snarast bedöma om förordning (EU) 2016/589 kan bemöta de utmaningar och uppfylla de särskilda behov som för närvarande finns på den europeiska arbetsmarknaden, och vid behov se över den. Säsongsarbetarna hör, med tanke på sysselsättningens karaktär, till de mest utsatta gränsarbetarna, och skyddet av deras rättigheter bör ses över både i en situation med restriktioner till följd av åtgärder i samband med en pandemi, naturkatastrofer eller andra typer av force majeure och, generellt, efter att det samhälleliga och ekonomiska livet har normaliserats. Eures bör via sina rådgivare i medlemsstaterna dagligen tillhandahålla uppdateringar om åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna och som rör arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter i en pandemi, inbegripet möjligheter till och villkor för behandling när hälsoproblem uppstår. Publikationerna på e-portalen (3) om säsongsarbetares rättigheter är en god grund för att ta fram sådan information. Det är nödvändigt att utarbeta skyddsmekanismer för denna grupp av arbetstagare, som bör vara föremål för en övervakning som är tillgänglig för allmänheten. EESK anser att de tjänster som riktar sig till säsongsarbetare bör studeras och anpassas till kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/36/EU (4) av den 26 februari 2014 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning samt till kommissionens meddelande om riktlinjer för säsongarbetare i EU under covid-19-pandemin (2020/C 235 I/01) (5). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Personer med funktionsnedsättning. EESK rekommenderar att nätverket anpassas till de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, som för närvarande inte omfattas av portalens tillämpningsområde, vilket skapar en ojämlikhet mellan utsatta grupper på arbetsmarknaden. Kommittén rekommenderar för det första att man i portalen utvecklar en funktion som gör att personer med olika funktionsnedsättningar kan använda den. Därefter behöver man införa en separat sektion för arbetstillfällen som är anpassade till personer med funktionsnedsättning och en tillgänglig miljö som gör det möjligt att lätt hitta och erhålla information om dessa arbetstillfällen. EESK anser att man i ansträngningarna för att skapa ett gemensamt och socialt engagerat Europa måste ägna mer resurser och uppmärksamhet åt denna kategori, och efterlyser strukturerad information om antalet personer med funktionsnedsättning som utnyttjar portalens tjänster. Samtidigt saknas det också för närvarande systematisk information om EU-omfattande initiativ som startats upp av Eures, och denna brist bör snarast åtgärdas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Ungdomar. Att lägga fram initiativ för att stödja ungdomar som söker lärlings- och praktikplatser är ett steg mot att förbättra arbetsklimatet. Eures deltar redan i europeiska ungdomsprojekt och skulle, genom en objektiv bedömning av resultaten av deras genomförande och med hjälp av en integrerad strategi, kunna bidra till att öka medvetenheten om farorna i samband med rekrytering av ungdomar till praktikplatser och om hur dessa faror kan åtgärdas eller undvikas. Allt fler ungdomar utövar sin rätt till arbetskraftsrörlighet i en annan medlemsstat för att få en första erfarenhet i arbetslivet. Tyvärr förekommer det också många oreglerade och skadliga metoder i denna sysselsättningsform, främst på grund av skillnader i medlemsstaternas standarder och olika tillämplig lagstiftning. Det enda initiativ riktat till ungdomar i åldern 18–35 år som genomförts hittills är ”Ditt första Euresjobb” (6). Detta initiativ bör utvärderas och dess ändamålsenlighet och effektivitet bedömas, och det bör på portalen tillhandahållas strukturerad information om praktikanters och lärlingars rättigheter och skyldigheter i var och en av medlemsstaterna, samt om tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Personer som befinner sig nära pensionsåldern. Kommittén välkomnar att den förväntade livslängden i Europa ökar, men är mycket oroad över effekterna på arbetsmarknaden av den åldrande befolkningen i Europa. För att äldre personers potential ska kunna utnyttjas fullt ut och så länge som möjligt genom de möjligheter som Eures erbjuder, bör EU-omfattande program utarbetas för att främja att äldre personer kvarstår i sysselsättning, i likhet med ”Senior Experten Service” i Tyskland (SES (7)). Andelen äldre på arbetsmarknaden ökar stadigt, vilket kräver särskilda åtgärder och incitament. De demografiska utmaningar (8) som den europeiska arbetsmarknaden står inför kräver nya strategier och åtgärder, som bör samordnas och övervakas i fråga om uppnådda resultat. I detta sammanhang har Eures utmärkta tekniska och mänskliga resurser som skulle kunna användas mer aktivt och specifikt för initiativ som syftar till att främja sysselsättningen i den åldrande befolkningen. Det initiativ som nätverket för närvarande lägger fram är Reactivate (9), och EESK rekommenderar att detta initiativ också utvärderas och att dess ändamålsenlighet och effektivitet bedöms. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Arbetsgivare. Eures bör tillhandahålla lättillgänglig och begriplig information till arbetsgivare som använder nätverket, och portalen bör inte bara fokusera på gränsöverskridande rörlighet utan även främja rörlighet inom medlemsstaterna. För att skapa lika villkor för alla arbetsgivare bör tydliga riktlinjer ges när det gäller åtgärder mot administrativa hinder vid anställning av personer från andra medlemsstater, vilket framgår av nätverkets utvärderingsrapport från 2019 – ”Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report” (10). Mot bakgrund av bristen på arbetskraft, särskilt kvalificerad arbetskraft, i alla medlemsstater bör Eures också tillhandahålla aktuell information om arbetskraftsbristen och arbetskraftsöverskottet i varje medlemsstat, och även uppmuntra en samordning av medlemsstaternas åtgärder för en jämn fördelning av arbetssökande i syfte att stärka den EU-övergripande arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.3 | Samtidigt är kommittén medveten om att kompetensutveckling och en utveckling av de generella färdigheterna är avgörande för att stärka arbetskraftens kompetens och skapa hållbara arbetstillfällen av god kvalitet. För att verkligen förbättra de arbetssökandes anställbarhet föreslår EESK att Eures-portalens funktioner utökas så att den kan ge anpassad information om möjligheter till rörlighet i utbildningssyfte, särskilt om utbildnings- och fortbildningsmöjligheter som tillhandahålls av privata och offentliga organisationer och institutioner i andra medlemsstater, även genom andra av kommissionens portaler eller nätverk, såsom Salto (11). Sådan information finns för närvarande inte samlad på ett ställe. Det skulle vara möjligt att i detta hänseende komplettera den information som finns på portalen genom att stärka samarbetet med organisationer och institutioner för allmän och yrkesinriktad utbildning. Nätverkets elektroniska portal skulle på så sätt kunna bli en bärande plattform för tillhandahållande av enhetliga lösningar för utbildning, sysselsättning samt skydd av arbetssökandes och arbetsgivares intressen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommittén anser att Eures-portalens begränsade roll som ”förmedlingsplattform” för lediga platser och platsansökningar bör omprövas och utvidgas, något som är desto viktigare nu när den förvaltas av Europeiska arbetsmyndigheten. Uppgifterna för Eures-rådgivarna i de enskilda medlemsstaterna, som för närvarande omfattar tillhandahållande av information, vägledning och rekrytering och som riktar sig till både arbetssökande och arbetsgivare, bör utökas och kompletteras med en roll när det gäller att signalera överträdelser av arbetsrätten och att underlätta kontakterna med företrädare för yrkesinspektioner och andra kontrollorgan. Detta kräver ett mycket bättre samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna och yrkesinspektionerna på nationell nivå och att det upprättas en kontakt med plattformen för bekämpning av odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vi efterlyser också att robusta regler utarbetas för det förebyggande arbete och den kontroll som Eures utför i samband med de annonser som publiceras samt de jobbmässor som organiseras i de olika medlemsstaterna. Det måste fastställas generella regler och mekanismer i varje medlemsstat när det gäller att utföra preliminära kontroller, kontrollera opålitliga arbetsgivare eller tillfälligt dra in deras rätt att tillgå portalen. Ett lämpligt system bör utarbetas för att skydda gränsarbetares rättigheter genom relevanta nätverk och organisationer för socialt samarbete. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Eures bör spela en mer aktiv roll för att förebygga obalanser på de nationella arbetsmarknaderna. Nätverket bör tillhandahålla information om och ta hänsyn till specifika brister och överskott på arbetskraft, och under vissa perioder förebygga att arbetstagare som det råder brist på, särskilt högkvalificerade arbetstagare, som är mycket viktiga för ländernas ekonomi, söker sig bort i stora mängder. För många medlemsstater utgör utflyttning av sådana arbetstagare (kompetensflykt) till länder med högre levnadsstandard redan ett hot mot de egna ekosystemen. EESK anser att nätverket bör samla in och analysera information om bristen på fackfolk i de olika länderna och utarbeta en tydlig algoritm för anordnande av och deltagande i verksamhet som rör rekrytering av sådana arbetstagare. För att göra nätverkets verksamhet mer synlig och hålla den uppdaterad är det nödvändigt att på nytt undersöka vilka lediga platser som de nationella rådgivarna offentliggör på Eures-portalen (12). Miljontals annonser från arbetsförmedlingarnas nationella databaser förekommer för närvarande på portalen, men en stor andel av dem innehåller krav som gör att de inte är tillgängliga för alla EU-medborgare. Detta skapar visserligen en känsla av volym, men ändamålsenligheten i ett sådant tillvägagångssätt och slutresultatet måste analyseras. Vi upprepar behovet av att eftersträva en balanserad strategi för rekryteringen av och utbudet av arbetskraft, som tar hänsyn till bristen och överskottet på arbetskraft i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommittén efterlyser en harmonisering av arbetsmetoderna för Eures-rådgivarna i de olika medlemsstaterna genom utbyte av god praxis och utarbetande av enhetliga riktlinjer. Återkopplingen mellan de olika aktörer som deltar i rådgivnings- och förmedlingsprocessen bör förbättras. I vissa medlemsstater finns det inget regelverk som kräver återkoppling och rapportering om de faktiska anställningarna av arbetssökande efter en rekrytering inom ramen för Eures. Vi rekommenderar att Europeiska samordningsbyrån får i uppdrag att samla in och analysera denna typ av information från varje medlemsstat. På grundval av detta kommer det att vara möjligt att i god tid fatta lämpliga beslut för att förbättra eller bygga vidare på nätverkets funktioner. Återkoppling mellan arbetsgivare, arbetstagare och offentliga arbetsförmedlingar är avgörande för att Eures ändamålsenlighet ska kunna utvärderas. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK vill också fästa uppmärksamheten på att Förenade kungariket, som var en av de viktigaste aktörerna på EU:s arbetsmarknad, har lämnat denna, varför det krävs ytterligare flexibilitet och en kalibrering av processer som rör behandling, skydd och överföring av personuppgifter och arbetstagares rättigheter, samt samarbete med förmedlande organ på lokal nivå och i hela EU. En snabb reaktion på och anpassning av nätverket till Förenade kungarikets utträde ur EU är avgörande för säkerheten i processer som åtföljer förmedlingsverksamhet samt för en högkvalitativ och säker behandling av EU-medborgarnas personuppgifter. EU-medborgare vars personuppgifter har överförts via nätverket och redan innehas av förmedlande organisationer på ett tredjelands territorium måste informeras på lämpligt sätt och eventuella problem åtgärdas. Dessa processer berör direkt Eures verksamhet och måste återspeglas korrekt och i god tid i den rättsliga grunden, och – om detta visar sig nödvändigt – även genom en översyn av förordning (EU) 2016/589 och dess genomförandebeslut. |
| --- | --- |

2.8

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (EUT L 107, 22.4.2016, s. 1).

1

(2)  I sin analys av den 28 april 2021, som offentliggjordes på Migration Data Portal, framhöll experterna från Internationella organisationen för migration (IOM) Lea von Martius och dr Martina Manke att problemet utan tvekan ligger ”i att säsongsarbetarnas problem inte prioriteras politiskt. Till detta kommer bristen på övergripande och relevanta data på området: den betydande underskattningen av dessa arbetstagares antal och de ofullständiga uppgifterna om inverkan av covid-19 på deras rörlighet, arbetsvillkor och hälsa undergräver arbetstagarnas rättigheter och hotar deras och allmänhetens hälsa och i slutändan livsmedelstryggheten. De data som finns ger oss ingen representativ bild av sektorn och migranternas roll i den. Detta skapar stora luckor i den information som behövs för att utarbeta en effektiv politik och övervaka den covid-19-relaterade politikens effekter på säsongsarbetarna.”

2

(3)  https://ec.europa.eu/eures/public/seasonal-worker-guide-your-rights-2021-09-30_sv

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/36/EU av den 26 februari 2014 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (EUT L 94, 28.3.2014, s. 375).

4

(5)  EUT C 235 I. 17.7.2020, s. 1.

5

(6)  https://www.yourfirsteuresjob.eu/en/home

6

(7)  https://www.ses-bonn.de/en/about-us

7

(8)  Enligt Eurostat kommer den demografiska försörjningskvoten för äldre (personer i åldern 65 år och äldre som andel av befolkningen i arbetsför ålder, dvs. 16–65 år) i EU att öka från 27,8 % år 2013 till 39,5 % år 2030, och kan komma att nå 47,6 % respektive 43,6 % i Danmark och Lettland.

8

(9)  https://www.reactivatejob.eu/en/home

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sv&pubId=8370&furtherPubs=yes

10

(11)  https://www.salto-youth.net/

11

(12)  https://ec.europa.eu/eures/public/index_sv

12

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/19

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om I riktning mot en ny omsorgsmodell för de äldre: lärdomar av covid-19-pandemin

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 194/04)

| Föredragande: | Miguel Ángel CABRA DE LUNA |
| --- | --- |

Föredragande:

Miguel Ángel CABRA DE LUNA

| Remiss | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 241/3/3 |

Remiss

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

241/3/3

1.   Yttrandets syfte och ämnesområde: omsorg om äldre, i synnerhet omsorgsbehövande äldre

| 1.1 | Syftet med detta yttrande på eget initiativ är att analysera de olika modellerna för långtidsvård för personer över 65 år som inte längre kan klara sig själva eller är omsorgsberoende, särskilt personer som bor på äldreboenden, att analysera effekterna av covid-19-pandemin på de olika omsorgsmodellerna – äldreboenden, hemtjänst eller andra omsorgsformer – i medlemsstaterna samt att dra slutsatser i detta avseende och efterlysa konsekventa åtgärder utifrån de brister som identifierats, vilka bör samordnas både på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | En längre förväntad livslängd utgör både en utmaning och en möjlighet ur ett demografiskt, socialt och ekonomiskt perspektiv samt vad gäller bostäder och respekt för grundläggande rättigheter, som inte bara rör äldreomsorg. Utmaningarna är också kopplade till andra frågor som rör ett värdigt, självständigt, aktivt och hälsosamt åldrande. En sådan mer mångsidig strategi måste dock utvecklas mer specifikt i andra EESK-yttranden. |
| --- | --- |

1.2

2.   Slutsatser och rekommendationer

Omsorgsmodeller

| 2.1 | EESK anser att omsorg om äldre med behov av långtidsvård (1) bör ägnas särskild uppmärksamhet och mot bakgrund av den demografiska omställningen ses som ett centralt inslag i utformningen av EU:s politik. Detta är särskilt viktigt med tanke på att mer än en fjärdedel av befolkningen 2050 – enligt uppgifter från före pandemin – kommer att vara över 65 år och att antalet personer över 80 år kommer att ha fördubblats. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK föreslår att man inrättar ett europeiskt observationsorgan för äldreomsorg som exempelvis skulle kunna samla in tillräckliga statistiska uppgifter, jämföra god praxis mellan olika nationella modeller, kartlägga strukturella svagheter i de nationella systemen när det gäller förmåga att tillgodose efterfrågan på omsorg och finansiering samt ge tekniskt stöd för att underlätta antagandet av politiska riktlinjer på EU-nivå inför utarbetandet av den tredje rapporten om äldreomsorg och genomförandet av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt för att bidra till utvecklingen av den europeiska strategin för långtidsvård, bland annat när det gäller äldre. Detta kommer att inriktas på att öka insatserna för att hjälpa och motivera äldre människor att förbli aktiva och självständiga och behålla god fysisk och psykisk hälsa så länge som möjligt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK anser att det är nödvändigt att fastställa en strategisk ram, med en vision på medellång sikt och ett helhetsperspektiv, i syfte att hantera utmaningarna i samband med äldreomsorgen i EU, som ett led i att man skapar en grund för ett sunt samhälle där människor lever länge och en solidaritetspakt mellan generationerna i EU. Pandemin har tydliggjort brister när det gäller prognoser, samordning och planering på områden som påverkar viktiga samhällstjänster (såsom hälso- och sjukvård och sociala tjänster) och biomedicinsk forskningspolitik. Dessa brister måste åtgärdas snabbt. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK välkomnar därför kommissionens initiativ att utarbeta en ny europeisk omsorgsstrategi. Kommittén anser att detta bör ske så snabbt som möjligt och att de europeiska rådgivande institutionerna och de europeiska arbetsmarknadsparterna på olika nivåer bör involveras i utarbetandet, med beaktande av de avtal som parterna har godkänt. Dessutom skulle en civil dialog kunna äga rum med de europeiska civilsamhällsorganisationer som företräder äldre (bl.a. AGE Platform Europe och dess olika medlemmar) bör involveras i förberedelserna, utan att det påverkar utarbetandet av en särskild europeisk strategi för äldre i EU under de kommande åren. Med tanke på hur viktig frågan om demografi är föreslår EESK också att äldreomsorg ska ingå bland de strategiska inslagen i debatten i samband med konferensen om Europas framtid. Samtidigt stöder kommittén att man prioriterar integreringen av ”hälsans Europa” inklusive långtidsvård för äldre. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vi föreslår också att det inrättas en tillfällig arbetsgrupp inom EESK under denna mandatperiod i syfte att genomföra olika initiativ som rör äldreomsorg, åldrande och den utmaning som en ökad livslängd innebär, i linje med Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för demografiska utmaningar och, bland andra evenemang, FN:s världskonferens om åldrande som ska hållas 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att så snart som möjligt genomföra de principer som rör äldreomsorg inom ramen för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK anser att långtidsvård bör ingå i de s.k. stresstester som fastställs i EU:s förordning om allvarliga gränsöverskridande hot. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemin har bidragit till att belysa de begreppsmässiga, strukturella och funktionella bristerna hos modellerna för äldreomsorg, oavsett om denna tillhandahålls genom äldreboenden, hemtjänst, familjen eller professionella omsorgsgivare. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vi anser att medlemsstaterna behöver utarbeta eller uppdatera befintliga lagar om stöd och skydd när det gäller äldres självständighet, i enlighet med artikel 12 i konventionen om värdighet och mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerats av de 27 medlemsstaterna och EU. De bör också utveckla områden inom de sociala trygghetssystemen för att förebygga och hantera äldre personers förlust av självständighet och stärka deras självbestämmande. I linje med tillhandahållande av ett socialt skydd för alla och andra sociala rättigheter, t.ex. arbetslöshetsförsäkring, familjeskydd, tillgång till bostäder eller omsorg av personer som inte kan klara sig själva, anser EESK att äldres självständighet måste garanteras på lika villkor och erkännas som en rättighet för den enskilde samt en medborgerlig rättighet, som en del av utvecklingen av välfärdsstatens olika pelare. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Covid-19-pandemin har visat att det för en stor del av EU-medborgarna och deras familjer saknas ett tillräckligt utbud av långtidsvård för alla äldre till överkomliga priser och, framför allt, att dessa tjänster inte alltid är tillgängliga. I detta avseende anser EESK att medlemsstaterna måste uppmärksamma den grupp människor som har behov av omsorg men som av olika anledningar inte har tillgång till dessa tjänster. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK föreslår att kommissionen i syfte att utforma och främja sådana nationella strategier och bestämmelser utarbetar förslag om föregripande och förebyggande åtgärder och äldres förlust av självständighet i syfte att inkludera dem i hälso- och sjukvårdsstrategin och de kommande riktlinjerna för ett självständigt liv för äldre inom ramen för EU:s handikappstrategi. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Under pandemin har man kunnat iaktta en reducerande, nedvärderande eller till och med diskriminerande syn på äldre människor. Det är inte äldreomsorgen som är problemet, utan bristen på äldreomsorg. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK föreslår att EU, såsom framförts i kommitténs tidigare yttranden liksom i Europaparlamentets betänkande om den gamla kontinentens åldrande, fastställer en enhetlig definition för att bättre avgränsa begreppen omsorgsbehov och beroende av hjälp från andra till följd av förlust av självständighet, med beaktande av de olika tillvägagångssätten i olika länder och ländernas frihet att själva bestämma hur de ska utforma sina system för socialt skydd. Ålder är inte en identitet och alla äldre är inte omsorgsberoende eller har tvingande behov av extern omsorg. Det omsorgsberoende som följer av en funktionsnedsättning är inte heller detsamma som den förlust av självständighet som orsakas av funktionsstörningar som kan uppstå till följd av stigande ålder. Dessa två omständigheter sammanfaller emellertid i en stor del av fallen. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESK uppmanar kommissionen att utlysa ett Europaår för äldre för att erkänna de äldres grundläggande rättigheter och lyfta fram deras bidrag till samhället, i enlighet med artikel 25 i EU:s stadga för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | I flera EU-länder har det framförts klagomål och talan väckts vid domstol om behandlingen vid äldreboenden och om eventuella fall av våld eller kränkningar av äldres grundläggande rättigheter. EESK efterlyser därför ett genomförande av principerna i EU:s fördrag och de FN-fördrag som EU och medlemsstaterna har ratificerat för att garantera de äldres grundläggande rättigheter och värdighet, införande av åtgärder som syftar till att hjälpa äldre att fatta beslut och antagande av rättsliga skyddsåtgärder, både i och utanför domstol, när det gäller omsorgstjänster för äldre som inte kan klara sig själva. Man skulle också kunna tänka sig att införa lagstadgade förvaltare eller medlare, eller en motsvarande funktion (beroende på rättssystemet i respektive land), som ska agera med empati och i de omsorgsberoende personernas bästa intresse, vilket enligt analyser i vissa länder kan få positiva effekter. I detta sammanhang föreslår EESK att man, i linje med FN:s förslag, stöder antagandet av en konvention om äldre personers värdighet och rättigheter. |
| --- | --- |

2.15

Strukturer

| 2.16 | Att tillmötesgå kravet på avinstitutionalisering, på ett generellt plan, när det gäller omsorg på äldreboenden innebär att man främjar de omsorgsberoende äldres självständighet, oberoende, förmåga att klara sig själva och sociala relationer. Detta kräver tillhandahållande av lokala sociala resurser och hälso- och sjukvårdsresurser, mycket mer strukturerad och effektiv hemtjänst samt nya bostadsalternativ, såsom skyddade bostäder, stödbostäder eller gemensamma boenden, gruppbostäder eller andra alternativ som finns i olika EU-länder, beroende på behoven och preferenserna hos de äldre som inte längre kan klara sig själva. För personer med störst omsorgsbehov måste traditionella äldreboenden göras om så att de i större utsträckning liknar hemmiljön. De brister i omsorgssystemen som avslöjats genom pandemin bör åtgärdas genom EU:s struktur- och sammanhållningsfonder samt faciliteten för återhämtning och resiliens och programmet EU för hälsa i form av rekommendationer om finansiering inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

2.16

| 2.16.1 | EESK anser därför att medlemsstaterna bör utnyttja EU:s strukturfonder och återhämtningsfonder för att finansiera bostadsanpassning, inrättande av gruppbostäder eller omorganisering av olika typer av boenden, liksom för att investera i arbetskraft och tjänster. Sådana anpassningar bör göras med respekt för de högsta tillgänglighetskraven, både när det gäller den bebyggda miljön och det tillhörande digitala ekosystemet. |
| --- | --- |

2.16.1

| 2.17 | EESK anser att den sociala ekonomin (kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser) bör beaktas och stödjas som en nyckelaktör och drivkraft för innovation och omställning till denna nya modell, eftersom den är en sektor som sätter människan i centrum, i linje med EU:s handlingsplan för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.17

Resurser

| 2.18 | Det största problemet när det gäller denna fråga, och det som också ligger till grund för många andra, är otillräcklig finansiering. Finansieringen varierar avsevärt från medlemsstat till medlemsstat och ligger på mellan 0,3 % och 3,7 % av BNP. Detta hänger utan tvivel samman med de olika omsorgsmodellerna, men också effekterna av den politik som förts till följd av den senaste tidens kriser och som i hög grad har påverkat detta område. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Med beaktande av skuldkrisens konsekvenser anser EESK att det är nödvändigt att se över de regler som har bidragit till denna situation, och att tillräcklig offentlig finansiering måste säkerställas inom de sociala trygghetssystemen, i syfte att tillgodose befintlig efterfrågan och tillhandahålla tjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Med utgångspunkt i erfarenheterna i flera medlemsstater anser EESK att det krävs en ändamålsenlig reglering när det gäller utbudet av äldreomsorg, med system för offentlig upphandling där den avgörande faktorn är kvaliteten på tjänsterna och inte priset. |
| --- | --- |

2.20

| 2.20.1 | I de medlemsstater där det är tillämpligt, med beaktande av de mekanismer och förfaranden som är specifika för varje medlemsstat, rekommenderar EESK därför att både tilldelningen av platser på subventionerade äldreboenden och förlängningen av deras kontrakt ska vara beroende av att personalkvoterna respekteras, att de anställda erbjuds fortbildning, att deras arbetsvillkor är skäliga samt att äldreboendena uppfyller sina skattemässiga skyldigheter. |
| --- | --- |

2.20.1

| 2.20.2 | På samma sätt måste offentlig-privata partnerskap och privata tjänster – på samma sätt som offentliga tjänster – omfatta tydliga och ändamålsenliga mekanismer för utvärdering, kontroll och inspektion, både som ett krav kopplat till de offentliga medel som anslås till privata eller subventionerade äldreboenden och som en del av det offentliga ansvaret att värna äldres rättigheter. |
| --- | --- |

2.20.2

| 2.21 | EESK anser att det behövs en välstrukturerad debatt på olika nivåer och mellan olika aktörer för att ta itu med frågan om finansiering av en äldreomsorg som alla har tillgång till. Debatten bör inte bara handla om utgifter utan även investeringar. I detta syfte bör man granska hur detta fungerar i olika medlemsstater, vilka finansieringsmodeller som finns och de olika möjligheterna att täcka utgifterna, dvs. genom offentlig finansiering, subventioner eller kompletterande finansiering. Denna analys bör omfatta positiva externa effekter, t.ex. besparingar – där målet om livskvalitet alltid sätts först – som bland annat kan uppstå till följd av att ny teknik införs, investeringar i strategier för aktivt och hälsosamt åldrande och hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESK föreslår att man vidtar åtgärder för att säkerställa lämplig utbildning för omsorgsgivare, med specialiserade och institutionaliserade utbildningsvägar för omsorgspersonal, och att det ska krävas ett officiellt intyg om grundläggande färdigheter för att kunna arbeta med sociala omsorgstjänster för äldre. Kommittén rekommenderar också att man använder system för erkännande av sådana kvalifikationer mellan länder och att medel från Europeiska socialfonden ska öronmärkas för utbildning av personal inom äldreomsorgen. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESK anser att frågan om omsorgspersonal i EU och alla aspekter som rör denna, inbegripet rätten till kollektivförhandlingar, bör tas upp i den europeiska sociala dialogen, som man redan har börjat göra genom de europeiska arbetsmarknadsparternas självständiga ramavtal om aktivt åldrande och en generationsövergripande strategi (2017). En social dialog bör också äga rum på interfederal, federal och sektoriell nivå (personlig omsorg och personliga sociala tjänster). |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | I linje med rådets begäran (COM(2013) 152 final) instämmer EESK i att medlemsstaterna bör ratificera ILO:s konventioner nr 177 från 1996 om arbete i hemmet, nr 189 från 2011 om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare samt rekommendation 201, som kompletterar konvention 189. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Tekniska förändringar kan i sin tur ge ett viktigt stöd inom äldreomsorgen, men kan aldrig ersätta mänsklig arbetskraft. Som exempel kan nämnas telemedicin eller telerehabilitering, utbildning av yrkesverksamma, upprätthållande av sociala relationer genom videosamtal osv. Andra exempel är användning av säng- och kroppssensorer för att mäta vitalparametrar eller för att förebygga fall, eller infrastruktur och arkitektur såsom hemautomation för att skapa trivsamma miljöer eller rörlighetslösningar för äldre. |
| --- | --- |

2.25

| 2.25.1 | EESK anser därför att alla aktörer som arbetar med äldreomsorg bör utnyttja innovationer som bygger på digital teknik på ett bättre sätt, något som skulle kunna uppmuntras genom strukturfondsprogram. EESK föreslår också att man överväger att utbilda äldre som har behov av långtidsvård i digital teknik. |
| --- | --- |

2.25.1

| 2.26 | I motsats till vad som ibland hävdas är skyddet av äldre personer med omsorgsbehov dessutom inte oförenligt med omsorg om unga människor. EESK anser att vi måste tillbakavisa denna falska motsättning. På samma sätt som den gröna och digitala omställningen måste gå hand i hand med den sociala omställningen måste demografiska utmaningar och möjligheter baseras på en pakt mellan generationerna där tillgång till utbildning av god kvalitet för alla, reglerad sysselsättning med anständiga arbetstillfällen och omfattande sociala trygghetssystem som är tillgängliga för alla är grundläggande mål. Detta är särskilt relevant i samhällen som de i Europa, där den sociala pakten bygger på solidaritet mellan generationerna. Därför är den generationsöverskridande samarbetspakten en grundläggande aspekt för förnyelsen av det europeiska sociala kontraktet. Varken den pågående omställningen av samhället eller återhämtningen efter pandemin kommer att vara möjlig utan en koppling mellan generationerna. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | EESK anser att en lång rad olika strategier behöver utarbetas när det gäller politiken och åtgärderna på området för stöd och omsorg för äldre i syfte att a) tidigt upptäcka riskfaktorer som kan leda till en framtida förlust av självständighet och förutse, förebygga, rehabilitera samt tillhandahålla finansiering när det gäller den process som leder till förlust av självständighet och omsorgsberoende, b) fördröja uppkomsten av omsorgsberoende genom ett hälsosamt liv i fråga om kost, fysisk aktivitet och arbetsförhållanden, c) förutse hälsoeffekterna av omvälvande händelser (arbetslöshet, separationer, omställningar i arbetslivet, övergång från arbete till pensionering) och ensamhet, d) identifiera de mest utsatta personerna och hantera särskilda situationer (neurodegenerativa sjukdomar, depression och självmordsrisk, cancer osv.), e) tillhandahålla tillräcklig och permanent finansiering för det kollektiva ansvaret för äldreomsorgen, och f) bistå och stödja anhörigvårdare genom verktyg, utbildning och åtgärder som möjliggör bättre balans mellan yrkesliv och omsorg, med beaktande av att de i egenskap av anhörigvårdare kan förlora sin självständighet och sakna skydd när de själva blir äldre. |
| --- | --- |

2.27

3.   Bakgrund och sammanhang

Utveckling

| 3.1 | Diskussionen om omsorgsbehoven hos äldre som inte kan klara sig själva har förts inom EU i årtionden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Flera aspekter har bidragit till att den ursprungliga utformningen av långtidsvården har ändrats. Den har gått från att vara rent vårdinriktad till att omfatta ett mer inkluderande synsätt som baseras på offentliga personcentrerade tjänster av hög kvalitet, mellan hälso- och sjukvård och socialt stöd, som enligt rådet och kommissionen bör uppfylla tre centrala kriterier: tillgång för alla, oavsett inkomst eller förmögenhet, omsorg av hög kvalitet samt tillräcklig finansiering av hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sociologiska förändringar har bidragit till att stärka denna tendens, såsom en allt äldre befolkning, andelen äldre som behöver omsorg eller har en minskad självständighet, ökningen av psykiska sjukdomar bland äldre, den massiva ökningen av andelen kvinnor i avlönat arbete, ökningen av antalet personer som lever ensamma eller förändringar i familjemodellerna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Effekterna av dessa förändringar har lett till ett ifrågasättande av både den omsorg som socialtjänsten tillhandahåller och familjens, främst kvinnors, centrala roll i denna typ av omsorg, vilket har skapat ett behov av att – vid sidan av pensioner, utbildning, hälso- och sjukvård och omsorgsberoende – utveckla en ny pelare i välfärdsstaten, som avser sociala tjänster. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I synnerhet sedan skuldkrisen och åtstramningspolitiken, som bland annat ledde till budgetnedskärningar på hälso- och sjukvårdsområdet och det sociala området i varierande grad i de olika medlemsstaterna, har man dock kunnat iaktta olika tendenser i medlemsstaterna att gå mot en ökad omsorg och ökad prioritering av de personer som har störst omsorgsbehov eller mindre ekonomiska resurser. Dessutom begränsas tendensen att basera systemet på en omvårdnad utanför familjen, och kommersialiseringen av omsorgstjänsterna, med eller utan offentlig finansiering, ökar. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Allt detta kan observeras i olika grad i de olika medlemsstaterna och ska ses mot bakgrund av det ökade budgettrycket på pensionssystemen, en kraftig ökning av efterfrågan på långtidsvård, stigande arbetslöshet i vissa medlemsstater, osäkra anställningar och tidvis avbrutna yrkeskarriärer samt prioritering av anställda över 50 år i företagens personalminskningsplaner. Utan stöd av en beslutsam offentlig politik hotar denna situation att leda till lägre pensioner än nuvarande nivåer och till större ojämlikhet när det gäller tillgången till vård. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | En annan central fråga är om vård, stöd och samboende bör ske i hemmet eller på äldreboenden. Enligt många undersökningar vill de flesta berörda personer stanna i hemmet och i sin närmiljö. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Denna preferens motsvarar också en strukturell efterfrågan, som också har en ekonomisk grund, för att möjliggöra en ökning av arbetskraften: I EU uppger 25 % av kvinnorna att de inte har möjlighet att arbeta, eller ofrivilligt endast arbetar deltid, på grund av den omsorg som de utför, bland annat omsorg om äldre, jämfört med 3 % av männen. I takt med att familjerna blir mindre och hushållen i många fall inte kan leva på en enda lön, med undantag för enpersonshushåll, blir det allt mer ohållbart för familjer att ta hand om anhöriga. För att tillgången till omsorg inte ska begränsas till grupper med högre inkomster måste finansieringen ökas. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det är därför angeläget att lyfta fram de positiva sociala och ekonomiska effekterna av ett inkluderande system för human omsorg av god kvalitet: Utgångspunkten är att finansieringen av omsorgstjänster bör ses som en investering med stor och mångsidig avkastning. De negativa externa effekterna av otillräcklig eller otillgänglig omsorg när det gäller utgifter för hälso- och sjukvård och sociala tjänster minskar. Den sociala dimensionen förbättras när det gäller stöd till familjer, balans mellan arbete och privatliv, omsorg om andra familjemedlemmar, känslomässigt stöd, solidaritetsverksamhet och det historiska minnet. Ur ekonomisk synvinkel främjas skapandet av miljontals arbetstillfällen, finansieringen av en stor andel låginkomsthushåll, ökade skatteintäkter, konsumtion, överföring av sparkapital till yngre generationer samt stöd och produktivt företagande. Alternativet med omsorg i hemmet är dessutom i allmänhet inte bara mycket mer komplett och individanpassat utan också billigare än omsorg på äldreboenden, med undantag för vissa fall som exempelvis när det gäller personer med ett mycket stort omsorgsbehov som bor på äldreboenden. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | En viktig pelare i system med institutionella äldreboenden och olika former av hemtjänst är omsorgspersonalen, som i vissa fall inte räcker till, har osäkra anställningsavtal, saknar nödvändigt utbildningsstöd, får litet yrkesmässigt erkännande och är underbetald, eller består av irreguljära arbetstagare (som i vissa länder utgör en betydande andel). Det är bland annat därför viktigt att integrera utbildningsprogram för äldreomsorg, inklusive av personer med stort omsorgsbehov, i olika skeden av yrkesutbildningen och därmed öppna dörren för studier där yrkesutbildning varvas med praktik. |
| --- | --- |

3.10

Pandemins effekter och lärdomar som dragits

| 3.11 | Pandemin har – till stor del genom de skador den har orsakat – bidragit till att ytterligare framhäva att en åldrande befolkning är en viktig strategisk utmaning för EU och dess medlemsstater. Den har satt fokus på äldres omsorgsbehov till följd av förlust av självständighet och beroende av andra människor. Enligt 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg, som utarbetats av kommissionen och kommittén för socialt skydd, kommer antalet personer över 65 år om 30 år att uppgå till 130,1 miljoner, vilket är en ökning med 41 % jämfört med i dag. Eftersom funktionsnedsättningar och behovet av vård och omsorg under lång tid ökar med åldern liksom antalet friska levnadsår förväntas antalet personer som kan behöva denna typ av vård och omsorg i EU-27 öka från 30,8 miljoner 2019 till 33,7 miljoner 2030 och 38,1 miljoner 2050. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Flera aspekter har bidragit till denna ökade kollektiva medvetenhet om de utmaningar som hänger samman med den ökade förväntade livslängden. Den relativa dödligheten har ökat till följd av covid-19-pandemin, i synnerhet bland äldre människor och, bland dessa, de mest sårbara och de som bor på äldreboenden. Fördomar och stereotyper om äldre personer, diskriminerande beslut i samband med hälsoundersökningar och implicita eller explicita ifrågasättanden av denna grupps värde och bidrag till samhället har observerats under pandemin. |
| --- | --- |

3.12

| 3.12.1 | På samma sätt har det i den offentliga debatten spritts en förvrängd bild av en påstådd motsättning mellan de ungas och de ”gamlas” intressen. Begreppsmässiga, strukturella och funktionella brister i modeller för äldreomsorg har uppdagats. Det har funnits en tilltagande önskan om att fokusera mer på tillgång till omsorg av god kvalitet till överkomliga priser, att respektera äldres värdighet och rättigheter, att så långt som möjligt bevara deras självständighet och sociala miljö, att säkerställa samordning mellan sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster och att garantera finansiering av dessa (de offentliga utgifterna utgjorde i genomsnitt 1,7 % av EU:s BNP och förväntas fördubblas fram till 2050 om det sker en uppåtgående konvergens mellan medlemsstaterna). |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | Man har också konstaterat brister som påverkar en grundläggande pelare för långtidsvården, nämligen omsorgsgivare och arbetstagare inom sektorn, som sysselsätter 6,4 miljoner människor och förväntas skapa ytterligare 7 miljoner arbetstillfällen fram till 2030. Slutligen har bidraget från anhörigvårdare vid långtidsvård (och könssnedvridningen i hela sektorn) liksom behovet av att utvidga vissa åtgärder för att skapa balans för eller skydda denna grupp lyfts fram i större utsträckning än tidigare. Det är nu dags att agera. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.13 | Det ökade fokuset på demografiska utmaningar och möjligheter och, när det gäller innehållet i detta yttrande, omsorg om äldre till följd av förlust av självständighet eller omsorgsberoende, har bidragit till att EU-institutionerna har utarbetat viktiga dokument om dessa utmaningar samt om ämnet för detta yttrande. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Dessa omfattar bland annat kommissionens grönbok om åldrande, handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, Europaparlamentets resolution om den gamla kontinentens åldrande, rådets rapport och slutsatser om integrering av åldrande i offentlig politik, rapporten från kommissionen och kommittén för socialt skydd om tendenser, utmaningar och möjligheter i ett åldrande samhälle, arbetsdokumentet från Regionkommittén om ”Framtidsplan för vård- och omsorgspersonal – lokala och regionala möjligheter i samband med en europeisk utmaning” och, i synnerhet, det förslag som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen lade fram vid sitt tal i Europaparlamentet om tillståndet i unionen om att ta fram en ny EU-strategi för vård och omsorg. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Krisen har visat att det krävs bättre kunskaper om denna fråga i hela EU. Man kan konstatera att det saknas statistiska uppgifter om äldre personer, att det finns ett behov av större gemensamma kunskaper om modellerna för socialt skydd och omsorg, som skiljer sig stort åt mellan medlemsstaterna, att det vore önskvärt att samla in och sprida god praxis mellan de olika medlemsstaterna samt att man bör undersöka och förebygga diskriminering och våld mot äldre omsorgsberoende personer. Det finns kort sagt ett behov av detaljerad och kontinuerlig övervakning av denna fråga. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | I detta sammanhang bör det noteras att syftet med detta yttrande, att analysera och jämföra situationen i de olika länderna, har varit föremål olika studier och rapporter, bland annat rapporten från kommissionen och kommittén för socialt skydd, som offentliggjordes strax före utarbetandet av detta yttrande. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | Förutom att uppmärksamma de olika vårdmodellerna och situationerna i medlemsstaterna visar dessa studier och rapporter att vissa lärdomar kan dras. Dessa omfattar bland annat att i) äldre personer föredrar att få omsorg i hemmet eller i hemliknande miljöer, ii) det finns ett behov av bättre samordning mellan sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, iii) omsorgspersonalen spelar en viktig roll och att alla aspekter av denna roll bör erkännas, bland annat den ökade förekomsten av odeklarerat arbete, iv) efterfrågan på omsorg inte tillgodoses i tillräcklig utsträckning, v) man omgående bör ta itu med avsaknaden av en tillräcklig, tillgänglig och hållbar finansiering, vi) partiella strategier som är oförenliga med erkännandet av äldre och deras värdighet bör motverkas, vii) synligheten för, stödet till samt erkännandet och skyddet av informella omsorgsgivare bör ökas, viii) det finns otillräckliga statistiska och sociologiska uppgifter om äldre personer, ix) hemsjukvården och hemtjänsten bör analyseras, x) det krävs samverkan mellan de olika aspekter som påverkar äldreomsorgen, xi) det finns en betydande könsdimension i denna sektor och xii) åtgärdsprotokoll, utvärderingssystem och regleringsåtgärder bör fastställas för de olika omsorgsmodellerna. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | Pandemin har bidragit till att belysa bristerna hos modellerna för äldreomsorg, oavsett om denna tillhandahålls genom äldreboenden, hemtjänsten, familjen eller privata omsorgsgivare. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Dessa brister avspeglas i huruvida omsorgen är tillgänglig för alla eller inte, diversifieringen och fragmenteringen av de tjänster som erbjuds, den bristfälliga regleringen av tjänsterna, svårigheterna att samordna förvaltningsnivåerna, problemen med samordningen mellan sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, den ökande kommersialiseringen av tjänster samt behovet av förebyggande strategier och åtgärder. Strukturellt kan de bero på andelen äldre, särskilt de med störst omsorgsbehov, som tas omhand på äldreboenden snarare än genom personcentrerade omsorgsmodeller. Funktionellt tar de sig i stor utsträckning uttryck i form av otillräcklig finansiering, brist på skyddsmaterial eller otillräckliga personalresurser, osäkra anställningar, arbetsmiljörisker (bland annat vad gäller psykisk hälsa), brist på utbildning samt yrkesmässigt erkännande av personalen. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Covid-19-pandemin har visat att tillgången till långtidsvård för alla äldre till ekonomiskt överkomliga priser är otillräcklig för en stor del av EU-medborgarna. I detta sammanhang är det mycket viktigt att ägna uppmärksamhet åt och ta fram uppgifter om hur många äldre personer som är i behov av omsorg men som av olika skäl (brist på platser, kostnader osv.) inte har tillgång till omsorg. I EU-27 hade endast en tredjedel av de personer över 65 år som hade allvarliga problem att klara sig själva tillgång till hemtjänst 2014. Medlemsstaternas modeller för socialt skydd bör också anpassas för att tillgodose dessa nya behov genom tillgängliga, hållbara och prismässigt överkomliga offentliga eller subventionerade tjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Även om institutionaliseringen av äldreomsorgen redan i hög grad hade ifrågasatts före pandemin är denna modell nu ännu mindre populär, förutom när det gäller äldre personer som inte kan klara sig själva eller som har ett mycket stort omsorgsbehov. Bristerna i denna modell är bland annat en ökad risk för smitta, de boendes minskade kontroll över sitt liv, strikta scheman i vardagslivet, överbeläggning och mycket skilda profiler bland de boende, begränsat privatliv (vanligtvis två personer i samma rum), den boendes och/eller dennes familjemedlemmars låga deltagande i kontrollen av äldreboendets förvaltning, försämrade familjeförhållanden och sociala relationer samt att de äldre tvingas flytta och lämna sin vanliga närmiljö. Det finns också ett stort behov av att stärka de äldres rättigheter och ge dem en starkare röst i dessa boenden genom förmyndarskap som respekterar deras värdighet och specifika situation, särskilt när det gäller äldre personer med kognitiva och psykiska problem. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Man bör även uppmärksamma vissa aspekter som rör äldre som vårdas i hemmet, t.ex. bristen på kontinuitet i hemtjänsten, isolering i hemmet, svårigheter att få tillgång till grundläggande tjänster osv. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Generellt sett kan man konstatera att en stereotyp och till och med diskriminerande syn på äldre har observerats under pandemin, trots att åldrandet inte bör ses som ett problem utan som en möjlighet. I flera länder har det framförts klagomål och talan väckts vid domstol om behandlingen vid äldreboenden och om eventuella kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Detta har understrukit behovet av att inrätta permanenta mekanismer för att värna äldres välbefinnande och rättigheter och bekämpa diskriminering av äldre. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | I samband med pandemin har brister när det gäller omsorgspersonalen blivit tydliga i många länder, bland annat 1) underbemanning, hög procentandel tillfälliga anställningar och deltidsanställningar, hög personalomsättning, låga löner, lågt yrkeserkännande, brist på arbetstagarrättigheter t.ex. vad gäller arbetslöshet eller, i vissa fall, erkännande av covid-19 som en yrkessjukdom, och till och med i vissa länder en betydande andel arbetstagare utan anställningskontrakt, i många fall utan sociala rättigheter och utan socialförsäkringsrättigheter, och 2) bristande utbildning och ackreditering av omsorgsgivare (äldrevårdsbiträden, omsorgsgivare eller assistenter i hemtjänsten), som utgör den allra största delen av personalen på äldreboenden och i hemtjänsten (2). |
| --- | --- |

3.22

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Det bör noteras att när vi i yttrandet talar om ”omsorg” så avser vi alla typer av omsorg om äldre. Tolkningen av begreppet omsorg kan ibland skilja sig åt mellan olika språk: till exempel kan franskans ”soins” i första hand leda tanken till hälso- och sjukvård medan spanskans ”cuidados” avser alla typer av omsorg, inklusive stöd och hjälp till äldre i form av samtal eller när det gäller promenader, rörlighet, inköp, städning av bostaden, utförande av sysslor i hemmet såsom matlagning och på- och avklädning, etc. Det är i denna övergripande bemärkelse som begreppet ”omsorg” används i utkastet till yttrande. Det täcker således även in innebörden ”stöd”.

