# Den Europæiske Unions C 167/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 167 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang21. april 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 167

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang21. april 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 167/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10678 — AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 167/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10678 — AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 167/02 | Rådets konklusioner om styrkelse af læreres og underviseres mobilitet, navnlig europæisk mobilitet, under deres grund- og efteruddannelse | 2 |
| 2022/C 167/03 | Rådets konklusioner om en europæisk strategi for styrkelse af de videregående uddannelsesinstitutioner for Europas fremtid | 9 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 167/04 | Euroens vekselkurs — 20. april 2022 | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 167/02

Rådets konklusioner om styrkelse af læreres og underviseres mobilitet, navnlig europæisk mobilitet, under deres grund- og efteruddannelse

2

2022/C 167/03

Rådets konklusioner om en europæisk strategi for styrkelse af de videregående uddannelsesinstitutioner for Europas fremtid

9

Europa-Kommissionen

2022/C 167/04

Euroens vekselkurs — 20. april 2022

18

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor |
| 2022/C 167/05 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 19 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 167/06 | Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 20 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 167/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10634 – CVC / GAMING1) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 32 |
| 2022/C 167/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10571 — HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 167/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10645 — ETEX/XI (INSMAT) HOLDINGS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 36 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 167/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 37 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

2022/C 167/05

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

19

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2022/C 167/06

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

20

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 167/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10634 – CVC / GAMING1) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

32

2022/C 167/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10571 — HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

34

2022/C 167/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10645 — ETEX/XI (INSMAT) HOLDINGS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

36

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 167/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10678 — AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 167/01)

Den 7. april 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10678. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10678. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/2

---

Rådets konklusioner om styrkelse af læreres og underviseres mobilitet, navnlig europæisk mobilitet, under deres grund- og efteruddannelse

(2022/C 167/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

1.

Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (1), som opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde uddannelsesinstitutioner til at integrere læreres og underviseres mobilitet (2) i deres lærings-, udviklings- og internationaliseringsstrategier;

2.

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), hvori det fastsættes, at dens anden strategiske prioritet er »virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle«, herunder for lærere og læreruddannelserne, og at dens tredje strategiske prioritet er »styrkelse af lærernes kompetencer og motivation«;

3.

det sociale Portotilsagn af 7. maj 2021, der bygger på den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev bekendtgjort på det sociale topmøde i Göteborg i 2017, og opfordrer til investeringer i færdigheder, livslang læring og uddannelse, der svarer til økonomiens og samfundets behov, for at nå målet om, at mindst 60 % af europæerne årligt deltager i uddannelse inden 2030;

4.

Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle, som opfordrer medlemsstaterne til at løse manglen på lærere, navnlig i forbindelse med specialundervisning og i multikulturelle og flersprogede miljøer. Mobilitet kan have en positiv indvirkning på manglen på lærere, idet erhvervet gøres mere attraktivt;

SOM MINDER OM den politiske baggrund, jf. bilaget;

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

5.

| a) | Tværnational mobilitet bidrager til at udvikle en bred vifte af kompetencer blandt lærere. »Imidlertid er det kun et fåtal af lærerne i Europa, der har tilbragt tid i udlandet i faglig sammenhæng. I 2018 havde 40,9 % af lærerne i EU været mobile mindst én gang som studerende, som lærere eller som begge dele« (3). Der er betydelige forskelle i deltagelsesgraden i de europæiske lande, men også med hensyn til, hvilke fag, der undervises i, eftersom mobilitet for ofte fortsat er sproglærernes privilegium. Tendenserne med hensyn til lærermobilitet inden for Erasmus+-programmet viser også, at et flertal af lærere deltager i kurser i udlandet, mens job shadowing på skoler og undervisningsopgaver bruges mindre på trods af den kraftigere virkning (4). |
| --- | --- |

a)