1

(2)  Bilaga till yttrande SOC/687 (endast på engelska).

2

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/27

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 194/05)

| Föredragande: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |

Föredragande:

Christian BÄUMLER

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.12.2021 |
| Antagande vid plenarsession | 20.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 204/14/18 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.12.2021

Antagande vid plenarsession

20.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

204/14/18

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) understryker att Europeiska unionen ska bygga på värden såsom respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att respekten för dessa värden, framför allt rättsstatsprincipen, är av grundläggande betydelse för EU-medborgarna och för Europeiska unionens överlevnad. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vill se till att Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen ålägger omfattande och avskräckande sanktioner vid systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen som äventyrar EU:s budget. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att det är ytterst viktigt att medlemsstaterna i sina återhämtningsprogram anger vilka åtgärder de kommer att vidta för att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén uppmanar till att alla program som finansieras genom EU:s budget ska underställas rättsliga krav på informationsfrihet och transparens. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK förespråkar att deltagande i det fördjupade samarbetet med Europeiska åklagarmyndigheten ska vara en förutsättning för att få ta del av de program som finansieras genom EU:s budget. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) bör vidareutvecklas till att bli en byrå för rättsstatsprincipen och förvaltningseffektivitet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vi utgår från att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna har en negativ inverkan på EU:s budget och förespråkar därför att omvänd bevisbörda ska gälla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar EU att skydda icke-statliga organisationer som verkar för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen mot otillbörlig påverkan samt att stödja dem ekonomiskt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU-institutionerna bör, i samarbete med det civila samhället, sjösätta en kampanj med titeln ”Mitt EU – mina rättigheter” som ska bjuda in till en unionsomfattande dialog om rättsstatsprincipens betydelse. |
| --- | --- |

1.10

2.   Allmänna kommentarer

Bakgrund till förslaget

| 2.1 | Europeiska unionen bygger på de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Dessa värden inbegriper respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessutom kännetecknas det europeiska samhället av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Respekten för dessa värden är av grundläggande betydelse för alla EU-medborgare. Mot bakgrund av den europeiska historien och i synnerhet brotten mot mänskligheten under världskrigen har Europeiska unionen lovat att värna freden i Europa och slå vakt om alla sina medborgares grundläggande rättigheter. På basis av detta har Europeiska unionen mandat att lagföra och förhindra systematiska kränkningar av dessa värden. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Därutöver är respekten för dessa värden, särskilt rättsstatsprincipen, en förutsättning för att Europeiska unionen ska kunna existera i sin nuvarande form: Europeiska unionen respekterar bara rättsstatsprincipen om alla medlemsstater uppfyller rättsstatsprincipens krav. Endast då är det säkerställt att unionens politik, inklusive utbetalningar från EU:s budget, genomförs korrekt i alla medlemsstater. Dessutom bygger samarbetet mellan medlemsstaternas rättsväsen och förvaltningar på att de hyser ömsesidigt förtroende för att alla medlemsstater delar de gemensamma värdena och tillämpar dem i praktiken. Detta är en nödvändig förutsättning för att medlemsstaternas förvaltningar och rättsväsenden ska kunna samarbeta över gränserna och erkänna och verkställa beslut från en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dessutom bör dessa värdens, särskilt rättsstatsprincipens, betydelse för en hållbar ekonomisk utveckling i Europeiska unionen inte underskattas. Utöver att trygga investeringssäkerheten och efterlevnaden av konkurrensregler och andra regler på det ekonomiska området är förtroendet för rättssystemet som helhet avgörande för privata investeringar och gränsöverskridande handel. För att EU:s inre marknad ska kunna återhämta sig på ett hållbart sätt från de ekonomiska följderna av covid-19-pandemin krävs därför, utöver särskilda stödåtgärder exempelvis inom ramen för återhämtningsfonden, respekt för europeiska värden och i synnerhet rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Slutligen ligger rättsstatsprincipen och de övriga värden som anges i artikel 2 EU-fördraget till grund för unionens identitet. Rättsstatsprincipen är en integrerad del av ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle i Europa, vilket var ett av löftena i samband med att unionen grundades. Rättsstatsprincipens betydelse går dock bortom unionens gränser. Unionens utrikes- och säkerhetspolitik bygger i hög grad på de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och på rättsstatsprincipen. I sin utrikespolitik engagerar sig Europeiska unionen för en värdebaserad global rättsordning. Europeiska unionen kan fortsätta att göra detta på ett trovärdigt sätt endast om den, och alla dess medlemsstater, lever upp till dessa pretentioner. Unionens interna sammanhållning och globala attraktionskraft grundar sig också i stor utsträckning på att dessa värden iakttas. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU-institutionerna har konsekvent betonat betydelsen av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, i synnerhet respekten för rättsstatsprincipen, i ett stort antal yttranden och lagstiftningsakter. Jämte andra sanktionsmöjligheter, särskilt överträdelseförfarandet enligt artikel 263 i EUF-fördraget, finns numera möjligheten att ålägga ekonomiska sanktioner vid systematiska överträdelser av rättsstatsprincipen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 (2). Det främsta syftet med detta är att skydda unionens budget. Det kan också mer allmänt bidra till ett bättre skydd av rättsstatsprincipen i alla medlemsstater. Förordningen syftar också till att stärka unionens trovärdighet och därigenom underlätta investeringar. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK välkomnar införandet av denna nya förordning. Förutom att värna rättsstatsprincipen och unionens ekonomiska intressen främjas genom förordningen även samhällets acceptans för finansiella överföringar i Europeiska unionen, och i synnerhet från återhämtningsfonden, i alla medlemsstater. För att förordningen ska vara verkningsfull är det dock avgörande att den genomförs i praktiken och att snabba och omfattande sanktioner åläggs för överträdelser av rättsstatsprincipen som samtidigt äventyrar unionens budget. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Utöver denna nya övervakning där rättsstatsprincipen står i fokus i samband med tilldelningen av medel, bör kommissionen också fortsätta att fullt ut utöva och vid behov stärka sin allmänna roll i övervakningen av EU:s budget. All förskingring av EU-medel, även om den inte har sin grund i brister i rättsstatsprincipen, skadar nämligen de europeiska programmen och EU:s anseende. Dessutom bör kommissionen se till att EU-medborgarna får större kännedom om vilka projekt på fältet som EU faktiskt (med)finansierar. I detta syfte bör de relevanta bestämmelserna om öppenhet och information till allmänheten, såsom informationsträffar i samband med byggprojekt och informationen på nätet också anpassas, och EU:s medverkan lyftas fram tydligare. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna uppmaningar

| 3.1 | EESK efterlyser en strikt tillämpning av den nya förordningen på alla budgetrelevanta områden. För att kunna utföra sina övervakningsuppgifter enligt förordningen och fördragen måste kommissionen anslå lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser och konsekvent följa upp indikationer på eventuella överträdelser. I samband med detta måste kommissionen tillämpa strikt objektiva kriterier och granska överträdelser på samma sätt i alla medlemsstater. Dessutom bör kommissionen striktare kontrollera att EU-program i tredjeländer genomförs korrekt och i synnerhet tillämpa samma kriterier för kandidatländer som för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I synnerhet måste kommissionen och medlemsstaterna se till det inte görs några utbetalningar från unionens budget när det inte fullt ut kan styrkas vad medlen ska användas till. Alla mottagare av utbetalningar från unionens budget ska omfattas av lämpliga transparensregler, oavsett vilken offentligrättslig eller privaträttslig organisationsform de tillhör. Medlemsstaterna och kommissionen bör hålla det civila samhället fullständigt informerat om användningen av medlen och samråda med civilsamhällesorganisationerna kring hur medlen kan användas bättre. Det måste finnas ett öppet förfarande och samråd för planeringen och genomförandet av budgeten, där medlemsstaterna också samråder med det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vid systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, vilka samtidigt äventyrar unionens budget, krävs tidiga och snabba insatser, särskilt från kommissionens sida. Endast på så sätt kan man se till att felaktigheter upptäcks och åtgärdas i ett tidigt skede. Dessutom måste avskräckande påföljder åläggas vid överträdelser: även på andra områden, t.ex. tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, ålägger kommissionen betydande ekonomiska sanktioner för att skydda tillämpningen av EU-lagstiftningen. På grund av rättsstatsprincipens grundläggande betydelse och skyddet av unionens budget måste kommissionen och rådet även ålägga omfattande och avskräckande påföljder på dessa områden. I händelse av en eventuell revidering av förordningen bör detta också uttryckligen anges i texten. EESK uppmanar dessutom kommissionen och rådet att göra en nära avstämning med Europaparlamentet. Europaparlamentet bör ges samma processuella rättigheter som rådet i händelse av en eventuell framtida översyn av förordningen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat alltid undergräver, eller åtminstone allvarligt äventyrar, genomförandet av EU-finansierade program och därmed skyddet av EU:s budget. Om systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen upptäcks i en medlemsstat bör denna därför bära ansvaret för att styrka att genomförandet av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget säkerställs. EESK anser att detta bör klargöras i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Utöver de möjligheter som anges i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 bör kommissionen, Europeiska unionens råd och Europaparlamentet utnyttja alla andra sanktionsmedel som de förfogar över vid systematiska överträdelser av rättsstatsprincipen. Till dessa räknas särskilt överträdelseförfarandet enligt artikel 263 i EUF-fördraget och förfarandet enligt artikel 7 i EU-fördraget. De ovannämnda EU-institutionerna bör sörja för att dessa förfaranden genomförs så snabbt som möjligt och verka för att avskräckande påföljder åläggs. Kommissionen bör, särskilt vid tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, utan dröjsmål utfärda riktlinjer för att snabbt kunna reagera i händelse av överträdelser av rättsstatsprincipen. I dessa riktlinjer bör kommissionen särskilt ange under vilka förutsättningar den anser att en ekonomisk sanktion är nödvändig och vilka ekonomiska sanktioner den anser är lämpliga. Kommissionen bör också redogöra för under vilka förutsättningar den även kommer att inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 263 i EUF-fördraget eller ett förfarande enligt artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dessutom bör Europeiska kommissionen, Europeiska unionens råd och Europaparlamentet fortsätta att föra en kontinuerlig dialog om rättsstatsprincipen med alla medlemsstater och tydligt peka ut överträdelser av rättsstatsprincipen offentligt. EU-institutionerna bör samarbeta ännu mer sinsemellan för att ytterligare främja rättsstatsprincipen och undersöka eventuella ytterligare sätt att värna rättsstatsprincipen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda uppmaningar

| 4.1 | När det gäller återhämtningsfonden beklagar EESK att kommissionen endast i begränsad utsträckning tar upp rättsstatsprincipens grundläggande betydelse i de beslut där den bedömer medlemsstaternas program. Såsom förklaras ovan är rättsstatsprincipen en grundläggande förutsättning för en hållbar ekonomisk utveckling i Europeiska unionen och måste därför vederbörligen beaktas inom ramen för återhämtningsfonden. Det är därför inte tillräckligt att kommissionen till stor del baserar sin bedömning på ekonomiska indikatorer, såsom dem i den europeiska planeringsterminen. Som EESK redan har efterlyst bör kommissionen också ta större hänsyn till rättsstatsprincipens betydelse för en hållbar ekonomisk utveckling inom ramen för den europeiska planeringsterminen och inkludera relevanta indikatorer (3). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att de program som medlemsstaterna hittills har lagt fram innehåller för få initiativ för att stärka rättsstatsprincipen. Bland annat Italiens, Kroatiens och Tjeckiens program innehåller särskilda rättsstatsinitiativ, såsom åtgärder för att bekämpa korruption och öka rättsväsendets effektivitet. Generellt sett och med beaktande av alla medlemsstater är detta enligt EESK:s uppfattning inte tillräckligt för att ge uttryck för rättsstatsprincipens grundläggande betydelse. EESK anser därför att det är ytterst viktigt att alla medlemsstater i sina nationella program anger vilka åtgärder de kommer att vidta för att stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser dessutom att kraven för genomförandet av unionens budget, inbegripet förordning (EU, Euratom) 2020/2092, bör vidareutvecklas. I framtiden bör alla program som får stöd från unionens budget underställas långtgående nationell lagstiftning om informationsfrihet och transparens, så att tidningsföretag, icke-statliga organisationer och det civila samhället har en enkel och omfattande tillgång till information. Undantag får endast göras av tvingande nationellt säkerhetsintresse. Kommissionen bör fortlöpande se över lämpligheten hos dessa nationella lagar om informationsfrihet och vid behov lägga fram förslag till ändringar, även med beaktande av exempelvis betänkanden från Europaparlamentet och yttranden från EESK. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK stöder inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten, eftersom den kommer att spela en viktig roll när det gäller att skydda unionens ekonomiska intressen och lagföra gränsöverskridande brott. Kommittén är övertygad om att Europeiska åklagarmyndigheten redan nu har en avskräckande effekt och på lång sikt kommer att bidra till en betydande förbättring av den gränsöverskridande lagföringen. Av dessa skäl uppmanar EESK alla medlemsstater att ansluta sig till det fördjupade samarbetet med Europeiska åklagarmyndigheten och anser att detta bör bli en förutsättning för deltagande i EU-finansierade program. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Den nyligen inrättade Europeiska åklagarmyndigheten tar över uppgifter som hittills sköts av Olaf. EESK anser därför att Olaf bör vidareutvecklas till att bli en europeisk byrå för rättsstatsprincipen och förvaltningseffektivitet. Denna nya byrå bör allmänt och fortlöpande se över rättsstatsprincipen i medlemsstaterna och ge råd till Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om tillämpningen av förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Dessutom bör denna nya byrå utfärda allmänna rekommendationer för att förbättra rättsstatsprincipen och förvaltningseffektiviteten i medlemsstaterna och på så vis stödja medlemsstaterna och deras förvaltningar. Om medlemsstaterna inte följer viktiga rekommendationer från denna byrå måste de motivera detta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommissionen bör också ta fram ytterligare initiativ för att stärka rättsstatsprincipen och tillämpningen av europeiska grundläggande rättigheter i alla medlemsstater. I syfte att stärka och vidareutveckla en gemensam förståelse för rättsstatsprincipen i Europa bör utbytesprogram, t.ex. via Erasmus+, inrättas och utvecklas för personal vid medlemsstaternas rättsväsenden samt från icke-statliga organisationer som särskilt verkar för rättsstatsprincipen och skyddet av grundläggande och mänskliga rättigheter. Europeiska unionen bör således stärka finansieringen av frivilliga och gränsöverskridande utbildningsprogram för verksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Även utbildningsprogram för icke-statliga organisationer som verkar för rättsstatsprincipen och skyddet av grundläggande och mänskliga rättigheter bör stödjas. Syftet bör vara att främja den europeiska rättsstatsprincipen, som tar hänsyn både till medlemsstaternas rättstraditioner och de gemensamma miniminormernas bindande karaktär för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Enligt EESK:s uppfattning har det civila samhället en särskild betydelse för skyddet av rättsstatsprincipen, och därför också ett ansvar för detta. För att stärka rättsstatsprincipen i alla medlemsstater bör kommissionen därför genom ett nytt program öka sitt stöd till plattformar i det civila samhället som fokuserar på skyddet av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, samt motsvarande utbildningsprogram (4). Inom ramen för detta program bör EU stödja finansieringen av icke-statliga organisationer. Skyddet mot otillbörlig påverkan och andra typer av inkräktande på icke-statliga organisationers oberoende från beslutsfattares, lobbyisters och andra aktörers sida måste säkerställas. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Slutligen bör i synnerhet Europeiska kommissionen, Europeiska unionens råd, Europaparlamentet och EESK öka medvetenheten bland alla EU-medborgare om betydelsen av de europeiska värdena, särskilt rättsstatsprincipen. EU behöver en kommunikationsstrategi där rättsstatsprincipens koncept kopplas till vardagslivet. I detta syfte bör de ovannämnda EU-institutionerna, i samarbete med andra aktörer i det civila samhället, sjösätta en kampanj med titeln ”Mitt EU – mina rättigheter” om rättsstatsprincipens betydelse, som riktar sig till alla delar av befolkningen, redogör för grundläggande information om rättsstatsprincipen på ett sätt som alla förstår samt bjuder in alla till en unionsomfattande dialog (5). |
| --- | --- |

4.8

Bryssel den 20 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Artikel 2 i EU-fördraget.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

2

(3)  Se även punkt 7.1 och framåt i EESK:s yttrande om rättsstatsprincipen och dess inverkan på den ekonomiska tillväxten (ECO/511) (EUT C 429, 11.12.2020, s. 16); punkt 4.1 och framåt i EESK:s yttrande om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet – Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen (SOC/627) (EUT C 282, 20.8.2019, s. 39).

3

(4)  Se även punkt 3.9 och framåt i EESK:s yttrande SOC/627 om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet – Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen samt punkt 6.2.1 och framåt i EESK:s yttrande SOC/672 – EU:s handlingsplan för demokrati.

4

(5)  Se även punkt 3.19 i EESK:s yttrande SOC/627 om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet – Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen samt punkt 4.3.2 i EESK:s yttrande SOC/672 – EU:s handlingsplan för demokrati.

5

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 1

Från:

TEDER Reet

SOC/692 – Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden

Punkt 3.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK anser att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat alltid undergräver, eller åtminstone allvarligt äventyrar, genomförandet av EU-finansierade program och därmed skyddet av EU:s budget. Om systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen upptäcks i en medlemsstat bör denna
  därför bära ansvaret
  för att
  styrka
  att genomförandet av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  säkerställs
  . EESK
  anser
  att detta
  bör klargöras
  i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. | EESK anser att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat alltid undergräver, eller åtminstone allvarligt äventyrar, genomförandet av EU-finansierade program och därmed skyddet av EU:s budget. Om systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen upptäcks i en medlemsstat bör denna
  vara skyldig att medverka fullt ut när det gäller att utreda överträdelserna och avhjälpa bristerna
  för att
  se till att ett korrekt genomförande
  av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  är säkerställda
  . EESK
  rekommenderar
  att detta
  klargörs
  i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK anser att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat alltid undergräver, eller åtminstone allvarligt äventyrar, genomförandet av EU-finansierade program och därmed skyddet av EU:s budget. Om systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen upptäcks i en medlemsstat bör denna
  därför bära ansvaret
  för att
  styrka
  att genomförandet av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  säkerställs
  . EESK
  anser
  att detta
  bör klargöras
  i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

EESK anser att systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen i en medlemsstat alltid undergräver, eller åtminstone allvarligt äventyrar, genomförandet av EU-finansierade program och därmed skyddet av EU:s budget. Om systematiska brister när det gäller rättsstatsprincipen upptäcks i en medlemsstat bör denna
  vara skyldig att medverka fullt ut när det gäller att utreda överträdelserna och avhjälpa bristerna
  för att
  se till att ett korrekt genomförande
  av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  är säkerställda
  . EESK
  rekommenderar
  att detta
  klargörs
  i förordning (EU, Euratom) 2020/2092.

Motivering

Rättsstatsprincipen måste garanteras med lagliga medel. Bevisbördan i sin nuvarande form är en av laglighetens viktigaste grundläggande principer. Att ändra eller vända på bevisbördan skulle kunna utgöra ett mycket farligt prejudikat och undergräva rättsstatsprincipens grunder.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 41 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 65 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

41

Röster emot:

65

Nedlagda röster:

13

ÄNDRINGSFÖRSLAG 2

Från:

TEDER Reet

SOC/692 – Rättsstatsprincipen och återhämtningsfonden

Punkt 1.6

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vi utgår från att
  systematiska
  brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna har en negativ inverkan på EU:s budget och förespråkar därför att
  omvänd bevisbörda ska gälla
  . | Vi utgår från att brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna har en negativ inverkan på EU:s budget och förespråkar därför att
  bristerna avhjälps på ett riktat sätt och att lagligheten iakttas strikt i samband med genomförandet av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Vi utgår från att
  systematiska
  brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna har en negativ inverkan på EU:s budget och förespråkar därför att
  omvänd bevisbörda ska gälla
  .

Vi utgår från att brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna har en negativ inverkan på EU:s budget och förespråkar därför att
  bristerna avhjälps på ett riktat sätt och att lagligheten iakttas strikt i samband med genomförandet av EU-finansierade program och skyddet av EU:s budget
  .

Motivering

Rättsstatsprincipen måste garanteras med lagliga medel. Bevisbördan i sin nuvarande form är en av laglighetens viktigaste grundläggande principer. Att ändra eller vända på bevisbördan skulle kunna utgöra ett mycket farligt prejudikat och undergräva rättsstatsprincipens grunder.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 72 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 141 |
| Nedlagda röster: | 18 |

Röster för:

72

Röster emot:

141

Nedlagda röster:

18

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/34

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur kommer de identifierade industriella ekosystemen att bidra till EU:s strategiska oberoende och EU-medborgarnas välfärd?

(förberedande yttrande)

(2022/C 194/06)

| Föredragande: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Föredragande:

Sandra PARTHIE

| Remiss | Frankrikes ordförandeskap i Europeiska unionens råd, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 244/1/3 |

Remiss

Frankrikes ordförandeskap i Europeiska unionens råd, 21.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

244/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Om de europeiska ekonomierna ska kunna förbli globalt konkurrenskraftiga behöver företag i många sektorer anpassa sig efter nya globala konkurrenter, uppfinna nya affärsmodeller och omvärdera sina leveranskedjor. Detta kommer att leda till en strukturell förändring som ibland även kan få en störande effekt, inte bara för företagen utan även för människor och deras arbetsvillkor. EESK betonar principen om att ingen ska lämnas utanför och efterlyser en dialog med alla berörda aktörer om hanteringen av denna strukturella förändring. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Öppenhet för handel, investeringar och andra former av internationellt samarbete är en styrka och källa till tillväxt och välfärd för EU. EESK stöder EU:s ambition att ta större ansvar för sin egen säkerhet, minska ensidiga beroendeförhållanden på viktiga områden och stärka sin förmåga att fastställa och genomföra sina egna prioriteringar genom att skapa ekonomisk konkurrenskraft och ökad resiliens. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Utan att hemfalla till protektionism är det nödvändigt att agera på EU-nivå genom både reglering och standardisering för att minska risken för strategiska eller strukturella brister, samt att diversifiera, skydda immateriella rättigheter och säkerställa en regelbaserad och rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och med andra globala partner. EU måste i sina transnationella och globala allianser kunna identifiera kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt hot mot hälsa och säkerhet för både människor och miljön inom värde- och leveranskedjorna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | I syfte att stärka EU:s tillverkningsbas rekommenderar EESK att unionen ökar sina utgifter för forskning, utveckling och innovation och andra relaterade finansieringsinstrument, såsom instrument för interregionala innovationsinvesteringar (1), så att de åtminstone ligger på samma nivå som i andra regioner i världen för att möjliggöra välbehövlig innovation. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK rekommenderar dessutom att kompetensagendan anpassas till framtida arbetsmarknadsbehov. Strategin för industriella ekosystem bör också leda till att EU-medborgarnas välfärd ökar i fråga om arbetstillfällen av hög kvalitet, löner och tillgång till livslångt lärande. I detta sammanhang markerar EESK sitt stöd för EU:s kompetenspakt, som är avgörande för att säkerställa EU-medborgarnas utsikter till sysselsättning på lång sikt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att det är viktigt att uppnå verklig konvergens uppåt av EU:s ekonomier, särskilt när det gäller produktivitet, sociala standarder, arbetsmiljö och miljövänlig produktion. Den inre marknadens konkurrenskraft är till stor del beroende av att alla de nationella ekonomierna, som fortfarande befinner sig på mycket olika nivåer och därför behöver olika och målinriktade strategier, utvecklas och når sin fulla potential. Målet bör vara att utrota de ekonomiska skillnaderna mellan medlemsstaterna. Investeringar i forskning, utveckling och ny teknik är avgörande här. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Med en balanserad syn på välfärd i åtanke delar EESK OECD:s bedömning att vi behöver heltäckande statistiska resultattavlor som avspeglar det som är viktigt för människor och som omfattar ett brett spektrum av resultat, såsom människors inkomst, hälsa, sociala förbindelser och säkerhet samt miljön. Vi behöver se längre än till ländernas genomsnitt för att inte bara förstå om livet blir bättre, utan i så fall också för vem. Vidare kan vi inte bara bedöma dagens välfärd – vi behöver även mäta de resurser som bidrar till att upprätthålla den i framtiden. Slutligen kan många människor uppfatta strukturella förändringar som något hotande, oavsett vad ekonomiska analyser visar. Populistpartiernas valframgångar i hela EU, men även brexitomröstningen, kan härledas till att väljare känner att de saknar inflytande över globaliseringen och inte längre har kontroll över sina livsbeslut. Detta är inte något som kan mildras med hjälp av statistik. Beslutsfattarna behöver göra arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället mycket mer delaktiga både när det gäller att ta itu med missnöjesyttringar och rädsla för sociala umbäranden och när det gäller att formulera och genomföra lösningar på fältet. EESK stöder en mer öppen och deltagarorienterad hållbar bolagsstyrning, som innefattar information till, samråd med och deltagande av arbetstagarna på företagsnivå. |
| --- | --- |

1.7

2.   Bakgrund till yttrandet, inklusive lagförslaget i fråga

| 2.1 | EESK lyfter fram Europeiska rådets slutsatser av den 1–2 oktober 2020, där begreppet strategiskt oberoende görs till ett centralt inslag för den inre marknaden, industripolitiken och den digitala sektorn. Kommittén lyfter också fram slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 13 november 2020, där det anges att detta inbegriper att identifiera och minska strategiska beroenden och öka motståndskraften i de känsligaste industriella ekosystemen och på specifika områden, såsom hälso- och sjukvård, försvarsindustri, rymden, digitalisering, energi, trafik- och transportbranschen samt råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Öppet strategiskt oberoende syftar till stabilitet, spridning av europeiska standarder och främjande av EU:s värden. Dessa målsättningar återspeglas i flera initiativ från senare tid, t.ex. meddelandet om att forma Europas digitala framtid från februari 2020, meddelandet om utländska direktinvesteringar (förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar) som antogs i mars 2020, EU:s system för granskning av utländska investeringar som antogs 2019 och som togs i bruk fullt ut i oktober 2020, datastrategin från november 2020, översynen av handelspolitiken från februari 2021 om ”öppet strategiskt oberoende” och det pågående arbetet med ett instrument mot tvång. Förslaget till förordning om en gränsjusteringsmekanism för koldioxid från juli 2021 är dessutom ett exempel på den allt större medvetenheten om miljöfrågor inom EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Målet med Lissabonstrategin från 2000 var att EU skulle bli en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle, och man fastställde i strategin kvantifierbara indikatorer och framhöll ytterligare behovet av att stödja människor i deras livslånga lärande. Kompetenspakten är avgörande när det gäller utbildning, sakkunskap och kunnande, med tanke på att vissa industrisektorer står inför stora förändringar inom ramen för den dubbla digitala och ekologiska omställningen. Såsom framhålls i strategin för kompetens är de viktigaste aktörerna, såsom företag, fackföreningar, forsknings-, utbildnings- och yrkesutbildningsinstitutioner och offentliga myndigheter, dessutom oumbärliga aktörer när det gäller att ta itu med sektoriella kompetensbehov. EESK välkomnar det arbete som utförs av kommissionen och sektorspartner såsom det sektoriella kompetensrådet och de europeiska sektoriella kompetensallianserna för att komma till rätta med kompetensglappen mellan industrins efterfrågan på kompetens och utbildningsutbudet (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK framhåller också kommissionens arbete avseende resiliens för råvaror av avgörande betydelse (3), som syftar till att staka ut vägen mot ökad hållbarhet och säkerhet och EESK:s yttrande om denna fråga (4), samt de bedömningar som EESK har gjort av olika industriella ekosystem och sektorer (5). |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EU bygger på en öppen ekonomisk modell där EU står för 14 % av världens import och där 16 % av världens export har sitt ursprung i EU. EESK delar uppfattningen att det är mycket viktigt att man inom EU:s industripolitik hittar sätt att minska ensidiga beroendeförhållanden till andra, på strategiska områden som exempelvis teknik eller livsmedel och hälsa. En industripolitik med en stark industriell tillverkningsbas bör motverka de potentiella negativa effekterna av störningar. Försörjningstryggheten kan också uppnås genom partnerskap med ”likasinnade länder”. Handels- och teknikrådet mellan EU och Förenta staterna syftar exempelvis till att tillhandahålla sådana partnerskap. När det gäller målet att skydda EU mot handelsasymmetrier stöder EESK också unionens insatser att införa och förbättra handelspolitiska skyddsinstrument såsom EU:s system för granskning av utländska direktinvesteringar (6), EU:s instrument för internationell upphandling (7) och förordningen för att ta itu med snedvridningar som orsakas av utländska subventioner på den inre marknaden, som kommissionen föreslog i maj 2021 (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | En nedifrån och upp-analys av strategiska beroenden som genomförts av kommissionen visar att beroenden i de känsligaste ekosystemen endast utgör 0,6 % av värdet på varor som importeras från länder utanför EU. Många värdekedjor har därför visat anmärkningsvärd resiliens under pandemin. EESK ställer sig helhjärtat bakom kommissionens arbete med att kartlägga strategiska beroenden och kapacitet. Analysen visar också att av de 5 200 produkter som importeras till EU tillhör 137 känsliga ekosystem som EU är starkt beroende av – främst inom energiintensiva industrier (såsom råvaror) och hälsoekosystem (såsom aktiva farmaceutiska substanser) samt produkter som är relevanta för att stödja den gröna och digitala omställningen. 52 % av importen av dessa beroendevaror har sitt ursprung i Kina. 34 produkter är potentiellt mer sårbara med tanke på att det kan vara svårt att ytterligare diversifiera försörjningen av dem eller ersätta dem med varor som produceras i EU. För att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft krävs en kraftfull politik för hållbar energi och digital teknik. EESK vill framhålla att europeiska aktörer inom digital hälso- och sjukvård och förnybar energi tillhör de globala ledarna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Öppet strategiskt oberoende kännetecknas av att det finns produktionskapacitet i framtidsorienterade sektorer på den inre marknaden. Detta gäller i synnerhet varor av högt värde, där det är nödvändigt att EU bibehåller sin tekniska potential och innovationspotential. Kommissionens bedömning visar till exempel att Europa har 33 % av världsmarknaden för robotteknik, 30 % för inbyggda system, 55 % för halvledare för fordonsindustrin, 20 % för halvledarutrustning och 20 % för fotonikkomponenter (9). Strategiskt oberoende inbegriper handelspolitiska skyddsinstrument i en situation med växande internationell konkurrens och olaglig konkurrens. EU:s industripolitik går därför hand i hand med en stark handels- och konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK understryker att ökat öppet strategiskt oberoende inbegriper att stärka den inre marknadens resiliens, investera i EU:s egen kompetens, tekniska kapacitet och forsknings- och utvecklingsresurser, diversifiera produktions- och leveranskedjor, säkra digital suveränitet, säkerställa strategisk lagerhållning, gynna och dra till sig investeringar och produktion i Europa genom att förbättra villkoren för företagens verksamhet, utforska alternativa lösningar och modeller för cirkulär ekonomi och främja ett brett industriellt samarbete mellan medlemsstaterna, samt sträva efter tekniskt ledarskap i enlighet med rådets (konkurrenskraft) slutsatser från november 2020. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den inre marknaden är EU:s största tillgång, och kommissionen bör fortsätta att fokusera sina insatser för att stärka dess resiliens genom att genomföra och genomdriva regler och undanröja hinder för att uppnå målet om en innovativ, välmående och framtidsorienterad europeisk ekonomi. En stark hemmamarknad är en förutsättning för att europeiska företag ska kunna starta, utvecklas, blomstra och undvika framtida störningar, till exempel med hjälp av krisinstrumentet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I sitt yttrande ”Ingen grön giv utan en social giv” betonar EESK vikten av en stark framåtblickande social dialog och en deltagarorienterad hållbar bolagsstyrning. EESK ställer sig också bakom det faktum att arbetstagarna informeras och rådfrågas och främjar deras deltagande på företagsnivå i syfte att stimulera innovation på arbetsplatsen (10). I sin resolution om hållbar bolagsstyrning från december 2020 välkomnade Europaparlamentet kommissionens åtagande att se över direktivet om icke-finansiell rapportering och utveckla standarder för icke-finansiell rapportering (11). Att se till att principerna om hållbar bolagsstyrning följs är ett viktigt sätt att främja europeiska värderingar utomlands, och det ger också europeiska företag konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Den socioekonomiska situationen skiljer sig fortfarande mycket åt mellan EU:s medlemsstater och regioner, och därför är det viktigt att säkerställa att målinriktade, regionala omställningsvägar utvecklas inom ramen för en särskild styrningsprocess för de olika ekosystemen. Detta inbegriper att stödja tillträde till nya marknader, särskilt för små och medelstora företag, och hållbara värdekedjor. EESK stöder styrningsstrategier som regionala omställningskommissioner eller omställningscentrum, som i nära samarbete med lokala och regionala ekonomiska aktörer fastställer specifika lokala och regionala lösningar för de ekonomiska förändringar som väntar. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | När det gäller att förbättra näringslivssamarbetet mellan EU:s medlemsstater uppskattar EESK kommissionens analytiska arbete som har lett till en definition av 14 ”industriella ekosystem” och en översikt över dessa. Analysen visar att Förenta staterna och Kina har genomfört ett liknande arbete. Det finns två olika kategorier av ekosystem: ekosystem som definieras som ett nätverk av kluster som tillhör ett visst verksamhetsområde, respektive regionala ekosystem som undersöker samspelet mellan ekonomiska aktörer i en viss region. Tillsammans utgör de en interaktiv plattform för att optimera samarbetet mellan myndigheter och intressenter och underlätta kommunikation mellan aktörerna. EESK ser ett verkligt mervärde för företagen: de kan uttrycka ett visst behov för ett helt ekosystem, som kan bemöta detta. Ju djupare och tätare ekosystemet är, desto mer användbart blir det för alla berörda aktörer, och desto större mervärde kommer det att ge. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU och medlemsstaterna fokuserar på offentliga program inom spetsforskning på EU-nivå. På liknande sätt har FoI-budgetarna överförts från nationell nivå till EU-nivå och är större än någonsin, även om de fortfarande ligger under nivån för strategiska konkurrenter som Kina. En fjärde omgång av extremt ambitiösa program syftar till att ge EU:s globala ledarskap inom forskning och innovation en nystart. Detta bör omfatta LEAM-modeller (Large Enterprise AI Models), gemensamma dataområden för industrin och framväxande grön teknik samt förstärkning av forskning, utveckling och innovation i syfte att ta fram syntetiska ersättare för råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Utgifterna för forskning och utveckling inom EU uppgick till 2 % av BNP 2019. Som jämförelse kan nämnas att Kina spenderade 2 % av sin BNP på forskning och utveckling 2019 och Förenta staterna 3 %. I syfte att stärka EU:s tillverkningsbas rekommenderar EESK att unionen ökar sina utgifter för forskning och utveckling och beklagar att EU:s innovationsekosystem inte har tillräcklig framgång, med undantag för centrala offentliga investeringar i FoI och starka privata konglomerat inom klimatförändringsbegränsning och hälso- och sjukvårdssektorn (12). Även om effektiv konkurrens i EU är ett utmärkt incitament till innovation för företagen bör dessa ändå få bättre stöd genom att andra EU-instrument för finansiering av forskning, utveckling och innovation används fullt ut, så att EU åtminstone hamnar på samma nivå som andra regioner i världen och så att välbehövlig innovation möjliggörs. För närvarande syftar EU:s investeringar främst till att stödja inhemska intressen, dvs. enskilda medlemsstaters, i stället för att man försöker hitta europeiska strategier och lösningar och därigenom skapar och utnyttjar bättre och mer djupgående kopplingar mellan ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK stöder till fullo kraven på förbättrade ekosystem och värdekedjor och samarbete mellan dem, och anser att dessa måste kopplas till den gröna och digitala omställningen för att öka EU-medborgarnas välfärd. Omställningsvägarna kommer att skapa mervärde genom att en meningsfull ordning för de politiska åtgärderna pekas ut, vilket ger förutsebarhet. Detta är viktigt såväl för företagen som för medborgarnas välfärd, bl.a. när det gäller kompetensutveckling. Vi vill i detta sammanhang lyfta fram ekonomiska modeller som sätter de berörda parterna i centrum och har begränsning av klimatförändringarna och miljöförstöringen som viktigaste drivkraft, och vi uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i större utsträckning använda dessa modeller när de utformar sin politik och gör sina konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Investeringar för att skapa mer motståndskraftiga och hållbara värdekedjor som ger tillgång till viktiga tjänster och varor måste ge resultat i form av ekonomisk tillväxt och välfärd. Sektoriella handlingsplaner bör upprättas med koppling till initiativ från befintliga stora ekonomiska aktörer och stärker befintliga ekonomiska grupper i Europa, inbegripet små och medelstora företag. Detta bör inbegripa institutionellt stöd för att göra det möjligt för dem att bättre kontrollera värdekedjor och förutse kriser genom att genomföra stresstester eller riskbedömningar för att förebygga bristsituationer. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Fastställande av rätt strategiska värdekedjor, leveranskedjor och kluster kommer att vara avgörande. Genom att främja viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och inrätta industriallianser för batterier till elfordon, högpresterande datorsystem, mikroelektronik, uppkopplade, rena och självkörande fordon, smart hälsa, koldioxidsnål industri, vätgasteknik och vätgassystem, sakernas internet för industrin samt it-säkerhet har kommissionen klargjort vilka områden som man bör prioritera att utveckla och som skapar verkligt mervärde för EU. När detta kombineras med att man slår vakt om europeiska intressen när det gäller standarder som utvecklats i Europa och skyddet av europeiska immateriella rättigheter, får man en stark grund för en enhetlig uppsättning industripolitiska och ekonomiska politiska åtgärder. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Detta är inte bara ett mål i sig, utan syftar också till att bevara och upprätthålla EU-medborgarnas välfärd genom att arbetstillfällen av god kvalitet tillhandahålls i framtidsorienterade sektorer, samtidigt som man arbetar för den gröna och digitala omställningen. För att dessa mål ska kunna uppnås behöver rätt indikatorer och mått användas. EESK anser att ”välfärd” nu är fullt utvecklat som ett koncept för statistik och mätbarhet och har blivit en ”kompass” som kan vägleda beslutsfattare i deras beslut. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK instämmer i OECD:s definition av ”välfärdsekonomi” som en ekonomi som






  1) | utökar människors möjligheter till uppåtriktad social rörlighet och till ett bättre liv inom de dimensioner som är viktigast för dem, |
| --- | --- | --- |

3.15

1)

utökar människors möjligheter till uppåtriktad social rörlighet och till ett bättre liv inom de dimensioner som är viktigast för dem,

| 2) | ser till att dessa möjligheter leder till resultat i fråga om välfärd för alla delar av befolkningen, även dem som befinner sig längst ned på inkomstskalan, |
| --- | --- |

2)

ser till att dessa möjligheter leder till resultat i fråga om välfärd för alla delar av befolkningen, även dem som befinner sig längst ned på inkomstskalan,

| 3) | minskar ojämlikheterna, och |
| --- | --- |

3)

minskar ojämlikheterna, och

| 4) | främjar miljömässig och social hållbarhet. |
| --- | --- |

4)

främjar miljömässig och social hållbarhet.

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en

1

(2)  ”Blueprint for Sectoral Cooperation on Skills. Responding to skills mismatches at sectoral level. A key action of the New Skills Agenda for Europe”.

2

(3)  Europeiska kommissionen, ”Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet”, COM(2020) 474.