Tværnational mobilitet bidrager til at udvikle en bred vifte af kompetencer blandt lærere. »Imidlertid er det kun et fåtal af lærerne i Europa, der har tilbragt tid i udlandet i faglig sammenhæng. I 2018 havde 40,9 % af lærerne i EU været mobile mindst én gang som studerende, som lærere eller som begge dele« (3). Der er betydelige forskelle i deltagelsesgraden i de europæiske lande, men også med hensyn til, hvilke fag, der undervises i, eftersom mobilitet for ofte fortsat er sproglærernes privilegium. Tendenserne med hensyn til lærermobilitet inden for Erasmus+-programmet viser også, at et flertal af lærere deltager i kurser i udlandet, mens job shadowing på skoler og undervisningsopgaver bruges mindre på trods af den kraftigere virkning (4).

| b) | Tværnational mobilitet som en del af lærergrunduddannelsen er vigtig. Ud over at være til gavn for den kommende lærer øger en sådan mobilitet også deltagelsen i mobilitet på senere tidspunkter af karrieren. Imidlertid er mobilitet ikke udbredt blandt kommende lærere i løbet af deres studier. I 2018 oplyste kun omkring en femtedel af lærere i sekundæruddannelsen på første trin (20,9 %) i EU, at de havde været i udlandet under deres studier. Mobilitet for lærere og undervisere fremmes og sponsoreres på EU-plan og kan også få støtte gennem finansieringsordninger på nationalt plan. |
| --- | --- |

b)

Tværnational mobilitet som en del af lærergrunduddannelsen er vigtig. Ud over at være til gavn for den kommende lærer øger en sådan mobilitet også deltagelsen i mobilitet på senere tidspunkter af karrieren. Imidlertid er mobilitet ikke udbredt blandt kommende lærere i løbet af deres studier. I 2018 oplyste kun omkring en femtedel af lærere i sekundæruddannelsen på første trin (20,9 %) i EU, at de havde været i udlandet under deres studier. Mobilitet for lærere og undervisere fremmes og sponsoreres på EU-plan og kan også få støtte gennem finansieringsordninger på nationalt plan.

6.

| a) | For kommende lærere og undervisere er det værd at bemærke, at værdien af mobilitetsordninger nogle gange mindskes på grund af en række hindringer for den akademiske anerkendelse. Læseplanerne for læreruddannelsen giver ikke altid mulighed for mobilitetsperioder i udlandet. Endvidere er undervisere ikke altid involveret i perioder med mobilitet i løbet af deres uddannelsesforløb. Lærer- eller uddannelsesassistentjob i andre europæiske lande, hvor det er muligt, anerkendes ikke altid som en integreret del af læreres og underviseres grunduddannelse, navnlig som sidestillet uddannelsesaktiviteter på skoler på en national uddannelsesinstitution. |
| --- | --- |

a)

For kommende lærere og undervisere er det værd at bemærke, at værdien af mobilitetsordninger nogle gange mindskes på grund af en række hindringer for den akademiske anerkendelse. Læseplanerne for læreruddannelsen giver ikke altid mulighed for mobilitetsperioder i udlandet. Endvidere er undervisere ikke altid involveret i perioder med mobilitet i løbet af deres uddannelsesforløb. Lærer- eller uddannelsesassistentjob i andre europæiske lande, hvor det er muligt, anerkendes ikke altid som en integreret del af læreres og underviseres grunduddannelse, navnlig som sidestillet uddannelsesaktiviteter på skoler på en national uddannelsesinstitution.

| b) | For praktiserende lærere og undervisere kan hindringerne være familiemæssige forpligtelser og vanskeligheder med at arrangere vikarer for lærere og undervisere. |
| --- | --- |

b)

For praktiserende lærere og undervisere kan hindringerne være familiemæssige forpligtelser og vanskeligheder med at arrangere vikarer for lærere og undervisere.

| c) | Manglende sprogkundskaber er endvidere et tværgående problem. |
| --- | --- |

c)

Manglende sprogkundskaber er endvidere et tværgående problem.

| d) | I tillæg hertil er der en betydelig grad af regulering på nationalt niveau inden for lærerfaget, og der er forskelle med hensyn til struktureringen af skoleåret medlemsstaterne imellem. Selv om dette er et tegn på mangfoldigheden og rigdommen ved de nationale uddannelsessystemer i EU, kan det også hindre tilrettelæggelsen af uddannelsesaktiviteter på skoler, som f.eks. job shadowing, lærerassistentjob eller undervisningsopgaver. |
| --- | --- |

d)

I tillæg hertil er der en betydelig grad af regulering på nationalt niveau inden for lærerfaget, og der er forskelle med hensyn til struktureringen af skoleåret medlemsstaterne imellem. Selv om dette er et tegn på mangfoldigheden og rigdommen ved de nationale uddannelsessystemer i EU, kan det også hindre tilrettelæggelsen af uddannelsesaktiviteter på skoler, som f.eks. job shadowing, lærerassistentjob eller undervisningsopgaver.

7.

Erfaringerne fra covid-19-pandemien, som har vist, at der er behov for at lade tilegnelse og brug af digitale færdigheder og kompetencer indgå i undervisning og læring i både grund- og efteruddannelsen af lærere og undervisere. Blandede former for aktiviteter, der kombinerer fysisk mobilitet med virtuel læring eller onlineudveksling fremmer forudsætningerne for en sådan udvikling og muliggør udveksling af god praksis;

ANERKENDER, AT:

8.

lærere og undervisere er hjørnestenen i det europæiske uddannelsesområde og spiller en afgørende rolle i vores samfund. Lærere og undervisere repræsenterer idealet om at lette tilegnelsen af viden og værdier og fremme aktivt medborgerskab for alle lærende. For at fremme inklusion, lighed, uddannelse af høj kvalitet, pædagogisk innovation og bedre læringsresultater skal lærere og undervisere være højt kvalificerede og motiverede fagfolk og støttes af skolens ledelse;

9.

udveksling af synspunkter og erfaringer mellem fagfæller og tæt samarbejde mellem lærere og undervisere samt arbejdsstudier og/eller arbejdserfaring fra udlandet bidrager væsentligt til læreres og underviseres faglige udvikling på alle uddannelsesniveauer;

10.

| a) | bidrage til læreres og underviseres personlige og akademiske udvikling og samtidig fremme deres selvtillid |
| --- | --- |

a)

bidrage til læreres og underviseres personlige og akademiske udvikling og samtidig fremme deres selvtillid

| b) | forbedre læreres og underviseres faglige praksis og pædagogiske viden, færdigheder og kompetencer, tilpasningsevne, beskæftigelsesegnethed og karriereudvikling |
| --- | --- |

b)

forbedre læreres og underviseres faglige praksis og pædagogiske viden, færdigheder og kompetencer, tilpasningsevne, beskæftigelsesegnethed og karriereudvikling

| c) | hjælpe lærere og undervisere til at udvikle evnen til at få indflydelse på og forbedre praksis på deres egne uddannelsesinstitutioner samt i uddannelsessystemet generelt |
| --- | --- |

c)

hjælpe lærere og undervisere til at udvikle evnen til at få indflydelse på og forbedre praksis på deres egne uddannelsesinstitutioner samt i uddannelsessystemet generelt

| d) | bidrage til lærerfagets tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

d)

bidrage til lærerfagets tiltrækningskraft;

11.

| a) | den styrker læreres og underviseres evne til at være innovative og reflektere over praksis, så de bedre kan opfylde de lærendes behov |
| --- | --- |

a)

den styrker læreres og underviseres evne til at være innovative og reflektere over praksis, så de bedre kan opfylde de lærendes behov

| b) | den hjælper til at udvikle læreres og underviseres følelse af at tilhøre et europæisk undervisnings- og læringsfællesskab gennem de bånd, der knyttes under og efter mobilitetserfaringerne, den tilskynder til mobilitet blandt de lærende, og den bidrager mere generelt til udviklingen af en europæisk dimension i deres uddannelsesinstitutioners aktiviteter og projekter samt internationale strategier, og den har således indvirkning på hele uddannelsessystemet |
| --- | --- |