3

(4)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 118.

4

(5)  EESK:s yttrande ”EU:s mobilitetsstrategi och EU:s industriella värdekedjor: en ekosystembaserad strategi i bilindustrin”,(EUT C 105, 4.3.2022, s. 26), EESK:s kompletteringsyttrande ”Uppdatering av den nya industristrategin – inverkan på det industriella ekosystemet på hälsoområdet”, (EUT C 105, 4.3.2022, s. 152), EESK:s yttrande ”Föregripande av strukturella och sektoriella förändringar samt omformning av industrikulturer – mot nya gränser för återhämtning och resiliens i de olika delarna av Europa”, EESK:s yttrande ”Hållbarhetskrav för batterier i EU”, (EUT C 220, 9.6.2021, s. 128), EESK:s yttrande ”Europas glasindustri vid ett vägskäl: att skapa en grönare och energieffektiv industri och samtidigt stärka konkurrenskraften och bibehålla arbetstillfällen av hög kvalitet” (EUT C 105, 4.3.2022, s. 18).

5

(6)  Europeiska kommissionen, ”EU:s granskningssystem för utländska investeringar tas i bruk”, 9 oktober 2020.

6

(7)  Europaparlamentets utredningstjänst, ”EU international procurement instrument”, oktober 2021.

7

(8)  Europeiska kommissionen, ”Kommissionen föreslår en ny förordning för att hantera snedvridningar som orsakas av utländska subventioner”, 5 maj 2021.

8

(9)  Europeiska kommissionen, ”Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik”, (COM(2017) 479 final).

9

(10)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 23.

10

(11)  Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om hållbar bolagsstyrning (2020/2137(INI)).

11

(12)  JRC Science for Policy Report, ”Shaping & Securing the EU’s Open Strategic Autonomy by 2040 and beyond”, 2021.

12

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/39

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan

(förberedande yttrande)

(2022/C 194/07)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Marie-Pierre LE BRETON |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Marie-Pierre LE BRETON

| Remiss | Det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 231/1/3 |

Remiss

Det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, 21.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

231/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar beslutet av det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd samt det franska ekonomi- och finansministeriets och den franska regeringens särskilda åtagande att stödja genomförandet av handlingsplanen för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det är viktigt att utveckla innovativa finansiella instrument som kan ha positiv social inverkan, framför allt genom insatserna av organisationer inom den sociala ekonomin men även genom att alla företag som vill uppnå positiv social inverkan görs delaktiga. Därför uppskattar och stöder kommittén bestämmelserna i den handlingsplan för den sociala ekonomin som kommissionen lade fram den 9 december 2021, särskilt förslaget att främja inrättandet av marknader för investeringar i sociala företag i Europa genom att stödja inrättandet av nya instrument. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser att erkännandet av närhet och social ekonomi som ett av de 14 ekosystemen i den europeiska industristrategin stämmer överens med främjandet av investeringar med social inverkan och välkomnar detta erkännande. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vi anser att det är viktigt att införa och stödja investeringsformer som syftar till att uppnå social inverkan, skapa goda arbetstillfällen och locka privata investerare och nytt kapital, men rekommenderar att dessa investeringar inriktas på att skapa kompletterande effekter och multiplikatoreffekter och aldrig får ersätta offentliga sociala utgifter för grundläggande förmåner. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén förespråkar i) att verktyg och indikatorer för sociala konsekvensbedömningar utarbetas gemensamt i ett tidigt skede, projekt för projekt, för att se till att särdragen hos organisationer inom den sociala ekonomin respekteras, och ii) att en europeisk definition av social inverkan utarbetas. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK rekommenderar att investeringar som syftar till att uppnå social inverkan utformas på ett sådant sätt att man uppnår en balans mellan den sociala inverkan (positiva förändringar till följd av investeringarna), avkastningen (ansvarsfull och hållbar för investeraren) och risknivån för det sociala företaget i syfte att främja en förstärkning av det sociala företagandet genom ett nytt inflöde av investerat kapital genom förbättrade standarder för transparens och socialt ansvar, samt förbättra förmågan att inkludera företag med social inverkan och inom den sociala ekonomin i det europeiska ekonomiska systemet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vi uppskattar de initiativ som kommissionen har genomfört under de senaste åren, särskilt dem med koppling till EaSI-programmet, och välkomnar att InvestEU omfattar ett särskilt anslag för att stärka den europeiska sociala infrastrukturen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För att uppmuntra medlemsstaterna och kommissionen att ge ny kraft åt dessa initiativ anser kommittén att det är viktigt att regelbundet genomföra analyser för att se till att en noggrann kartläggning av de olika innovationssystemen utformas i syfte att stödja finansieringen med social inverkan i medlemsstaterna, med målet att skapa en gemensam kunskapsbas och främja utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att det är mycket viktigt att inrätta ett organ på europeisk nivå för politisk vägledning och teknisk övervakning av initiativ på området innovativ finansiering av den sociala ekonomin och företag som vill uppnå mål om social inverkan. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK har sedan många år uttryckt sitt stöd för att EU-institutionerna och medlemsstaterna ska sträva efter att stärka den sociala ekonomins roll i ett europeiskt sammanhang. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I yttrande ECO/533 (1) rekommenderade EESK mycket nyligen att de olika formerna av investeringar med social inverkan, särskilt inom den sociala ekonomin, skulle beaktas fullt ut inom kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Under de senaste tio åren har medvetenheten om och erkännandet av den roll som organisationer inom den sociala ekonomin spelar lett till att tonvikten i allt högre grad läggs vid investeringar med social inverkan, vilka ytterligare bör öka den redan stora potential som företag inom den sociala ekonomin har när det gäller ansvarsfull och hållbar innovation samt skapande av arbetstillfällen (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Europa behöver i allt högre grad inkluderande och ansvarsfull finansiering, och EU bör åta sig att införa åtgärder och vägledning för institutioner, företag och finansiella fonder men även universitet, forskningscentrum, aktörer inom den sociala ekonomin och lokalsamhällen om hur de kan utvidga det sociala företagandets potential och påverka finansieringen som aktörer för utvecklingen av en mer inkluderande och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Många organisationer inom den sociala ekonomin tillhandahåller tjänster som är livsviktiga för i synnerhet missgynnade befolkningsgrupper. Det rör sig om sociala tjänster samt hälso- och sjukvårds-, omsorgs- och utbildningstjänster och i allmänhet alla tjänster som behövs för att säkerställa ett värdigt liv för utsatta människor, först och främst genom att säkerställa lämpliga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Det är anledningen till att investeringar med social inverkan bör inriktas så att de ger kompletterande effekter och multiplikatoreffekter i förhållande till den offentliga politiken, samtidigt som man undviker att investeringar med social inverkan ersätter offentliga medel – i synnerhet när det gäller företag som erhåller offentliga medel för att utarbeta socialpolitiska åtgärder till förmån för sårbara personer. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandemin har ställt oss alla inför sociala problem som hindrar oss från att uppnå de ambitiösa målen om en hållbar omställning (fattigdom och ojämlikhet, svårigheter att integrera migranter, brister i inkluderingen av personer med funktionsnedsättning samt bostäder som inte är tillgängliga för utsatta familjer och unga). Det är därför dags att stödja en modell för ekonomisk tillväxt och ett företagssystem som kan främja sociala mål, bland vilka främjandet av god sysselsättning måste prioriteras. |
| --- | --- |

2.7

3.   Definition av innovativa finansiella instrument

| 3.1 | Med tanke på att EESK ställer sig bakom de bestämmelser i handlingsplanen för den sociala ekonomin som rör nödvändigheten av att införa innovativa finansiella instrument som syftar till att utveckla företag med social inverkan och företag inom den sociala ekonomin anser kommittén att det är mycket viktigt att framhålla att dessa finansiella instrument omfattar ett brett spektrum av investeringar som bygger på antagandet att privat kapital kan bidra till att skapa positiva sociala effekter, vilka alltid bör betraktas som prioriterade, och samtidigt generera ekonomisk vinst. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Dessa instrument kännetecknas således just av den avsikt med vilken investeraren eftersträvar sociala mål genom att skapa gemensamma tillgångar och gemensamma värden och samtidigt säkerställa balanserad ekonomisk avkastning som till stor del används till att uppnå sociala mål. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De aktiva aktörer som främjar och skapar dessa innovativa instrument kan vara företag, organisationer och fonder som verkar i syfte att skapa en social inverkan som är mätbar och förenlig med de ekonomiska effekterna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Investeringar med social inverkan bör kännetecknas av följande inslag:






  — | En tydlig och medveten inriktning på att skapa positiva sociala effekter. |
| --- | --- | --- |

3.4

—

En tydlig och medveten inriktning på att skapa positiva sociala effekter.

| — | Stöd till företag som är tydligt definierade som företag inom den sociala ekonomin, på grundval av allmänt accepterade definitioner och objektiva kriterier. |
| --- | --- |

—

Stöd till företag som är tydligt definierade som företag inom den sociala ekonomin, på grundval av allmänt accepterade definitioner och objektiva kriterier.

| — | Fastställda förväntningar med koppling till rättvis, hållbar och transparent ekonomisk avkastning, även i de fall då den skulle kunna ligga under den genomsnittliga avkastningen på marknaden. |
| --- | --- |

—

Fastställda förväntningar med koppling till rättvis, hållbar och transparent ekonomisk avkastning, även i de fall då den skulle kunna ligga under den genomsnittliga avkastningen på marknaden.

| — | Vilja att återinvestera en del av tillgångarna för att bidra till andra investeringar med sociala mål. |
| --- | --- |

—

Vilja att återinvestera en del av tillgångarna för att bidra till andra investeringar med sociala mål.

| — | Mätbar inverkan, vilket är avgörande för att säkerställa transparens och tillräcklig kunskap om investeringarnas mål och syften. |
| --- | --- |

—

Mätbar inverkan, vilket är avgörande för att säkerställa transparens och tillräcklig kunskap om investeringarnas mål och syften.

| — | När investeringar riktas till företag inom den sociala ekonomin måste överensstämmelsen med de stadgeenliga principerna och värderingarna prioriteras. |
| --- | --- |

—

När investeringar riktas till företag inom den sociala ekonomin måste överensstämmelsen med de stadgeenliga principerna och värderingarna prioriteras.

| 3.5 | Investeringar med social inverkan bör i synnerhet stödja företag som är verksamma inom innovation och samhällsutveckling, och som utan stödet inte skulle kunna utvecklas eller ibland inte kunna garantera en lämplig nivå på de tjänster som tillhandahålls invånarna. De bör kunna skapa en potentiell drivkraft för inkluderande ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Investeringar i företag och organisationer som syftar till att ha social inverkan kan förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten i de offentliga utgifterna för sociala tjänster, utbildning, hälso- och sjukvård samt kulturfrämjande tjänster, och stödja sysselsättningen tack vare ökat deltagande av investerare för att stödja ett företagsekosystem som kombinerar hållbarhet och socialt ansvar. |
| --- | --- |

3.6

4.   Den komplicerade frågan om definitionen av företag inom den sociala ekonomin

| 4.1 | Större och större vikt läggs visserligen vid analys av och kunskap om företag inom den sociala ekonomin och innovativa finansiella instrument, som bättre kan stödja deras roll, men många hinder måste fortfarande övervinnas för att se till att ett lika innovativt ekosystem för innovativ, ansvarsfull och hållbar finansiering kan utvecklas vid sidan av företagen inom den sociala ekonomin, för att möjliggöra ett faktiskt och konkret genomförande av en verkligt europeisk ekonomisk modell i medborgarnas och företagens tjänst. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Bland de hinder som många organisationer inom den sociala ekonomin ställs inför i fråga om fullständig tillgång till innovativa finansiella instrument, såsom deltagande i riskkapitalfonder, instrument med kapital likställt med eget kapital samt långfristiga garanterade lån och slutligen öronmärkning av solidaritetsbaserad finansiering inom ramen för löntagarsparande i sociala företag, kan vi identifiera följande fyra områden där klyftan måste överbryggas:






  — | Komma till rätta med informationsbristerna och ta itu med kreditgivarnas uppfattning samt de rättsliga definitionerna och erkännandet av deras specifika ekonomiska karaktär. |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Komma till rätta med informationsbristerna och ta itu med kreditgivarnas uppfattning samt de rättsliga definitionerna och erkännandet av deras specifika ekonomiska karaktär.

| — | Förbättra kompetensen hos aktörerna inom den finansiella sektorn i fråga om att bedöma hur organisationer inom den sociala ekonomin fungerar ur finansiell synpunkt. |
| --- | --- |

—

Förbättra kompetensen hos aktörerna inom den finansiella sektorn i fråga om att bedöma hur organisationer inom den sociala ekonomin fungerar ur finansiell synpunkt.

| — | Stödja utbildning i organisationer inom den sociala ekonomin för att förbättra deras ekonomi- och finanskunskaper. |
| --- | --- |

—

Stödja utbildning i organisationer inom den sociala ekonomin för att förbättra deras ekonomi- och finanskunskaper.

| — | Utveckla informationen för organisationer inom den sociala ekonomin så att de kan utnyttja finansiella ordningar och på så vis bekämpa bristande utnyttjande. |
| --- | --- |

—

Utveckla informationen för organisationer inom den sociala ekonomin så att de kan utnyttja finansiella ordningar och på så vis bekämpa bristande utnyttjande.

| 4.3 | När det gäller den första punkten hoppas EESK att handlingsplanen för den sociala ekonomin kommer att utgöra ett tillfälle att uppmuntra EU-institutionerna och medlemsstaterna att utarbeta en definition som är giltig för både offentliga institutioner och finansinstitut i Europeiska unionen, vilket blir allt viktigare för att säkerställa full tillgång till kapitalmarknaden, även genom åtgärder för icke-ekonomiskt stöd som är inriktade på att stärka kompetensen hos de aktörer som deltar i investeringar med social inverkan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I detta avseende anser EESK att den sociala ekonomins roll i fråga om att locka investeringar med social inverkan i Europa (3) även bör ägnas större uppmärksamhet i handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion för människor och företag. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | När det gäller att förbättra förmågan att bedöma innovativa sociala investeringar anser vi att finansiella aktörer alltför ofta tillämpar en hög risknivå på organisationer inom den sociala ekonomin helt enkelt för att de använder sig av bedömningsverktyg som i allmänhet används för andra företag, vilket skapar en snedvridning i klassificeringen med en tendens att underskatta de mer specifika dimensionerna av den sociala ekonomin, såsom socialt kapital och humankapital, rykte, social funktion, socialt samförstånd, betoning av mål av allmänt intresse samt förmåga att skapa gemensamma fördelar. Det är vad som skulle kunna beskrivas som en överdriven mätning av medel, på grund av avsaknaden av verktyg som gör det möjligt att mäta syftet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Organisationer inom den sociala ekonomin prioriterar genomförandet av sociala mål, utbildningsmål och miljömål. Denna sociala inriktning måste till fullo förenas med de ekonomiska och finansiella kraven, en av hävstängerna för dessa organisationers varaktighet, vilket förutsätter stöd till åtgärder för att utbilda och kvalificera medarbetarna i ekonomiska och finansiella frågor. |
| --- | --- |

4.6

5.   Innovativa finansiella instrument och sociala taxonomier

| 5.1 | Under det senaste årtiondet har finansiella instrument som är avsedda för sociala företag utvecklats avsevärt (4), men det finns fortfarande utrymme för att vidareutveckla sig och bättre tillgodose de sociala företagens behov samt främja deras expansion på den inre marknaden. EESK anser att det är viktigt att deras expansion åtföljs av utvecklingen av en bedömningskultur i alla organisationer samt utarbetandet, särskilt av den akademiska världen, av bedömningsverktyg som är specifika för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mellan den 12 juni och den 27 augusti 2021 anordnade kommissionen ett samråd om social taxonomi och miljötaxonomi. I detta sammanhang vill EESK fästa uppmärksamheten på behovet av att undvika att skapa en ännu allvarligare konkurrens eller konflikt mellan miljötaxonomin och den sociala taxonomin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Att utveckla en enda (social och miljömässig) taxonomimodell är en optimal lösning just på grund av det nära band mellan sociala mål och miljömål som måste bevaras, men för att vara genomförbar och flexibel får den inte medföra tunga bördor för företagen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Företagen inom den sociala ekonomin är i huvudsak förankrade i lokalsamhällen där deltagandedimensionen dominerar, och kännetecknas också av sitt sociala engagemang: skapande av arbetstillfällen, stöd till och kvarhållande i sysselsättning samt politik för skälig lön och jämlikhet i arbetslivet. Detta förklaras även av att företagen inom den sociala ekonomin huvudsakligen har en deltagandebaserad ledningsstruktur som bygger på demokrati-, öppenhets- och insynskriterier. Dessa aspekter bör tas i beaktande och särskilt uppmuntras i den sociala taxonomin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Den sociala taxonomin bör bidra till att påverka finansieringen i syfte att komplettera de offentliga resurser som ofta ger otillräckligt stöd till politiken för social inkludering. Den sociala finansieringen får dock aldrig ersätta den roll som institutioner, lagar och offentlig politik spelar i strävan efter respekt för sociala rättigheter, utjämning av ojämlikheter och kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | I synnerhet när det gäller tjänster av allmänt intresse måste de finansieras med offentliga medel, och privat kapital får enbart användas som komplement. Företag som har social inverkan spelar en avgörande roll i samhället, och därför bör investeringar i dem i så stor utsträckning som möjligt bygga på stabila finansiella medel och tålmodigt kapital. Man måste nämligen vara medveten om att sociala mål är långsiktiga. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Man bör undvika risken för att mått och mätmetoder belönar sektorer som är lättare att mäta och där det finns mer resurser eller större tillgång till data, till nackdel för områden där en objektiv mätning är mer komplicerad eller där data är svårare att hitta. Den offentliga, den privata och den sociala sektorn måste samarbeta för att de sociala investeringarna ska bli framgångsrika. Samarbetet med den sociala sektorn är avgörande för att prioritera behoven, eftersom de som är verksamma inom denna sektor arbetar ute på fältet och känner till behoven. |
| --- | --- |

5.7

6.   Förslag med inspiration från god praxis på fältet

| 6.1 | Under de senaste åren har kommissionen, på grundval av initiativet för socialt företagande från 2011, antagit olika initiativ, både direkt och genom Europeiska investeringsfonden, för att stödja social innovation och öka tillgången till finansiering för organisationer inom den sociala ekonomin. Programmen EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building och EFSI Equity Social Impact var särskilt intressanta. Vad gäller den framtida programplaneringen är de sociala initiativ som planeras inom InvestEU-programmet också lovande, i synnerhet om det införs särskilda innovationer för att främja sociala investeringar, såsom aviseras i handlingsplanen för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | För att främja ett ekosystem som är gynnsamt för sociala investeringar anser EESK att det är viktigt att medlemsstaterna, när de genomför de nationella planerna för återhämtning och resiliens, förbereder sig för att med finansiering från Next Generation EU genomföra ett antal konkreta åtgärder, såsom dem som nämns nedan. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Försök med att införa och validera finansieringsmekanismer som bygger på ”prestationsersättning” (”pay by result”) har utvecklats i flera länder, t.ex. i Frankrike med avtal med social inverkan, med särskild uppmärksamhet på modeller med ”resultatmedel” (”outcome funds”) som omfattar privata investerare som vill mobilisera medel för politik som överenskommits med regeringen, särskilt på det socialpolitiska området, vars utbetalning är kopplad till att de förväntade resultaten uppnås. Främjandet av sådana metoder bör grundas på en förhandsbedömning i syfte att identifiera potentiella oönskade effekter, såsom kapacitetsöverföring till företag utanför den sociala ekonomin eller risken att staten drar sig tillbaka. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Bland exemplen på bästa praxis är Kompetenscentret för impact-investeringar, som den finländska regeringen skapat, mycket intressant. Genom det ges tekniskt och yrkesmässigt bistånd för att stödja kompetensen hos aktörer som vill göra investeringar med social inverkan. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Dessa initiativ bekräftar vikten av att stödja inrättandet och utvecklingen av samt tillgången till påverkansfonder, fondandelsfonder eller andra finansiella instrument som finansierar initiativ av företag inom den sociala ekonomin, särskilt genom att kanalisera medel från t.ex. InvestEU eller Fonden för en rättvis omställning i syfte att även främja former av saminvestering (eget kapital), samfinansiering (kredit) och kreditgarantier för marknadstransaktioner. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Man bör förbättra EU-institutionernas och medlemsstaternas kapacitet att samla in och analysera de data som behövs för att visa att sannolikheten för fallissemang i samband med finansiering av sociala företag och social infrastruktur är lägre än den genomsnittliga sannolikheten för fallissemang i samband med bankkrediter och på så sätt uppnå ett erkännande av kapitalabsorptionskvoter där det sociala värdet av denna typ av finansiering beaktas. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK har redan förespråkat stödfaktorer i kapitalkravsförordningen (5), särskilt miljömässiga och sociala sådana, för att minska absorptionen av kapital som bankerna avsatt för att täcka lån avsedda att finansiera företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Man måste notera den roll som alternativa och etiska banker spelar i många europeiska länder när det gäller att främja finansiering som är inriktad på sociala mål och miljömål. De har i vissa fall också gett upphov till investeringsfonder eller företag för förvaltade besparingar som syftar till att investera i den sociala sektorn och miljösektorn. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Skattebestämmelser som underlättar investeringar i den sociala ekonomin, där man kan visa på den sociala inverkan som faktiskt uppnåtts, skulle kunna vara användbara för att stimulera både emittenter och tecknare. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Det skulle också vara av avgörande betydelse att uppmuntra och stimulera tålmodigt kapital, såsom ”titres associatifs” (skuldebrev utfärdade av en ideell förening) och ”titres participatifs” (ett mellanting mellan andel och obligation), som syftar till att stärka föreningarnas och kooperativens eget kapital. För att uppmuntra investeringar i företag inom den sociala ekonomin skulle dessutom incitamentsregler som underlättar användningen av dessa innovativa verktyg också vara användbara för pensionsfondsförvaltare. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | I linje med de franska erfarenheterna av lagstadgad öronmärkning av reglerade bankbesparingar och solidaritetsbaserade löntagarsparfonder för företag inom den sociala ekonomin, certifierade företag med social inverkan respektive solidaritetsfonder, skulle det vara viktigt att ändra regleringen av solidaritetsbaserade finansiella fonder för att optimera öronmärkningen till sociala företag och skapa ytterligare investeringskapacitet i form av eget kapital eller kapital likställt med eget kapital. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Bland de exempel på god praxis som genomförs av företag inom den sociala ekonomin, i synnerhet kooperativ, finns de som syftar till att omvandla företag i kris till arbetstagare som organiserar sig i kooperativ, vilket kallas ”anställdas övertagande av ett företag” (6) och genomförs i Frankrike, Italien och Spanien genom finansieringsmekanismer som innebär att man skapar specifika ömsesidiga fonder som verkar genom kapitalinnehav och med de anställda samfinansierar återupptagandet av affärsverksamheten i form av ett kooperativ. |
| --- | --- |

6.12

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 20.

1

(2)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 13.

2

(3)  En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, (COM(2020) 590 final).

3

(4)  En allmän analys finns i kommissionens publikation ”A recipe book for social finance”, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

4

(5)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

5

(6)  ”Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges”, Cecop, 2013.

6

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/44

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om de yttersta randområdenas fördelar för EU

(förberedande yttrande)

(2022/C 194/08)

| Föredragande: | Joël DESTOM |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Gonçalo Lobo XAVIER |

Föredragande:

Joël DESTOM

Medföredragande:

Gonçalo Lobo XAVIER

| Remiss | Rådet – franska rådsordförandeskapet, 21.9.2021
  Skrivelse från Clément Beaune, statssekreterare med ansvar för EU-frågor |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 14.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 216/3/6 |

Remiss

Rådet – franska rådsordförandeskapet, 21.9.2021

Skrivelse från Clément Beaune, statssekreterare med ansvar för EU-frågor

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

14.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

20.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

216/3/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att de yttersta randområdena, trots de tusentals kilometer som separerar dem från den europeiska kontinenten, är regioner som utgör en integrerad del av EU. De yttersta randområdena är öar, ögrupper och landområden (Franska Guyana). Dessa nio regioner ligger i västra Atlanten, Karibien, Amazonas och Indiska oceanen: Franska Guyana, Guadeloupe, Martinique, Saint-Martin, Réunion och Mayotte (Frankrike), Azorerna och Madeira (Portugal) samt Kanarieöarna (Spanien). De yttersta randområdena har nästan 5 miljoner invånare. EESK betonar att de yttersta randområdena representerar Europa i världen och förser Europa med havsområden utan motstycke, och de geostrategiska fördelarna är många. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uppmanar kommissionen att beakta de avsevärda tillgångar som de yttersta randområdena har att erbjuda Europa i framtiden och att se dem som laboratorier som främjar framsteg globalt (ett Europa som är självförsörjande på livsmedel och energi, ekologisk omställning, hållbar turism, social inkludering, organisationer delaktiga i det civila samhället osv.). De yttersta randområdena kan bli förebilder som andra kan ta efter i deras respektive geografiska områden. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Covid-19-pandemin har lyft fram betydelsen av ett robust och motståndskraftigt livsmedelssystem som fungerar under alla omständigheter och som kan förse invånarna med ett tillräckligt stort utbud av livsmedel till rimliga priser. Från jord till bord-strategin är en ny övergripande strategi som visar hur mycket vi i Europa värdesätter hållbart producerade livsmedel. Målet är att förbättra vår livsstil, hälsa och miljö. EU:s politik i de yttersta randområdena bör leda till att de blir självförsörjande på livsmedel, så att de kan fungera som demonstratörer för Europa. De yttersta randområdena erbjuder betydande nya möjligheter, samtidigt som vissa traditionella ekonomiska sektorer får kontinuerligt stöd från EU. De framväxande sektorerna måste ges större uppmärksamhet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | EESK uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag i sitt arbetsprogram för från jord till bord-strategin, och att säkerställa att de nationella programmen inom Posei (särskilt program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär) främjar det centrala målet, nämligen att främja ett hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | EESK uppmanar kommissionen att i de yttersta randområdena påskynda genomförandet av de europeiska projekt som finansieras av EU och som syftar till att identifiera lokala, hållbara och ekonomiskt överkomliga energikällor, vid behov genom att aktivera artikel 349 i EUF-fördraget. Syftet är att visa att de kan utveckla system baserade på förnybara energikällor. Energikostnaderna är i allmänhet högre i dessa regioner än på den europeiska kontinenten, och därför kan de yttersta randområdena bli testbäddar i EU:s strävan att bli oberoende på energiområdet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (1) om förnybara energikällor genomförs och att artikel 29.13 i direktivet stryks, eftersom EU inte kan subventionera energiomställningen i de yttersta randområdena om det bidrar till avskogning i tredjeländer. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uppmanar kommissionen att inte minska det särskilda stödet till de yttersta randområdena i samband med den ekonomiska återhämtningen efter covid-19, eftersom de behöver tillräckliga ekonomiska medel för att kunna uppnå målen i EU:s strategi inom ramen för 55 %-paketet. De yttersta randområdenas geografiska läge innebär att de i stor utsträckning exponeras för extrema klimathändelser (såsom orkaner, flodvågor, jordbävningar och torka), som regelbundet drabbar deras befolkning. De kommer därför att vara de första som drabbas av klimatrubbningarnas följder. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uppmanar kommissionen att se till att tillämpningen av artikel 349 i EUF-fördraget inte hindrar den översyn av klimat-, energi- och transportlagstiftningen som avser en anpassning av dess nuvarande lydelse till de mål som fastställts för 2030 och 2050. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Denna omställning fram till 2030 (och därefter, för att uppnå klimatneutralitet) måste vara en kollektiv och inkluderande insats som de industriella ekosystemen själva är med och utformar. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | I den uppdaterade industristrategin tillkännagavs det gemensamma skapandet av omställningsvägar i samarbete med arbetsmarknadens parter och andra intressenter för att kartlägga hur man bäst kan påskynda och dra nytta av den gröna och den digitala omställningen, med beaktande av omfattningen, takten och förutsättningarna för varje ekosystem. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta en särskild plan för ekosystemet i de yttersta randområdena, med en bedömning av behovens omfattning (inbegripet omskolning) och behoven avseende investeringar och teknik, samt fastställa vilka åtgärder som ska vidtas för att tillgodose dem genom verktyg såsom färdplaner. Sådana färdplaner skulle kunna genomföras med förebild i Insulae-programmet för energioberoende, som inrättats genom EU:s Horisont 2020-program. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga politiska riktlinjer för turismen: syftet är att gå samman och utforma en skalförändring genom att införliva hållbarhetsprinciperna i alla verksamheter inom samtliga yrken, eftersom turismen spelar en viktig roll för utvecklingen i de yttersta randområdena på grund av de många spridningseffekterna och dess förmåga att skapa sysselsättning, särskilt för unga. De yttersta randområdena bör kännetecknas av hållbar turism. Samtliga aktörer som berörs av turismen har en roll att spela när det gäller att utveckla sektorn på ett hållbart sätt. Genomförandet av återhämtningsplanerna i dessa regioner måste öka mångfalden av tjänster och yrken som bidrar till utveckling, och mikroföretagen och de små och medelstora företagen bör i hög grad involveras i turismsektorn. Även om det i detta sammanhang är väsentligt att erinra om sektorns särdrag, krävs det också att man överväger åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa kvalitet i fråga om sysselsättning och handelsbalans. Därför behövs det en tydlig politisk riktning: det gäller att gå samman och utforma en skalförändring genom att införliva hållbarhetsprinciperna i alla verksamheter inom samtliga yrken. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK anser att man bör stödja de mest utsatta befolkningsgrupperna och överväga hur man kan involvera så många människor som möjligt i de klimatmässiga, digitala och sociala omställningarna. Det går inte att genomföra några omställningar om lokalbefolkningen inte är fullt ut delaktig i förändringarna, eftersom de yttersta randområdenas utveckling vilar på exceptionella men bräckliga ekosystem. Dessa områden kan inte undkomma följderna av de stora klimatmässiga, digitala och sociala omställningarna och det är därför nödvändigt att förutse vilken effekt den framtida offentliga politiken kommer att få. De måste förutse vilken övergripande förändring av deras ekonomier som krävs för att de ska kunna möta framtida utmaningar och samtidigt vara ytterst vaksamma när det gäller de sociala konsekvenserna av dessa förändringar. Dessutom bör man se till att de mest sårbara befolkningsgrupperna får stöd och reflektera över hur så många som möjligt kan bli delaktiga. Det går inte att genomföra några omställningar om lokalbefolkningen inte är fullt ut delaktig i dessa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uppmanar kommissionen att se över sitt offentliga samrådsförfarande så att varje invånare och varje företag kan delta utan att i förväg behöva skriva in sig i öppenhetsregistret. Kommittén anser att den sociala dialogen utgör den främsta metoden för att hitta särskilda lösningar med arbetsmarknadens parter i de yttersta randområdena. Kommittén anser att användningen av social dialog bör förstärkas och utökas. Det civila samhällets organisationer bör delta i utarbetandet av europeiska program och ha direkt kontakt med de verkliga aktörerna i randområdena. Arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets konkreta deltagande måste stärkas i genomförande- och utvärderingsfaserna av planerna för återhämtning och resiliens i de yttersta randområdena. Det är absolut nödvändigt att inom kommissionen inrätta en kontaktpunkt som det civila samhällets organisationer kan nå direkt. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kommissionen bör inrätta en pakt om kompetens inom de yttersta randområdena, på samma sätt som den har gjort för flera industriella ekosystem. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.12.1. | Den ekologiska omställningen i de yttersta randområdena kan endast lyckas om dessa regioner har den kvalificerade arbetskraft som de behöver för att förbli konkurrenskraftiga. Utbildning är av central betydelse för att öka medvetenheten om och höja kompetensen för den gröna ekonomin i instrument som den gröna delen av Erasmus+ och koalitionen Utbildning för klimat. Med den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft genomför kommissionen ett antal flaggskeppsinitiativ för att rusta människorna med den kompetens som krävs för den gröna och den digitala omställningen. Med hjälp av agendan underlättar kommissionen också utvecklingen av åtaganden för omskolning och kompetenshöjning i alla industriella ekosystem. De yttersta randområdena måste integreras fullt ut i kommissionens flaggskeppsinitiativ genom att ett särskilt arbetsprogram upprättas. |
| --- | --- |

1.12.1.

| 1.12.2. | EESK uppmanar kommissionen att öka insatserna för att minska ojämlikheterna i de yttersta randområdena, eftersom covid-19-pandemin har påverkat arbetet med att minska dessa ojämlikheter. De yttersta randområdena betraktas som regioner som präglas av bestående ojämlikheter. Tolkningarna av begreppen ”centrum” och ”periferi” ger ett antal förklaringar till fördelningen av välstånd i en ekonomi där förhållandena ofta är obalanserade. Ett av EU:s huvudsakliga syften är att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

1.12.2.

| 1.13. | EESK uppmanar kommissionen att se till att återhämtningsprocessen sker med respekt för de sociala behoven, samtidigt som den är enhetlig och balanserad på regional nivå. Kommittén betonar behovet av att bedöma ett område i sin helhet för att hitta skräddarsydda lösningar. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | EESK uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa tillgången till digitala tjänster i de yttersta randområdena. I högre grad än i andra regioner förvärras ojämlikheterna till följd av svårigheten att garantera en allmän och stabil tillgång till digitala tjänster och en effektiv användning av därmed sammanhängande resurser. De digitala klyftor som fanns redan innan har emellertid fördjupats, och pandemin har ökat vissa skillnader, vilket har lett till att vissa människor inte har kunnat hänga med i den snabba digitala utvecklingen. Sysselsättningen, utbildningsväsendet, hälso- och sjukvården och de offentliga tjänsterna kommer med stor sannolikhet att bli alltmer beroende av den digitala tekniken. |
| --- | --- |

1.13.1.

| 1.13.2. | EESK uppmanar kommissionen till oförminskade insatser inom forskning och innovation, som är avgörande för att man ska kunna dra nytta av alla möjligheter som uppstår genom de yttersta randområdenas särdrag, i fråga om haven och de marina resurserna. Dessa bör prioriteras eftersom de har stor potential att främja ekonomierna, skapa arbetstillfällen av god kvalitet och säkerställa invånarnas välfärd. Företag av många olika slag och av alla storlekar berörs. Detta är avgörande både för att utveckla traditionella verksamheter och för att skapa nya marknadsmöjligheter som dessutom lockar unga. |
| --- | --- |

1.13.2.

| 1.14. | EESK uppmanar kommissionen att i de yttersta randområdenas framtida operativa program inrätta ett omfattande projekt för tillgång till vatten och sanitet. Dessa större projekt bör förvaltas direkt av kommissionen. Större projekt mobiliserar storskaliga investeringar med ett enhetsvärde på över 50 miljoner euro och får stöd från EU:s sammanhållningspolitiska fonder. De är till direkt nytta för medlemsstaterna och deras medborgare genom att de skapar bättre infrastruktur och nya arbetstillfällen, bidrar till en sundare miljö och öppnar nya affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.14.1. | I de franska yttersta randområdena saknar människor tillgång till dricksvatten och saneringssystemet är ofta bristfälligt. Tillgång till dricksvatten och sanering är oskiljaktigt förenat med rätten till liv och mänsklig värdighet och behovet av en dräglig levnadsstandard. |
| --- | --- |

1.14.1.

| 1.15. | EESK efterlyser en uppdatering av meddelandet om genomförda analyser av de yttersta randområdenas situation med avseende på migrationsfrågor. I meddelandet efterlyser kommissionen ett samarbete mellan regionerna med avseende på migrationsfrågor, och menar att den nya europeiska migrationspakten, som medger att en ”obligatorisk solidaritetsmekanism” genomförs på grund av ”migrationstrycket”, bör tillämpas på dessa regioner. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1. | De yttersta randområdena befinner sig inom flera olika geografiska områden och ger EU en geostrategisk, ekonomisk och kulturell ställning på flera kontinenter, samt unika tillgångar. Tillgångarna har ett inneboende mervärde och främjar på ett naturligt sätt samarbetet mellan EU och tredjeländer, även utöver deras geografiska områden. De bidrar till Europas framtoning internationellt och har unika möjligheter att lägga fram lösningar som kan genomföras som svar på de utmaningar EU står inför. Kommissionen har tillkännagett att den under det franska rådsordförandeskapet kommer att anta ett nytt meddelande om en uppdatering av kommissionens strategiska partnerskap med dessa regioner. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Utvecklingen av de nämnda tillgångarna är i stor utsträckning beroende av EU:s förmåga att föra en dialog med alla invånare. Det civila samhället bör hjälpa till att öka medvetenheten hos de olika aktörerna (stater, regioner, lokala myndigheter, lokalsamhällen, skolor, företag och enskilda) om att de yttersta randområdena kan främja spridningen av konkreta operativa åtgärder och därmed påskynda uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Effekterna bör mätas för olika slags behov (fiske, jordbruk och utveckling av produktionsmönster; kultur och utveckling av sektorn; sysselsättning och yrkesutbildning; utbildning och ungas rörlighet; företagsutveckling; miljö, energi och klimat; invandring). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | I EESK:s förslag avseende återuppbyggnad och återhämtning efter covid-19-krisen fastställs den ram inom vilken de yttersta randområdenas tillgångar bör utvecklas. Förslagen gör det möjligt för dessa regioner att bidra på olika områden. De kan fortsätta att genomföra nödvändiga strukturella förändringar och därmed sammanhängande investeringsverksamheter, framför allt när det gäller digitalisering, smarta och sociala innovationer och den gröna omställningen. Vidare kan de fortgående förbättra EU:s konkurrenskraft, skapa förutsättningar för att stärka sysselsättningens roll som en av de huvudsakliga drivkrafterna bakom återhämtningen, skapa förutsättningar för att stärka EU:s självförsörjning och motståndskraft samt märkbart förbättra leveranskedjorna. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I EU:s ramdirektiv för vatten fastslås att ”[v]atten [inte är] vilken kommersiell vara som helst utan ett arv som måste skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Tre aspekter är avgörande för att säkerställa och förbättra tillgången till vatten och sanitet, nämligen kvalitet, tillgänglighet och överkomlighet. EU har bidragit till att säkerställa tillgången till dricksvatten och sanitet för befolkningen i dess medlemsstater genom två huvudtyper av åtgärder. För det första fastställdes ambitiösa vattenkvalitetsnormer som garanterar en hög skyddsnivå för både folkhälsan och miljön. För det andra finansierades utbyggnaden och förbättringen av vatteninfrastrukturen i medlemsstaterna, vilket bidrog till att förbättra vattenkvaliteten och den fysiska tillgången till vattentjänster. Än så länge är EU:s insatser i de franska yttersta randområdena inte kännbara och befolkningen saknar tillgång till vatten. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Särskilda kommentarer