b)

den hjælper til at udvikle læreres og underviseres følelse af at tilhøre et europæisk undervisnings- og læringsfællesskab gennem de bånd, der knyttes under og efter mobilitetserfaringerne, den tilskynder til mobilitet blandt de lærende, og den bidrager mere generelt til udviklingen af en europæisk dimension i deres uddannelsesinstitutioners aktiviteter og projekter samt internationale strategier, og den har således indvirkning på hele uddannelsessystemet

| c) | mobilitet er en stærk læringserfaring, som potentielt kan have meget stor indflydelse på kommende såvel som praktiserende lærere og undervisere. De bør være opmærksomme på de mobilitetsmuligheder, der er tilgængelige, og opfordres til at deltage i mobilitet under deres grund- og efteruddannelse |
| --- | --- |

c)

mobilitet er en stærk læringserfaring, som potentielt kan have meget stor indflydelse på kommende såvel som praktiserende lærere og undervisere. De bør være opmærksomme på de mobilitetsmuligheder, der er tilgængelige, og opfordres til at deltage i mobilitet under deres grund- og efteruddannelse

| d) | den understøtter udviklingen af læreres og underviseres netværk på tværs af Europa; |
| --- | --- |

d)

den understøtter udviklingen af læreres og underviseres netværk på tværs af Europa;

12.

læreres og underviseres mobilitet i Europa er et centralt element i opbygning af tilliden, forbedring af samarbejdet og fremme af den gensidige forståelse mellem medlemsstaterne i forbindelse med hinandens uddannelsessystemer. Den er også central med hensyn til at fremme fælles europæiske værdier og fremme flersprogethed og multikulturalisme;

ER ENIGT OM FØLGENDE:

13.

Et ambitiøst europæisk uddannelsesområde bør været baseret på yderst kompetente og motiverede lærere og undervisere. Europæisk mobilitet bør betragtes som gavnlig for læreres og underviseres uddannelse med henblik på at udbrede adgang til diversitet i undervisningsmetoder af høj kvalitet og opfylde de lærendes behov. Den europæiske dimension har potentiale til at tilføre merværdi til de respektive læreres og underviseres faglige uddannelse og/eller praksis inden for rammerne af de nationale uddannelsessystemer.

14.

Der bør navnlig lægges vægt på kommende lærere og undervisere og deres adgang til mobilitet, især europæisk mobilitet, som en del af deres grunduddannelse i overensstemmelse med de nationale uddannelsessystemer. Dette baner også vejen for mobilitet på et senere tidspunkt af deres karriere.

15.

For at gøre det europæiske uddannelsesområde til en realitet inden 2025 og gøre mobilitetsmuligheder tilgængelige for alle lærere og undervisere, skal eksisterende hindringer fjernes, hvor det er relevant og i overensstemmelse med de nationale uddannelsessystemer og -politikker.

16.

| a) | europæiske finansieringsprogrammer såsom Erasmus+ |
| --- | --- |

a)

europæiske finansieringsprogrammer såsom Erasmus+

| b) | den fremtidige europæiske skoleuddannelsesplatform, som vil omfatte eTwinning og School Education Gateway, EPALE og eventuelle andre initiativer, der fremmer partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner i EU |
| --- | --- |

b)

den fremtidige europæiske skoleuddannelsesplatform, som vil omfatte eTwinning og School Education Gateway, EPALE og eventuelle andre initiativer, der fremmer partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner i EU

| c) | Erasmus+-lærerakademier, som skal evalueres i lyset af den videre udvikling efter 2025 |
| --- | --- |

c)

Erasmus+-lærerakademier, som skal evalueres i lyset af den videre udvikling efter 2025

| d) | europauniversitetsinitiativet, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

d)

europauniversitetsinitiativet, hvor det er relevant.

17.

Mobilitet for lærere og undervisere bør fortsat fremmes og udvides, så den bliver almindelig praksis. Omfanget af læreres og underviseres mobilitet under grund- og efteruddannelsen kan overvåges på medlemsstats- og EU-plan. Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks bør have mandat til at undersøge passende former for dataindsamling med henblik på at måle læreres og underviseres mobilitet. Gruppens resultater bør tages i betragtning i forbindelse med den planlagte gennemgang af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (5);

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NATIONALE FORHOLD OG NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 18. | at fremme mulighederne for europæisk mobilitet for lærere og undervisere, f.eks. ved at fjerne eksisterende hindringer, hvor dette er relevant, og så vidt muligt tilbyde organisatorisk og finansiel støtte, udveksle løsninger med hensyn til at arrangere vikarer for lærere og undervisere og fremme mobilitetsprogrammer; |
| --- | --- |

18.

at fremme mulighederne for europæisk mobilitet for lærere og undervisere, f.eks. ved at fjerne eksisterende hindringer, hvor dette er relevant, og så vidt muligt tilbyde organisatorisk og finansiel støtte, udveksle løsninger med hensyn til at arrangere vikarer for lærere og undervisere og fremme mobilitetsprogrammer;

| 19. | at fremme mulighederne for og tilskynde til mobilitet for skoleledere af hensyn til de fordele, dette vil medføre for deres egen karriere og deres uddannelsesinstitutioner, men også som et middel til at støtte og fremme læreres og underviseres mobilitet; |
| --- | --- |

19.

at fremme mulighederne for og tilskynde til mobilitet for skoleledere af hensyn til de fordele, dette vil medføre for deres egen karriere og deres uddannelsesinstitutioner, men også som et middel til at støtte og fremme læreres og underviseres mobilitet;

| 20. | at integrere mobilitet i lærer- og underviseruddannelsessystemerne, hvor dette er relevant, for både grund- og efteruddannelse; at fremme deltagelse i Erasmus+-aktiviteter, f.eks. Erasmus+-lærerakademier og europauniversiteter. Bilaterale samarbejdserfaringer kan være et udgangspunkt og kan give inspiration til videre udvikling; |
| --- | --- |

20.

at integrere mobilitet i lærer- og underviseruddannelsessystemerne, hvor dette er relevant, for både grund- og efteruddannelse; at fremme deltagelse i Erasmus+-aktiviteter, f.eks. Erasmus+-lærerakademier og europauniversiteter. Bilaterale samarbejdserfaringer kan være et udgangspunkt og kan give inspiration til videre udvikling;

| 21. | at lette den formelle anerkendelse af resultaterne af mobilitetsperioder, hvor dette er relevant, navnlig af undervisnings- og uddannelsesperioder i udlandet, inden for grunduddannelse af lærere og undervisere, af hensyn til den faglige udvikling eller karriereforløbet; |
| --- | --- |

21.

at lette den formelle anerkendelse af resultaterne af mobilitetsperioder, hvor dette er relevant, navnlig af undervisnings- og uddannelsesperioder i udlandet, inden for grunduddannelse af lærere og undervisere, af hensyn til den faglige udvikling eller karriereforløbet;

| 22. | hvor dette er relevant, at undersøge måder, hvorpå fremmedsprogsindlæring af høj kvalitet under både grund- og efteruddannelse i lærer- og underviseruddannelsessystemerne kan fremmes med henblik på at øge deltagelsen i mobilitetsprogrammer af hensyn til udviklingen af kompetencer, der er nødvendige for arbejdet med fremmedsproglige ressourcer og materialer; |
| --- | --- |

22.

hvor dette er relevant, at undersøge måder, hvorpå fremmedsprogsindlæring af høj kvalitet under både grund- og efteruddannelse i lærer- og underviseruddannelsessystemerne kan fremmes med henblik på at øge deltagelsen i mobilitetsprogrammer af hensyn til udviklingen af kompetencer, der er nødvendige for arbejdet med fremmedsproglige ressourcer og materialer;

| 23. | hvor dette er relevant, og for at gøre det muligt for lærere og undervisere, der ønsker det, at være mobile, at fastlægge og under behørig hensyntagen til institutionernes autonomi fremme mobilitetsvinduer for både praktiserende og kommende lærere og undervisere, dvs. anbefalede perioder i løbet af skoleåret og/eller som led i læseplanerne for grunduddannelsen af lærere og undervisere med henblik på at muliggøre deltagelse i mobilitet. Dette kan omfatte fastlæggelse af passende perioder, hvor uddannelsesinstitutionerne kan være vært for uddannelsesaktiviteter på skolerne for både praktiserende og kommende lærere og aktiviteter som led i uddannelsesforløb for undervisere; |
| --- | --- |