3.1.   Prioritering av livsmedel och energi

| 3.1.1. | De yttersta randområdena betraktas som ekonomiskt sårbara regioner. Denna sårbarhet beror dels på strukturella faktorer (isoleringen, marknadernas storlek, den koncentrerade exporten, jordbrukets och fiskets andel när det gäller att skapa välstånd osv.), dels på att de drabbas hårt av exceptionella händelser (kriser inom ekonomi eller miljö, sociala kriser, hälsokriser osv.). Covid-19-pandemin har ökat medvetenheten om de möjliga följderna av bristfällig beredskap. Även om leverans- och försörjningskedjorna har klarat sig under krisen kommer det aldrig att finnas ett vaccin som skyddar befolkningen mot konsekvenserna av en instabil tillgång till livsmedel och energi. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | De yttersta randområdena måste visa att de har tillräcklig kapacitet att tillgodose de grundläggande behoven av livsmedel och energi så att befolkningen kan stå emot externa chocker. Det rör sig om en strategi som skapar sysselsättning och sociala band på lokal nivå, samtidigt som den strävar efter att knyta engagerade människor till lokal uppföljning av innovativa projekt under vägledning av dugliga och lyhörda offentliga organisationer. De yttersta randområdena har tillgångar som är oundgängliga för att omställningar ska medföra ekonomisk verksamhet och social sammanhållning. Förhållandet till naturen är djupt förankrat i kulturen, vilket kan främja skapandet av ekosystem som gynnar en hälsosam och hållbar livsmedelsproduktion. Likaså innefattar den obehindrade tillgången till de vanligaste förnybara energikällorna (vattenkraft, biomassa, vindkraft, värme, jordvärme, solenergi) många möjligheter. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EU kommer att anta en ny policycykel på klimatområdet, nämligen 55 %-paketet. De yttersta randområdena kan bli laboratorier med målet att göra EU mer motståndskraftigt. Från jord till bord-strategin är central i den europeiska gröna given. De yttersta randområdena kan vittna om att det finns ett akut behov av att bevara en rik biologisk mångfald, säkerställa jordbrukarnas och fiskarnas ställning i värdekedjan, uppmuntra till en hållbar livsmedelskonsumtion samt främja ekonomiskt överkomliga och hälsosamma livsmedel för alla utan att äventyra livsmedlens säkerhet, kvalitet eller överkomlighet. De yttersta randområdena kan fungera som grogrund för denna EU-strategi, som är avsedd att omfatta hela livsmedelskedjan. De kan på ett ändamålsenligt sätt informera om behovet av tidsmässigt anpassade konsekvensbedömningar. Energikrisen är redan allvarligare i de yttersta randområdena. Det är därför nödvändigt att på alla sätt sträva efter särskilda lösningar för dessa regioner, eftersom de kan vara bland de värst drabbade om den aktuella energikrisen förvärras. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | I dessa områden, liksom i alla regioner i Europa, handlar energiomställningen inte bara om teknik. Omställningen innebär en avsevärd social utmaning och det är absolut nödvändigt att involvera det civila samhället. Den organiserade återhämtningen efter covid-19-pandemin gör det möjligt att använda ekonomiska medel till att uppnå målet att ge invånarna en central roll i energiomställningen och därigenom stimulera den regionala ekonomin. De förnybara energikällorna, som de yttersta randområdena är rika på, är decentraliserade. De kräver relativt små investeringar jämfört med de kostnader som stora centraliserade strukturer medför. I och med den europeiska gröna given har kommissionen satt klimatneutraliteten i främsta rummet och genom återhämtningsplanen kommer miljarder euro att investeras i återuppbyggnaden av ekonomin samt i skapandet och bevarandet av högkvalitativ sysselsättning i Europa. De yttersta randområdena kan gå i täten för ett tillvägagångssätt som sätter människan i centrum och tar hänsyn till de mest sårbara konsumenterna. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | I EU:s ramdirektiv för vatten fastslås att ”[v]atten [inte är] vilken kommersiell vara som helst utan ett arv som måste skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant”. Tre aspekter är avgörande för att säkerställa och förbättra tillgången till vatten och sanitet, nämligen kvalitet, tillgänglighet och ekonomisk överkomlighet. EU har bidragit till att säkerställa tillgången till dricksvatten och sanitet för befolkningen i dess medlemsstater genom två huvudtyper av åtgärder. För det första har ambitiösa vattenkvalitetsnormer som garanterar en hög skyddsnivå för både folkhälsan och miljön fastställts. För det andra har utbyggnaden och förbättringen av vatteninfrastrukturen i medlemsstaterna finansierats, vilket har bidragit till att förbättra vattenkvaliteten och den fysiska tillgången till vattentjänster. Än så länge är EU:s insatser i vissa franska yttersta randområden inte kännbara eftersom de svårigheter med tillgång till vatten som befolkningen möter fortfarande är unika i Europa. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Ökade klyftor och ojämlikheter

| 3.2.1. | De yttersta randområdena anses kännetecknas av bestående ojämlikheter. Tolkningarna av begreppen centrum och periferi ger flera förklaringar till fördelningen av välstånd i en ekonomi där förhållandena ofta är asymmetriska. Ett av EU:s huvudsakliga syften är att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Betydande budgetmedel används till att minska klyftorna och de yttersta randområdena är mottagare av en stor del av dessa medel. Trots att utvärderingsverktygen inte är perfekta, bör det fastslås att covid-19-pandemin har hämmat ansträngningarna för att minska dessa ojämlikheter. Under konferensen för regionpresidenterna i de yttersta randområdena, som ägde rum den 19 november 2021, uttalade man sig för övrigt om följderna av detta. Situationen kräver även att arbetsmarknadens parter och samtliga organisationer i det civila samhället riktar uppmärksamhet mot att det krävs kraftinsatser för att få ett slut på inriktningen att regionerna måste komma i kapp, och i stället se till att människan står i centrum för instrumenten och ta fram ett genuint framtidsperspektiv. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | För att driva fram en hållbar utveckling och bibehålla en långtgående social modell i de yttersta randområdena krävs en solid ekonomisk bas. Socialpolitiken måste gå hand i hand med en politik som främjar den ekonomiska utvecklingen och ha som utgångspunkt att de båda syftar till det allmänna bästa. Sysselsättningsskapande, kompetensutveckling och inkluderande arbetsmarknader är de enda vacciner som kan förebygga ojämlikheter och uteslutning samt stärka stabiliteten i samhället. Följaktligen bör återhämtningsprocessen ske med respekt för sociala behov och vara jämlik och balanserad på regional nivå. Det gäller att se regionerna i sin helhet för att kunna ta fram lösningar som är anpassade till omständigheterna i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sedan mars 2020 har alla regioner i stor utsträckning flyttat över till cyberrymden. I de yttersta randområdena, liksom i andra regioner, har elever haft distansundervisning, arbetstagare har arbetat hemifrån och företagen har strävat efter att utveckla sina affärsmodeller för att kunna fortsätta med sin verksamhet. De digitala klyftor som fanns redan innan har emellertid ökat, och pandemin har blottlagt skillnader. Därför har inte alla kunnat hänga med i den snabba digitala utvecklingen. Det verkar osannolikt att utvecklingen skulle vända. Sysselsättningen, utbildningsväsendet, hälso- och sjukvården och de offentliga tjänsterna kommer därför med stor sannolikhet att bli alltmer beroende av den digitala tekniken. I högre grad än i andra regioner förstärks ojämlikheterna i de yttersta randområdena till följd av svårigheten att garantera en allmän och stabil tillgång till digitala tjänster och en effektiv användning av därmed sammanhängande resurser. Det finns ett akut behov av satellitbaserad bredbandsanslutning i de yttersta randområdena för att ge medborgarna tillgång till digital teknik. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | I de yttersta randområdena bör de verksamheter som rör oceanerna, haven och de marina resurserna vara dominerande, eftersom de har potential att stärka ekonomierna, skapa högkvalitativa arbetstillfällen och säkerställa invånarnas välfärd. Företag av alla slag och av olika storlek kan komma i fråga. För att kunna utveckla de yttersta randområdenas fulla potential krävs oförminskade insatser inom forskning och innovation. Detta är avgörande, både för att utveckla traditionella verksamheter och för att skapa nya verksamhetsområden som dessutom lockar till sig unga. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Civilsamhället måste bli mer delaktigt

| 3.3.1. | Flera av de pilotprojekt som drivs i de yttersta randområdena stöds av EU-program (Erasmus plus, H2020 m.fl.). Vid uppdateringen av kommissionens strategiska partnerskap med dessa regioner bör man ta tillfället i akt att förstärka detta stöd och öka antalet projekt. Det gäller att främja projekt som berör energi- eller livsmedelsautonomi, hållbar turism, utbildning av barn, vuxenutbildning och social inkludering. Den digitala utvecklingen bör vara en förutsättning för utvecklingen av de yttersta randområdenas ekonomier. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Mot bakgrund av att covid-19-pandemin i hög grad har påverkat samhällena i de yttersta randområdena förespråkar EESK genomförandet av ekonomiska och sociala projekt som är inriktade på välfärd och som prioriterar invånarnas välbefinnande, utan att någon hamnar på efterkälken. Det är svårt att säga hur ojämlikheterna och obalanserna i de yttersta randområdena kan rättas till. Krisen har framhävt och vidgat klyftor som funnits sedan länge i dessa samhällen, framför allt i fråga om tillgången till hälso- och sjukvård och utbildning. Andelen personer som smittats av covid-19 förefaller ha varit större bland dem som har det sämst ställt. De allra fattigaste har dessutom i mindre utsträckning än andra möjlighet att arbeta på distans. De yttersta randområdena kan fungera som laboratorier som gör det möjligt att i samband med återhämtningen åtgärda bristerna inom den ekonomiska politiken och social- och miljöpolitiken. I dessa regioner bör EU-medlen inte bara ses som siffror, mål och tidsfrister, utan de måste även återspegla en gemensam framtidsvision och ett sant intresse för det europeiska projektet. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Vid genomförandet av återhämtningsplanerna i de yttersta randområdena bör det finnas utrymme att experimentera med nya sätt att följa upp hur medlen och resurserna fördelas. Partnerskap som ingås kan omfatta en skyldighet att inrätta uppföljningskommittéer, i vilka företrädare för många olika berörda parter från civilsamhällesorganisationerna ingår. Med hänsyn till de fördelar som de yttersta randområdenas innebär för EU är det dags att efterlysa ett brett samförstånd mellan politiska partier, sociala aktörer, företagare, fackföreningar och det civila samhället i syfte att säkerställa största möjliga framgång för dessa regioner i EU. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Omfattningen av de utmaningar som uppstått till följd av covid-19-pandemin och med anledning av de kommande omställningarna kräver ett aktivt samarbete i de yttersta randområdena mellan alla aktörer som företräder det civila samhället, samtidigt som varje sektors ansvar och befogenheter respekteras. Den sociala dialogen är ett avgörande verktyg för att genomföra återhämtningsplanerna i de yttersta randområdena. Genom att främja den bör man kunna experimentera med nya sätt att följa upp hur medlen och resurserna tilldelas. Partnerskapen kan omfatta en skyldighet att inrätta uppföljningskommittéer, i vilka företrädare för många olika berörda parter, inklusive arbetsmarknadens parter med tanke på deras avgörande roll, och andra organisationer i det civila samhället ingår. Med hänsyn till de fördelar som de yttersta randområdena innebär för EU är det dags att efterlysa ett brett samförstånd i syfte att säkerställa största möjliga framgång för dessa regioner i EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | De yttersta randområdena är helt underställda de krav som ställs av globaliseringen, som främst kännetecknas av att territorier, kulturer och ekonomier blir alltmer sammankopplade. De utgör EU:s gränser, mycket långt från fastlandet. Hanteringen av migrationsströmmar och skyddet av gränserna är fortfarande en stor utmaning för dessa regioner. Detta förhållande skapar sårbara situationer som förvärras av pandemin. I ett meddelande från den 12 september 2007 med titeln ”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” valde kommissionen att uppmärksamma situationen i de yttersta randområdena med avseende på migrationsfrågor. Analysen visade att dessa regioner brottas med ett virrvarr av relativt komplexa förvaltningsnivåer. Att regionernas förvaltningar skiljer sig stort åt komplicerar utvecklingen av gemensamma migrationsstrategier för alla dessa regioner. |
| --- | --- |

3.5.

Bryssel den 20 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

1

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/50

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

(förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

(2022/C 194/09)

| Föredragande: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Franca SALIS-MADINIER

| Remiss från det franska ordförandeskapet i rådet | Skrivelse av den 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 172/32/70 |

Remiss från det franska ordförandeskapet i rådet

Skrivelse av den 21.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

20.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

172/32/70

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK delar kommissionens uppfattning i strategin för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen 2021–2027 och anser att den sociala dialogen är ett oumbärligt verktyg för att nå de tre viktigaste målen: att förutse och hantera förändringar i arbetslivet som orsakas av de gröna, digitala och demografiska omställningarna, förbättra förebyggandet av arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt öka beredskapen inför eventuella framtida hälsokriser. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pandemin är ett tillfälle att skapa ny och gemensam kapacitet för att hantera kommande kriser och mildra konsekvenserna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Återhämtningsplanen bör göra det möjligt att stärka arbetsmarknadsparternas roll i de medlemsstater där de har minst inflytande. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser att det bör göras en övergripande och integrerad framåtblickande analys av digitaliseringens inverkan på arbetsmarknaden i syfte att föregripa de omvälvningar som den medför och utveckla en långsiktig strategi för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det europeiska ramavtalet från 2002 räcker inte till för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför. Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Yrkesinspektionerna uppmanas att genomföra en inspektion av villkoren för distansarbete på begäran av den anställde och med respekt för hans eller hennes privatliv, i enlighet med nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att kostnaderna för arbetssjukdomar såsom hjärtsjukdomar och utbrändhet bör övervakas noggrant i syfte att identifiera lämpliga åtgärder på lämplig nivå med en nollvision. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén efterlyser utvecklingen av en förebyggande kultur genom att utbilda aktörerna i den sociala dialogen, öka medvetenheten om framväxande risker samt stärka och fördela de disponibla resurserna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén anser att avtal som ingås mellan arbetsmarknadens parter ska genomföras i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 155.2 i EUF-fördraget. Vi uppmanar kommissionen att med arbetsmarknadens parter diskutera genomförandet av självständiga avtal och processen avseende en gemensam begäran om rådsbeslut, med respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet och i enlighet med förfarandet i artikel 155 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Referensstandarder och verktyg för riskutvärdering, som är särskilt användbara för mycket små och medelstora företag, bör arbetas fram. Små och medelstora företag behöver rätt vägledning, utbildning och ekonomiskt stöd för att uppfylla kraven på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén förordar att en mekanism inrättas som gör det möjligt att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner, och upprepar sin rekommendation (1) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vi efterlyser en mer proaktiv ”nollvisionskampanj” som syftar till att förebygga och undanröja risker, i enlighet med ramdirektivet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer efterlyser EESK en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena, reproduktionstoxiska ämnen och farliga läkemedel samt även stress (2) och skiftarbete (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK efterlyser EU-lagstiftning om psykosociala risker. Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK anser att lagstiftningen om artificiell intelligens (4) måste ändras. Vi rekommenderar att tredjepartsbedömningar av överensstämmelse görs obligatoriska för all AI med hög risk. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK anser att plattformsarbetare bör inbegripas i den strategiska ramens tillämpningsområde. Rätten att organisera sig, företrädas och förhandla kollektivt bör garanteras och rätten till socialt skydd bör utvidgas till att omfatta även dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

1.16

2.   Bakgrund

| 2.1 | Inom ramen för sitt framtida rådsordförandeskap har Frankrike uppmanat kommittén att, genom detta yttrande, undersöka frågan om hur effektiv den sociala dialogen (5) är som verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionen föreslår en ny strategisk ram för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, och de tre viktigaste målen är att förutse och hantera förändringar i arbetslivet som orsakas av de gröna, digitala och demografiska omställningarna, förbättra förebyggandet av arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt öka beredskapen inför eventuella framtida hälsokriser (6). Kommissionen räknar särskilt med den sociala dialogen för att uppnå dessa tre mål. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I den strategiska ramen antas en nollvision för arbetsrelaterade dödsfall i EU, och tonvikt läggs vid jämställdhet på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kampen mot arbetsrelaterad cancer fastställs som ett prioriterat område. Kommissionen anger att den kommer att fastställa bindande gränsvärden för exponering i arbetet för fler cancerframkallande ämnen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Den sociala dialogen, ett nödvändigt verktyg för att förebygga risker

| 3.1.1 | Tvåpartsförhandlingarna mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna är av mycket stor vikt för att lösa problem med hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Tillämpningen av självständiga avtal är dock ibland inkonsekvent eftersom den sociala dialogen har olika tyngd i olika medlemsstater och systemen för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter ser olika ut (7). Avtal som leder till rådsdirektiv efter en begäran av båda undertecknande parter förefaller ha större effekt eftersom de garanterar konkreta handlingsplaner i medlemsstaterna. Vi uppmanar kommissionen att med arbetsmarknadens parter diskutera ett bättre genomförande av självständiga avtal och processen avseende en gemensam begäran om rådsbeslut, med respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet och i enlighet med förfarandet i artikel 155 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Oavsett om den europeiska sociala dialogen förs på branschövergripande nivå (arbetsrelaterad stress (8), våld och trakasserier (9)) eller på sektornivå (muskel- och skelettbesvär inom jordbruket (10), hälsoskyddet på frisörsalonger (11), kristallin kvarts inom den kemiska industrin och gruvdriften (12), förebyggande av stick- och skärskador på sjukhus (13)) har den gjort det möjligt att förbättra arbetstagarnas arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Branschavtal som fastställer miniminormer eller allmänna riktlinjer när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är särskilt viktiga för små och medelstora företag, eftersom de inte alltid har de resurser som krävs för att utarbeta planer för att förbättra arbetsförhållandena. Små och medelstora företag behöver rådgivning, utbildning och ekonomiskt stöd för att kunna genomföra branschavtalen. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Den sociala dialogen är ett värdefullt verktyg för företagen och för samhället som helhet. Arbetsmiljöåtgärder som vidtas genom social dialog bidrar positivt till arbetstagarnas hälsa, kan förbättra företagens lönsamhet samt minskar kostnaderna för vård och sjukfrånvaro (14). Samhällskostnaden för arbetsrelaterade skador och sjukdomar bedöms uppgå till 3,3 % (15) av EU:s BNP (476 miljarder euro), vilket motsvarar mer än hälften av medlen i återhämtningspaketet. Denna procentandel varierar kraftigt mellan medlemsstaterna utifrån det industriella landskapet, det rättsliga sammanhanget och gällande förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | I den akuta fasen av krisen hade de åtgärder som myndigheterna vidtog betydande sektorsvisa effekter: nedstängning av skolor, butiker osv. Många företag, bl.a. i hotellbranschen, på kulturområdet och inom catering, fruktade att gå i konkurs (16). |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Förhandlingarna har gjort det möjligt att säkerställa kontinuitet i verksamheterna och den europeiska ekonomins överlevnad. Inom sektorer såsom transporter, handel och jordbruk har de europeiska arbetsmarknadsparterna spelat en väsentlig roll när det gäller nödvändiga anpassningar, tillfällig eller till och med permanent nedläggning av verksamheter, och deras inverkan på sysselsättningen. Lärdomar bör dras inför eventuella framtida kriser. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Detta bokslut kan inte dölja betydande brister. Kvaliteten på de nationella mekanismerna i den sociala dialogen är ojämn (17). I många medlemsstater vidtogs åtgärder utan lämpliga och viktiga samråd med nationella arbetsmarknadsparter. Vissa regeringar vidtog akuta åtgärder som begränsade deras oberoende, som om de utgjorde hinder snarare än lösningar. Hälsokrisen har blottlagt behovet av att bättre hantera och samordna de nödvändiga åtgärder som vidtas i medlemsstaterna. Det behövs en förstärkt dialog mellan medlemsstaterna, EU-institutionerna samt arbetsmarknadens parter på nationell och europeisk nivå för att hitta lösningar i hanteringen av krisen. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | EESK noterar att det i EU-domstolens dom från september 2021 anges att kommissionen inte är skyldig att efterkomma en begäran från arbetsmarknadens parter som syftar till att genomföra avtal som ingåtts, och uppmanar kommissionen att fastställa tydliga kriterier för genomförandet av de avtal som undertecknats av arbetsmarknadens parter (18). Avtal som ingås mellan arbetsmarknadens parter bör genomföras i medlemsstaterna i enlighet med artikel 155.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.1.8

3.2   Särskilda kommentarer

3.2.1   Den digitala omställningen, klimatomställningen och nya sårbarheter

| 3.2.1.1 | Europeiska centralbanken lyfter fram makroekonomiska och finansiella risker (19) med koppling till den globala uppvärmningen (ekonomiska förluster på grund av högre havsnivåer och förändrade nederbördsregimer) och den gröna omställningen (ökning av strandade tillgångar, högre strukturell arbetslöshet, prisvolatilitet och inflation). |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Robotiserad automation, AI, utvecklingen av nya företagsmodeller, former av underentreprenad och distansarbete kommer på ett bestående sätt att påverka arbetsmarknaden, uppvärdering av kompetenser, arbetsorganisation, utformning av arbetsplatser, arbetsmiljörisker och sätt att förebygga dem. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar). Eftersom dessa arbetstagare inte kan påverka arbetsförhållandena i någon större utsträckning drabbas de oftare av dåliga arbetsvillkor (obekväma arbetsställningar, orimlig arbetstakt, hård press på jobbet och bristande självständighet och variation i arbetsuppgifterna) (20). |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Dessa omställningar leder till att arbetsmiljöriskerna förflyttas: Först och främst mot lönearbetets marginaler genom den kombinerade utvecklingen av underentreprenad och otrygga anställningar som omfattar mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar. |
| --- | --- |

3.2.1.4

3.3   Utmaningar för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i det digitala ekosystemet

| 3.3.1 | Informations- och kommunikationstekniken formar gradvis ett nytt digitalt ekosystem, och distansarbete är det främsta exemplet på detta. Distansarbetets utbredning svarar mot en förväntan: 80 % (21) av arbetsgivarna och 76 % av arbetstagarna i Europa vill att distansarbetet ska fortsätta efter krisen. Distansarbete innebär en större flexibilitet, men för samtidigt med sig nya utmaningar: olämplig utrustning, en känsla av isolering, svårigheter att koppla bort arbetet och bristande stöd från ledningen. 25 % (22) av arbetstagarna uppger att de ständigt känner sig känslomässigt utmattade av sitt arbete – en central faktor när det gäller utbrändhet. Distansarbete har också inneburit nya utmaningar för arbetsgivarna när det gäller t.ex. ökade inköp av distansarbetsutrustning samt utmaningar när det gäller arbetsledning och arbetsorganisering på distans. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | De framsteg som gjorts på robotteknikens områden leder till att arbetsuppgifterna förflyttas från produktionen till att övervaka automatiserade processer. Enligt uppskattningar skulle 22 % av arbetstillfällena i EU kunna bli automatiserade fram till 2030, dvs. 53 miljoner arbetstillfällen (23). Automatiseringen kan förbättra arbetsförhållandena (säkerhet och ergonomi, mer variation i uppgifterna, undanröjande av svåra och farliga uppgifter). Naturligtvis är det också viktigt att övervaka och förebygga eventuella risker när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen till följd av denna utveckling, som, om den endast är inriktad på produktivitet, kan leda till att arbetsvillkoren försämras. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Ett stort antal framsteg med koppling till AI befinner sig fortfarande i ett mycket tidigt utvecklingsskede, t.ex. algoritmisk ledning inom plattformsekonomin och hos vissa logistikjättar. Utmaningen är tvåfaldig: att ersätta tillsynspersoner i fråga om deras uppdrag att kontrollera och följa upp resultaten samt öka produktiviteten genom en rationalisering av arbetet som ibland drivs till sin spets. Enligt vetenskapliga studier som Europeiska fackföreningsinstitutet har gjort en detaljerad sammanfattning av leder dessa strategier, när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, till att de ”traditionella” riskerna med koppling till rationalisering (intensivare och svårare arbete, mer monotona uppgifter) överlappar med ”framväxande” risker med koppling till digitaliseringen (psykisk överbelastning, hyperkonnektivitet, social isolering) (24). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Algoritmisk ledning etableras gradvis i företag där den svarar mot de utmaningar som distansarbetet för med sig. Ständig övervakning och utvärdering för med sig risker för arbetstagarnas psykiska hälsa (25), särskilt mot bakgrund av ”Big Brother”-effekten och den utsuddade gränsen mellan arbetsliv och privatliv. Utan nödvändiga skyddsåtgärder kan denna teknik undergräva de grundläggande rättigheterna när det gäller respekten för privatlivet och människans värdighet. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | I sitt lagstiftningsförslag om AI (26) tar kommissionen inte på ett direkt sätt itu med utmaningarna i samband med tillämpningar med hög risk på arbetsplatser. EESK har rekommenderat att tredjepartsbedömningar av överensstämmelse görs obligatoriska för all AI med hög risk. (27) System som bedömer arbetstagares beteende, arbetstid och prestationer eller som detekterar deras känslor bör, när de klassificeras som AI med hög risk, vara föremål för bedömning av överensstämmelse som utförs av tredje part. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Omställning, övergång och nya utmaningar

| 3.4.1 | Man kan konstatera att det sker en förflyttning från ökande arbetsskador till arbetssjukdomar. Mellan år 2000 och 2016 ökade dödsfallen på grund av hjärtsjukdomar och stroke med koppling till exponeringen för långa arbetstider med 41 % respektive 19 % på global nivå (28). Psykisk ohälsa med koppling till arbetet ökar likaså, liksom depressioner. Mellan 17 % och 35 % av depressionerna kan kopplas till arbetet (29), vilket är ett tecken på en uppåtgående trend för psykosociala risker och deras inverkan på arbetstagarnas hälsa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Denna förändring i fråga om arbetsrelaterade problem är även märkbar när det gäller fysiska riskfaktorer. Arbetsolyckorna minskar något (30), samtidigt som muskel- och skelettbesvär fortfarande är den främsta orsaken till arbetsoförmåga i världen (31). Den senaste Esener-undersökningen visar att repetitiva armrörelser och långa stunder i sittande ställning är de två riskfaktorer som arbetstagarna är mest exponerade för (32). Således är det inte längre enstaka exponering för mycket farliga situationer som främst hotar hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, utan långvarig exponering för mindre omfattande riskfaktorer. |
| --- | --- |

3.4.2

4.   Utsikter för att effektivisera den sociala dialogen och minska riskerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

| 4.1 | Pandemin ger tillfälle att skapa ny och gemensam kapacitet inför hälsokriser, miljökriser och demografiska kriser. Arbetsmarknadens parter har bäst förutsättning att förutse förändringar, föregripa nya utbildningsbehov, anpassa sig till nya miljöer, upptäcka framväxande risker (33) och förbereda omställningen av produktionsprocesser. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén upprepar sitt stöd (34) för ILO:s rekommendation (35) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka de fackliga företrädarnas roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Den utbredda förekomsten av distansarbete gör det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa. Inspektörerna bör, såsom är fallet i Spanien (36), kunna kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vi anser att det bör göras en framåtblickande analys av digitaliseringens inverkan på arbetslivet i medlemsstaterna, särskilt när det gäller uppvärdering av kompetens, hur arbetet organiseras samt arbetsmiljörisker och sätt att förebygga dessa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | De ökade kostnaderna för arbetssjukdomar såsom hjärtsjukdomar och utbrändhet bör övervakas noggrant i syfte att identifiera lämpliga åtgärder på lämplig nivå med en nollvision i fråga om dödsfall. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nuvarande bestämmelser gör det inte möjligt att utvärdera den inverkan som fristående ramavtal har på ett grundligt sätt. De uppgifter som finns tillgängliga är fragmenterade, och insamlingsformaten gör det inte möjligt att fastställa någon kausalitet. Det är nödvändigt att investera i utvecklingen av separata indikatorer för varje avtal samt i en longitudinell mekanism som gör det möjligt att fastställa kausalitet samtidigt som man fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas självständighet vid genomförandet av ramavtalen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Dessa specifika indikatorer ska kompletteras med mer omfattande indikatorer som gör det möjligt att följa de framsteg som görs på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Detta skulle kunna inbegripas i Esener-undersökningarna. EESK rekommenderar att de genomförs oftare och att de får en mer systematisk täckning när det gäller utmaningar på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Detta kommer att göra det möjligt att bedöma omfattningen av de initiativ som genomförs och vid behov föreslå nya åtgärder. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Europeiska arbetsmyndigheten (37) skulle kunna utöva sin övervakande roll, genom yrkesinspektörskommittén, genom att tillhandahålla möjligheter till och rekommendationer om utbyte av bästa praxis och stöd till kapacitetsuppbyggnad när det gäller tillämpningen av lagstiftningen och genomförandet av avtal inom den sociala dialogen som inte har omvandlats till direktiv. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | God samordning mellan den europeiska och nationella sociala dialogen kräver att arbetsmarknadens parter i högre utsträckning görs delaktiga i samtliga medlemsstater. Medel skulle kunna uppbådas för att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet i de länder där den är svag. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK uppmuntrar alla initiativ som gör det möjligt att stödja små och medelstora företag i deras förebyggande arbete. Vi framhåller den aktuella standarden ISO 45003 (38) om psykosociala risker, OiRA, som regelbundet uppdateras med nya moduler, samt portalen ”Friska arbetsplatser”, där de resurser som arbetsgivare har tillgång till finns samlade. I Frankrike har OiRA använts 61 000 gånger (39) av 42 000 användare, vilket motsvarar hälften av användarna. Vi insisterar på den möjlighet som dessa verktyg utgör för de företag som inte har de interna resurser som krävs, och påpekar att riskbedömning är en viktig del av det förebyggande arbetet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Nollvisionsstrategin bör vara mer proaktiv och inriktad på att undanröja risker, i enlighet med ramdirektivet. All politik på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör respektera principen om förebyggande åtgärder, som utarbetas och genomförs genom den sociala dialogen, och stöds av tydliga bestämmelser. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer efterlyser kommittén en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena. Tillämpningsområdet för direktiv 2004/37/EG bör även utvidgas till reproduktionsstörande ämnen och farliga läkemedel (40). Vidare leder kronisk stress till ökad risk för cancer (41), och skiftarbete på nätter är en orsak till bröstcancer, prostatacancer och tjock- och ändtarmscancer (42). Man bör anta en riskbaserad strategi, inte en metod där arbetarskydd betraktas som en kostnad. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå är kvaliteten på den sociala dialogen och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns, garanter för ett effektivt förebyggande arbete. Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Det ofullständiga genomförandet av det fristående ramavtalet från 2004 om arbetsrelaterad stress visar att det krävs EU-lagstiftning om psykosociala risker. EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kommittén betonar att både ett starkt regelverk och en framgångsrik social dialog behövs. I direktiven anges de allmänna riktlinjerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, medan de olika nivåerna i den sociala dialogen möjliggör nödvändiga anpassningar till sektorsspecifika och nationella särdrag. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Vi beklagar att egenföretagare inte inbegrips i den strategiska ramens tillämpningsområde. Vissa plattformsarbetare, som betecknas som ”egenföretagare”, har i själva verket en underordnad ställning i förhållande till plattformarna via den algoritmiska ledningen. Pandemin har visat på dessa arbetstagares sårbarhet och plattformarnas brister när det gäller förebyggande åtgärder. Det är inte önskvärt att dessa arbetstagare fortsätter att utsättas för okontrollerade risker till följd av att de inte omfattas av den strategiska ramen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESK betonar att det finns ett asymmetriskt förhållande mellan plattformarna och dessa arbetstagare och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar. Dessutom bör rätten till socialt skydd utvidgas till att omfatta dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Det är lika viktigt att man uppmärksammar arbetstagare med funktionsnedsättning eller arbetstagare som är drabbade av kroniska sjukdomar. Sysselsättning ger tillgång till ett anständigt boende, ett rikt socialt och kulturellt liv samt integrering i samhället. För att nå EU:s inkluderingsmål bör man minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och harmonisera politiken för anställbarhet samt ekonomisk, social och kulturell integration. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Åtgärder för att förebygga att människor utestängs från arbetsmarknaden bör ingå i den sociala dialogen och bör vidtas i samband med återinträde i sysselsättning (utformning av arbetsplatsen, deltidsarbete osv.). Vi anser att åtgärder bör vidtas för att öka medvetenheten om situationen för arbetstagare med funktionsnedsättning eller arbetstagare som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden på grund av oförmåga. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Att ta fasta på mångfald, inbegripet könsskillnader, bland arbetskraften är avgörande för att garantera både manliga och kvinnliga arbetstagares säkerhet och hälsa. Även om vissa framsteg har gjorts på detta område anser EESK att mer kan och bör göras. Könsskillnader bör beaktas vid utarbetandet av arbetsmiljöpolicyer och förebyggande strategier. EESK efterlyser hänsynstagande till jämställdhetsaspekter när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för att integrera jämställdhet i alla arbetsmiljöområden. För att dra nytta av den sociala dialogen betonar EESK vikten av att kvinnor deltar på lika villkor i den sociala dialogen. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Tillgången till informationsteknik bör underlättas för unga arbetstagare. Kontinuerligt lärande är på väg att bli den viktigaste källan till anställningstrygghet i den digitala tidsåldern. Det är också viktigt att inkludera äldre arbetstagare genom att främja möjligheter till lärande och skydd mot åldersdiskriminering. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Fördelarna med distansarbete beror på hur det organiseras av arbetsgivaren. Distansarbetet bör regleras genom kollektiva förhandlingar för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar (43). Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002 räcker inte till för att hantera dessa nya utmaningar. Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Det är nödvändigt att lyfta fram de kopplingar som finns mellan hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och företagens lönsamhet. Genom sin inverkan på arbetsvillkor och bibehållande av anställningar gör den sociala dialogen det möjligt att förebygga kostnader för arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Det är en investering vars fördelar överstiger kostnaderna (44). |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | En förebyggande kultur bör utvecklas genom att man utbildar de olika aktörerna i den sociala dialogen, ökar medvetenheten om framväxande risker samt stärker och fördelar de disponibla resurserna. EESK anser att medel från återhämtningsplanen bör utnyttjas i detta syfte. |
| --- | --- |

4.24

Bryssel den 20 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 114.

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

2

(3)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

3

(4)  Europeiska kommissionen (2021), Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter, COM(2021) 206 final.

4

(5)  Den europeiska sociala dialogen omfattar diskussioner, samråd, förhandlingar och gemensamma åtgärder som genomförs av de organisationer som företräder arbetsmarknadens parter (arbetsgivare och arbetstagare). Man skiljer på trepartsdialogen med offentliga myndigheter och tvåpartsdialogen mellan fackföreningar och europeiska arbetsgivare.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

6

(7)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

7

(8)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

9

(10)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

11

(12)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

12

(13)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

13

(14)  https://osha.europa.eu/sv/themes/good-osh-is-good-for-business.

14

(15)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

15

(16)  Se EUT C 429, 11.12.2020, s. 159, punkt 2.3.

16

(17)  ”Arbetsmarknadsparternas deltagande i utformningen av politiken under covid-19-utbrottet”, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) (2021), Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

17

(18)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

18

(19)  ECB (2021), ”Climate change and monetary policy in the euro area”, Occasional Paper Series, nr 271, september 2021.

19

(20)  Bérastégui P. (2021), ”Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review”. ETUI Research Report 2021.01.

20

(21)  Littler Mendelson (2020), ”Littler European Employer COVID-19 Survey Report”.

21

(22)  Eurofound (2020), ”Living, working and COVID-19”, COVID-19 series, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

22

(23)  https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

23

(24)  Bérastégui P. (2021), ”Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review”. ETUI Research Report 2021.01.

24

(25)  APPG (2021), ”The new frontier: Artificial Intelligence at work” .

25

(26)  Europeiska kommissionen (2021), Förslag till förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter, COM(2021) 206 final.

26

(27)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 61, punkt 1.10.

27

(28)  ILO (2021), ”WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury”, 2000–2016.

28

(29)  Niedhammer m.fl. (2021). ”Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe”. Int Arch Occup Environ Health.

29

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

30

(31)  Cieza m.fl. (2020). ”Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019”. The Lancet, 396:10267.

31

(32)  EU-OSHA (2020), ”European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019)” – background briefing.

32

(33)  https://osha.europa.eu/sv/emerging-risks.

33

(34)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 114.

34

(35)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

35

(36)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

36

(37)  Europeiska arbetsmyndigheten ska stödja medlemsländernas efterlevnad och samordningen dem emellan vid genomförandet av EU:s lagstiftning om arbetskraftens rörlighet, och den ska även stödja samordningen av de sociala trygghetssystemen.

37

(38)  https://www.iso.org/standard/64283.html.

38

(39)  https://oiraproject.eu/sv/news/road-transport-france-now-safer-oira.

39

(40)  En kemikalie som kan försämra en kvinnas eller mans fertilitet eller påverka fostrets utveckling.

40

(41)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

41

(42)  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

42

(43)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/data/covid-19/working-teleworking.

43

(44)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.

44

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 2

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 3.2.1.3

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar).
  Eftersom dessa
  arbetstagare
  inte kan påverka arbetsförhållandena i någon större utsträckning drabbas de oftare av dåliga arbetsvillkor (obekväma arbetsställningar, orimlig arbetstakt, hård press på jobbet och bristande självständighet och variation i arbetsuppgifterna)

   (1). | Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar).
  Distansarbete medför vissa risker, till exempel möjliga utmaningar med anknytning till att arbetstagaren blir osynlig i arbetsgemenskapen, att gå miste om formella och informella stödstrukturer, personliga kontakter med kollegor och tillgång till information, befordrings- och utbildningsmöjligheter, eventuellt ökad ojämlikhet mellan könen och ökad risk för våld och trakasserier

   (1)

  , som måste hanteras ytterligare för att sörja för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare i sådana anställningsformer
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar).
  Eftersom dessa
  arbetstagare
  inte kan påverka arbetsförhållandena i någon större utsträckning drabbas de oftare av dåliga arbetsvillkor (obekväma arbetsställningar, orimlig arbetstakt, hård press på jobbet och bristande självständighet och variation i arbetsuppgifterna)

   (1).

Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar).
  Distansarbete medför vissa risker, till exempel möjliga utmaningar med anknytning till att arbetstagaren blir osynlig i arbetsgemenskapen, att gå miste om formella och informella stödstrukturer, personliga kontakter med kollegor och tillgång till information, befordrings- och utbildningsmöjligheter, eventuellt ökad ojämlikhet mellan könen och ökad risk för våld och trakasserier

   (1)

  , som måste hanteras ytterligare för att sörja för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare i sådana anställningsformer
  .

Motivering

Vi föreslår att en del av detta mycket allmänna uttalande stryks och att man använder texten från SOC/662 (1) som antogs i samförstånd, där det bland annat anges att distansarbete medför vissa risker, såsom möjliga utmaningar med anknytning till att arbetstagaren blir osynlig i arbetsgemenskapen, att gå miste om formella och informella stödstrukturer, personliga kontakter med kollegor och tillgång till information, befordrings- och utbildningsmöjligheter, eventuellt ökad ojämlikhet mellan könen samt ökad risk för våld och trakasserier.

Det bör också erinras om att exempelvis personer med flexibelt arbete eller plattformsarbete ofta har större frihet att bestämma antalet arbetade timmar. Huruvida arbetet beställs via en plattform har mycket lite att göra med ergonomi osv. Det är fortfarande samma arbetsinsats som det skulle vara utan plattformen (t.ex. Uber-förare jämfört med taxiförare). Argumentet om orimlig arbetstakt kan inte heller godtas, eftersom situationen i själva verket kan vara helt motsatt.

Dessutom finns det inget orsakssamband mellan att ha ett flexibelt eller atypiskt anställningsavtal och att ha dåliga arbetsvillkor.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 101 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 133 |
| Nedlagda röster: | 21 |

Röster för:

101

Röster emot:

133

Nedlagda röster:

21

ÄNDRINGSFÖRSLAG 3

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 3.2.1.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Dessa omställningar
  leder
  till att arbetsmiljöriskerna förflyttas: Först och främst
  mot
  lönearbetets marginaler
  genom den kombinerade utvecklingen av
  underentreprenad och
  otrygga
  anställningar som
  omfattar
  mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar. | Dessa omställningar
  kan leda
  till att arbetsmiljöriskerna förflyttas:
  Dessa möjliga risker skulle kunna åtgärdas genom att man i den sociala dialogen särskilt uppmärksammar först
  och främst lönearbetets marginaler
  vid
  underentreprenad och
  osäkra
  anställningar som
  kan omfatta
  mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Dessa omställningar
  leder
  till att arbetsmiljöriskerna förflyttas: Först och främst
  mot
  lönearbetets marginaler
  genom den kombinerade utvecklingen av
  underentreprenad och
  otrygga
  anställningar som
  omfattar
  mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar.

Dessa omställningar
  kan leda
  till att arbetsmiljöriskerna förflyttas:
  Dessa möjliga risker skulle kunna åtgärdas genom att man i den sociala dialogen särskilt uppmärksammar först
  och främst lönearbetets marginaler
  vid
  underentreprenad och
  osäkra
  anställningar som
  kan omfatta
  mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar.

Motivering

Genom denna förändring erkänner vi att förändringarna i arbetsformerna måste uppmärksammas mer genom social dialog på lämplig nivå när det gäller både hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Även om det kan finnas vissa nya sårbarheter kopplade till arbetsvillkoren i de nya arbetsformerna, är det viktigt att förstå att inte alla atypiska anställningsformer, såsom underentreprenad, automatiskt är mindre skyddande när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och även kan ha samma skyddsnivå för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som en traditionell anställning.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 98 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 147 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

98

Röster emot:

147

Nedlagda röster:

17

ÄNDRINGSFÖRSLAG 4

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.2

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén
  upprepar sitt stöd

   (1)

  för
  ILO:s rekommendation (2) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka
  de fackliga företrädarnas
  roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet. | Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén
  noterar
  ILO:s rekommendation (1) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka
  arbetsmarknadsparternas
  roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén
  upprepar sitt stöd

   (1)

  för
  ILO:s rekommendation (2) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka
  de fackliga företrädarnas
  roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet.

Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén
  noterar
  ILO:s rekommendation (1) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka
  arbetsmarknadsparternas
  roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet.

Motivering

Vi föreslår att man använder ”noterar” i stället för ”upprepar sitt stöd”. Dessutom är det i den andra meningen korrekt att tala om arbetsmarknadsparterna i allmänhet.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 103 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 150 |
| Nedlagda röster: | 15 |

Röster för:

103

Röster emot:

150

Nedlagda röster:

15

ÄNDRINGSFÖRSLAG 5

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.3

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den utbredda förekomsten av distansarbete
  gör
  det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa. Inspektörerna
  bör
  , såsom är fallet i Spanien (1)

  , kunna
  kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv. | Den utbredda förekomsten av distansarbete
  har gjort att vissa medlemsstater ansett
  det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa.
  Såsom
  är fallet i Spanien (1)

  kan inspektörerna
  kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv.
  Arbetsgivarna bör vara skyldiga att se till att distansarbetsutrustning finns tillgänglig endast när arbetstagaren är tvungen att arbeta hemifrån. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Den utbredda förekomsten av distansarbete
  gör
  det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa. Inspektörerna
  bör
  , såsom är fallet i Spanien (1)

  , kunna
  kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv.

Den utbredda förekomsten av distansarbete
  har gjort att vissa medlemsstater ansett
  det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa.
  Såsom
  är fallet i Spanien (1)

  kan inspektörerna
  kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv.
  Arbetsgivarna bör vara skyldiga att se till att distansarbetsutrustning finns tillgänglig endast när arbetstagaren är tvungen att arbeta hemifrån.

Motivering

Vi samtycker till att beskriva ett system i en viss medlemsstat (Spanien) som ett exempel, men det är inte motiverat att föreslå att detta system ska införas även i andra länder, med tanke på att organisationen och formerna för yrkesinspektionen är en fråga för medlemsstaterna.

Om arbetsgivaren redan erbjuder en arbetsplats (normalt sett ett kontor) där arbetstagaren har all nödvändig utrustning bör det inte finnas någon skyldighet att tillhandahålla likadan utrustning även till hemmet om arbetsgivaren inte kräver att arbetstagaren ska arbeta hemifrån. Särskilt för små företag kan dubblering av arbetsutrustning vara en stor kostnadsbörda.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 107 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 149 |
| Nedlagda röster: | 16 |

Röster för:

107

Röster emot:

149

Nedlagda röster:

16

ÄNDRINGSFÖRSLAG 7

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.12

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  efterlyser
  kommittén en
  ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena
  .
  Tillämpningsområdet för direktiv 2004/37/EG bör även utvidgas till reproduktionsstörande ämnen och farliga läkemedel

   (1)

  . Vidare leder kronisk stress till ökad risk för cancer

   (2)

  , och skiftarbete på nätter är en orsak till bröstcancer, prostatacancer och tjock- och ändtarmscancer

   (3)

  . Man bör anta en riskbaserad strategi, inte en metod där arbetarskydd betraktas som en kostnad. | När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  välkomnar
  kommittén
  den preliminära överenskommelse som Europaparlamentet och rådet nådde i slutet av 2021 om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen genom en uppdatering av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  efterlyser
  kommittén en
  ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena
  .
  Tillämpningsområdet för direktiv 2004/37/EG bör även utvidgas till reproduktionsstörande ämnen och farliga läkemedel

   (1)

  . Vidare leder kronisk stress till ökad risk för cancer

   (2)

  , och skiftarbete på nätter är en orsak till bröstcancer, prostatacancer och tjock- och ändtarmscancer

   (3)

  . Man bör anta en riskbaserad strategi, inte en metod där arbetarskydd betraktas som en kostnad.

När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  välkomnar
  kommittén
  den preliminära överenskommelse som Europaparlamentet och rådet nådde i slutet av 2021 om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen genom en uppdatering av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen
  .

Motivering

Det bör noteras att Europaparlamentet och rådet i december 2021 nådde en preliminär överenskommelse om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen. För att förbättra arbetstagarnas skydd mot cancer föreslog kommissionen 2020 att ytterligare begränsa deras exponering för cancerframkallande kemikalier. Initiativet är också en del av kommissionens åtagande att bekämpa cancer inom ramen för Europas plan mot cancer. Kommissionen har betonat att enligt överenskommelsen om att uppdatera direktivet om carcinogener och mutagena ämnen kommer cirka 1 miljon arbetstagare att omfattas av strängare skyddsåtgärder genom fastställandet av yrkeshygieniska gränsvärden för akrylnitril och nickelföreningar samt sänkningen av gränsvärdena för bensen.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 98 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 156 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

98

Röster emot:

156

Nedlagda röster:

17

ÄNDRINGSFÖRSLAG 8

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.13

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå
  är kvaliteten på den sociala dialogen
  och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns,
  garanter för ett effektivt förebyggande arbete
  . Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att
  förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen
  . | Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå
  kan det förebyggande arbetet vara mer effektivt om det finns en god social dialog
  och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns. Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att
  det vidtas åtgärder i enlighet med EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå
  är kvaliteten på den sociala dialogen
  och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns,
  garanter för ett effektivt förebyggande arbete
  . Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att
  förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen
  .

Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå
  kan det förebyggande arbetet vara mer effektivt om det finns en god social dialog
  och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns. Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att
  det vidtas åtgärder i enlighet med EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv
  .

Motivering

Kommissionens strategi omfattar bl.a. kommissionens mål att göra psykosociala och ergonomiska risker till en del av kampanjen för hälsosamma arbetsplatser.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 95 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 161 |
| Nedlagda röster: | 16 |

Röster för:

95

Röster emot:

161

Nedlagda röster:

16

ÄNDRINGSFÖRSLAG 9

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.14

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det ofullständiga genomförandet
  av
  det fristående
  ramavtalet
  från 2004 om
  arbetsrelaterad stress
  visar att det krävs EU-lagstiftning om psykosociala risker
  . EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen. | EESK efterlyser en stärkt roll för arbetsmarknadsparterna när det gäller att öka medvetenheten om psykosociala risker och förebyggande åtgärder. Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt. Enligt den genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna
  av ramavtalet
  ger genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ett betydande mervärde när det gäller
  arbetsrelaterad stress
  och utveckling av den sociala dialogen

   (1). EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen.
  Psykosociala risker är en komplex fråga med olika påverkansfaktorer såsom arbetsvillkor, hantering av arbetsbelastning, arbetsrelationer men även individuella förmågor. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Det ofullständiga genomförandet
  av
  det fristående
  ramavtalet
  från 2004 om
  arbetsrelaterad stress
  visar att det krävs EU-lagstiftning om psykosociala risker
  . EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen.

EESK efterlyser en stärkt roll för arbetsmarknadsparterna när det gäller att öka medvetenheten om psykosociala risker och förebyggande åtgärder. Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt. Enligt den genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna
  av ramavtalet
  ger genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ett betydande mervärde när det gäller
  arbetsrelaterad stress
  och utveckling av den sociala dialogen

   (1). EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen.
  Psykosociala risker är en komplex fråga med olika påverkansfaktorer såsom arbetsvillkor, hantering av arbetsbelastning, arbetsrelationer men även individuella förmågor.

Motivering

Vår strategi bör snarare gå ut på att stärka arbetsmarknadsparterna roll när det gäller att öka medvetenheten om psykosociala risker och förebyggande åtgärder. Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt.

Vi håller inte med om behovet av lagstiftning, men instämmer i kommissionens strategi att i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter utarbeta ett icke-lagstiftningsinitiativ på EU-nivå som rör psykisk hälsa på arbetsplatsen och som behandlar nya frågor som rör arbetstagarnas psykiska hälsa.

Slutligen finns det en genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna av det fristående ramavtalet om arbetsrelaterad stress https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf, där det bl.a. anges att genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ger ett betydande mervärde när det gäller arbetsrelaterad stress och utveckling av den sociala dialogen.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 97 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 159 |
| Nedlagda röster: | 14 |

Röster för:

97

Röster emot:

159

Nedlagda röster:

14

ÄNDRINGSFÖRSLAG 10

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.16

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vi
  beklagar
  att egenföretagare inte
  inbegrips
  i den strategiska ramens tillämpningsområde.
  Vissa plattformsarbetare, som betecknas som ”egenföretagare”, har i själva verket en underordnad ställning i förhållande till plattformarna via den algoritmiska ledningen
  .
  Pandemin har visat på dessa arbetstagares sårbarhet och plattformarnas brister när det gäller förebyggande åtgärder
  .
  Det är inte önskvärt att dessa arbetstagare fortsätter att utsättas för okontrollerade risker till följd av att de inte omfattas av den strategiska ramen
  .
  . | Vi
  noterar
  att egenföretagare inte
  ingår
  i den strategiska ramens tillämpningsområde.
  EESK har tidigare rekommenderat att kommissionen, sakkunniga och arbetsmarknadens parter ska genomföra en studie i god tid för att hitta den bästa lösningen, med vederbörlig hänsyn till principen om att alla egenföretagare också måste ha en säker och hälsosam arbetsmiljö
  .
  EESK noterar vidare att rådet i sin rekommendation av den 18 februari 2003 om förbättring av skyddet för egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet

   (1)

  rekommenderar medlemsstaterna att inom ramen för sin politik när det gäller att förebygga olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar, främja egenföretagares säkerhet och hälsa, med beaktande av de särskilda risker som föreligger inom specifika sektorer och det speciella förhållandet mellan uppdragsgivare och egenföretagare
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Vi
  beklagar
  att egenföretagare inte
  inbegrips
  i den strategiska ramens tillämpningsområde.
  Vissa plattformsarbetare, som betecknas som ”egenföretagare”, har i själva verket en underordnad ställning i förhållande till plattformarna via den algoritmiska ledningen
  .
  Pandemin har visat på dessa arbetstagares sårbarhet och plattformarnas brister när det gäller förebyggande åtgärder
  .
  Det är inte önskvärt att dessa arbetstagare fortsätter att utsättas för okontrollerade risker till följd av att de inte omfattas av den strategiska ramen
  .

.

Vi
  noterar
  att egenföretagare inte
  ingår
  i den strategiska ramens tillämpningsområde.
  EESK har tidigare rekommenderat att kommissionen, sakkunniga och arbetsmarknadens parter ska genomföra en studie i god tid för att hitta den bästa lösningen, med vederbörlig hänsyn till principen om att alla egenföretagare också måste ha en säker och hälsosam arbetsmiljö
  .
  EESK noterar vidare att rådet i sin rekommendation av den 18 februari 2003 om förbättring av skyddet för egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet

   (1)

  rekommenderar medlemsstaterna att inom ramen för sin politik när det gäller att förebygga olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar, främja egenföretagares säkerhet och hälsa, med beaktande av de särskilda risker som föreligger inom specifika sektorer och det speciella förhållandet mellan uppdragsgivare och egenföretagare
  .

Motivering

Den 9 december antog kommissionen sitt förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Det kommer att utarbetas ett separat EESK-yttrande (SOC/709) om det förslaget och frågorna bör därför inte tas upp i detta yttrande.

Det bör i texten hänvisas till rådets rekommendation av den 18 februari 2003 om förbättring av skyddet för egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 99 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 162 |
| Nedlagda röster: | 14 |

Röster för:

99

Röster emot:

162

Nedlagda röster:

14

ÄNDRINGSFÖRSLAG 11

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.17

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK
  betonar att det finns ett asymmetriskt förhållande
  mellan plattformarna och
  dessa arbetstagare
  och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar.
  Dessutom bör rätten till socialt skydd utvidgas till att omfatta dessa arbetstagare
  . | EESK
  konstaterar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa ett rättvist förhållande
  mellan plattformarna och
  dem som utför arbete via plattformar,
  och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK
  betonar att det finns ett asymmetriskt förhållande
  mellan plattformarna och
  dessa arbetstagare
  och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar.
  Dessutom bör rätten till socialt skydd utvidgas till att omfatta dessa arbetstagare
  .

EESK
  konstaterar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa ett rättvist förhållande
  mellan plattformarna och
  dem som utför arbete via plattformar,
  och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar.

Motivering

Genom ändringsförslaget erkänns behovet av att säkerställa en rättvis relation mellan plattformen och dem som använder plattformar för att utföra arbetsprestationer, oavsett om det är som arbetstagare eller som företagare/egenföretagare. Genom ändringsförslaget korrigeras också det felaktiga antagandet att alla som arbetar via plattformar är arbetstagare, eftersom de också kan vara egenföretagare eller företagare.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 12

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 4.22

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Fördelarna med distansarbete beror på hur det organiseras av arbetsgivaren. Distansarbetet
  bör
  regleras genom kollektiva förhandlingar för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar (1). Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002
  räcker inte till för att hantera
  dessa nya utmaningar.
  Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär
  . | Enligt ramavtalet från 2002 är distansarbete frivilligt för den berörda arbetstagaren och arbetsgivaren. Distansarbete kan krävas som en del av arbetstagarens ursprungliga arbetsbeskrivning, eller utföras inom ramen för en frivillig överenskommelse i efterhand.
  Fördelarna med distansarbete beror
  bl.a.
  på hur det organiseras av
  och överenskommits mellan
  arbetsgivaren
  och arbetstagaren
  . Distansarbetet
  kan
  regleras genom kollektiva förhandlingar
  exempelvis
  för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar (1). Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002
  är fortfarande giltigt när det handlar om att bemöta
  dessa nya utmaningar. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Fördelarna med distansarbete beror på hur det organiseras av arbetsgivaren. Distansarbetet
  bör
  regleras genom kollektiva förhandlingar för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar (1). Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002
  räcker inte till för att hantera
  dessa nya utmaningar.
  Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär
  .

Enligt ramavtalet från 2002 är distansarbete frivilligt för den berörda arbetstagaren och arbetsgivaren. Distansarbete kan krävas som en del av arbetstagarens ursprungliga arbetsbeskrivning, eller utföras inom ramen för en frivillig överenskommelse i efterhand.
  Fördelarna med distansarbete beror
  bl.a.
  på hur det organiseras av
  och överenskommits mellan
  arbetsgivaren
  och arbetstagaren
  . Distansarbetet
  kan
  regleras genom kollektiva förhandlingar
  exempelvis
  för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar (1). Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002
  är fortfarande giltigt när det handlar om att bemöta
  dessa nya utmaningar.

Motivering

Det europeiska ramavtalet från 2002 är fortfarande lämpligt för att bemöta de utmaningar som distansarbetet medför.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 13

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det europeiska ramavtalet från 2002
  räcker inte till
  för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför.
  Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär. | Det europeiska ramavtalet från 2002
  , kompletterat med de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från 2020, utgör en solid grund
  för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Det europeiska ramavtalet från 2002
  räcker inte till
  för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför.
  Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär.

Det europeiska ramavtalet från 2002
  , kompletterat med de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från 2020, utgör en solid grund
  för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför.

Motivering

Det europeiska ramavtalet från 2002 är fortfarande lämpligt för att bemöta de utmaningar som distansarbetet medför.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 14

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.10

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommittén förordar
  att en mekanism inrättas som gör det möjligt
  att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner
  , och upprepar sin rekommendation

   (1)

  om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare
  . | Kommittén förordar
  ytterligare ansträngningar för
  att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Kommittén förordar
  att en mekanism inrättas som gör det möjligt
  att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner
  , och upprepar sin rekommendation

   (1)

  om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare
  .

Kommittén förordar
  ytterligare ansträngningar för
  att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner.

Motivering

Det finns redan system för konsekvensbedömning. Ramavtalen har också en egen uppföljning av genomförandet.

Som kommissionen påpekar är yrkessjukdomar en fråga som är nära kopplad till social trygghet, som är en nationell befogenhet. Om yrkesinspektioner: Det finns också en kvalitativ aspekt och det faktum att yrkesinspektion enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) inte bara handlar om hälsa och säkerhet, utan även om andra typer av yrkesinspektion (sociala aspekter, odeklarerat arbete, arbetsadministration osv.).

Sedan pandemin bröt ut och i och med att antalet fysiska yrkesinspektioner har minskat i vissa medlemsstater på grund av sanitära åtgärder har digitala verktyg införts för att underlätta genomförandet av inspektioner online (åtminstone vissa delar av inspektionen kan utföras online). Dessa nya arbetsmetoder kan också effektivisera yrkesinspektionerna. Det är upp till medlemsstaterna att besluta hur yrkesinspektionerna ska organiseras.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 15

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.12

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  efterlyser
  EESK
  en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena, reproduktionstoxiska ämnen och farliga läkemedel samt även stress

   (1)

  och skiftarbete

   (2). | När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  välkomnar
  EESK
  den preliminära överenskommelse som Europaparlamentet och rådet nådde i slutet av 2021 om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen genom en uppdatering av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  efterlyser
  EESK
  en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena, reproduktionstoxiska ämnen och farliga läkemedel samt även stress

   (1)

  och skiftarbete

   (2).

När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer
  välkomnar
  EESK
  den preliminära överenskommelse som Europaparlamentet och rådet nådde i slutet av 2021 om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen genom en uppdatering av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen
  .

Motivering

Det bör noteras att Europaparlamentet och rådet i december 2021 nådde en preliminär överenskommelse om bättre skydd för arbetstagare mot risker i samband med exponering för cancerframkallande och mutagena ämnen. För att förbättra arbetstagarnas skydd mot cancer föreslog kommissionen 2020 att ytterligare begränsa deras exponering för cancerframkallande kemikalier. Initiativet är också en del av kommissionens åtagande att bekämpa cancer inom ramen för Europas plan mot cancer. Kommissionen har betonat att enligt överenskommelsen om att uppdatera direktivet om carcinogener och mutagena ämnen kommer cirka 1 miljon arbetstagare att omfattas av strängare skyddsåtgärder genom fastställandet av yrkeshygieniska gränsvärden för akrylnitril och nickelföreningar samt sänkningen av gränsvärdena för bensen.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 16

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.13

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK efterlyser
  EU-lagstiftning om
  psykosociala risker. Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa. | EESK efterlyser
  mer uppmärksamhet och extra insatser för att stärka arbetsmarknadsparternas roll när det gäller att öka medvetenheten
  om psykosociala risker
  och förebyggande åtgärder
  .
  Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt. Enligt den genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna av ramavtalet ger genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ett betydande mervärde när det gäller arbetsrelaterad stress och utveckling av den sociala dialogen.
  Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa.
  Psykosociala risker är dock en komplex fråga med olika påverkansfaktorer, såsom arbetsvillkor, hantering av arbetsbelastning, arbetsrelationer men även individuella förmågor. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK efterlyser
  EU-lagstiftning om
  psykosociala risker. Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa.

EESK efterlyser
  mer uppmärksamhet och extra insatser för att stärka arbetsmarknadsparternas roll när det gäller att öka medvetenheten
  om psykosociala risker
  och förebyggande åtgärder
  .
  Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt. Enligt den genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna av ramavtalet ger genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ett betydande mervärde när det gäller arbetsrelaterad stress och utveckling av den sociala dialogen.
  Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa.
  Psykosociala risker är dock en komplex fråga med olika påverkansfaktorer, såsom arbetsvillkor, hantering av arbetsbelastning, arbetsrelationer men även individuella förmågor.

Motivering

Lagstiftning är inte lösningen på allt. Vår strategi bör snarare gå ut på att stärka arbetsmarknadsparterna roll när det gäller att öka medvetenheten om psykosociala risker och förebyggande åtgärder. Psykosociala risker måste främst hanteras på arbetsplatsnivå/företagsnivå, det finns ingen universallösning som skulle fungera bra i alla företag eller medlemsstater eftersom problemen också skiljer sig åt.

Vi håller inte med om behovet av lagstiftning, men instämmer i kommissionens strategi att i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter utarbeta ett icke-lagstiftningsinitiativ på EU-nivå som rör psykisk hälsa på arbetsplatsen och som behandlar nya frågor som rör arbetstagarnas psykiska hälsa.

Det finns en genomföranderapport som utarbetats av undertecknarna av ramavtalet https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf, där det bl.a. anges att genomförandet av det europeiska ramavtalet och själva rapporterna, trots olika utmaningar och hinder, ger ett betydande mervärde när det gäller arbetsrelaterad stress och utveckling av den sociala dialogen.

Psykosociala risker är en komplex fråga med olika påverkansfaktorer såsom arbetsvillkor, hantering av arbetsbelastning, arbetsrelationer men även individuella förmågor.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 17

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.14

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att
  förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen
  . | Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att
  åtgärder vidtas i enlighet med EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att
  förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen
  .

Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att
  åtgärder vidtas i enlighet med EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv
  .

Motivering

Kommissionens strategi omfattar bl.a. kommissionens mål att göra psykosociala och ergonomiska risker till en del av kampanjen för hälsosamma arbetsplatser.

Resultat av omröstningen:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 18

Från:

ANGELOVA Milena

GAVRILOVS Vitālijs

KONTKANEN Mira-Maria

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/703 – Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

Punkt 1.16

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK
  anser
  att
  plattformsarbetare bör inbegripas i den strategiska ramens tillämpningsområde
  .
  Rätten att organisera sig, företrädas och förhandla kollektivt bör garanteras och rätten till socialt skydd bör utvidgas till att omfatta även dessa arbetstagare
  . | EESK
  noterar
  att
  kommissionen den 9 december antog sitt förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete
  .
  Ett separat EESK-yttrande (SOC/709) kommer att utarbetas om detta förslag
  . |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK
  anser
  att
  plattformsarbetare bör inbegripas i den strategiska ramens tillämpningsområde
  .
  Rätten att organisera sig, företrädas och förhandla kollektivt bör garanteras och rätten till socialt skydd bör utvidgas till att omfatta även dessa arbetstagare
  .

EESK
  noterar
  att
  kommissionen den 9 december antog sitt förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete
  .
  Ett separat EESK-yttrande (SOC/709) kommer att utarbetas om detta förslag
  .

Motivering

Den 9 december antog kommissionen sitt förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Det kommer att utarbetas ett separat EESK-yttrande (SOC/709) om det förslaget och frågorna bör därför inte tas upp i detta yttrande.

Resultat av omröstningen:

---

(1)  
  Bérastégui P. (2021), ”Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review”
  .
  ETUI Research Report
  2021.
  01
  .

(1)  

  EUT C 220,


  9.6.2021
  , s. 13–25.

(1)  Ännu inte publicerat i EUT.

(1)  
  https:/www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-safety-work-eu-strategic-framework-2021-2027.

(2)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(1)  https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(1)  
  En kemikalie som kan försämra


  en kvinnas eller mans fertilitet eller påverka fostrets utveckling.

(2)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(1)  
  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2008-02495-E.pdf

(1)  
  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/1fd9fbe0-1ee4-4928-a47d-4404b5301bbd

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/data/covid-19/working-teleworking.

(1)  
  SOC/698

(1)  
  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(2)  
  https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/72 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/72

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem

(Förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

(2022/C 194/10)

| Föredragande: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Peter SCHMIDT |

Föredragande:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Medföredragande:

Peter SCHMIDT

| Remiss | Skrivelse från det franska rådsordförandeskapet, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 7.1.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 165/2/2 |

Remiss

Skrivelse från det franska rådsordförandeskapet, 21.9.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

7.1.2022

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

165/2/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK var den första EU-institution som efterlyste en heltäckande livsmedelspolitik i EU, i syfte att främja en hälsosam kost från hållbara livsmedelssystem, koppla samman jordbruk med nutritions- och ekosystemtjänster samt sörja för leveranskedjor som tryggar folkhälsan för alla delar av det europeiska samhället (1). En sådan politik, som nu återspeglas i från jord till bord-strategin, bör förbättra samstämmigheten mellan livsmedelsrelaterade politikområden, öka medvetenheten om våra livsmedels värde och främja hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK har efter en begäran från det franska rådsordförandeskapet om detta förberedande yttrande kommit fram till att följande nyckelåtgärder bör vidtas på EU-nivå för att värna de europeiska producenternas konkurrenskraft (2) i syfte att garantera såväl livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel i EU som rimliga priser för konsumenterna:






  i) | Sträva efter ett öppet strategiskt oberoende när det gäller livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel. |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

Sträva efter ett öppet strategiskt oberoende när det gäller livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel.

| ii) | Utveckla innovativa tekniker och utsäden för att alltid kunna erbjuda lösningar till jordbrukare som ställs inför begränsningar när det gäller befintliga verktyg. |
| --- | --- |

ii)

Utveckla innovativa tekniker och utsäden för att alltid kunna erbjuda lösningar till jordbrukare som ställs inför begränsningar när det gäller befintliga verktyg.

| iii) | Sörja för bredbandstäckning och digitalisering som en förutsättning för precisionsjordbruk och robotteknik, och stödja investeringar i sådan hållbar teknik. |
| --- | --- |

iii)

Sörja för bredbandstäckning och digitalisering som en förutsättning för precisionsjordbruk och robotteknik, och stödja investeringar i sådan hållbar teknik.

| iv) | Främja och underlätta tillgången till utbildning i denna nya teknik för jordbruksproducenter, särskilt unga jordbrukare. |
| --- | --- |

iv)

Främja och underlätta tillgången till utbildning i denna nya teknik för jordbruksproducenter, särskilt unga jordbrukare.

| v) | Säkerställa ömsesidighet mellan standarder och lika villkor genom att införliva den gröna givens från jord till bord-strategi och strategi för biologisk mångfald samt normerna i dessa som globala hållbarhetsstandarder i alla framtida EU-handelsavtal samt i befintliga handelsavtal och WTO-avtal. |
| --- | --- |

v)

Säkerställa ömsesidighet mellan standarder och lika villkor genom att införliva den gröna givens från jord till bord-strategi och strategi för biologisk mångfald samt normerna i dessa som globala hållbarhetsstandarder i alla framtida EU-handelsavtal samt i befintliga handelsavtal och WTO-avtal.

| vi) | Främja livsmedlens värde genom livsmedelsupplysning till konsumenterna, vilket bidrar till att föra jordbrukssektorn närmare samhället. |
| --- | --- |

vi)

Främja livsmedlens värde genom livsmedelsupplysning till konsumenterna, vilket bidrar till att föra jordbrukssektorn närmare samhället.

| vii) | Sörja för skäliga priser och skälig inkomstfördelning i hela kedjan, förbättra konsumenternas vilja att betala rimliga priser för livsmedel så att de konsumerar mindre men bättre samt förbjuda otillbörliga handelsmetoder genom ambitiösa regleringar. |
| --- | --- |

vii)

Sörja för skäliga priser och skälig inkomstfördelning i hela kedjan, förbättra konsumenternas vilja att betala rimliga priser för livsmedel så att de konsumerar mindre men bättre samt förbjuda otillbörliga handelsmetoder genom ambitiösa regleringar.

| viii) | Anpassa livsmedelsföretagens arbetsmetoder och verksamhet till målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

viii)

Anpassa livsmedelsföretagens arbetsmetoder och verksamhet till målen för hållbar utveckling.

| ix) | Se till att det civila samhället och alla berörda parter i livsmedelskedjan medverkar och deltar på ett strukturerat sätt, bland annat genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket ska främja samarbete snarare än konkurrens. |
| --- | --- |

ix)

Se till att det civila samhället och alla berörda parter i livsmedelskedjan medverkar och deltar på ett strukturerat sätt, bland annat genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket ska främja samarbete snarare än konkurrens.

| 1.3 | EESK har även kommit fram till att följande bör göras för att minska beroendet av insatsvaror, inbegripet syntetiska sådana, och göra EU mer självförsörjande på protein:






  i) | Stödja metoder med begränsad användning av insatsvaror, framför allt i fråga om fossila bränslen och bekämpningsmedel, och främja kapaciteten att producera jordbruksinsatsvaror i Europa. |
| --- | --- | --- |

1.3

i)

Stödja metoder med begränsad användning av insatsvaror, framför allt i fråga om fossila bränslen och bekämpningsmedel, och främja kapaciteten att producera jordbruksinsatsvaror i Europa.

| ii) | Göra EU mer självförsörjande på protein, vilket är önskvärt i alla avseenden. Import av sojabönor från tredjeländer kan bidra till avskogning, utarmning av skogen och till att naturliga ekosystem förstörs i vissa producentländer. Om EU tar fram baljväxter med hög proteinhalt skulle det begränsa användningen av importerade produkter, vilket skulle vara positivt för klimat och miljö. |
| --- | --- |

ii)

Göra EU mer självförsörjande på protein, vilket är önskvärt i alla avseenden. Import av sojabönor från tredjeländer kan bidra till avskogning, utarmning av skogen och till att naturliga ekosystem förstörs i vissa producentländer. Om EU tar fram baljväxter med hög proteinhalt skulle det begränsa användningen av importerade produkter, vilket skulle vara positivt för klimat och miljö.

| iii) | Organisera och stötta proteinsektorn för att främja produktionen och övertyga jordbrukarna, särskilt genom en ambitiös gemensam jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

iii)

Organisera och stötta proteinsektorn för att främja produktionen och övertyga jordbrukarna, särskilt genom en ambitiös gemensam jordbrukspolitik.

| iv) | Öka produktionen av oljeväxter och oljekakor. Med livsmedelsproduktion som främsta mål baseras värderingen av oljeväxter på värderingen av både olja och kakor, och kan inte särskiljas. Detta gör det möjligt att öka den hållbara produktionen av livsmedel och energi. |
| --- | --- |

iv)

Öka produktionen av oljeväxter och oljekakor. Med livsmedelsproduktion som främsta mål baseras värderingen av oljeväxter på värderingen av både olja och kakor, och kan inte särskiljas. Detta gör det möjligt att öka den hållbara produktionen av livsmedel och energi.

| v) | Stärka EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, främst genom att förbättra de nuvarande certifieringssystemen (PEFC, FSC) för godkännande av produkter som inte bidrar till avskogning. |
| --- | --- |

v)

Stärka EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, främst genom att förbättra de nuvarande certifieringssystemen (PEFC, FSC) för godkännande av produkter som inte bidrar till avskogning.

| vi) | Utveckla korta, rättvisa och öppna leveranskedjor och se till att omställningen till ett hållbart jordbruk sker med en progressiv strategi för att bevara den befintliga balansen. |
| --- | --- |

vi)

Utveckla korta, rättvisa och öppna leveranskedjor och se till att omställningen till ett hållbart jordbruk sker med en progressiv strategi för att bevara den befintliga balansen.

| vii) | Se till att idén om allas rätt till livsmedel förverkligas, i synnerhet för dem som lever i ekonomisk och social otrygghet, och underlätta experiment inom social innovation. Livsmedelsbistånd måste förbli ett obligatoriskt inslag i medlemsstaternas politik. |
| --- | --- |

vii)

Se till att idén om allas rätt till livsmedel förverkligas, i synnerhet för dem som lever i ekonomisk och social otrygghet, och underlätta experiment inom social innovation. Livsmedelsbistånd måste förbli ett obligatoriskt inslag i medlemsstaternas politik.

| viii) | Säkerställa att livsmedel kan produceras i alla delar av EU. |
| --- | --- |

viii)

Säkerställa att livsmedel kan produceras i alla delar av EU.

| 1.4 | EESK välkomnar beredskapsplanen för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen under kristider, liksom förslaget om att inrätta en europeisk mekanism för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser, och rekommenderar att dessa bestämmelser integreras i en heltäckande livsmedelspolitik (3). EESK vill ha en aktiv roll i den särskilda expertgruppen. |
| --- | --- |

1.4

2.   Inledning

| 2.1 | EESK var den första EU-institution som efterlyste en heltäckande livsmedelspolitik i EU, i syfte att främja en hälsosam kost från hållbara livsmedelssystem, koppla samman jordbruk med nutritions- och ekosystemtjänster samt sörja för leveranskedjor som tryggar folkhälsan för alla delar av det europeiska samhället (4). En sådan politik, som nu återspeglas i från jord till bord-strategin, bör förbättra samstämmigheten mellan livsmedelsrelaterade politikområden, öka medvetenheten om våra livsmedels värde och främja hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den europeiska gröna given utgör, genom de principer som fastställts inom ramen för från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald, ett tillfälle att på nytt bekräfta det sociala livsmedelskontraktet mellan Europeiska unionen och dess invånare och att arbeta för ett rättvist, hälsofrämjande och miljövänligt livsmedelssystem mot bakgrund av den pågående klimat- och miljökrisen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemin har påverkat samhället och ekonomin på aldrig tidigare skådad sätt (5). I hela EU har jordbrukare ock aktörer i livsmedelsförsörjningskedjan upprätthållit sin beredskap för att hålla produktion igång och förse befolkningen med livsmedel trots de svårigheter och hinder som de har stött på. EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor har visat sig kunna leverera säkra livsmedel av hög kvalitet trots påfrestningar, även om vissa störningar i leveranskedjan har förekommit. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det franska nationella livsmedelsrådet (Conseil National de l’Alimentation) antog i juli 2021 ett yttrande (nr 89) om lärdomar av den första perioden med nationell nedstängning i Frankrike under covid-19-krisen (6). Slutsatsen i yttrandet är att covid-19-krisen har ökat behovet av att utveckla en mer systemisk vision för livsmedelssystemen genom att tillämpa One health-modellen i alla led av livsmedelsförsörjningskedjan. Denna integrerade syn på hälsa lägger tonvikt vid kopplingarna mellan djur, människor och deras miljö. Som en följd av den ekonomiska och sociala utsatthet som krisen i vissa fall har orsakat eller förstärkt har även stora klyftor uppdagats när det gäller tillgången till livsmedel, som inte är förenliga med ett hållbart livsmedelssystem, vilket har gett upphov till reflektion kring rätten till livsmedel och livsmedelsdemokrati. Att hela EU:s befolkning har tillgång till hälsosamma, lagligt producerade, överkomliga och tillgängliga livsmedel är avgörande för att uppfylla målen i den gröna given (7). EESK anser att målet att 25 % av jordbruksmarken i EU ska brukas ekologiskt senast 2030 är mycket ambitiöst (8) och efterlyser en EU-omfattande marknadsföringsstrategi för att nå målet, varvid man inte får glömma bort att konsumtionen måste följa efter. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Krisen har även visat att vi måste öka samordningen och förbättra beredskapsplaneringen så att vi är redo att hantera risker som kan hota EU:s livsmedelsförsörjning och livsmedelstrygghet. Det måste vi göra för att undvika en upprepning av det som hände i samband med pandemin då samordningsåtgärder på EU-nivå fick vidtas improviserat allteftersom behov uppstod. För att ta itu med denna målsättning offentliggjorde kommissionen nyligen ett meddelande om en beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen under kristider (9). I meddelandet beskrivs områden där det finns utrymme för förbättringar enligt vad som har framkommit under covid-19-pandemin, liksom principer som bör följas i kristider och inrättandet av en europeisk mekanism för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser. Bland annat ska en särskild expertgrupp inrättas bestående av myndigheter i medlemsstaterna och från länder utanför EU, samt berörda aktörer. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Enligt FAO:s definition är ett hållbart livsmedelssystem ett livsmedelssystem som bidrar till tryggad livsmedelsförsörjning och näring åt alla på ett sådant sätt att man inte äventyrar de ekonomiska, sociala och miljömässiga grunderna för en trygg livsmedelsförsörjning och tillräcklig näring för framtida generationer (10). I från jord till bord-strategin måste hänsyn tas till krisens konsekvenser men den måste även innehålla de garantier som behövs för att livsmedelstryggheten i EU ska säkras. EU:s livsmedelssystem bör säkerställa kvantitet och kvalitet i försörjningen av livsmedel till befolkningen genom att stödja konkurrenskraften i livsmedelssektorn med hänsyn tagen till hållbarhetsfrågor. Det bör också stödja social innovation. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionens gemensamma forskningscentrum gav i augusti 2021 ut en rapport med titeln ”Modelling environmental and climate ambitions in the agricultural sector with the CAPRI model” (11). I den simuleras vilken inverkan några av de kvantifierade målen i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald (minskad användning av växtskyddsmedel, minskade näringsförluster, större ekologisk areal inom det ekologiska jordbruket och fler intresseområden) skulle ha på EU:s jordbrukssektor och jordbruksmarknader. Det förefaller som om dessa mål skulle kunna leda till en minskning av produktionen i EU med 10–15 %, lägre inkomster för jordbrukarna samt högre priser och ökad import i motsvarande grad. Resultaten från denna rapport visar hur viktigt det är att jordbruks- och livsmedelsomställningen beaktas tillsammans. Såsom anges i från jord till bord-strategin skulle en minskning av livsmedelsförluster och livsmedelsavfall kunna förhindra en sådan utveckling. En effektiv fördelning av de tillgängliga livsmedelsresurserna skulle kunna vara ett lämpligt instrument. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ändrade kostvanor är en väsentlig del i omställningen av jordbruks- och livsmedelssystemet som helhet, liksom handels-, konkurrens-, hälso- och sjukvårds-, utbildnings-, miljö- och konsumentpolitiken. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Det franska rådsordförandeskapet har bett EESK att utarbeta ett förberedande yttrande om i synnerhet följande:






  — | Vad som kan göras på EU-nivå för att värna de europeiska producenternas konkurrenskraft, i syfte att garantera både livsmedelstrygghet i EU och rimliga priser för konsumenterna. |
| --- | --- | --- |

2.9

—

Vad som kan göras på EU-nivå för att värna de europeiska producenternas konkurrenskraft, i syfte att garantera både livsmedelstrygghet i EU och rimliga priser för konsumenterna.

| — | Vad som kan göras för att minska beroendet av insatsvaror, inbegripet syntetiska sådana, och göra EU mer självförsörjande på protein i syfte att underlätta en omstöpning av jordbrukssektorn och få till stånd en hållbar omställning i de europeiska livsmedelssystemen. |
| --- | --- |

—

Vad som kan göras för att minska beroendet av insatsvaror, inbegripet syntetiska sådana, och göra EU mer självförsörjande på protein i syfte att underlätta en omstöpning av jordbrukssektorn och få till stånd en hållbar omställning i de europeiska livsmedelssystemen.

3.   Vad som kan göras på EU-nivå för att värna de europeiska producenternas konkurrenskraft, i syfte att garantera både livsmedelstrygghet (och hållbarhet) i EU och rimliga priser för konsumenterna

| 3.1 | För att en heltäckande europeisk livsmedelspolitik verkligen ska vara relevant för de europeiska konsumenterna är det, som EESK påpekat i tidigare yttranden, viktigt att de livsmedel som produceras på ett hållbart sätt i EU är konkurrenskraftiga i fråga pris och kvalitet. Detta innebär att den europeiska jordbruksbaserade livsmedelssektorn kan leverera livsmedel till konsumenter till priser som inkluderar extra kostnader för sådana kriterier som hållbarhet, djurskydd, livsmedelssäkerhet och näringsvärde, men också ge en rimlig avkastning för jordbrukarna, samtidigt som den behåller sin ställning som det alternativ som föredras av de allra flesta konsumenter (12). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Om vi upprätthåller de europeiska aktörernas konkurrenskraft och rättvisa värdekedjor bör detta, med ovan nämnda definitioner av livsmedelstrygghet, hållbara livsmedelssystem och konkurrenskraft, leda till att jordbrukarna får rättvis ersättning som uppmuntrar dem och ger dem erkännande för att de bedriver ett sunt jordbruk. Förutom att förse oss med mat utgör livsmedelssystemet även en reell lösning på klimatproblemen, framför allt genom anpassade produktionssystem, lagring av koldioxid i marken, jordstruktur, agroekologisk infrastruktur och naturlig filtrering av dricksvatten samt genom att den biologiska mångfalden ökas och upprätthålls. I från jord till bord-strategin föreslår kommissionen dock få konkreta åtgärder för att stärka den jordbruksbaserade livsmedelssektorn och inkomsterna för primärproducenterna, och ingen av dessa åtgärder stärker sektorns konkurrenskraft. Dessa viktiga frågor borde stå i centrum i genomförandet av strategin eftersom det är de som avgör om den kommer att ge resultat eller inte. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Riktade forsknings- och utvecklingsprogram och kunskapsöverföring är av avgörande vikt för att vi ska kunna främja kvalitet och trygga produktiviteten, samtidigt som vi säkerställer hållbarhet. Insatserna måste i första hand handla om att förse jordbrukarna med praktiska, tillgängliga och kostnadseffektiva tekniska lösningar (till exempel precisionsjordbruk och beslutsstöd) och verktyg som främjar agroekologisk och lokal produktion. Här ingår även stöd till de grupper som inte har någon kunskap om hållbar produktion. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU måste även se till att alla arbetstagare i livsmedelskedjan får sina grundläggande rättigheter tillgodosedda (i produktions-, förädlings- och distributionsledet). EU bör därför åta sig att på ett ändamålsenligt sätt värna arbetstagarnas grundläggande sociala rättigheter och särskilt att följa reglerna på detta område i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt Internationella arbetsorganisationens konventioner och rekommendationer på området. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Åtgärderna i de punkter som följer kan övervägas för att värna de europeiska producenternas konkurrenskraft, i syfte att garantera såväl livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel i EU som rimliga priser för konsumenterna. |
| --- | --- |

3.5

3.5.1   Arbeta för öppet strategiskt oberoende när det gäller livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel

| i) | EESK har redan föreslagit en definition av öppet strategiskt oberoende som tillämpas på livsmedelssystem på grundval av livsmedelsproduktion, arbetskraft och rättvis handel, med det övergripande målet att säkerställa livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel för alla EU-medborgare genom en rättvis, sund, hållbar och resilient livsmedelsförsörjning (13). |
| --- | --- |

i)

EESK har redan föreslagit en definition av öppet strategiskt oberoende som tillämpas på livsmedelssystem på grundval av livsmedelsproduktion, arbetskraft och rättvis handel, med det övergripande målet att säkerställa livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel för alla EU-medborgare genom en rättvis, sund, hållbar och resilient livsmedelsförsörjning (13).

| ii) | EESK har även påpekat (14) att det är nödvändigt att harmonisera produktionsstandarderna för att undvika snedvriden konkurrens och göra det möjligt för varje land att producera baslivsmedel. WTO:s klausuler om skydd av jordbruket, såväl de allmänna som de som finns i bilaterala avtal, måste förbättras på grundval av de olika kriterier som EESK räknar upp i sitt yttrande. Syftet är att säkerställa lojal konkurrens och bärkraft i EU:s sektorer för jordbruksbaserade livsmedel, för att trygga EU:s livsmedelssuveränitet till gagn för både producenter och konsumenter. Detta behov av livsmedelssuveränitet har accentuerats under covid-19-epidemin. De nuvarande klausulerna är ineffektiva på grund av alltför lång genomförandetid. Tack vare digitaliseringen av ekonomin går det dock att få fram uppgifter inom några timmar. Övervakningen av volymer och priser är nu effektiv och möjliggör snabb respons. |
| --- | --- |

ii)

EESK har även påpekat (14) att det är nödvändigt att harmonisera produktionsstandarderna för att undvika snedvriden konkurrens och göra det möjligt för varje land att producera baslivsmedel. WTO:s klausuler om skydd av jordbruket, såväl de allmänna som de som finns i bilaterala avtal, måste förbättras på grundval av de olika kriterier som EESK räknar upp i sitt yttrande. Syftet är att säkerställa lojal konkurrens och bärkraft i EU:s sektorer för jordbruksbaserade livsmedel, för att trygga EU:s livsmedelssuveränitet till gagn för både producenter och konsumenter. Detta behov av livsmedelssuveränitet har accentuerats under covid-19-epidemin. De nuvarande klausulerna är ineffektiva på grund av alltför lång genomförandetid. Tack vare digitaliseringen av ekonomin går det dock att få fram uppgifter inom några timmar. Övervakningen av volymer och priser är nu effektiv och möjliggör snabb respons.

| iii) | I synnerhet bör EU:s livsmedelssystem bli mer diversifierade. Arbetskraften inom jordbruket bör stärkas, särskilt genom att man lockar unga människor och sörjer för anständiga arbetsvillkor och inkomster, och handelspolitiken bör anpassas till EU:s standarder för hållbara livsmedel och konkurrenskraft (15). |
| --- | --- |

iii)

I synnerhet bör EU:s livsmedelssystem bli mer diversifierade. Arbetskraften inom jordbruket bör stärkas, särskilt genom att man lockar unga människor och sörjer för anständiga arbetsvillkor och inkomster, och handelspolitiken bör anpassas till EU:s standarder för hållbara livsmedel och konkurrenskraft (15).

3.5.2   Säkerställa ömsesidighet mellan standarder genom att införliva den gröna givens från jord till bord-strategi och strategi för biologisk mångfald som globala hållbarhetsstandarder i alla framtida EU-handelsavtal

| i) | EESK har föreslagit att alla framtida EU-handelsavtal ska inbegripa den gröna givens från jord till bord-strategi, strategi för biologisk mångfald och 55 %-strategin som globala standarder för hållbarhet, men inser att det är ytterst utmanande att integrera och genomföra målen för hållbar utveckling och högre standarder i multilaterala handelsavtal. Större framsteg när det gäller målen för hållbar utveckling och grundläggande miljömässiga och sociala standarder verkar vara möjliga i bilaterala handelsavtal på kortare sikt. Det är allmänt erkänt att handeln med jordbruksprodukter spelar en central roll för att förverkliga de flesta, om inte alla, mål för hållbar utveckling och att WTO spelar en viktig roll när det gäller att uppnå dessa mål och att detta skulle vara betydligt svårare utan en effektiv multilateral handelsmekanism. Stängda gränser i kristider gör i allmänhet att krisen förvärras och utgör inte någon lösning. EESK anser att EU bör införa lagstiftning som innehåller krav på tillbörlig aktsamhet för företag längs hela deras leveranskedja för att kartlägga, förebygga och begränsa miljömässiga och sociala risker samt kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU måste garantera att handelsavtal inte externaliserar dessa problem och t.ex. ökar avskogningen i andra länder. EU:s sanitära och fytosanitära bestämmelser måste respekteras och försiktighetsprincipen följas i alla EU:s handelsavtal (16). |
| --- | --- |

i)

EESK har föreslagit att alla framtida EU-handelsavtal ska inbegripa den gröna givens från jord till bord-strategi, strategi för biologisk mångfald och 55 %-strategin som globala standarder för hållbarhet, men inser att det är ytterst utmanande att integrera och genomföra målen för hållbar utveckling och högre standarder i multilaterala handelsavtal. Större framsteg när det gäller målen för hållbar utveckling och grundläggande miljömässiga och sociala standarder verkar vara möjliga i bilaterala handelsavtal på kortare sikt. Det är allmänt erkänt att handeln med jordbruksprodukter spelar en central roll för att förverkliga de flesta, om inte alla, mål för hållbar utveckling och att WTO spelar en viktig roll när det gäller att uppnå dessa mål och att detta skulle vara betydligt svårare utan en effektiv multilateral handelsmekanism. Stängda gränser i kristider gör i allmänhet att krisen förvärras och utgör inte någon lösning. EESK anser att EU bör införa lagstiftning som innehåller krav på tillbörlig aktsamhet för företag längs hela deras leveranskedja för att kartlägga, förebygga och begränsa miljömässiga och sociala risker samt kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU måste garantera att handelsavtal inte externaliserar dessa problem och t.ex. ökar avskogningen i andra länder. EU:s sanitära och fytosanitära bestämmelser måste respekteras och försiktighetsprincipen följas i alla EU:s handelsavtal (16).

| ii) | EESK har även betonat att målen i från jord till bord-strategin inte kan uppnås utan förändringar i EU:s handelspolitik (17). Från jord till bord-strategin innehåller viktiga åtgärder för att stärka hållbarhetsbestämmelserna i EU:s bilaterala frihandelsavtal och efterlevnaden av dessa regler. Mer kan emellertid göras för att säkerställa efterlevnad av internationella avtal och för att förenkla förfarandena för att anmäla och agera mot överträdelser av hållbarhetsåtaganden. Såsom kommissionen och parlamentet har föreslagit för andra sektorer, och såsom har diskuterats i yttrandet NAT/834 (18), bör en gränsjusteringsmekanism för koldioxid för import av jordbruksprodukter övervägas. |
| --- | --- |

ii)

EESK har även betonat att målen i från jord till bord-strategin inte kan uppnås utan förändringar i EU:s handelspolitik (17). Från jord till bord-strategin innehåller viktiga åtgärder för att stärka hållbarhetsbestämmelserna i EU:s bilaterala frihandelsavtal och efterlevnaden av dessa regler. Mer kan emellertid göras för att säkerställa efterlevnad av internationella avtal och för att förenkla förfarandena för att anmäla och agera mot överträdelser av hållbarhetsåtaganden. Såsom kommissionen och parlamentet har föreslagit för andra sektorer, och såsom har diskuterats i yttrandet NAT/834 (18), bör en gränsjusteringsmekanism för koldioxid för import av jordbruksprodukter övervägas.

| iii) | EESK föreslår att en EU-byrå inrättas som ska certifiera importerade produkter enligt EU:s hållbarhetsstandarder. |
| --- | --- |

iii)

EESK föreslår att en EU-byrå inrättas som ska certifiera importerade produkter enligt EU:s hållbarhetsstandarder.

| iv) | EESK uppmanar också med kraft EU att se till att standarderna i förmånshandelsavtal är verkligt ömsesidiga, särskilt när det gäller djurskydd, hållbarhet och spårbarhet från jord till bord (ursprungsmärkning av råvaror, ingredienser i förädlade varor och alla beståndsdelar i livsmedel), och att bygga vidare på och integrera det som har uppnåtts i vissa nyligen antagna bilaterala bestämmelser. Det är också viktigt att hitta nya hållbara metoder som jordbrukarna kan använda, främja hållbara metoder och se till att småskaliga jordbrukare i EU och i utvecklingsländer kan utnyttja nya möjligheter till hållbar produktion. Dessa reflektioner bör äga rum i multilaterala forum såsom FN:s kommitté för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) och Codex Alimentarius, i stället för att begränsas till bilaterala förhandlingar, där jordbrukarnas och det civila samhällets deltagande är begränsat, maktobalanserna betydande och handelsliberalisering förblir slutmålet. Den planerade rättsliga ramen för hållbara livsmedelssystem kan utgöra en utgångspunkt. En tydlig definition av hållbara livsmedelssystem, i linje med befintliga EU-definitioner av miljömässig hållbarhet, måste fastställas i denna ram (19). |
| --- | --- |

iv)

EESK uppmanar också med kraft EU att se till att standarderna i förmånshandelsavtal är verkligt ömsesidiga, särskilt när det gäller djurskydd, hållbarhet och spårbarhet från jord till bord (ursprungsmärkning av råvaror, ingredienser i förädlade varor och alla beståndsdelar i livsmedel), och att bygga vidare på och integrera det som har uppnåtts i vissa nyligen antagna bilaterala bestämmelser. Det är också viktigt att hitta nya hållbara metoder som jordbrukarna kan använda, främja hållbara metoder och se till att småskaliga jordbrukare i EU och i utvecklingsländer kan utnyttja nya möjligheter till hållbar produktion. Dessa reflektioner bör äga rum i multilaterala forum såsom FN:s kommitté för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) och Codex Alimentarius, i stället för att begränsas till bilaterala förhandlingar, där jordbrukarnas och det civila samhällets deltagande är begränsat, maktobalanserna betydande och handelsliberalisering förblir slutmålet. Den planerade rättsliga ramen för hållbara livsmedelssystem kan utgöra en utgångspunkt. En tydlig definition av hållbara livsmedelssystem, i linje med befintliga EU-definitioner av miljömässig hållbarhet, måste fastställas i denna ram (19).

3.5.3   Främja livsmedlens värde

| i) | Enligt de senaste siffrorna från Eurostat uppgick andelen av hushållens utgifter som gick till mat och alkoholfria drycker 2019 till 13 % av de sammanlagda konsumtionsutgifterna. Det är en väsentlig minskning sedan den gemensamma jordbrukspolitiken infördes. Med variationer mellan länderna är livsmedel de europeiska hushållens tredje största utgiftskategori efter kategorin ”boende, vatten, el och bränslen”, som stod för 23,5 % och kategorin ”transporter”, som stod för 13,1 %. Samtidigt har det skett en ökning av antalet personer som lider av fetma i världen, vilket WHO har betecknat som en ”epidemi”. År 2017 led 17 % av den vuxna befolkningen i EU av fetma. Andelen européer som led av övervikt eller fetma var 52 %, vilket motsvarar varannan vuxen och nästan vart tredje barn. Europa följer därmed globala trender med ett ökat intag av förädlade livsmedel men även feta, söta och salta livsmedel. |
| --- | --- |

i)

Enligt de senaste siffrorna från Eurostat uppgick andelen av hushållens utgifter som gick till mat och alkoholfria drycker 2019 till 13 % av de sammanlagda konsumtionsutgifterna. Det är en väsentlig minskning sedan den gemensamma jordbrukspolitiken infördes. Med variationer mellan länderna är livsmedel de europeiska hushållens tredje största utgiftskategori efter kategorin ”boende, vatten, el och bränslen”, som stod för 23,5 % och kategorin ”transporter”, som stod för 13,1 %. Samtidigt har det skett en ökning av antalet personer som lider av fetma i världen, vilket WHO har betecknat som en ”epidemi”. År 2017 led 17 % av den vuxna befolkningen i EU av fetma. Andelen européer som led av övervikt eller fetma var 52 %, vilket motsvarar varannan vuxen och nästan vart tredje barn. Europa följer därmed globala trender med ett ökat intag av förädlade livsmedel men även feta, söta och salta livsmedel.

| ii) | Det finns flera sätt som detta problem kan hanteras på. EESK understryker att en gemensam livsmedelsmärkningsstrategi i EU som återspeglar riktlinjerna för en hållbar kost skulle förbättra insynen och motverka användningen av onödigt billiga råvaror som är både ohälsosamma och ohållbara (t.ex. transfetter, palmolja och för mycket socker). Konsumenterna skulle dra fördel av att livsmedelsmärkningen även omfattade miljöaspekter och sociala aspekter. Detta skulle få konsumenterna att välja hälsosammare och hållbarare alternativ (20). |
| --- | --- |

ii)

Det finns flera sätt som detta problem kan hanteras på. EESK understryker att en gemensam livsmedelsmärkningsstrategi i EU som återspeglar riktlinjerna för en hållbar kost skulle förbättra insynen och motverka användningen av onödigt billiga råvaror som är både ohälsosamma och ohållbara (t.ex. transfetter, palmolja och för mycket socker). Konsumenterna skulle dra fördel av att livsmedelsmärkningen även omfattade miljöaspekter och sociala aspekter. Detta skulle få konsumenterna att välja hälsosammare och hållbarare alternativ (20).

| iii) | Utan tvekan styrs konsumenternas beteende i hög grad av priset, och det gäller ännu mer i kristider, men kvaliteteten är precis lika viktig, ibland viktigare enligt vissa enkätundersökningar. Konsumenterna måste väga in att de krav som EU:s jordbrukare måste uppfylla, även om det endast är genom det grundläggande regelverket, är högre än kraven på jordbrukare utanför EU. Dessa krav är en garanti för vår produktions kvalitet, säkerhet och hållbarhet och för att den inte är skadlig för hälsan. |
| --- | --- |

iii)

Utan tvekan styrs konsumenternas beteende i hög grad av priset, och det gäller ännu mer i kristider, men kvaliteteten är precis lika viktig, ibland viktigare enligt vissa enkätundersökningar. Konsumenterna måste väga in att de krav som EU:s jordbrukare måste uppfylla, även om det endast är genom det grundläggande regelverket, är högre än kraven på jordbrukare utanför EU. Dessa krav är en garanti för vår produktions kvalitet, säkerhet och hållbarhet och för att den inte är skadlig för hälsan.

3.5.4   Säkerställa skäliga priser och förbjuda otillbörliga handelsmetoder

| i) | En livsmedelskedja som verkligen fungerar är inte starkare än sin svagaste länk, och alltför länge har den svagaste länken varit jordbrukaren. EU-direktivet om otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan (21) är ett viktigt steg framåt (22). För första gången har man enats om bindande regler för att reglera vissa otillbörliga handelsmetoder. Syftet med direktivet är ge EU:s jordbrukare, deras producentorganisationer och återförsäljarna mer skydd. Det är endast genom en bindande rättslig ram som maktbalans i livsmedelskedjan kan uppnås. Hur sektorerna och jordbrukarna är organiserade är också en viktig faktor för att konsumenterna ska få livsmedel av bra kvalitet. I slutändan måste man se till att alla som arbetar med livsmedelsproduktion kan få rättvisa och tillräckliga inkomster och att konsumenterna erbjuds hälsosamma produkter av god kvalitet till rimliga priser. |
| --- | --- |

i)

En livsmedelskedja som verkligen fungerar är inte starkare än sin svagaste länk, och alltför länge har den svagaste länken varit jordbrukaren. EU-direktivet om otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan (21) är ett viktigt steg framåt (22). För första gången har man enats om bindande regler för att reglera vissa otillbörliga handelsmetoder. Syftet med direktivet är ge EU:s jordbrukare, deras producentorganisationer och återförsäljarna mer skydd. Det är endast genom en bindande rättslig ram som maktbalans i livsmedelskedjan kan uppnås. Hur sektorerna och jordbrukarna är organiserade är också en viktig faktor för att konsumenterna ska få livsmedel av bra kvalitet. I slutändan måste man se till att alla som arbetar med livsmedelsproduktion kan få rättvisa och tillräckliga inkomster och att konsumenterna erbjuds hälsosamma produkter av god kvalitet till rimliga priser.

3.5.5   Anpassa livsmedelsföretagens arbetsmetoder och verksamhet till målen för hållbar utveckling (23)

| i. | Den europeiska gröna given och EU:s återhämtningsplan visar att vi måste bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och ohållbara arbetsmetoder. Rådets beslut om klimatmål för 2030 visar att EU kan inta en ledande position på detta område. Detta måste dock göras med målen för hållbar utveckling i åtanke. Att livsmedelsföretagens arbetsmetoder och verksamhet är anpassade till målen för hållbar utveckling är en viktig faktor för att målen ska nås genom att dessa mål sätts i centrum för strategierna (genom insatser och ambitiösa mål, utvärdering av effekterna och öppen kommunikation om resultaten) (24). |
| --- | --- |

i.

Den europeiska gröna given och EU:s återhämtningsplan visar att vi måste bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och ohållbara arbetsmetoder. Rådets beslut om klimatmål för 2030 visar att EU kan inta en ledande position på detta område. Detta måste dock göras med målen för hållbar utveckling i åtanke. Att livsmedelsföretagens arbetsmetoder och verksamhet är anpassade till målen för hållbar utveckling är en viktig faktor för att målen ska nås genom att dessa mål sätts i centrum för strategierna (genom insatser och ambitiösa mål, utvärdering av effekterna och öppen kommunikation om resultaten) (24).

3.5.6   Se till att det civila samhället och alla berörda parter i livsmedelskedjan medverkar och deltar på ett strukturerat sätt, bland annat genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd (25)
  så att samarbete i stället för konkurrens främjas

| i. | EESK har länge förespråkat en ansats som inkluderar större delar av samhället, bland annat fler verktyg för deltagande, i syfte att säkerställa att det civila samhället, och då särskilt ungdomar, kan engagera sig mer och delta i beslutsfattandet kring hållbarhet. Detta samarbete kan ske genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket EESK eftertryckligen uppmuntrar till. |
| --- | --- |

i.

EESK har länge förespråkat en ansats som inkluderar större delar av samhället, bland annat fler verktyg för deltagande, i syfte att säkerställa att det civila samhället, och då särskilt ungdomar, kan engagera sig mer och delta i beslutsfattandet kring hållbarhet. Detta samarbete kan ske genom ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd, vilket EESK eftertryckligen uppmuntrar till.

4.   Vad som kan göras för att minska beroendet av insatsvaror, inbegripet syntetiska sådana, och göra EU mer självförsörjande på protein

4.1   
  Minska beroendet av insatsvaror, särskilt syntetiska sådana

| 4.1.1 | Så som förklaras i parlamentets betänkande om försörjningskedjan för insatsvaror inom jordbruket: uppbyggnad och konsekvenser har de mycket instabila priserna på råvaror och insatsvaror inom jordbruket lett till osäkra inkomster för jordbrukarna och verkat hämmande på deras långsiktiga investeringar. Samtidigt lider jordbrukarna akut brist på verktyg och alternativ, på grund av att dessa ämnen inte beforskas i tillräcklig utsträckning. Det finns ett stort behov av verkliga satsningar och finansiella investeringar i till exempel agroekologi, forskning om nya resistenta arter, nya biologiska bekämpningsmetoder och precisionsjordbruk. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | När det gäller antibiotika i animalieproduktionen bör anmärkningsvärda insatser uppmärksammas, som Europeiska läkemedelsmyndigheten gjorde genom att framhålla att försäljningen av veterinärmedicinska antibiotika minskade med 32,5 % mellan 2011 och 2017. Målet som EU har satt upp om att minska användningen av antibiotika på djur med ytterligare 50 % kan få allvarliga konsekvenser för djurhälsan och djurskyddet och hota livsmedelssäkerheten. Det finns stor medvetenhet hos jordbrukare och veterinärer, som med stöd av myndigheter förordar en lämplig och väl genomtänkt användning av antibiotika, som bör upprätthållas. Effektiva, ekonomiskt överkomliga alternativ till antibiotika bör tas fram och göras tillgängliga, eftersom även den nuvarande mängden antibiotika som används är oroväckande. EESK stöder helhjärtat den delegerade akt som kommissionen föreslagit inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (26), enligt vilken vissa antimikrobiella substanser bör reserveras för människor. Det är av avgörande vikt att






  — | investera i djurs välbefinnande (ge djuren mer utrymme), |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

investera i djurs välbefinnande (ge djuren mer utrymme),

| — | agera mer förebyggande genom vaccinering och självvaccinering (27), |
| --- | --- |

—

agera mer förebyggande genom vaccinering och självvaccinering (27),

| — | upprätthålla och säkerställa tillgång till kosttillskott. |
| --- | --- |

—

upprätthålla och säkerställa tillgång till kosttillskott.

| 4.1.3 | I från jord till bord-strategin förordar kommissionen minskad användning av växtskyddsmedel och antibiotika, liksom minskade näringsförluster på grund av övergödning. Syftet med detta är att förbättra miljöskyddet, skydda hälsan, öka arealen som används för ekologisk odling och bekämpa antibiotikaresistens. Växtbiostimulanter kan vara ett hållbart alternativ till syntetiska växtskyddsmedel, och EU:s tillsynsmyndigheter bör tillåta små och medelstora företag att utveckla och registrera sådana produkter. Förutom de negativa effekter som den ohållbara användningen av insatsvaror i jordbruket har på miljö och hälsa är det även rationellt att minska jordbrukets beroende av insatsvaror, inbegripet syntetiska sådana och fossila bränslen, av ekonomiska skäl, förutsatt att det finns effektiva, robusta och resilienta alternativ. Ökade kostnader för insatsvaror skulle direkt påverka produktionskostnaderna och antingen leda till minskade inkomster för jordbrukarna eller, om de kan överföra kostnaderna på senare led, till högre priser på jordbruksprodukter och livsmedel. EESK betonar behovet av att minska mängden insatsvaror per producerat kilo (kemiska insatsvaror, arbetskraft, olja, energi, areal, antal djur och så vidare) så mycket som möjligt. Kommittén insisterar även på behovet av att så mycket som möjligt öka förekomsten av agroekologiska infrastrukturer i våra produktionsekosystem så att vi kan dra nytta av alla de tjänster som de ger, och särskilt aktiviteten hos de gynnsamma arter som finns där. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   
  Göra EU mer självförsörjande på protein

| 4.2.1 | EU har ett stort underskott på vegetabiliskt protein och importerar det mesta av det som EU:s jordbrukssektor behöver, främst foderråvaror som sojabönor. Trots en ökning i värdet av jordbruksproduktionen och jordbruksexporten var EU nettoimportör av kalorier 2018 (till 15 % beroende av import). Den höga produktionsnivån av mejeriprodukter och kött fungerar tack vare en stor import av proteingrödor (särskilt sojabönor och sojaskrå) från den amerikanska kontinenten. Beroendet av importerade livsmedel går tillbaka på handelsavtal som slöts mellan EU och Förenta staterna efter andra världskriget. Förenta staterna gick med på skydd för de europeiska vete- och mejerimarknaderna i utbyte mot att EU beviljade tullbefrielse för majs- och sojabönsprodukter från Förenta staterna. Det innebar att oljefrön och oljekakor kom in på EU:s marknad till världsmarknadspriser. Medan den inhemska produktionen av sojabönor har stagnerat på en mycket låg nivå på grund de olönsamma marginalerna för sojabönor som inte är genetiskt modifierade och det ogynnsamma klimatet i norra Europa, har importen av sojabönor och sojaskrå ökat stort (med 49 % respektive 87 % mellan 1986 och 2013). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Att göra EU mer självförsörjande på protein är önskvärt i alla avseenden. Import av sojabönor från tredjeländer kan bidra till avskogning, utarmning av skogen och till att naturliga ekosystem förstörs i vissa producentländer. Om EU tar fram baljväxter med hög proteinhalt skulle det begränsa användningen av importerade produkter, vilket skulle vara positivt för klimat och miljö. Samtidigt är odling av baljväxter bra för den biologiska mångfalden och minskar användningen av kvävegödselmedel. Eftersom blandodlingssystem gör att EU bli mer självförsörjande på vegetabiliskt protein minskas även jordbrukarnas utsatthet för de instabila världsmarknadspriserna på dessa råvaror som behövs till foder. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Europaparlamentet antog i april 2018 ett betänkande där man efterlyser en europeisk strategi för främjande av proteingrödor (28), och kommissionen offentliggjorde i slutet av 2018 (29) en rapport om utvecklingen av vegetabiliska proteiner i EU, som även betecknats som en proteinplan för EU. Kommissionen har nyligen offentliggjort planer på att stoppa vissa importerade produkter om produktionen av dem orsakar olaglig avverkning. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | I från jord till bord-strategin framhåller kommissionen behovet av att i betydligt större utsträckning främja EU-odlade vegetabiliska proteiner, liksom av ökad tillgång och fler källor till alternativa proteiner, såsom mikrobiella, marina och insektsbaserade proteiner. Dessutom kan alternativa foderråvaror som insekter, marina foderråvaror (till exempel alger och tång) och biprodukter från bioekonomin (till exempel fiskavfall) fylla en viktig funktion i omställningen till hållbar självförsörjning på protein. Ändrade matvanor hos befolkningen i EU är också en viktig faktor. I denna proteindiversifiering bör jordbruksråvaror och lokala jordbruksprodukter gynnas i syfte att främja lokal och regional utveckling vad gäller vegetabiliska proteiner. Risken är annars en ökning av importen och utbudet av förädlade produkter som saluförs som köttsubstitut och som oftast har otillräckligt näringsinnehåll (30). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Att utveckla produktionen av vegetabiliskt protein i EU är inte bara ekonomiskt gynnsamt för jordbrukarna och livsmedels- och foderproducenterna utan kan även på flera olika sätt vara positivt för miljö och klimat. Särskilt genom att proteingrödor binder atmosfärens kväve i jorden och därför har en viktig funktion att fylla i ett mer hållbart kretslopp för kväve. Å andra sidan lider jordbrukarna även här väsentlig brist på tillämpad forskning om resistenta och anpassade arter som ger tillräcklig skörd. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Åtgärderna i de punkter som följer kan övervägas för att förbättra EU:s självförsörjning på protein:






  i) | Öka produktionen av oljeväxter och oljekakor. Med livsmedelsproduktion som främsta mål baseras värderingen av oljeväxter på värderingen av både olja och kakor, och kan inte särskiljas. Detta gör det möjligt att öka den hållbara produktionen av livsmedel och energi. Tillgången till europeisk raps ger anledning till oro i detta avseende: från en nivå av 3,8 miljoner ton rent protein under skörden 2017/2018 till 2,66 miljoner ton rent protein under skörden 2020/2021. Denna utveckling återspeglas i importen av frön och mjöl, främst sojabönor. Den minskade volymen av europeisk raps beror både på ogynnsamma klimatförhållanden och på svårigheter att odla grödor i och med tilltagande regleringsbegränsningar och minskad tillgång på produktionsmedel. Producenter utanför Europa har betydande konkurrensfördelar i detta sammanhang, såsom användning av urvalsteknik, toleranta sorter för ogräsbekämpningsmedel osv. Det är viktigt att samma klausuler gäller i detta sammanhang. |
| --- | --- | --- |

4.2.6

i)

Öka produktionen av oljeväxter och oljekakor. Med livsmedelsproduktion som främsta mål baseras värderingen av oljeväxter på värderingen av både olja och kakor, och kan inte särskiljas. Detta gör det möjligt att öka den hållbara produktionen av livsmedel och energi. Tillgången till europeisk raps ger anledning till oro i detta avseende: från en nivå av 3,8 miljoner ton rent protein under skörden 2017/2018 till 2,66 miljoner ton rent protein under skörden 2020/2021. Denna utveckling återspeglas i importen av frön och mjöl, främst sojabönor. Den minskade volymen av europeisk raps beror både på ogynnsamma klimatförhållanden och på svårigheter att odla grödor i och med tilltagande regleringsbegränsningar och minskad tillgång på produktionsmedel. Producenter utanför Europa har betydande konkurrensfördelar i detta sammanhang, såsom användning av urvalsteknik, toleranta sorter för ogräsbekämpningsmedel osv. Det är viktigt att samma klausuler gäller i detta sammanhang.

| ii). | Organisera och stötta proteinsektorn för att främja produktionen och övertyga jordbrukarna, särskilt genom en ambitiös gemensam jordbrukspolitik. Det finns redan ett antal åtgärder i den gemensamma jordbrukspolitiken som under de senaste åren direkt eller indirekt har uppmuntrat till produktion av vegetabiliskt protein i EU, men detta bör hanteras på ett mer strategiskt och ambitiöst sätt. Budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken räcker inte för att väga upp för de ekonomiska faktorer som talar mot produktion av vegetabiliskt protein i Europa. En generell ökning av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken skulle därför vara nödvändig. |
| --- | --- |

ii).

Organisera och stötta proteinsektorn för att främja produktionen och övertyga jordbrukarna, särskilt genom en ambitiös gemensam jordbrukspolitik. Det finns redan ett antal åtgärder i den gemensamma jordbrukspolitiken som under de senaste åren direkt eller indirekt har uppmuntrat till produktion av vegetabiliskt protein i EU, men detta bör hanteras på ett mer strategiskt och ambitiöst sätt. Budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken räcker inte för att väga upp för de ekonomiska faktorer som talar mot produktion av vegetabiliskt protein i Europa. En generell ökning av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken skulle därför vara nödvändig.

| iii) | Förlita sig på forskning






  a) | för att optimera proteinintaget i djurfoder och lyfta fram betesmarkernas/klöverns roll som en viktig proteinkälla för idisslare, |
| --- | --- | --- |

iii)

Förlita sig på forskning

a)

för att optimera proteinintaget i djurfoder och lyfta fram betesmarkernas/klöverns roll som en viktig proteinkälla för idisslare,

| b) | för att identifiera den roll som fisk och skaldjur kan spela, t.ex. genererar odlad fisk och odlade skaldjur ett lägre koldioxidavtryck än djurproduktion på land, och binder koldioxid. Tångsnacks finns redan på marknaden. Detta slukar dock stora mängder mineraler såsom järn, och därför bör man vara noga med att se till att balansen i vattnet inte rubbas. Vattenbruk kan således spela en viktig roll för att EU ska bli självförsörjande på protein genom hållbar produktion av livsmedel och foder, samt för utvecklingen av nya bioprodukter, som livsmedelstillsatser och nya råvaror av alger och andra marina organismer. Dessutom har den blå ekonomin en allt större potential när det gäller att förbättra EU:s ekonomi, skapa arbetstillfällen av god kvalitet och öka människors välfärd på olika platser, vilket särskilt skulle komma kust-och landsbygdsområdena till godo. |
| --- | --- |

b)

för att identifiera den roll som fisk och skaldjur kan spela, t.ex. genererar odlad fisk och odlade skaldjur ett lägre koldioxidavtryck än djurproduktion på land, och binder koldioxid. Tångsnacks finns redan på marknaden. Detta slukar dock stora mängder mineraler såsom järn, och därför bör man vara noga med att se till att balansen i vattnet inte rubbas. Vattenbruk kan således spela en viktig roll för att EU ska bli självförsörjande på protein genom hållbar produktion av livsmedel och foder, samt för utvecklingen av nya bioprodukter, som livsmedelstillsatser och nya råvaror av alger och andra marina organismer. Dessutom har den blå ekonomin en allt större potential när det gäller att förbättra EU:s ekonomi, skapa arbetstillfällen av god kvalitet och öka människors välfärd på olika platser, vilket särskilt skulle komma kust-och landsbygdsområdena till godo.

| c) | Jordbrukarna måste kunna dra större nytta av kunskapsöverföring och ökad medvetenhet om odling och produktion av baljväxter på flera nivåer: avkastning, val av sorter, skadedjursangrepp, lösningar osv. |
| --- | --- |

c)

Jordbrukarna måste kunna dra större nytta av kunskapsöverföring och ökad medvetenhet om odling och produktion av baljväxter på flera nivåer: avkastning, val av sorter, skadedjursangrepp, lösningar osv.

| iv) | Att främja extensiv djuruppfödning (31) kan också vara ett sätt att framställa hållbart animaliskt protein samtidigt som man främjar betesmarkens potential som kolsänka och tillhörande agroekologisk infrastruktur. Extensivt jordbruk och skogsjordbruk kan öka motståndskraften mot skogsbränder. |
| --- | --- |

iv)

Att främja extensiv djuruppfödning (31) kan också vara ett sätt att framställa hållbart animaliskt protein samtidigt som man främjar betesmarkens potential som kolsänka och tillhörande agroekologisk infrastruktur. Extensivt jordbruk och skogsjordbruk kan öka motståndskraften mot skogsbränder.

| 4.2.7 | EESK planerar att ta fram ett förslag till en strategi för hur EU ska uppnå ett hållbart öppet oberoende när det gäller protein och oljeväxter genom att analysera vilka möjligheter det finns i EU-odlade växter, vattenbruket i EU, extensiv djuruppfödning och ytterligare proteinkällor såsom insekter, alger och urbana livsmedelssystem. |
| --- | --- |

4.2.7

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

1

(2)  Se definitionen av konkurrenskraft i punkt 3.1.

2

(3)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

3

(4)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

4

(5)  Europas BNP sjönk med 11,8 % under det andra kvartalet 2020 (Eurostat).

5

(6)  https://cna-alimentation.fr/avis/tous-les-avis/

6

(7)  EESK:s yttrande – Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

7

(8)  EESK:s yttrande – Handlingsplan för utveckling av EU:s ekologiska produktion (EUT C 517, 22.12.2021, s. 114).

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/agri-food-supply-chain/contingency-plan_en

9

(10)  https://www.fao.org/3/ca2079en/CA2079EN.pdf

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC121368/pubsy_jrc_technical_report_-_capri_environmental_and_climatic_ambition_2.pdf

11

(12)  EESK:s yttrande – Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

12

(13)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Strategiskt oberoende, livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel (EUT C 105, 4.3.2022, s. 56).

13

(14)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Införande av skyddsåtgärder för jordbruksprodukter i handelsavtal (EUT C 364, 28.10.2020, s. 49)

14

(15)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Strategiskt oberoende, livsmedelstrygghet och hållbara livsmedel (EUT C 105, 4.3.2022, s. 56).

15

(16)  EESK:s yttrande på eget initiativ – EU:s handelspolitiks förenlighet med den europeiska gröna given, EUT C 429, 11.12.2020, s. 66.

16

(17)  EESK:s yttrande – Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

17

(18)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 181.

18

(19)  EESK:s yttrande – Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

19

(20)  EESK:s yttrande – Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9)

20

(21)  EUT L 111, 25.4.2019, s. 59

21

(22)  EESK:s yttrande – Mot en rättvis livsmedelsförsörjningskedja (förberedande yttrande) (EUT C 517, 22.12.2021, s. 38).

22

(23)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Att anpassa livsmedelsföretagens strategier och verksamhet till målen för hållbar utveckling för en hållbar återhämtning efter covid-19 (ännu ej offentliggjort i EUT).

23

(24)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Att anpassa livsmedelsföretagens strategier och verksamhet till målen för hållbar utveckling för en hållbar återhämtning efter covid-19 (ännu ej offentliggjort i EUT).

24

(25)  EESK:s yttrande på eget initiativ – Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18); EESK:s yttrande – Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

26

(27)  Vaccin som framställts från patogener som isoleras från ett sjukt djur eller från ett friskt djur på samma gård för att ges till det sjuka djuret eller till de andra djuren på gården.

27

(28)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2018-0121_SV.html

28

(29)  COM(2018) 757 final

29

(30)  https://www.clcv.org/storage/app/media/Dossier%20presse.pdf

30

(31)  EESK:s informationsrapport – Fördelar med extensiv djurhållning och organiska gödselmedel inom ramen för den europeiska gröna given.

31

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 566:e plenarsession – Interactio, 19.1.2022–20.1.2022

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/81

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner

(COM(2021) 556 final – 2021/0197(COD))

(2022/C 194/11)

| Föredragande: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Bruno CHOIX |

Föredragande:

Dirk BERGRATH

Medföredragande:

Bruno CHOIX

| Remiss | Europaparlamentet, 13.9.2021
  Rådet, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 237/1/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 13.9.2021

Rådet, 20.9.2021

Rättslig grund

Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

237/1/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK upprepar sitt stöd för den europeiska gröna givens mål att göra EU till den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. EESK framhåller därtill betydelsen av EU:s strategi för hållbar och smart mobilitet, i vilken en rad milstolpar fastställs för att uppnå det ambitiösa målet att anpassa transportsektorn till ett klimatneutralt Europa 2050 och främja ett integrerat och helhetsinriktat tillvägagångssätt (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK delar uppfattningen att nyregistreringar av personbilar och lätta lastbilar i Europeiska unionen borde möjliggöra en utsläppsminskning på 100 % för EU:s fordonspark senast 2035. EESK stöder den föreslagna minskningen av koldioxidutsläpp för nya personbilar med 55 % (jämfört med målet för 2021) för EU:s hela fordonspark och stöder på det hela taget också minskningsmålet på 50 % för lätta nyttofordon från och med 2030. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK betonar att begränsningar för fordonsparken utgör ett mycket kraftfullt och effektivt incitament för att få till stånd tekniska förändringar inom industrin. I linje med sitt tidigare yttrande (2) noterar EESK att avgasrörsmetoden trots alla fördelar måste kompletteras med andra politiska instrument. 55 %-paketet måste säkerställa ett livscykeltänkande och förhindra att elektrifiering av vägtransporter leder till att utsläpp förskjuts till tidigare led i värdekedjan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK betonar återigen med eftertryck att individuell mobilitet måste förbli tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla, särskilt för pendlare utan tillgång till kollektivtrafik av god kvalitet eller andra mobilitetslösningar (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Bilindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Biltillverkning (montering och leverantörer) sysselsätter 2,6 miljoner arbetstagare och genererar 900 000 arbetstillfällen hos underleverantörer, vilka tillsammans står för 11,6 % av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin i EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med tanke på den påtagligt snabbare utfasning av fossila bränslen som 55 %-paketet kommer att medföra, främst inom bilindustrin, kommer det att behövas ytterligare resurser, till exempel i en utvidgad fond för en rättvis omställning, för att hantera de sociala följderna av utsläppsminskningsåtgärder i regioner som är beroende av bilindustrins leveranskedjor. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK efterlyser på nytt en översyn som bör omfatta en lägesrapport om de anställdas kvalifikationer, omskolning och utbildning samt en uppdaterad analys av inom vilka områden (ytterligare) åtgärder behövs för att vidareutveckla kompetensen och kvalifikationerna hos arbetstagarna i bilindustrin med hänsyn till strukturomvandlingen (4). EESK upprepar att dessa aspekter bör ingå i de föreslagna bestämmelserna om styrning och övervakning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK befarar att det kan bli svårt att uppnå minskningsmålen om inte den laddningsinfrastruktur som behövs för omställningen finns på plats. Laddningsinfrastruktur måste byggas där människor bor, arbetar och utför sin dagliga verksamhet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Förnybara och koldioxidsnåla drivmedel, samt e-bränslen, kan spela en viss roll när det gäller att minska vägtransporternas koldioxidutsläpp, särskilt för den befintliga fordonsparken och för svårelektrifierade delar, men robusta hållbarhetsnormer måste tillämpas. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Genom meddelandet om den europeiska gröna given (5) lanserades en ny tillväxtstrategi för EU som syftar till att omvandla EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Det bekräftar kommissionens ambition att höja sina klimatmål och göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta mål anges i meddelandet ”En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi” (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | På grundval av en omfattande konsekvensbedömning föreslog kommissionen i sitt meddelande ”Höjning av Europas klimatambition för 2030” (7) att EU skulle öka sin ambitionsnivå och lägga fram en heltäckande plan för att på ett ansvarsfullt sätt höja Europeiska unionens bindande mål för 2030 till en nettoutsläppsminskning på minst 55 %. Målet för 2030 ligger i linje med Parisavtalets mål att hålla den globala temperaturökningen väl under 2 oC och eftersträva att hålla den på 1,5 oC. Europeiska rådet godkände EU:s nya bindande mål för 2030 vid sitt möte i december 2020 (8). För att uppnå denna höjda ambitionsnivå för 2030 har kommissionen sett över den nuvarande klimat- och energirelaterade lagstiftningen, som enbart förväntas minska utsläppen av växthusgaser med 40 % senast 2030 och med 60 % senast 2050. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | 55 %-paketet, som tillkännagavs i kommissionens klimatmålsplan (9), är den tyngsta grundbulten i insatserna för att uppnå det ambitiösa nya klimatmålet för 2030, och alla ekonomiska sektorer och politikområden, även vägtransporter, kommer att behöva bidra till detta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Bilindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi och står för över 7 % av EU:s BNP. Den ger, direkt eller indirekt, 12,6 miljoner européer arbete. EU investerar varje år 60,9 miljarder euro i forskning och utveckling inom fordonsområdet. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I kommissionens strategi för hållbar och smart mobilitet (10) behandlas de övergripande svårigheterna i samband med omställningen till en utsläppsfri mobilitet och beskrivs en färdplan för att få de europeiska transporterna på rätt spår mot en hållbar och smart framtid. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Den handlingsplan som åtföljer strategin omfattar politik som bland annat syftar till att öka användningen av utsläppsfria fordon och tillhörande infrastruktur. Övergången till utsläppsfria fordon kommer att förebygga föroreningar och förbättra människors hälsa, samtidigt som den stödjer nollföroreningsambitionen i den europeiska gröna given, så som den beskrivs i handlingsplanen för nollföroreningar (11). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Utsläppsnormerna för koldioxid från personbilar och lätta nyttofordon är mycket viktiga som drivkrafter för att minska koldioxidutsläppen från sektorn, vilket framgår av meddelandet ”Höjning av Europas klimatambition för 2030”. De allmänna målen för detta förslag är att bidra till att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och i detta syfte, i enlighet med den europeiska klimatlagen, bidra till att uppnå nettominskningar av växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030 jämfört med 1990. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Utsläppsnormerna för koldioxid, som ska främja utbudet av nya utsläppsfria fordon på marknaden, är också en kompletterande åtgärd till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (12) (direktivet om förnybar energi), som kommer att minska koldioxidutsläppen från produktionen av el som används i elfordon och stimulera användningen av förnybara och koldioxidsnåla drivmedel för befintliga fordon med förbränningsmotorer. Det finns också betydande synergieffekter mellan utsläppsnormerna för koldioxid och ett skärpt utsläppshandelssystem (13) och direktivet om förnybar energi. |
| --- | --- |

2.9

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK upprepar sitt stöd för den europeiska gröna givens mål att göra EU till den första klimatneutrala kontinenten senast 2050 och sitt stöd för de reviderade utsläppsminskningsmålen för 2030, i enlighet med kommitténs yttrande om den europeiska klimatlagen (14). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Att minska EU:s utsläpp av växthusgaser med minst 55 % senast 2030 kommer att kräva ytterligare betydande insatser inom alla sektorer av ekonomin. Detta gäller särskilt för transporter. Transportsektorn prioriteras i den gröna given, som har det allmänna målet att växthusgasutsläppen från transporter ska minskas med 90 % senast 2050. Utsläpp från vägtransporter står för 22 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser och 27 % av dess koldioxidutsläpp (15). Enligt officiella uppgifter var utsläpp från vägtransporter 26,8 % högre 2018 än 1990 (16). Mer nyligen ökade utsläppen från nya personbilar under 2019 för tredje året i rad till 122,3 gram koldioxid per kilometer (g CO2/km) (17). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK understryker betydelsen av EU:s strategi för hållbar och smart mobilitet, i vilken en rad milstolpar fastställs för att uppnå det ambitiösa målet att anpassa transportsektorn till ett klimatneutralt Europa 2050. Strategin bygger på tidigare policydokument och främjar med rätta ett integrerat och helhetsinriktat tillvägagångssätt som förlitar sig på en rad kompletterande instrument som ska omvandla transportsektorn. Utsläppsnormer spelar en viktig roll, men för att uppnå de fastställda målen krävs ytterligare insatser för att bygga ut infrastrukturen, öka den koldioxidfria elproduktionen och inrätta mekanismer för koldioxidprissättning för transporter (18). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förordningen om normer för koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon är hörnstenen i EU:s strategi för att minska utsläppen i sektorn. EESK påpekar att en omfattande översyn av förordningen om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon slutfördes 2018 (19). EESK konstaterar att denna nyligen gjorda översyn emellertid inte räcker för att uppnå de mål om minskade växthusgasutsläpp som fastställs i EU:s klimatlag. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Bilindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Biltillverkning (montering och leverantörer) sysselsätter 2,6 miljoner arbetstagare och genererar 900 000 arbetstillfällen hos underleverantörer, vilka tillsammans står för 11,6 % av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin i EU. Totalt sysselsätter bilindustrin 12,6 miljoner människor i Europa, vilket innebär att bilindustrin står för 6,6 % av all sysselsättning i EU. EU:s bilindustri genererar ett handelsöverskott på 76 miljarder euro per år och står för 33 % av de totala FoU-utgifterna i EU. Sist men inte minst är köp och nyttjande av motorfordon en viktig källa till skatteintäkter för medlemsstaterna, där enbart Tyskland driver in nästan 100 miljarder euro per år (20). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För att uppnå utsläppsminskningsmålen för vägtransporter för 2030 kommer det att krävas stora insatser för att omvandla bilindustrin och ersätta den befintliga fordonsparken. Användningen av elfordon i Europa ökar snabbt i många medlemsstater men är fortfarande begränsad: elbilar stod enbart för 3,5 % av det totala antalet nyregistrerade bilar 2019, inklusive batterielfordon och laddhybrider, medan elbilar står för bara 1,2 % av den befintliga fordonsparken i EU (21). Färska siffror visar på en snabb ökning av marknadsandelarna för batterielfordon och laddhybrider, vilka låg på 9,8 % respektive 9,1 % under tredje kvartalet 2021 (22). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Man bör hålla i åtanke att EU:s bilindustri är tvungen att minska koldioxidutsläppen i ett sammanhang där den redan kämpar med en rad andra faktorer som leder till strukturella förändringar och som kraftigt påverkar dess arbetskraft. Automatiseringen och robotiseringen av löpande band föranleder en ökad produktivitet som kommer att påverka antalet arbetade timmar i sektorn (23) och den rådande bristen på halvledare har lett till produktionsförluster. Samtidigt har pandemin och dess följder har lett till att försäljning och produktion hamnat på historiskt låga nivåer. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK betonar återigen med eftertryck att individuell mobilitet måste förbli tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla, särskilt för pendlare utan tillgång till kollektivtrafik av god kvalitet eller andra mobilitetslösningar (24). Ett betydande hinder för tillväxt på marknaden för batterielfordon är de höga anskaffningspriserna. Detta innebär högre kostnader för värdeminskning för den som köper en ny bil, vilket påverkar lagerhållningen. Olika rapporter visar dock att batterielfordon redan är det mest ekonomiska alternativet för konsumenter i många länder om man tar hänsyn till de totala ägarkostnaderna (25). Man kommer att behöva behålla proportionerliga stödåtgärder och incitament under kommande år för att gynna andra- och tredjehandsköpare, vilka kommer att dra störst fördelar av elektrifieringen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I maj 2020 föreslog kommissionen att man skulle inrätta Fonden för en rättvis omställning på 40 miljarder euro för att bistå regioner som är beroende av kol- och koldioxidintensiva industrier i arbetet med att minska koldioxidutsläppen. Mot bakgrund av förhandlingarna om EU:s budget och återhämtning enades medlemsstaterna om att avsätta 17,5 miljarder euro till Fonden för en rättvis omställning. Med tanke på den påtagligt snabbare utfasning av fossila bränslen som 55 %-paketet kommer att medföra, främst inom bilindustrin, kommer det att behövas ytterligare resurser för att hantera de sociala följderna av utsläppsminskningsåtgärder i regioner som är beroende av bilindustrins leveranskedjor. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK betonar att begränsningar för fordonsparken utgör ett mycket kraftfullt och effektivt incitament för att få till stånd tekniska förändringar inom industrin. Det är till stor del på grund av denna regleringsskjuts som den europeiska bilindustrin har slagit in på vägen mot utsläppsfria fordon. Mer ambitiösa begränsningar för fordonsparken kommer att bidra till att Europa kan bli den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK delar uppfattningen att nyregistreringar av personbilar och lätta lastbilar i Europeiska unionen borde möjliggöra en utsläppsminskning på 100 % för EU:s fordonspark senast 2035. EESK påpekar att detta minskningsmål endast kan uppnås om alla ramvillkor är sammanlänkade på ett optimalt sätt och kunder (i hela EU) kan övertygas om att gå över till utsläppsfria fordon. Det är därför viktigt att bygga den nödvändiga laddningsinfrastrukturen där människor bor, arbetar och utför sin dagliga verksamhet, samtidigt som man ser till att denna laddningsinfrastruktur är lämplig för användarna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK stöder den föreslagna minskningen av koldioxidutsläpp för nya personbilar med 55 % (jämfört med målet för 2021) för EU:s hela fordonspark från och med 2030. EESK påpekar att de specifika produktions- och utvecklingscyklerna inom bilindustrin föranleder omgående beslut för att detta mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Även om EESK på det hela taget även stöder minskningsmålet på 50 % för lätta nyttofordon, vill vi påpeka att dessa fordon har specifika produktions- och utvecklingscykler och särskilda användningsområden. Kommittén befarar att det kan bli svårt att uppnå minskningsmålen om inte den laddningsinfrastruktur som behövs för omställningen finns på plats, och därför kan ytterligare kriterier behövas. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK upprepar sin efterlysning från 2018 av en halvtidsöversyn av nuvarande förordning (som var planerad till 2024). Den bör omfatta en lägesrapport om de anställdas kvalifikationer, omskolning och utbildning samt en uppdaterad analys av inom vilka områden (ytterligare) åtgärder behövs för att vidareutveckla kompetensen och kvalifikationerna hos arbetstagarna i bilindustrin med hänsyn till strukturomvandlingen (26). EESK upprepar att dessa aspekter bör ingå i de föreslagna bestämmelserna om styrning och övervakning, som måste bygga på provningar av utsläpp vid verklig körning. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Översynen av förordningen om normer för koldioxidutsläpp måste baseras på teknikneutralitet, samtidigt som man beaktar att inte alla alternativ ger hög energieffektivitetsprestanda. Även om elektrifiering helt klart är det ledande alternativet när det gäller att minska koldioxidutsläpp från vägtransportsektorn är det kanske inte det mest relevanta alternativet för tyngre eller långväga transporter. Som kommissionen betonade i sitt meddelande ”En ren jord åt alla” från 2018 måste ett brett spektrum av tekniker övervägas och EU:s strategi måste baseras på teknikneutralitet. Batterier, vätgas, avancerade biodrivmedel, biometan och e-vätskor kommer att spela en roll när fossila bränslen fasas ut från transportsystemet. EESK stöder principen om teknikneutralitet och betonar att mobilitetsmixen fortsatt bör omfatta alla framdrivningssystem som uppfyller koldioxids- och utsläppsnormerna i linje med målen i den gröna given. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | I linje med sitt tidigare yttrande (27) noterar EESK att den avgasrörsmetod som valts i förslaget till förordning trots alla fördelar måste kompletteras med andra politiska instrument. 55 %-paketet måste säkerställa ett livscykeltänkande och förhindra att elektrifiering av vägtransporter leder till att utsläpp förskjuts till tidigare led i värdekedjan. Översynen av EU:s utsläppshandelssystem och direktivet om förnybar energi måste säkerställa att elektrifiering av vägtransporter och utfasning av fossila bränslen i elproduktion sker i samma takt. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Den nuvarande spridningen på marknaden visar att laddhybridteknik kan fungera som inkörsport och övergångsteknik för att bidra till att transportsektorn uppnår klimatmålen. Man måste emellertid säkerställa att hybridfordon mestadels används i enbart eldrift och att de laddas ofta. För att bemöta den växande diskussionen om vilseledande märkning av laddhybrider bör åtgärder skyndsamt vidtas för att öka andelen körning i eldrift, bland annat följande:






  — | Den elektriska räckvidden för laddhybrider bör utformas så att den omfattar typiska användarbeteenden. För bilar bör man eftersträva en räckvidd på cirka 80–100 km i faktisk drift och en laddningskapacitet på 11 kW för alla modeller. |
| --- | --- | --- |

4.8

—

Den elektriska räckvidden för laddhybrider bör utformas så att den omfattar typiska användarbeteenden. För bilar bör man eftersträva en räckvidd på cirka 80–100 km i faktisk drift och en laddningskapacitet på 11 kW för alla modeller.

| — | Digitala tjänster, information och intelligenta driftsstrategier bör integreras i fordon som stöd till förare i hur eldriften används. |
| --- | --- |

—

Digitala tjänster, information och intelligenta driftsstrategier bör integreras i fordon som stöd till förare i hur eldriften används.

| — | Uppgifter om ombordövervakning av bränsleförbrukning (OBFCM) bör finnas tillgängliga via det (enhetligt definierade) gränssnittet OBD (omborddiagnos) II med iakttagande av dataskyddsreglerna av de tekniska tjänsterna. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om ombordövervakning av bränsleförbrukning (OBFCM) bör finnas tillgängliga via det (enhetligt definierade) gränssnittet OBD (omborddiagnos) II med iakttagande av dataskyddsreglerna av de tekniska tjänsterna.

| — | Nationella incitament bör tas fram för att främja batterianvändning (socialt rättvisa system för koldioxidprissättning och utfasning av indirekta subventioner till fossila drivmedel, såsom obeskattade bränslekort för anställda som använder tjänstebil). |
| --- | --- |

—

Nationella incitament bör tas fram för att främja batterianvändning (socialt rättvisa system för koldioxidprissättning och utfasning av indirekta subventioner till fossila drivmedel, såsom obeskattade bränslekort för anställda som använder tjänstebil).

| 4.9 | Förnybara och koldioxidsnåla drivmedel, samt e-bränslen, kan spela en viss roll när det gäller att minska vägtransporternas koldioxidutsläpp, särskilt för den befintliga fordonsparken och svårelektrifierade delar. Man bör dock ha i åtanke att dessa drivmedel främst kommer att behövas för att minska koldioxidutsläppen i de delar av transportsystemet som är svåra att elektrifiera, såsom luftfart och sjöfart. EU-lagstiftningen bör dessutom säkerställa att robusta hållbarhetsnormer tillämpas. För det första måste en livscykelanalys säkerställa att koldioxidavtrycket är förenligt med målet att uppnå klimatneutralitet 2050. För det andra måste användningen av dessa alternativa drivmedel, även om den är begränsad, ligga i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, och till följd av detta måste biodrivmedel baserade på livsmedels- och fodergrödor, inklusive drivmedel baserade på palmolja och soja, fasas ut. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK ser positivt på att undantaget för tillverkare av små volymer, som registrerar färre än 10 000 bilar eller färre än 22 000 lätta lastbilar per år, tas bort från och med 2030. En allmän nischmarknad för fordon som inte är bundna till utsläppsmål är inte acceptabel. I förslaget saknas dock bestämmelser om fordon för särskilda ändamål som är svåra att elektrifiera. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 158.

1

(2)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 52.

2

(3)  EESK:s yttrande ”EU:s mobilitetsstrategi och EU:s industriella värdekedjor: en ekosystembaserad strategi i bilindustrin” (yttrande på eget initiativ), punkt 1.3 (EUT C 105, 4.3.2022, s. 26).

3

(4)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 52, punkterna 1.6 och 4.13.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2018) 773 final.

6

(7)  COM(2020) 562 final.

7

(8)  Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020 (EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8).

8

(9)  COM(2020) 562 final.

9

(10)  COM(2020) 789 final.

10

(11)  COM(2021) 400 final, se även Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

12

(13)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

13

(14)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 143.

14

(15)  https://unfccc.int/documents/275968

15

(16)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases-7/assessment

16

(17)  https://www.eea.europa.eu/highlights/average-car-emissions-kept-increasing

17

(18)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 158.

18

(19)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 52.

19

(20)  ACEA:s siffror för 2021 https://www.acea.auto/files/ACEA_Pocket_Guide_2021-2022.pdf.

20

(21)  EU + Förenade kungariket, Norge och Island: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/proportion-of-vehicle-fleet-meeting-5/assessment; batterielfordon 0,4 % och hybrider 0,8 %, siffror från 2021 från ACEA.

21

(22)  https://www.acea.auto/fuel-pc/fuel-types-of-new-cars-battery-electric-9-8-hybrid-20-7-and-petrol-39-5-market-share-in-q3-2021/

22

(23)  Se Fraunhoferinstitutet, ELAB 2.0-studien.

23

(24)  EESK:s yttrande ”EU:s mobilitetsstrategi och EU:s industriella värdekedjor: en ekosystembaserad strategi i bilindustrin” (yttrande på eget initiativ), punkt 1.3 (EUT C 105, 4.3.2022, s. 26).

24

(25)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-039_electric_cars_calculating_the_total_cost_of_ownership_for_consumers.pdf

25

(26)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 52, punkterna 1.6 och 4.13.

26

(27)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 52.

27

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/87

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättade av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet”

[COM(2021) 574 final – 2021/0293 (COD)]

(2022/C 194/12)

Föredragande:
  Violeta JELIĆ

Medföredragande:
  Philip VON BROCKDORFF

| Remiss | Europaparlamentet, 18.10.2021
  Rådet, 26.10.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 13.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 239/1/6 |

Remiss

Europaparlamentet, 18.10.2021

Rådet, 26.10.2021

Rättslig grund

Artikel 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

13.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

239/1/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Covid-19 har uppenbarat hur viktig tekniken är för ekonomins och hälso- och sjukvårdens resiliens, vilket gör EU:s digitala omställning och suveränitet till en avgörande fråga. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppmanar därför EU att utveckla sin digitala suveränitet, eftersom den under de kommande åren förväntas bli en viktig milstolpe på Europas väg till ekonomisk, social och miljömässig utveckling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK betonar att digital suveränitet måste bygga på en global konkurrenskraft som vilar på ett stabilt samarbete mellan medlemsstaterna, vilket är en nödvändig förutsättning för att EU ska bli en global normgivare, också vad gäller teknikens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK framhåller att den digitala omställningen måste ske på ett hållbart, människocentrerat och inkluderande sätt. EESK anser därför att det är mycket viktigt att se till att företrädare för det civila samhället – bl.a. arbetsmarknadens parter, konsumentorganisationer och andra berörda aktörer – görs delaktiga när policyprogrammet och tillhörande nationella färdplaner utformas, genomförs och övervakas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För en framgångsrik digital omställning krävs det spetskompetens på teknikområdet och talang. Dessutom måste det finnas en stabil och heltäckande grund av digitala färdigheter och digital kompetens hos alla medborgare. EESK påpekar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de personer som är mest utsatta när det gäller risker kopplade till den digitala klyftan, till exempel äldre, personer med lägre kvalifikationer och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Teknisk spetskompetens vilar på en stark industriell grund, intensiv innovation och investeringar. EESK framhåller hur viktigt det är att investera i digital infrastruktur och att utveckla en inre marknad för data eftersom det möjliggör en verklig digital utveckling i alla EU:s regioner, bland såväl medborgare som företag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Europeiska företag behöver gynnsamma förhållanden för innovation, investeringar och verksamhet jämfört med utländska konkurrenter. Samtidigt som innovativa företag främjas måste man se till att alla företag, inklusive mikroföretag, små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin, uppmuntras och på så vis kan bli aktiva i och dra nytta av utvecklingen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitalt ledarskap förutsätter att privat och offentlig sektor samarbetar. EESK betonar den offentliga sektorns viktiga roll i digital utveckling i och med att offentliga tjänster och offentlig förvaltning digitaliseras. Det är ett sätt att inte bara öka dessa tjänsters effektivitet utan att också underlätta inkluderande tillgång till dem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att flerlandsprojekten är ett värdefullt initiativ eftersom de syftar till att främja EU:s spetskompetens inom digital teknik och stärka EU:s globala ställning. Detta initiativ skulle också bidra till att hitta lösningar på utmaningar som är för resurskrävande för enskilda medlemsstater, utöver att det kan sprida god praxis över gränserna. Kommittén välkomnar också idén om ett europeiskt konsortium för digital infrastruktur (Edic) som ett verktyg för att kombinera EU-medel och nationell finansiering med privat finansiering för programmets syften. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar att flerlandsprojekten bör involvera så många medlemsstater som möjligt för att stödja en sammanlänkad, driftskompatibel och säker digital inre marknad och åtgärda eventuella brister i avgörande kapaciteter i hela EU. EESK uppmanar därför kommissionen att påskynda och leda projekten på ett sätt som säkerställer bästa möjliga nytta för hela EU. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Covid-19 har uppenbarat hur viktig tekniken är för ekonomins och hälso- och sjukvårdens resiliens, vilket gör EU:s digitala omställning och suveränitet till en avgörande fråga. Ökande spänningar mellan Förenta staterna och Kina utgör ytterligare en sporre för EU att utveckla sin egen digitala kapacitet. Dessa spänningar riskerar att mynna ut i en kamp om teknisk och industriell överlägsenhet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Med hänsyn till detta måste EU skyndsamt vidta åtgärder och utveckla sin digitala suveränitet, som under de kommande åren förväntas bli en avgörande milstolpe på Europas väg till digitalisering och ekonomisk tillväxt och även förväntas påverka EU:s säkerhet och globala ställning. EESK anser att digital suveränitet skulle bidra till att ge kraft åt EU:s potentiella starka sidor och undanröja strategiska brister på det tekniska området. Den skulle också kunna ändra spelreglerna på den inre marknaden och utöka användningen av öppna marknader och leveranskedjor för att undvika ett alltför stort beroende av proprietära system. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Det är en mycket stor utmaning, eftersom EU måste ta täten på teknikområdet i ett sammanhang där EU:s medlemsstater för närvarande saknar en gemensam ståndpunkt i teknikfrågor och inte ens har en gemensam syn på den digitala teknikens strategiska betydelse, t.ex. bredbandsutbyggnad och tillämpning av AI. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den digitala omställningen handlar också om EU:s värden och är ett sätt att använda modern teknik för att ekonomiskt, socialt och miljömässigt främja hållbar utveckling, bl.a. genom att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och ställa om till en cirkulär och koldioxidneutral ekonomi. EESK välkomnar tonvikten på en människocentrerad och inkluderande syn på den digitala omställningen, med tillbörlig hänsyn tagen till konsumenternas, arbetstagarnas, entreprenörernas och hela samhällets intressen, vilka bl.a. omfattar skydd för privatliv och dataskydd, informations- och kommunikationsteknikens säkerhet samt de digitala systemens energi- och materialeffektivitet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK välkomnar kommissionens förslag till beslut om att inrätta ett 2030-policyprogram med titeln ”En färdväg för det digitala decenniet” som en del av talet om tillståndet i unionen 2021 och som en uppföljning till meddelandet ”Digital kompass 2030” och den föregående digitala strategin. EESK har tidigare lagt fram sitt yttrande om detta meddelande (1). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK betonar att digital suveränitet måste bygga på en konkurrenskraft som vilar på ett stabilt samarbete mellan medlemsstaterna, i vilket det civila samhällets aktörer, såsom företag, arbetstagare, konsumenter, den akademiska världen och andra berörda parter, verkligen är delaktiga. Framgångar i den globala konkurrensen, samt att protektionism och isolering undviks, är förutsättningar för att EU ska bli en global normgivare, också när det gäller att teknik ska vara tillförlitlig och människocentrerad. Det kräver spetskompetens på teknikområdet och talang. Dessutom måste det finnas en stabil och heltäckande grund av digitala färdigheter och digital kompetens hos alla medborgare. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Att investera i digital infrastruktur och utveckla den inre marknaden för data är viktigt och nödvändigt för att möjliggöra en verklig digital utveckling i alla EU:s regioner. Regelbaserade och lika villkor för digital verksamhet är också viktiga på internationell nivå. Samtidigt blir det allt viktigare att ägna tillbörlig uppmärksamhet åt cybersäkerhet längs hela värdekedjor. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Teknisk spetskompetens vilar på en stark industriell grund, intensiv innovation och investeringar. Europeiska företag behöver följaktligen ett övergripande företagsklimat med gynnsamma villkor jämfört med utländska konkurrenter. Samtidigt som innovativa företag främjas måste man se till att alla företag, inklusive mikroföretag, små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin, uppmuntras och får stöd så att de kan vara aktiva i och dra nytta av utvecklingen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Digitalt ledarskap förutsätter att privat och offentlig sektor samarbetar. EESK betonar den offentliga sektorns viktiga roll i digital utveckling i och med att offentliga tjänster och offentlig förvaltning digitaliseras. Det är ett sätt att inte bara öka dessa tjänsters effektivitet utan att också underlätta inkluderande tillgång till dem. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Med hänsyn till detta anser EESK att de fyra prioriterade åtgärdsområdena i den digitala kompassen – färdigheter, infrastruktur, företag och offentlig sektor – är mycket relevanta för den digitala omställningen. EESK anser också att konkreta mål för varje prioriterat område bidrar till att vägleda och följa framstegen. Det är dock minst lika viktigt att skapa gynnsamma och stödjande förutsättningar för att genomföra de särskilda åtgärder som krävs för att uppnå målen. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Finansiering är en av de främsta möjliggörande faktorerna för digital utveckling. Både offentlig och privat finansiering spelar en viktig roll när det gäller att underlätta investeringar i forskning och innovation, utbildning och teknisk infrastruktur. Regelverket är en annan allmän faktor som formar den digitala utvecklingen. EESK anser att det är viktigt att lagstiftningen uppmuntrar till innovation och investeringar i digitalisering, i samklang med mänskliga rättigheter samt miljö- och klimatmålen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK anser att samarbete och samordnade insatser mellan medlemsstaterna är avgörande för en mer effektiv resursanvändning och för att möjliggöra storskaliga investeringar som inte kan åstadkommas av enskilda länder. Samarbete är också ett måste för ett digitalt ledarskap på global nivå. EESK ställer sig även bakom förslaget att forma den digitala färdvägen med hjälp av en sektorsövergripande strategi och integrering av alla relevanta politikområden såsom forsknings- och innovations-, industri-, utbildnings-, ekonomi-, social- och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Man måste dock se till att alla medborgare inkluderas i den digitala omställningen och insatserna. I detta avseende måste man i förslaget ta tillbörlig hänsyn till de mest utsatta personerna när det gäller risker kopplade till den digitala klyftan. Särskild uppmärksamhet bör därför ägnas åt de behov som äldre och personer med funktionsnedsättning har vad gäller utbildning, kompetens och tillgänglighetskrav för digitala tjänster. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | För att säkerställa att programmet antas och genomförs på ett inkluderande sätt, samt när policyprogrammet och tillhörande nationella färdplaner utformas, genomförs och övervakas, anser EESK att det är mycket viktigt att se till att företrädare för det civila samhället – inte bara arbetsmarknadens parter, utan även konsumentorganisationer och andra berörda aktörer – görs delaktiga. |
| --- | --- |

2.14

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens vision och vägar för Europas digitala omställning, eftersom de främjar samordnade åtgärder i hela EU genom att man inrättar en övervaknings- och samarbetsmekanism för att styra och förbättra politik, åtgärder och insatser så att EU:s digitala mål uppnås genom samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Allmänna mål

| 3.2.1 | EESK anser att de allmänna mål som anges i förslaget kan förbättra den digitala utvecklingen på ett effektivt sätt, i linje med de principer och aspekter som anges i de allmänna kommentarerna ovan. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESK framhåller att de allmänna målen utgör en kvalitativ ram för de kvantitativa digitala målen och att de som sådana därför måste övervakas noga tillsammans så att man säkerställer att dessa mål uppnås i enlighet med de ekonomiska, sociala och miljömässiga målen. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Digitala mål

| 3.3.1 | EESK anser att de fyra prioriterade områdena och deras mål stöder varandra och betonar att de måste utvecklas som en helhet. Till exempel gör lämpliga färdigheter och lämplig infrastruktur det möjligt att utveckla företag och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESK efterlyser ambitiösa mål om att öka antalet personer som har åtminstone grundläggande digitala färdigheter och anser att alla bör få möjlighet att förvärva grundläggande digitala färdigheter, även cybersäkerhetsfärdigheter. Personer med lägre kvalifikationer och äldre får inte hamna på efterkälken i denna process. Detta bör främjas med hjälp av EU-finansiering och nationell finansiering, till exempel genom Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Utöver målet om grundläggande färdigheter framhåller EESK att man måste förbättra digitala yrkesrelaterade färdigheter för att åtgärda kompetensklyftan och tillgodose arbetslivets krav. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | När det gäller att stärka den digitala spetskompetensen stöder EESK en avsevärd ökning av antalet högkvalificerade yrkesverksamma på det digitala området. EESK anser också att det är mycket viktigt att utjämna skillnader mellan kvinnor och män för att frigöra hela samhällets potential i detta avseende. Utöver den inhemska yrkeskåren är det av nytta att locka hit utländska talanger genom forskningssamarbetsprojekt. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Eftersom lämplig infrastruktur är en förutsättning för all digital utveckling stöder EESK fullt ut målet att alla europeiska hushåll ska omfattas av tillförlitliga och snabba internetuppkopplingar. Detta är precis lika viktigt för alla företag. Dessutom är företag och konsumenter allt mer sammankopplade genom digitala produkter och tjänster. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | För att stärka EU:s globala ställning och minska beroendet av utländsk teknik stöder EESK målet att öka produktionen av halvledare i EU, samtidigt som man betonar behovet av att också öka produktionen av andra industriella komponenter. Detsamma gäller för att förstärka kvantdatorkapacitet, bl.a. genom att snabbt ta en kvantdator i bruk och använda kantdatornoder. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Eftersom företagen spelar en central roll i den digitala omställningen anser EESK att det är mycket viktigt att ge alla företag hjälp på traven med att ta till sig digital teknik. EESK stöder målet om att 70 % av företagen ska använda sådan teknik, men anser att tekniken varken bör definieras i detalj eller på ett uteslutande sätt eftersom det skulle riskera att hämma innovation. Även om AI, molntjänster och stordata har betydelse som vår nuvarande strategiska teknik kommer ny teknik att fortsätta att utvecklas i framtiden och EESK rekommenderar att det ovannämnda målet är teknikneutralt. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Det är viktigt att öka användningen av AI och annan avancerad teknik men man måste också inse att små och medelstora företag står inför stora utmaningar när det gäller att ta till sig även grundläggande digital teknik. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt mikroföretag, som är den största gruppen av företag i antal, men som har minst resurser. Dessutom måste man också ta hänsyn till särdragen hos företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | EESK ställer sig bakom att man stärker innovativa uppstartsföretag och expanderande företag genom att man ger dem bättre tillgång till finansiering. Med tanke på den stora andelen små och medelstora företag av andra slag måste också de få stöd i den digitala omställningen. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Målen gällande digitalisering av offentliga tjänster är mycket välkomna ur såväl medborgarnas som företagens synvinkel. EESK noterar också att digitaliseringen av företag och offentliga tjänster är nära kopplade till varandra och att de tjänar varandra. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   Uppföljning och rapportering

| 3.4.1 | EESK välkomnar att man fastställer nyckelutförandeindikatorer för varje digitalt mål så att det blir möjligt att följa upp framstegen på ett jämförbart och öppet sätt. EESK betonar att man måste undvika överlappande datainsamling och att man i största möjliga mån bör använda befintliga källor och system. Indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) utgör en relevant utgångspunkt för arbetet. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK anser att det är viktigt att den årliga lägesrapporten om det digitala decenniet bidrar till att följa framstegen och identifiera problem på både EU-nivå och nationell nivå. Rapporten bör dessutom hjälpa medlemsstaterna att jämföra sina insatser och lära sig av varandra. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Nationella färdplaner och bedömningen av dem

| 3.5.1 | Nationella strategiska färdplaner utgör policyprogrammets ryggrad och är följaktligen av stor betydelse för EU:s digitala utveckling. Det är därför viktigt att medlemsstaterna får stöd i arbetet med dem. Medlemsstaterna behöver naturligtvis vägledning om hur de kan bedöma och förutsäga effekterna av planerade politiska strategier, åtgärder och insatser, men det är ännu viktigare att ge stöd till själva åtgärderna och insatserna. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Förslaget till policyprogram bygger på mål på EU-nivå, vilket innebär att det inte finns några absoluta mål för enskilda medlemsstater. Följaktligen är processen med att bedöma de nationella färdplanerna och huruvida de räcker för att uppnå målen på EU-nivå mycket krävande. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESK anser att beräknade utvecklingskurvor på unionsnivå är ett användbart verktyg för att förutse den framtida utvecklingen i stora drag. Man bör dock undvika att dra alltför enkla slutsatser eller utfärda rekommendationer på grundval av dem. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Samtidigt som den årliga bedömnings- och samarbetsprocessen mellan kommissionen och medlemsstaterna är viktig, anser EESK att utbyte av god praxis, genomförande av inbördes utvärdering och inrättande av flerlandsprojekt mellan medlemsstaterna är produktiva sätt att påskynda framsteg. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Med tanke på att det finns flera parallella processer som syftar till att genomföra mål på EU-nivå på olika politikområden betonar EESK behovet av att säkerställa politisk samstämmighet och undvika olika och överlappande insatser. Man måste ha i åtanke att det brådskar, men det är också värt att överväga om processen behöver upprepas varje år med tanke på att många åtgärder tar längre tid än så att genomföra. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   Flerlandsprojekt

| 3.6.1 | EESK anser att flerlandsprojekten är ett värdefullt verktyg för att stärka EU:s spetskompetens och globala ställning inom utvalda områden. De kan också bidra till att hitta lösningar på utmaningar som är för resurskrävande för enskilda medlemsstater. Vidare är flerlandsprojekten ett sätt att sprida god praxis över gränserna. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | I stället för att bara bidra till att uppfylla digitala mål bör flerlandsprojekt alltid syfta till att skapa ett verkligt mervärde för de länder som deltar och för EU som helhet. EESK anser att projekt om innovation, infrastruktur och kompetensutveckling bäst uppfyller detta krav. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESK betonar att denna samarbetsmekanism inte får öka splittringen inom EU utan tvärtom bör leda till en starkare union. Det är därför viktigt att alla medlemsstater ges möjlighet att delta i flerlandsprojekt, på grundval av sina intressen och finansiella bidrag eller bidrag av annan art. EESK uppmanar kommissionen att påskynda och vägleda projekten på ett sätt som säkerställer bästa möjliga nytta för hela EU. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Europeiskt konsortium för digital infrastruktur (Edic)

| 3.7.1 | Förslaget inför en möjlighet att inrätta ett europeiskt konsortium för digital infrastruktur (Edic) för att genomföra ett flerlandsprojekt. Det ska antas av kommissionen efter ansökan från minst tre medlemsstater. EESK välkomnar idén om Edic-konsortier som ett verktyg för att kombinera EU-medel med nationell och privat finansiering inom ramen för policyprogrammet för det digitala decenniet. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Precis som när det gäller själva flerlandsprojekten måste genomförandet av Edic-konsortierna vara inkluderande, så att alla medlemsstater kan gå med i ett konsortium som medlem på rimliga villkor eller som observatör. På det hela taget måste Edic-konsortiernas stadgar vara tydliga och fastställa medlemsstaternas, kommissionens och andra deltagares, till exempel internationella organisationers eller privata enheters, roller. |
| --- | --- |

3.7.2

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 374, 16.9.2021, s. 22.

1

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/92 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/92

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet

(COM(2021) 563 final – 2021/0213 (CNS))

(2022/C 194/13)

| Föredragande: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Philippe CHARRY |

Föredragande:

Stefan BACK

Medföredragande:

Philippe CHARRY

| Remiss | Europeiska unionens råd, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 113 och 192.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 14.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 192/6/15 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 21.9.2021

Rättslig grund

Artiklarna 113 och 192.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

14.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

20.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

192/6/15

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar syftet med förslaget eftersom det utgör en uppdatering av och ett försök att klargöra ramen för 2003 års direktiv samt ett försök att strukturera beskattningen på ett sätt som gynnar icke-fossil energi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén beklagar att beskattningen av biodrivmedel i förslaget är alltför starkt kopplad till kategoriseringen i direktivet om förnybar energi. Bristen på alternativa bränslen och den därav följande höga kostnadsnivån kräver en mer flexibel inställning till tillåtna biodrivmedel, även när det gäller minimiskattenivån, som borde vara mycket lägre än skattenivån för fossila bränslen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att den höjda minimiskattenivån kan få negativa sociala effekter som orsakar energi- och mobilitetsfattigdom. Kommittén är nöjd med att medlemsstaterna kan gå under miniminivåerna när det gäller bränslen för uppvärmning och el som används av ekonomiskt utsatta hushåll och organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer. Det finns även ett förslag om tio års fullständig skattebefrielse för bränslen för uppvärmning och el som används av ”ekonomiskt utsatta hushåll”. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar att man använder begreppet ”energifattigdom” (motsvarande engelskans ”energy precarity”), som är ett kvalitativt (uppfattning av kyla, fuktighet, komfortnivå) och kvantitativt fenomen (energikostnader, fattigdomsgräns), som inte kan förstås enbart ur kvantitativ synvinkel, såsom görs i förslaget till direktiv med begreppet ”ekonomiskt utsatta hushåll”. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén vidhåller att miljöbeskattningen för att bli accepterad i samhället också uttryckligen måste eftersträva sociala mål, eftersom det handlar om ”fördelningen” av skatteintäkterna. Vi rekommenderar att de genererade skatteintäkterna återförs, exempelvis till de hårdast drabbade. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén betonar att de ekonomiska svårigheter som är en följd av energikostnaderna för närvarande står i fokus i många medlemsstater. En avsevärd ökning av investeringarna i förnybar energi och anpassning av det europeiska prissättningssystemet för att se till att det återspeglar priset på alla energiformer, även de billigaste, kan i hög grad bidra till att lösa dessa problem. Detta kräver en ändring av det nuvarande auktionssystemet på grossistmarknaden för el. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK varnar även för risken för negativa effekter på den europeiska industrins konkurrenskraft och noterar att kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska kunna bevilja skattenedsättningar på förbrukning av energiprodukter som används för uppvärmning till förmån för energiintensiva företag eller där avtal ingås med företag eller sammanslutningar om optimering av energieffektivitet. Denna möjlighet är avgörande för att bevara den konkurrenskraft som EU:s industri har med tanke på att de flesta ekonomier utanför EU hittills inte har vidtagit konkreta klimatåtgärder. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK beklagar också att kommissionens förslag i princip innebär att möjligheten att differentiera minimiskattenivåerna mellan företag och konsumenter avskaffas. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Möjligheterna att minska gods- och passagerartransporter är otillräckliga eftersom de utesluter vägtransporter och inte respekterar principen om teknisk neutralitet. EESK skulle ha föredragit en allmän befrielse eller en allmän nedsättning för godstransporter och för företag med betydande exportverksamhet till tredjeländer. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén framhåller i detta sammanhang kommissionens förslag om att harmonisera skattenivåerna mellan diesel och bensin. Det innebär en kostnadsökning för godstransporter som skulle kunna kompenseras genom en allmän sänkning av skatterna på bränslen som används vid godstransporter. Samma resonemang gäller för avskaffandet av åtskillnaden mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av diesel. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vi påpekar också att de särskilda möjligheterna till skattenedsättning som anges i artiklarna 8.2 och 18 avseende vissa typer av utrustning och energiintensiva industrier är extremt selektiva. Med tanke på deras skönsmässiga karaktär skulle de kunna orsaka samma typ av skattekonkurrens som kommissionens förslag syftar till att eliminera. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | I fråga om mervärdet av att utvidga beskattningen till luftfart och vattenvägstransport inom EU understryker EESK vikten av att även koncentrera andra produktiva sätt att främja ökad hållbarhet inom dessa transportsätt. När det gäller t.ex. luftfart pågår utveckling av nya och hållbara sätt att ta sig fram på, och man bör fokusera på särskilda medel för att främja dem. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Bestämmelserna om sjötransport och luftfart tar inte tillräcklig hänsyn till situationen i öländer, länder med omfattande skärgårdar och länder med stora avstånd och glesbefolkade regioner. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Vi noterar också att det har överlåtits till medlemsstaterna att besluta om de vill att luftfart och sjöfart utanför EU ska omfattas av samma skattenivåer som gäller inom EU eller om de ska vara skattebefriade. Kommittén är mycket kritisk till denna bestämmelse eftersom den kan uppmuntra medlemsstaterna till att själva bestämma om beskattning av dessa transportsätt. Det är i stället i första hand globala lösningar som bör främjas, eftersom unilaterala åtgärder kan få allvarliga konsekvenser. |
| --- | --- |

1.14

2.   Bakgrund till yttrandet, inklusive lagförslaget i fråga

| 2.1 | Kommissionen har som en del av 55 %-paketet lagt fram ett förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (omarbetning), som utgör en omarbetning av det nuvarande rådets direktiv 2003/96/EG (1) om samma ämne. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Som ett av skälen till att lägga fram förslaget nämner kommissionen behovet av att införa tydliga skatteregler för energiprodukter och el för att säkerställa att de fortsätter att bidra till en väl fungerande inre marknad och samtidigt tar itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar inom ramen för den europeiska gröna given. Energiskatter kan bidra till ambitionen i den europeiska klimatlagen att minska koldioxidutsläppen med minst 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer, genom att säkerställa att beskattningen av motorbränslen, bränslen för uppvärmning och el bättre återspeglar deras inverkan på miljön och hälsan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Med anledning av detta föreslås nya högre minimiskattenivåer och medlemsstaterna får färre och mer begränsade möjligheter att bevilja skattebefrielser. Dessutom blir luft- och sjöfartsbränslen föremål för beskattning i första hand med avseende på de flesta verksamheter inom EU, med en möjlighet för medlemsstaterna att undanta eller tillämpa samma skattenivå för luftfart och sjöfart utanför EU. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förslaget utgör en del av 55 %-paketet. Eftersom det är ett uttryck för principen att förorenaren betalar så finns det en stark koppling till utsläppshandelssystemet och förslaget om att uppdatera det systemet, som också är en del av paketet. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar syftet med förslaget eftersom det utgör en uppdatering av och ett försök att klargöra ramen för 2003 års direktiv samt ett försök att strukturera beskattningen av energiprodukter och el som används för uppvärmning eller motorbränsle på ett sätt som gynnar hållbar fossilfri energi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén noterar att även om koldioxidutsläpp inte har någon formell roll i de föreslagna skattenivåerna, skulle den föreslagna skattestrukturen ändå ha en liknande effekt, med tanke på att de högsta minimiskattenivåerna fastställs för fossila bränslen som släpper ut koldioxid. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I detta sammanhang beklagar EESK att beskattningen av biodrivmedel i förslaget är alltför starkt kopplad till kategoriseringen i direktivet om förnybar energi. Bristen på alternativa bränslen och den därav följande höga kostnadsnivån kräver en mer flexibel inställning till tillåtna biodrivmedel, både med hänsyn till det nya direktivet om förnybar energi, som inte är ämnet för detta yttrande, och minimiskattenivån, som borde vara avsevärt lägre än skattenivån för fossila bränslen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Den höjda minimiskattenivån kan få negativa sociala effekter och orsaka energi- och mobilitetsfattigdom. Uppenbarligen beaktade kommissionen denna fråga när den gav medlemsstaterna tillstånd att gå under miniminivåerna för bränsle för uppvärmning och el som används av hushåll och organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer och när den godkände en fullständig skattebefrielse under tio år för bränsle för uppvärmning och el som används av ”ekonomiskt utsatta hushåll”, enligt definitionen i artikel 17 c. Kommittén beklagar att liknande åtgärder inte ingår för att undvika mobilitetsfattigdom. De nedsättningsmöjligheter som föreslås för kollektivtrafik och andra transportsätt än vägtransporter är inte till någon hjälp i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Miljöbeskattningen har en dubbel social inverkan: den påverkar inte alla hushåll på samma sätt och det är ofta de mest utsatta hushållen och medelklasshushållen som har de högsta energikostnaderna i proportion till sin inkomst. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK understryker att även om kommissionen anser att den sociala aspekten beaktas i den del av lagstiftningspaketet som handlar om sociala frågor, dvs. förslaget till förordning om inrättande av den ”sociala klimatfonden”, så ”gjordes ingen särskild konsekvensbedömning” av detta förslag till förordning (se texten till förslaget till förordning). Det bygger i stället på en konsekvensbedömning som ligger till grund för klimatmålsplanen för 2030 och på en annan konsekvensbedömning som åtföljer översynen av direktivet om utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Fondens struktur väcker också vissa frågor. Endast en del av fonden kommer att öronmärkas för sociala kompensationsbetalningar, medan resten kommer att användas för stimulansåtgärder till förmån för elfordon samt till investeringar i laddningsinfrastruktur och utfasning av fossila bränslen i byggnader. EESK tvivlar på att låginkomsthushåll kommer att gynnas av sådana åtgärder, eftersom stöd till elfordon i högre grad kommer att gynna mer välbeställda hushåll. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Utformningen av en rättvis och effektiv kompensationsmekanism som tar hänsyn till olika ojämlikheter är ett komplext mål som den ”sociala klimatfonden” inte riktigt lever upp till. Ett relativt fattigt land med obetydliga ojämlikheter skulle kunna få mindre pengar från fonden än ett rikt land med betydande ojämlikheter. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.7 | Konsekvensbedömningen av förslaget till direktiv är inte tillräckligt djupgående. EESK understryker att miljöbeskattning i praktiken har en dubbel social kostnad: den påverkar inte alla hushåll på samma sätt, och det är ofta de mest utsatta hushållen och medelklasshushållen som har de högsta energikostnaderna i förhållande till sin inkomst. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Förslaget till direktiv borde därför innehålla en bättre förståelse för begreppet ”energifattigdom”. Enligt artikel 17 i förslaget gäller att ”med ekonomiskt utsatta hushåll avses hushåll som i betydande grad påverkas av effekterna av detta direktiv, vilket vid tillämpning av detta direktiv innebär att de inte överskrider tröskelvärdet för ’risk för fattigdom’, definierat som 60 % av den nationella disponibla medianinkomsten per konsumtionsenhet”. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Genom direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el har man sedan 2009 använt begreppen ”energiosäkerhet” och ”energifattigdom”: ”energifattiga” är kunder/hushåll med begränsad tillgång till energi (främst gas och el). Den andra betydelsen (motsvarande engelskans ”energy precarity”) avser individer eller hushåll vars resurser och boendeförhållanden inte tillåter dem att få tillgång till tillräcklig energiförsörjning för att få en miniminivå av komfort. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | EESK undrar varför omarbetningen av energiskattedirektivet introducerar kriteriet ”60 % av den nationella disponibla medianinkomsten per konsumtionsenhet”, trots att begreppet ”bränslefattigdom” är mer lämpat för detta syfte och också är flerdimensionellt. Begreppet omfattar






  — | hushållens ekonomiska fattigdom (inkomster, icke-energirelaterade kostnader), |
| --- | --- | --- |

3.9.1

—

hushållens ekonomiska fattigdom (inkomster, icke-energirelaterade kostnader),

| — | riskerna i samband med energiförsörjningen (höga och volatila priser, kvaliteten på energianläggningar), |
| --- | --- |

—

riskerna i samband med energiförsörjningen (höga och volatila priser, kvaliteten på energianläggningar),

| — | slitage på byggnader, eller deras geografiska isolering, brist på kollektivtrafik och andra faktorer, ofta kopplade till en transportrelaterad begränsning (fast avstånd mellan hem och arbete). |
| --- | --- |

—

slitage på byggnader, eller deras geografiska isolering, brist på kollektivtrafik och andra faktorer, ofta kopplade till en transportrelaterad begränsning (fast avstånd mellan hem och arbete).

| 3.9.2 | Var och en av dessa tre sårbarheter leder till situationer med energifattigdom. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | EESK rekommenderar att man använder begreppet ”energifattigdom” (motsvarande engelskans ”energy precarity”), som är ett kvalitativt (uppfattning av kyla, fuktighet, komfortnivå) och kvantitativt fenomen (energikostnader, fattigdomsgräns), som inte kan förstås enbart ur kvantitativ synvinkel, såsom görs i förslaget till direktiv med begreppet ”ekonomiskt utsatta hushåll”. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | Kommittén betonar att principen om strikta trösklar inte längre tillämpas i de sociala systemen för att stödja låginkomsttagare, vilket leder till oberättigad differentiering mellan medborgare vars inkomster kan skilja sig med bara några få eurocent från tröskelvärdena. Varje strikt tröskel som den på 60 % som föreskrivs i förslaget till direktiv riskerar således att inte uppnå det eftersträvade målet, och dessutom orsaka många negativa beteenden hos medborgarna och leda till att sysselsättning förflyttas till den svarta ekonomin eller till att inkomsterna döljs. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.9.5 | EESK påpekar också att det sociala stödet till låginkomsttagare varierar avsevärt från en medlemsstat till en annan och att många sociala förmåner inte är skattepliktiga och därför inte betraktas som inkomst av skatteförvaltningen. |
| --- | --- |

3.9.5

| 3.10 | Otrygghet uppstår inte bara till följd av bostadsförhållandena (6,9 % av hushållen i EU-27 kan inte värma upp sina bostäder på ett tillfredsställande sätt: det handlar om allt från 30,1 % i Bulgarien till 1,8 % i Finland, vilket visar i vilken utsträckning energifattigdomen varierar) utan också i samband med mobilitet och transport. Bränslepriserna påverkar hushållens mobilitetsbeteende, särskilt de som bor i områden utan kollektivtrafik och de som har gamla bilar som de inte kan byta ut. Energifattigdom kan således ta sig nya former i samband med mobilitet och transporter. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vi betonar i detta hänseende att de ekonomiska svårigheter som är en följd av energikostnaderna för närvarande står i fokus i många medlemsstater, med negativa effekter både för de mest utsatta familjerna och för företagen. En avsevärd ökning av investeringarna i förnybar energi och en reform av det europeiska prisbildningssystemet för att se till att det återspeglar priset på alla energiformer, även de billigaste, kan i hög grad bidra till att lösa dessa problem. Detta kräver en ändring av auktionssystemet för grossistmarknaderna för el enligt reglerna för den europeiska inre marknaden för el. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK varnar även för risken för negativa effekter på den europeiska industrins konkurrenskraft och noterar att kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska kunna bevilja skattenedsättningar på förbrukning av energiprodukter som används för uppvärmning till förmån för energiintensiva företag eller där avtal ingås om optimering av energieffektivitet. Denna möjlighet är avgörande för att bevara den konkurrenskraft som EU:s industri har med tanke på att de flesta ekonomier utanför EU hittills inte har vidtagit konkreta klimatåtgärder. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK beklagar också att kommissionens förslag i princip innebär att möjligheten att differentiera minimiskattenivåerna mellan företag och konsumenter avskaffas. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vi noterar möjligheten att sänka skatterna för vissa transportsätt men beklagar att ingen öppning erbjuds när det gäller vägtransporter, utom för transporter i trådbussar. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kommittén anser att de möjligheter till skattenedsättningar som erbjuds för gods- och passagerartransporter är otillräckliga eftersom de utesluter vägtransporter och inte respekterar principen om teknisk neutralitet, till exempel genom att peka ut trådbussar som det enda vägfordon som kan bli föremål för skattenedsättning. |
| --- | --- |

3.15

| 3.15.1 | EESK skulle ha föredragit en allmän befrielse eller en allmän nedsättning för godstransporter och för företag med betydande exportverksamhet till tredjeländer. |
| --- | --- |

3.15.1

| 3.15.2 | EESK framhåller i detta sammanhang att kommissionens förslag syftar till att harmonisera skattenivåerna för diesel och bensin. Det innebär en kostnadsökning för godstransporter som skulle kunna kompenseras genom en allmän sänkning av skatterna på bränslen som används vid godstransporter. Samma resonemang gäller för avskaffandet av åtskillnaden mellan yrkesmässig och icke-yrkesmässig användning av diesel. |
| --- | --- |

3.15.2

| 3.16 | Vi påpekar också att de särskilda möjligheterna till skattenedsättning som anges i artiklarna 8.2 och 18 avseende vissa typer av utrustning och energiintensiva industrier är extremt selektiva. Med tanke på deras skönsmässiga karaktär skulle de kunna orsaka samma typ av skattekonkurrens som kommissionens förslag syftar till att eliminera. Det är svårt att förstå varför en enda okomplicerad lösning inte föredrogs, i form av sänkta skattenivåer för näringslivets aktörer. Detta är särskilt relevant med avseende på ”mineralogiska processer”. Dessa kan omfattas av nedsättningsalternativen enligt artikel 18, men enligt den berörda medlemsstatens gottfinnande, vilket orsakar rättsosäkerhet och skattekonkurrens. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | I fråga om mervärdet av att utvidga beskattningen till luftfart och vattenvägstransport inom EU understryker EESK vikten av att även koncentrera andra produktiva sätt att främja ökad hållbarhet inom dessa transportsätt. När det gäller luftfart pågår utveckling av nya och hållbara sätt att ta sig fram på, och man bör fokusera på särskilda medel för att främja dem. När det gäller vattenvägstransport är detta en av de sektorer där det förefaller extremt svårt att fasa ut koldioxidutsläppen. Det finns därför en risk att beskattning av sådana transporter endast leder till högre kostnader, vilket sannolikt också är fallet med utvidgningen av EU:s utsläppshandelssystem till detta område. I båda sammanhangen förefaller den tioåriga övergångsperioden för övergripande infasning av beskattning av luftfart och av särskilda skattesystem för hållbara biodrivmedel och andra alternativa bränslen vara extremt kort. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Bestämmelserna om sjötransport och luftfart tar inte tillräcklig hänsyn till situationen i öländer, länder med omfattande skärgårdar och länder med stora avstånd och glesbefolkade regioner. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESK noterar också att det har överlåtits till medlemsstaterna att besluta om de vill att luftfart och sjöfart utanför EU ska omfattas av samma skattenivåer som gäller inom EU eller om de ska vara skattebefriade. Kommittén är mycket kritisk till denna bestämmelse eftersom den kan uppmuntra medlemsstaterna till att själva bestämma om beskattning av dessa transportsätt. Det är i stället i första hand globala lösningar som bör främjas, eftersom unilaterala åtgärder kan få allvarliga konsekvenser. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Slutligen undrar EESK hur effektiv miljöbeskattningen kommer att vara. Miljöbeskattningens instrument berör energi-, transport-, förorenings- och naturresurssektorerna. Även om många av instrumenten har utarbetats inom den europeiska ramen och därför är gemensamma för alla EU-länder, skiljer sig tillämpningen av dem från land till land, även om detta egentligen ska vara reglerat. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | De olika formerna av omfördelning av skatteintäkter kan motverka en acceptans från skattebetalarnas sida för miljöbeskattningen: minskning av det offentliga underskottet, omfördelning av intäkter till företag eller hushåll, sänkningar av andra skatter, t.ex. på arbetsinkomster, eller omfördelning av intäkter till miljöpolitik eller investeringar. Som framgick av krisen med de ”gula västarna” i Frankrike räcker inte dessa fyra former av omfördelning av intäkter för att säkerställa acceptans av prishöjningar på beskattade produkter. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Sammanfattningsvis anser EESK att man med tanke på den sociala acceptansen för miljöbeskattning inte kan försumma kompensation för att ta hänsyn till hushållens inkomster och deras energifattigdom, i dess strukturella dimension (avsaknad av kollektivtrafik, isolering av bostäder, effektivitet i värmesystemet, typ av fordon som ägs). |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Miljöbeskattning anses ofta orättvis eftersom den drabbar ekonomiskt utsatta hushåll hårdast, och nu i allt högre grad även medelklassen. Låginkomsthushåll som lägger en större del av sin inkomst på bränsle och transporter kommer att drabbas oproportionerligt hårt. De har också mindre förmåga att genomföra en grön omställning. Trots att driftskostnaderna för produkter med låga växthusgasutsläpp (elfordon, solceller osv.) kan vara lägre krävs en stor initial investering, vilket är ett hinder för hushåll med begränsad tillgång till kapital. Dessutom tvingas hushåll som lever under otrygga ekonomiska förhållanden planera sina utgifter ur ett kortsiktigt perspektiv, vilket gör att de inte kan dra nytta av eventuella långsiktiga besparingar. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | För att kunna bli socialt acceptabel måste miljöbeskattningen kompletteras med korrigerande åtgärder, men inga sådana åtgärder förekommer i varken förslaget till direktiv eller den sociala klimatfonden. |
| --- | --- |

3.24

Bryssel den 20 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51).

1

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/97

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet

[COM(2021) 742 final]

(2022/C 194/14)

| Föredragande: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Föredragande:

Juraj SIPKO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 7.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 14.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/2/10 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 7.1.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

14.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/2/10

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den nuvarande socioekonomiska utvecklingen i länderna i euroområdet åtföljs av en hög grad av osäkerhet i samband med den okontrollerade och snabba spridningen av covid-19. EESK välkomnar därför kommissionens senaste dokument om den ekonomiska utvecklingen i EU:s medlemsstater och analysen av konsekvenserna för styrningsprocessen (1). Samtidigt hänvisas det till den historiska möjligheten att anta och utan dröjsmål konsekvent genomföra motsvarande praktiska och ändamålsenliga strategier på vägen mot den komplexa, men med tanke på den pågående utvecklingen nödvändiga, omställningen i hela samhället |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | En av de största utmaningarna när det gäller interna makroekonomiska obalanser är hur man kan säkerställa en gradvis konsolidering av de offentliga finanserna. EESK anser att den nuvarande rättsliga ramen i form av den befintliga stabilitets- och tillväxtpakten inte längre är anpassad till de rådande förhållandena. Vi betonar därför att det är ett tydligt krav att det sker en rimlig och godtagbar översyn av de finanspolitiska reglerna (2) i den rättsliga ramen med inriktning på förenkling och övervakning av denna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén hänvisar till covid-19-pandemin, som bröt ut när de flesta länder höll på att korrigera makroekonomiska obalanser. Pandemin avbröt minskningen av skuldkvoterna, samtidigt som bostadspriserna ökade, vilket tyder på att de makroekonomiska villkoren förvärrats överlag. EESK hänvisar också till de största externa obalanserna i Eurosystemet – Target2 (3). Dessa obalanser har lett till de största skillnaderna mellan länderna sedan de började utvecklas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK övervakar den snabba ökningen av inflationen sedan början av 2021. Denna ökning, efter flera år av låg inflation, är främst kopplad till den starka återhämtningen i energipriserna från de historiskt låga nivåerna under pandemin, störningar i leveranskedjorna och ökade transportkostnader. Vi anser att den nuvarande höga inflationstakten är ett resultat av faktorer som är kopplade till pandemin och återöppnandet av ekonomierna och som är tillfälliga till sin natur. Prisökningen kan förväntas mildras under 2022 och 2023 och inflationsnivåerna sjunka till det tidigare genomsnittet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Fullbordandet av processen för en finansunion är en förutsättning för en välfungerande europeisk monetär union. Trots de framsteg som gjorts när det gäller att bygga upp bankunionen betonar EESK att ytterligare insatser måste antas och godkännas snarast. Fragmenteringen av kapitalmarknaderna i medlemsstaterna skapar inte tillräckligt utrymme för att underlätta företagens tillgång till finansiella medel på den inre kapitalmarknaden inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Därför krävs ytterligare framsteg när det gäller fullbordandet av kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK följer noga de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna, men även inom EU och mellan euroländerna. Kommittén stöder därför antagandet av en kombination av ekonomiska strategier där man effektivt utnyttjar tillgängliga inhemska resurser, både offentliga och privata, inbegripet de finansiella medel som skapas inom ramen för NextGenerationEU och faciliteten för återhämtning och resiliens. Ett effektivt och ansvarsfullt genomförande av dessa finansiella medel kan leda till ett upphävande och senare till ett återupptagande av konvergensprocessen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén är oroad över att den sociala instabiliteten gradvis fördjupas. De åtgärder som antogs och genomfördes efter den globala finanskrisen var inte tillräckliga för att bekämpa den ökade ojämlikheten och fattigdomen och covid-19-pandemin har ytterligare förvärrat dessa ojämlikheter och lett till ökad fattigdom. Därför finns det nu ett akut behov av att utarbeta och övervaka lämpliga indikatorer på ojämlikhet och fattigdom, också inom ramen för målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Det största existentiella hotet mot livet på vår planet är de aldrig tidigare skådade negativa klimatförändringarna. EESK efterlyser brådskande åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna, inbegripet utarbetande av grundläggande indikatorer för att mäta krisens socioekonomiska konsekvenser. Kommittén betonar dessutom att klimatkrisens negativa effekter kommer att få stor inverkan på den makroekonomiska stabiliteten (ökade utgifter, prisökningar till följd av torka), men också på den finansiella stabiliteten, särskilt inom försäkringsbranschen (4), och den sociala stabiliteten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Den tekniska utvecklingen leder till ett snabbt införande av digitalisering och finansiella innovationer. EESK välkomnar ECB:s och kommissionens beslut att inleda diskussioner om införandet av den digitala euron. Med tanke på alla fördelar kan införandet av den digitala euron ge potentiella vinster för medborgare och företag i euroområdet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Bland annat tack vare alla åtgärder som vidtagits och genomförts efter den globala finanskrisen förefaller banksektorn i euroländerna åtminstone för tillfället vara relativt stabil. EESK pekar på potentiella insolvensproblem, särskilt för små och medelstora företag. En ogynnsam utveckling när det gäller små och medelstora företags insolvens skulle kunna störa stabiliteten i finanssektorn, inte minst inom banksektorn. I linje med detta anser EESK att man i högre grad bör överväga att införa nödvändiga åtgärder för att trygga det finansiella systemets stabilitet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK vill uppmärksamma en försiktig strategi för att bekämpa den fortfarande olösta och pågående covid-19-krisen, men betonar framför allt behovet av att förbereda sig för eventuella andra kriser orsakade av virus. Politik som syftar till att bygga upp ett starkt immunsystem hos befolkningen kan skapa förutsättningar för att minska de hälso- och sjukvårdsutgifter som blir följden av sjukdomsspridning och samtidigt ge bättre förutsättningar för en god hälsa hos alla arbetstagare som arbetar med att skapa värde i samhället. |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund

| 2.1 | Jämfört med EESK:s föregående yttrande om den ekonomiska politiken i euroområdet kännetecknas den nuvarande utvecklingen av hög inflation, främst driven av energiråvarupriserna, särskilt olja och naturgas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Grossistpriserna på naturgas och el har ökat med i genomsnitt 429 % respektive 230 % sedan 2019. (5) Ökningen av konsumentpriserna är ännu inte betydande – den uppgår till 14 % (eller 7 %). Nyligen offentliggjorda korttidsprognoser tyder på att grossistpriserna kan fortsätta att stiga fram till sista kvartalet 2022. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Inflationen har ökat kraftigt sedan början av året, efter flera år med låg inflation, och upprepade gånger överskridit prognoserna. I november uppgick den till 4,9 % (6). Den viktigaste faktorn bakom denna snabba prisökning är uppgången i råvarupriserna – särskilt olja och gas – från historiskt låga nivåer tillbaka till eller över nivåerna före pandemin. Dessutom kvarstår störningar i produktionen och logistiken i många delar av världen, vilket driver upp priserna på varor, samtidigt som den samlade efterfrågan ökar. Inflationen förväntas börja sjunka i början av 2022. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Trots uppmuntrande förväntningar om en återhämtning i realekonomin under första halvåret 2021 verkar denna process nu mer komplicerad på grund av den snabba spridningen av pandemins tredje våg. Kampen mot covid-19-pandemin är långt ifrån över och den kan komma att påverka realekonomin i flera år. De ihållande problemen i samband med priserna på energiinsatsvaror och bristen på vissa typer av råvaror som är nödvändiga i produktionscykeln utgör stora begränsningar både när det gäller utnyttjandet av produktionskapacitet och beaktandet av investeringar och konsumtion. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Användningen av finansiella instrument inom ramen för NextGenerationEU skulle kunna ha en positiv inverkan på realekonomins resultat och när det gäller att lösa problemen med koppling till covid-19-pandemin. I detta sammanhang uppfattas den pågående tilldelningen av medel genom React-EU-instrumentet, liksom faciliteten för återhämtning och resiliens som är inriktad på enskilda ekonomiers återhämtning, resiliens och hållbarhet, som mycket läglig. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | År 2020 noterades den hittills största nedgången i ekonomisk tillväxt sedan den europeiska integrationen inleddes. I år förväntas tillväxten i realekonomin i EU:s medlemsstater uppgå till cirka 5 %, medan den förväntas bli 4,3 % år 2022. Under 2023 kan man förvänta sig en tillväxt i realekonomin på 2,5 % i medlemsstaterna i euroområdet. Den främsta drivkraften bakom den ekonomiska tillväxten under 2021 var hushållens konsumtion, som uppgick till 3,5 % i euroområdet under andra kvartalet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Man måste framhålla de befintliga riskerna vid bedömningen av den ekonomiska tillväxtens utveckling. De hänger samman med minskad varuhandel, men också, på efterfrågesidan, med konsekvenserna av effekterna på produktionsprocessen och kostnadsökningen i euroområdets tillverkningsindustri. Andra faktorer är störningarna i de globala värdekedjorna och tillverkningsindustrins relativt stora beroende av import av råvaror och mikroprocessorer i euroområdet. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Covid-19 har lett till en kraftig försämring av de offentliga finanserna. Efter pandemin kommer medlemsstaterna i euroområdet att stå inför stora utmaningar när det gäller att konsolidera de offentliga finanserna. Under 2020 noterades ett underskott på 7,2 % av BNP, medan inget land uppnådde ett överskott i de offentliga finanserna. Underskottet förväntas minska något till 7,1 % av BNP 2021. En mer betydande minskning kan förväntas 2022 och fortsätta under 2023, då underskottet beräknas minska till omkring 2,5 %, vilket är ett betydligt större underskott än före covid-19-pandemins utbrott (0,6 % av BNP 2019). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Utvecklingen på arbetsmarknaden åtföljs fortfarande av strukturella problem i de enskilda euroländerna. Trots detta är arbetslösheten relativt låg, främst på grund av den breda tillämpningen av system för bevarande av arbetstillfällen. Den nuvarande arbetsmarknaden i de flesta ekonomier i euroområdet står inför en relativ brist på kvalificerad arbetskraft. Trots att covid-19-pandemin har gett upphov till en lägre arbetslöshet än väntat finns det en rad olösta problem på arbetsmarknaden i samband med nödvändig återkvalificering, särskilt med koppling till den pågående omställningsprocessen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU och euroområdet som helhet har uppvisat ett överskott i bytesbalansen, men värdena varierar markant mellan länderna. Vissa länder fortsätter att uppvisa stora bytesbalansöverskott. Samtidigt har länder med betydande gränsöverskridande turismsektorer i allmänhet sett en markant ökning i bytesbalansunderskotten eller en minskning i sina blygsamma överskott. Detta förväntas gradvis korrigeras i takt med att resandet återhämtar sig. Vid bedömningen av nivån på de externa obalanserna inom euroområdets medlemsstater måste man beakta den exempellösa ökningen av obalanserna i betalningssystemet Target2, som i år är de största sedan starten (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | På grund av virusets snabba och okontrollerbara spridning kan man nu förvänta sig ytterligare förändringar av den relativt lovande utveckling som den ekonomiska tillväxten uppvisar. Den pågående processen med att införa restriktiva åtgärder till följd av pandemin skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på tillväxten i den reala ekonomin och den redan ohållbara offentliga skuldnivån i vissa medlemsstater, vilket skulle inbegripa ökad ojämlikhet och fattigdom. |
| --- | --- |

2.11

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK följer med oro den nuvarande ekonomiska och sociala utvecklingen som hänger samman med den höga graden av osäkerhet. Osäkerheten hänger samman med två negativa faktorer: den aldrig tidigare skådade ökningen av den offentliga skulden och inflationsökningen. Ökningen av konsumentpriserna leder till en försämring av hushållens sociala situation och påverkar levnadsstandarden negativt. Eftersom skuldkvoterna i vissa medlemsstater i euroområdet redan var höga före krisen, innebär den snabba försämringen av de offentliga finanserna att dessa medlemsstater i euroområdet måste anta och genomföra finanspolitiska konsolideringsåtgärder på medellång sikt, så snart de ekonomiska förhållandena medger det. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar den gradvisa återhämtningen i realekonomin. I detta sammanhang stöder kommittén planerna på att öka både de offentliga och de privata investeringarna. Vi konstaterar också att det, i samband med inrättandet av en övergripande ram för NextGenerationEU, finns utrymme för att använda dessa medel på ett effektivt sätt för att stödja en verklig kvalitativ ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK tror inte att den kraftiga inflationsökningen kommer att leda till en restriktiv penningpolitik från ECB:s sida, eftersom de inflationsdrivande faktorerna verkar vara tillfälliga och främst har sitt ursprung på utbudssidan. Vi stöder därför den ekonomiska politikens inriktning på att stärka motståndskraften, flexibiliteten, autonomin och funktionaliteten hos strategiska strukturer för att kunna hantera upprepade symmetriska chocker i framtiden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén stöder de grundläggande historiska systemförändringar som åtföljer omställningen till en grön, digital och socialt rättvis ekonomi. Trots komplexiteten och oförutsägbarheten i den fortsatta utvecklingen när det gäller covid-19 stöder EESK den europeiska gröna given (8) och anser att den utgör en historisk möjlighet till hållbar ekonomisk och social utveckling på den gamla kontinenten. I detta sammanhang stöder kommittén acceptansen för och beaktandet av alla viktiga faktorer som är inriktade på att bevara livet på vår planet för nuvarande och kommande generationer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vi efterlyser ett snabbt antagande och genomförande av åtgärder som syftar till att gradvis minska ojämlikhet och fattigdom i medlemsstaterna i euroområdet (9). I detta sammanhang anser kommittén att man skulle kunna använda alla praktiska intäkts- och utgiftsinstrument, bl.a. en minskning av kontraproduktiva utgifter samt bekämpning av korruption, den svarta ekonomin och icke-transparenta transaktioner, inbegripet en kraftigt försenad lösning på frågan om skatteparadis. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Med tanke på den nuvarande utvecklingens komplexitet och oförutsägbarhet håller EESK med om att enskilda medlemsstater bör anta sin finanspolitik med beaktande av läget i fråga om återhämtning, den finanspolitiska hållbarheten och behovet av att minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén är medveten om att finanspolitiken bör vara tillräckligt aktiv och flexibel för att kunna hantera eventuella vågor av virusspridning och virusmutationer. I detta sammanhang stöder vi ytterligare nödvändiga utgifter för hälso- och sjukvård fram till dess att det sker en generell gradvis återgång till det normala. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | För att hantera den nuvarande komplexa ekonomiska och sociala utvecklingen rekommenderar EESK att man genomför en samstämmig makroekonomisk policymix. Med tanke på den övergripande återhämtningsstrategin kan expansiv penningpolitik i kombination med en samstämmig expansiv finanspolitik spela en avgörande roll. Antagandet och genomförandet av den makroekonomiska policymixen bör också samordnas med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Den tekniska utvecklingsprocessen är kopplad till innovationer inom finanssektorn. EESK välkomnar ECB:s och kommissionens första steg för att inrätta den digitala euron (10). Hittills har inget beslut fattats om införandet av en digital euro och dess potentiella utformning. I och med införandet av den digitala euron skulle man kunna uppnå snabbare, effektivare och billigare betalnings- och clearingtransaktioner för både hushåll och företag, men konsekvenserna för t.ex. clearingtransaktioner bör beaktas. I detta sammanhang skulle man också kunna förvänta sig ett bidrag till strategin för att stärka eurons internationella ställning. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén stöder och välkomnar inledandet av offentliga samråd som syftar till förvaltning (styrning) av de offentliga finanserna. I detta sammanhang riktar man in sig på a) tidpunkten för budgetkonsolideringsprocessen, b) fastställandet av regler för långsiktiga åtgärder för att komma till rätta med pandemins konsekvenser, men i synnerhet de investeringar som är kopplade till den gröna och digitala ekonomin samt c) förenklingen av de finanspolitiska reglerna. EESK hänvisar till sina olika yttranden om ekonomisk styrning och särskilt om finanspolitiska regler. I sitt senaste yttrande (11) om dessa frågor efterlyser kommittén införandet av en gyllene regel för offentliga investeringar i kombination med en utgiftsregel och påpekar att såväl de nationella parlamenten som Europaparlamentet måste ges en framträdande roll i EU:s framtida ram för ekonomisk styrning. EESK efterlyser dessutom ett större deltagande av det civila samhället i den europeiska planeringsterminen på både nationell nivå och EU-nivå samt riktlinjer för en övergångsperiod, under vilken förfarandet vid alltför stora underskott inte bör inledas. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens strategi när det gäller den nuvarande besvärande energiprisutvecklingen, inbegripet de föreslagna åtgärderna på kort och medellång sikt. Med tanke på energiprisernas oförutsägbarhet efterlyser kommittén konkreta och systemiska åtgärder för att mildra oförutsedda externa systemchocker och på så sätt skapa förutsättningar för ett hållbart, stabilt, motståndskraftigt och socialt rättvist liv för alla invånare i euroområdet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vi uppskattar verkligen att kommissionen har inlett en offentlig debatt om det framtida fastställandet av finanspolitiska regler. Detta efterlängtade initiativ skulle kunna leda till enkla och lättövervakade regler som är anpassade till den aktuella situationen i början av 2020-talet. EESK påpekar dessutom att det gradvisa fullbordandet av den finanspolitiska unionen också är kopplat till inrättandet av hela systemet för förvaltning av de offentliga finanserna, inbegripet inrättandet av posten som ”finansminister”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén följer med stor oro klimatförändringarnas utveckling. I detta sammanhang välkomnar EESK antagandet av 55 %-paketet, inklusive EU:s klimatmålsplan. Vi anser att det är mycket viktigt att det antas och genomförs åtgärder för att fastställa allmänt antagna och godtagna normer i kampen mot klimatkrisen. Eftersom alternativen blir allt färre och tiden håller på att rinna ut i kampen mot klimatförändringarna uppmanar EESK till att man snarast vidtar alla åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. I samband med klimatförändringarna kommer det dessutom att bli nödvändigt att analysera effekterna på den makroekonomiska utvecklingen och dess konsekvenser, dvs. på penning- och finanspolitiken och den finansiella och sociala stabiliteten. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK betonar behovet av att finansunionen fullbordas. Trots att bankunionens struktur (12) gradvis har inrättats måste allt göras för att fullborda den (13). Kommittén pekar dessutom på behovet av att kapitalmarknaden i EU:s medlemsstater fungerar effektivt. I detta sammanhang bör insatserna inriktas på en fortsatt fördjupning av kapitalmarknadsunionen (14) (15). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK stöder en fortsättning av den politik som syftar till att minska den aggressiva skatteplaneringen, bekämpa skatteflykt och till effektiv och rättvis beskattning, vilket kan leda till minskad ojämlikhet i enskilda länder och minskad fattigdom. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | På vägen mot en framgångsrik historisk omställning anser EESK att det är ytterst viktigt att systematiskt övervaka och regelbundet utvärdera ändamålsenligheten i alla åtgärder som antas och genomförs inom ramen för de enskilda ländernas ekonomiska politik, och på så sätt skapa gynnsamma förutsättningar för flexibla reaktioner på både föränderliga interna chocker och oförutsedda externa systemchocker. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_21_5321

1

(2)  https://www.ft.com/content/f3377da4-2ec6-4edb-b9b8-6a5af22bc2a2

2

(3)  https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/target_balances/html/index.en.html

3

(4)  https://www.imf.org/en/News/Seminars/Conferences/2021/11/17/9th-statistical-forum-measuring-climate-change

4

(5)  COM(2021) 660 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/11563351/2-29102021-AP-EN.pdf

6

(7)  https://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=1000004859

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

8

(9)  https://voxeu.org/article/income-inequality-eu-trends-and-policy-implications.

9

(10)  https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/html/index.en.html.

10

(11)  EESK:s yttrande om att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning (yttrande på eget initiativ) (EUT C 105, 4.3.2022, s. 11).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp210318_1~e2126b2dec.en.html

12

(13)  EUT C 151, 24.3.2022, s. 151.

13

(14)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_21_6251

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/IP_21_6307

15

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/102 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/102

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – NAIADES III: Främja framtidssäkrad transport på EU:s inre vattenvägar

[COM(2021) 324 final]

(2022/C 194/15)

| Föredragande: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Föredragande:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 17.12.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen | |
| (för/emot/nedlagda röster) | 242/1/5 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 10.8.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

17.12.2021

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

242/1/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det finns fortfarande en outnyttjad potential inom transport på inre vattenvägar. I meddelandet behandlas de betydande problemen med att utveckla detta transportsätt och EESK stöder i princip de mål och syften som anges i det. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mot bakgrund av förändringarna i efterfrågan på transporter och tendensen till en ökning av hamnarnas omsättning måste de europeiska transporterna kontinuerligt anpassas till nuvarande och framtida behov. Detta bör ske på grundval av principen om multimodalitet och smart sjöfart, som innebär att man på ett optimalt sätt utnyttjar de olika transportsättens fördelar för att uppnå bästa möjliga resultat, samtidigt som man ökar säkerheten och minskar miljöbelastningen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | När det gäller meddelandet vore det önskvärt att de föreslagna ändringarna ordnas i prioriteringsordning. Kommittén anser att det kommer att vara lättare att nå målen om två huvudprioriteringar fastställs: 1) på lång sikt – att utveckla och underhålla vattenvägarnas infrastruktur, och 2) på kort sikt – att utveckla transporten på inre vattenvägar i städer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att de planerade ändringarna inte kommer att bli verkningsfulla utan lämplig infrastruktur som stöder utvecklingen och underhållet av detta transportsätt. Utan utsikter till förbättrade navigeringsvillkor på vattenvägar kommer fartygsägarna inte att ta risker och inte investera i en modern flotta, och de lokala myndigheterna i de enskilda länderna kommer inte att vara intresserade av att inrätta intermodala terminaler. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att genomföra prioriteringen på kort sikt att utveckla transporten på inre vattenvägar i städer krävs det särskilda förutsättningar. De viktigaste är att inrätta infrastruktur för ”den sista kilometern” vid inlandssjöfart och passagerartransport, att låta passagerartransport på inre vattenvägar omfattas av samma förmånliga behandling som andra transportsätt som används för stadstransporter eller regionala transporter, att ge utsläppsfri transport på inre vattenvägar i städer förmånlig behandling, samt digitalisering. Samtidigt är det viktigt att utvecklingen av transport på inre vattenvägar i städer bidrar till en förbättrad livskvalitet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det är viktigt att säkerställa lämpliga mekanismer för ekonomiskt stöd. Finansiering av infrastruktur och innovativ teknik bör säkerställas inom ramen för nuvarande och framtida EU-program. Sådana instrument är avgörande med tanke på branschens särdrag, inbegripet dominansen av små och medelstora företag. Detta är desto viktigare med tanke på att politik som värnar om miljön medför avsevärda utmaningar och kan påverka sektorn. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Stor vikt bör läggas vid frågor som rör besättningens situation. Ny teknik kräver nya färdigheter. Det behövs investeringar i kompetens och kvalifikationer. Bristen på åtgärder innebär risker för arbetstagarnas, besättningens och passagerarnas säkerhet. EESK påminner därför om att medlemsstaterna måste genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 (1) om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart på ett korrekt sätt. Dessutom måste anställningsvillkoren inom sektorn förbättras, inbegripet arbetstidsregler samt adekvat lagstiftning om socialt skydd vid utstationering av arbetstagare och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Problemet med låga löner inom sektorn, särskilt i Central- och Östeuropa, är fortfarande relevant, vilket gör arbete inom inlandssjöfart oattraktivt. Man kan konstatera att besättningarna blir allt äldre, eftersom unga människor inte är intresserade av att arbeta inom sektorn. Samtidigt är sektorn inte intressant för kvinnor. Detta leder till underbemanning och begränsar utvecklingsmöjligheterna. Social dialog på flera nivåer och kollektiva avtalsförhandlingar inom sektorn, som utförs på ett korrekt sätt och stöds av offentliga myndigheter, bör vara avgörande för att ta fram lösningar på detta område. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK påpekar också att många aviserade och planerade åtgärder hittills inte har genomförts. Det är därför mycket viktigt att de europeiska, nationella och lokala myndigheterna är fullt delaktiga och agerar beslutsamt när det gäller att uppnå dessa mål, med beaktande av EU:s, medlemsstaternas och de lokala myndigheternas respektive befogenheter. Detta gäller även finansieringskällor, där hänsyn bör tas till både EU-finansiering och nationell finansiering. Kommittén är besviken över att investeringar i transport på inre vattenvägar endast i begränsad utsträckning ingår i de nationella återhämtningsplaner som medlemsstaterna lämnat in. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | I sitt meddelande betonar kommissionen vikten av transport på inre vattenvägar för att bygga upp koldioxidsnåla och moderna transporter i Europeiska unionen. Den påpekar att uppbyggnaden av miljövänligare transporter är en del av den europeiska gröna given, och anger målen i samband med detta: transporten på inre vattenvägar och närsjöfarten bör öka med 25 % fram till 2030 och med 50 % fram till 2050 (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I meddelandet konstateras att otillfredsställande framsteg har gjorts med att öka inlandssjöfartens andel i EU:s modala transportstruktur. Samtidigt framhålls den outnyttjade potentialen både längs TEN-T-korridorerna och i städer. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mot bakgrund av ovanstående har ytterligare åtgärder föreslagits för att göra detta transportsätt mer attraktivt. Enligt kommissionen bör man inrikta sig på två huvudmål: att flytta över mer godstransport till inre vattenvägar och att föra in sektorn på en oåterkallelig övergång till nollutsläpp, med stöd av ett paradigmskifte i riktning mot ytterligare digitalisering samt kompletterande åtgärder för att stödja den nuvarande och framtida arbetskraften. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dessa mål ska uppnås genom åtta flaggskeppsinitiativ som planeras till perioden 2021–2027. Den framlagda planen innehåller initiativ som rör infrastruktur (flaggskeppsinitiativ 1 och 4), multimodala transporter (2 och 5), utsläppsfria fartyg (6, 3, 8) och besättningar (flaggskeppsinitiativ 7). I detta hänseende anser EESK att alla flaggskeppsinitiativ är viktiga, men man bör överväga att fastställa prioriteringar som är ett villkor för att uppnå de fastställda målen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén vill understryka att den, liksom i sina tidigare yttranden, stöder initiativ för att stärka transport på inre vattenvägar och anser att det är ett av de mest hållbara transportsätten som fortfarande har outnyttjad potential. Data visar tyvärr att transport på inre vattenvägar, liksom andra transportsätt, har påverkats negativt av covid-19-krisen (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mot bakgrund av förändringarna i efterfrågan på transporter och tendensen till en ökning av hamnarnas omsättning måste de europeiska transporterna kontinuerligt anpassas till nuvarande och framtida behov. Med tanke på behovet av att minska miljöbelastningen och garantera säkerheten är det viktigt att minska de trafikstockningar som orsakas av vägtransport. EESK anser att detta bör ske på grundval av principen om multimodalitet, vilket innebär att man på bästa sätt utnyttjar de olika transportsättens fördelar för att uppnå bästa möjliga resultat. Det kommer också att vara viktigt att utnyttja potentialen i samband med smarta sjöfartslösningar. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK föreslår att de föreslagna förändringarna ordnas i prioriteringsordning. Det skulle vara lättare att nå målen om följande två huvudprioriteringar fastställdes:






  i. | På lång sikt – att utveckla och underhålla vattenvägarnas infrastruktur, som kommer att ge en hållbar grund för utvecklingen av inlandssjöfarten och stärka dess konkurrenskraft. |
| --- | --- | --- |

3.3

i.

På lång sikt – att utveckla och underhålla vattenvägarnas infrastruktur, som kommer att ge en hållbar grund för utvecklingen av inlandssjöfarten och stärka dess konkurrenskraft.

| ii. | På kort sikt – att utveckla transporten på inre vattenvägar i städer. |
| --- | --- |

ii.

På kort sikt – att utveckla transporten på inre vattenvägar i städer.

| 3.4 | EESK anser att åtgärderna inte kommer att vara effektiva utan lämplig infrastruktur som stöder utvecklingen och underhållet av detta transportsätt. Utöver naturförhållandena är det infrastrukturen som är avgörande för utvecklingen av inlandssjöfarten i de enskilda länderna. Utan åtminstone utsikter till förbättrade navigeringsvillkor på vattenvägar kommer fartygsägarna inte att ta risker och inte att investera i en modern flotta, och de lokala myndigheterna i de enskilda länderna kommer inte att vara intresserade av att inrätta intermodala terminaler. Alla andra åtgärder som rör inlandssjöfart är underordnade denna prioritering. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | För att genomföra prioriteringen på kort sikt i fråga om utveckling av passagerar- och godstransport på inre vattenvägar i städer krävs det särskilda förutsättningar. De viktigaste är att inrätta infrastruktur för ”den sista kilometern” vid inlandssjöfart och passagerartransport, att låta passagerartransport på inre vattenvägar omfattas av samma förmånliga behandling som andra transportsätt som används för stadstransporter eller regionala transporter, att ge utsläppsfri transport på inre vattenvägar i städer förmånlig behandling, samt digitalisering. Samtidigt är det viktigt att utvecklingen av transport på inre vattenvägar i städer bidrar till förbättrad livskvalitet, t.ex. färre trafikstockningar, lägre olycksrisk, minskade luftföroreningar och minskat buller. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det är också viktigt att säkerställa lämpliga mekanismer för ekonomiskt stöd. Branschens struktur, det faktum att den framför allt domineras av små och medelstora företag, minskar möjligheten att få tillgång till finansiering. Ekonomiskt stöd till investeringar i infrastruktur och innovativ teknik bör säkerställas inom ramen för nuvarande och framtida EU-program. Lösningar som rör beskattningen av sektorn bör också övervägas. Sådana instrument är avgörande med tanke på flottans långa livslängd och därmed den långsiktiga planeringen i branschen. Detta är desto viktigare med tanke på att politik som värnar om miljön medför avsevärda utmaningar och kan påverka sektorn. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK framhåller också att det inte bara krävs konkreta åtgärder utan att de europeiska, nationella och lokala myndigheterna också måste delta på lämpligt sätt och agera beslutsamt när det gäller genomförandet av dessa åtgärder. Det behövs en tydlig politik från medlemsstaternas sida för att stödja inlandssjöfartens utveckling. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommittén är medveten om att medlemsstaternas roll och engagemang i genomförandet av enskilda åtgärder och mål är av avgörande betydelse. I synnerhet medlemsstaternas deltagande i investeringar är ett uttryck för att de engagerar sig fullt ut. EESK efterlyser därför att den EU-finansiering som syftar till att stödja transport på inre vattenvägar kompletteras med nationella åtgärder, med beaktande av EU:s och medlemsstaternas respektive befogenheter. Kommittén är besviken över att investeringar i transport på inre vattenvägar endast i begränsad utsträckning ingår i de nationella återhämtningsplaner som medlemsstaterna lämnat in. |
| --- | --- |

3.8

Särskilda kommentarer

| 3.9 | Som redan nämnts är utvecklingen av infrastruktur en nyckelfaktor för en framgångsrik utveckling av inlandssjöfarten. I meddelandet erkänns detta problem och uppmärksamhet riktas till TEN-T-nätet. Man bör dock komma ihåg att 1) inte alla större vattenvägar i EU med betydande potential ingår i TEN-T-nätet, 2) att vissa vattenvägar som för närvarande inte uppfyller kraven för TEN-T-stomnätet kan utgöra en viktig länk för multimodala förbindelser i transportkorridorerna, och 3) att vissa vattenvägsavsnitt som inte ingår i TEN-T, under förutsättning att de utvecklas, skulle kunna avlägsna flaskhalsar i de omgivande områdena kring kusthamnar som är belägna i transportkorridorer. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | För att denna långsiktiga prioritering ska kunna uppnås måste det skapas organisatoriska och finansiella förutsättningar för att stödja utvecklingen av vattenvägsinfrastruktur. Som ett första steg är det nödvändigt att samordna TEN-T-nätet av vattenvägar med den europeiska överenskommelsen om viktiga inre vattenvägar av internationell betydelse (FN:s ekonomiska kommission för Europa) samt att se över TEN-T genom att i TEN-T-nätet inkludera de stora vattenvägar som omfattas av överenskommelsen och som har avsevärd potential, eller vissa vattenvägar som kan utgöra en viktig del av de internationella intermodala förbindelserna i transportkorridoren. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Dessutom bör fler möjligheter skapas för att bidra till finansieringen av inlandssjöfartens utveckling. Detta gäller inte bara vattenvägar som redan med framgång används för godstransport inom TEN-T-nätet, utan även de vattenvägar som för närvarande är av ringa betydelse och som inte ingår i detta nät (4). Inre vattenvägar används inte bara för transport och bör därför utvecklas på ett övergripande sätt. Att ta hänsyn till vattenvägarnas alla funktioner i utvecklingsprocessen innebär att man avsätter mer tid för planering och genomförande av infrastrukturinvesteringar och ökar investeringsbeloppen. Vid sidan av översynen av TEN-T-nätet skulle därför en annan lösning kunna vara att skapa en fond för att stödja utvecklingen av vattenvägar som inte ingår i TEN-T-nätet. Utan särskilt stöd kommer utvecklingen av vattenvägar i hela EU att vara ojämn och i många fall begränsas till småskaliga moderniseringsinvesteringar som inte utgör en hållbar grund för utveckling av detta transportsätt. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Det är särskilt viktigt att framhålla behovet av att samordna verksamheten vid alla institutioner som är knutna till sektorn. EESK påpekar att när det i meddelandet hänvisas till styrning inkluderas Unece bland de viktigaste styrningsstrukturer som är relevanta för transport på inre vattenvägar. Hänvisningar till enheter som kommissionen kommer att samarbeta med bortser dock från denna institution. Kommittén anser att ett effektivt samarbete mellan kommissionen, Unece och andra berörda parter är nödvändigt. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Åtgärder för att stärka inlandssjöfartens roll i stadstrafiken bör omfatta integrering av detta transportsätt i försörjningssystemet, där infrastrukturbehoven och kostnaderna inte är betydande eftersom de huvudsakligen avser punktinfrastruktur. Dessutom vore det lämpligt att i mån av möjlighet inkludera transport på inre vattenvägar i kollektivtrafiksystemet i städerna. Vi vill fästa uppmärksamheten på att förmånssystemet för kollektivtrafik på vägar i städerna (subventioner och rabatter) gör passagerartransport på inre vattenvägar prismässigt oattraktiv och att mer likvärdiga villkor därför måste skapas. De lokala myndigheternas medverkan är särskilt viktig i detta fall. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK vill betona att varken person- eller godstransport i städerna kräver högklassiga vattenvägar, vilket innebär att de infrastrukturinvesteringar som behövs för att utveckla transporten på inre vattenvägar är små och omfattar punktinfrastruktur – hamnar och omlastningsanläggningar – och infrastruktur för användning av förnybara bränslen för moderna utsläppsfria fartyg. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Utvecklingen av transporten på inre vattenvägar i städer skulle vara ett utmärkt incitament att påskynda utprovningen av nya lösningar, bland annat sådana som rör utsläppsfria energikällor, eftersom det för inlandssjöfartens utveckling krävs mindre fartyg med färre infrastrukturbehov. Det behövs dock positiva incitament för investeringar. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | I kommissionens meddelande är problemen med digitalisering och utvecklingstendenserna på detta område mycket korrekt beskrivna. Det innehåller endast ett förslag om vattenvägar som är relevant för turism (European Recreational Inland Navigation Network – AGNP). Sjöfartsturismens dynamiska utveckling innebär att det bör inrättas ett system för information om navigeringsförhållanden på vattenvägar som används för fritidssjöfart. Sådana system har inrättats i olika länder. Det vore värt att föreslå att sådan verksamhet samordnas eller att gemensamma standarder fastställs i detta avseende. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Användningen av nya energikällor för transport på inre vattenvägar och tillämpningen av ny teknik, inbegripet digital teknik, påverkar besättningarnas situation. Det behövs investeringar i kompetens och kvalifikationer. Bristen på åtgärder innebär risker för besättningens och resenärernas säkerhet. EESK påminner därför om att medlemsstaterna måste genomföra direktiv (EU) 2017/2397 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart på ett korrekt sätt senast den 17 januari 2022. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | När det gäller sysselsättning instämmer vi i ett antal av kommissionens slutsatser och förslag. Det bör välkomnas att problemet med en verklig koppling mellan företagsägaren/operatören och arbetstagarnas rättigheter belyses. Vi anser att den rättsliga ramen på detta område noga måste ses över. Ett effektivt genomförande av arbetstidsbestämmelserna i rådets direktiv 2014/112/EU (5) är fortfarande av avgörande betydelse. Dessutom är det viktigt att införa lämplig lagstiftning om socialt skydd vid utstationering av arbetstagare och att i genomförandeprocessen säkerställa och ta hänsyn till en adekvat hälsa och säkerhet på arbetsplatsen på fartyg i inlandssjöfart. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | De låga lönenivåerna inom sektorn är också fortfarande ett problem. EESK vill fästa uppmärksamheten på att det finns en betydande löneklyfta inom sektorn mellan Västeuropa å ena sidan och Central- och Östeuropa å den andra. Detta leder till arbetskraftsmigration till väst och personalbrist i Central- och Östeuropa. Rekryteringssvårigheter kan dock konstateras i hela Europa. De allt äldre besättningarna bidrar också till detta. Att arbeta på fartyg i inlandssjöfart är inte attraktivt för yngre människor. Sektorn är inte heller av intresse för kvinnor. Fartygsägarna söker dessutom allt mer specialiserad personal som inte är lätt att hitta på arbetsmarknaden (6). Alla dessa frågor kräver att lämpliga åtgärder vidtas, med beaktande av EU:s och medlemsstaternas respektive befogenheter. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESK uppskattar att kommissionen i sitt meddelande uppmärksammar mekanismerna för social dialog inom sektorn. Kommittén framhåller den sociala dialogens och de kollektiva avtalsförhandlingarnas viktiga potential, särskilt i tider av stora ekonomiska problem och under en period med stora strukturella förändringar i samband med digitaliseringen och omställningen till en grön ekonomi. Det arbete som utförs av den europeiska kommittén för en branschvis social dialog om hamnar (kommittén för en branschvis social dialog för transport på inre vattenvägar) visar att arbetsmarknadens parter är medvetna om de utmaningar som sektorn står inför. För att fullt ut kunna utnyttja de möjligheter som den sociala dialogen erbjuder behövs tillräckligt stöd till arbetsmarknadens parter på olika nivåer. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att engagera sig fullt ut och ge lika stöd till parterna när de så begär. |
| --- | --- |

3.20

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 av den 12 december 2017 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 91/672/EEG och 96/50/EG (EUT L 345, 27.12.2017, s. 53)

1

(2)  Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden, COM(2020) 789 final.

2

(3)  Central Commission for the Navigation of the Rhine (CCNR), ”Market Insight, Inland Navigation in Europe”, april 2021.

3

(4)  Kommissionen, ”Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures”, slutrapport, 2020.

4

(5)  Rådets direktiv 2014/112/EU av den 19 december 2014 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning i vissa avseenden vid transporter på inre vattenvägar, som ingåtts av European Barge Union (EBU), European Skippers Organisation (ESO) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) (EUT L 367, 23.12.2014, s. 86).

5

(6)  CCNR, ”The European Inland Navigation Sector, Labour Market”, 2021.

6

---

| 12.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/107

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2020/1429 vad gäller varaktighet för referensperioden för tillämpningen av tillfälliga åtgärder avseende uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur

[COM(2021) 832 final – 2021/0437(COD)]

(2022/C 194/16)

| Remiss | Europaparlamentet, 17.1.2022
  Europeiska unionens råd, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.1.2022 |
| Plenarsession nr | 566 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/1/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 17.1.2022

Europeiska unionens råd, 21.1.2022

Rättslig grund

Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande vid plenarsessionen

19.1.2022

Plenarsession nr

566

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/1/1

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 566:e plenarsession den 19–20 januari 2022 (sammanträdet den 19 januari) med 229 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 19 januari 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---