23.

hvor dette er relevant, og for at gøre det muligt for lærere og undervisere, der ønsker det, at være mobile, at fastlægge og under behørig hensyntagen til institutionernes autonomi fremme mobilitetsvinduer for både praktiserende og kommende lærere og undervisere, dvs. anbefalede perioder i løbet af skoleåret og/eller som led i læseplanerne for grunduddannelsen af lærere og undervisere med henblik på at muliggøre deltagelse i mobilitet. Dette kan omfatte fastlæggelse af passende perioder, hvor uddannelsesinstitutionerne kan være vært for uddannelsesaktiviteter på skolerne for både praktiserende og kommende lærere og aktiviteter som led i uddannelsesforløb for undervisere;

| 24. | hvor dette er relevant, at fremme anvendelsen af uddannelsesmoduler, der er relevante for og fokuserer på Europa, inden for grund- og efteruddannelse af lærere og undervisere, som kan omfatte programmer som f.eks. Jean Monnet-aktioner, også i forbindelse med uddannelse på primær- og sekundærtrinnet; |
| --- | --- |

24.

hvor dette er relevant, at fremme anvendelsen af uddannelsesmoduler, der er relevante for og fokuserer på Europa, inden for grund- og efteruddannelse af lærere og undervisere, som kan omfatte programmer som f.eks. Jean Monnet-aktioner, også i forbindelse med uddannelse på primær- og sekundærtrinnet;

| 25. | hvor dette er relevant, at fremme kapacitetsopbygning ved at støtte forskellige former for lokalt og regionalt samarbejde såsom Erasmus+-konsortier under ledelse af regionale skole- og institutionsmyndigheder, der sikrer, at mobilitetsprojekter har en bredere virkning og støtter fysisk deltagelse eller onlinedeltagelse af lærere og undervisere fra mindre eller fjernereliggende uddannelsesinstitutioner i faglige udviklingstilbud i udlandet; |
| --- | --- |

25.

hvor dette er relevant, at fremme kapacitetsopbygning ved at støtte forskellige former for lokalt og regionalt samarbejde såsom Erasmus+-konsortier under ledelse af regionale skole- og institutionsmyndigheder, der sikrer, at mobilitetsprojekter har en bredere virkning og støtter fysisk deltagelse eller onlinedeltagelse af lærere og undervisere fra mindre eller fjernereliggende uddannelsesinstitutioner i faglige udviklingstilbud i udlandet;

| 26. | hvor dette er relevant, at støtte uddannelsesinstitutioner i at forbedre deres kapacitet til at være vært for og drage fordel af mobilitetsaktiviteter for såvel praktiserende som kommende lærere og undervisere; |
| --- | --- |

26.

hvor dette er relevant, at støtte uddannelsesinstitutioner i at forbedre deres kapacitet til at være vært for og drage fordel af mobilitetsaktiviteter for såvel praktiserende som kommende lærere og undervisere;

| 27. | at fremme brugen af digitale værktøjer og platforme, herunder eTwinning og EPALE, for at supplere og forberede fysisk mobilitet, forbedre digitale færdigheder og kompetencer og fremme yderligere tværnationalt samarbejde; |
| --- | --- |

27.

at fremme brugen af digitale værktøjer og platforme, herunder eTwinning og EPALE, for at supplere og forberede fysisk mobilitet, forbedre digitale færdigheder og kompetencer og fremme yderligere tværnationalt samarbejde;

| 28. | at fremme evidensbaserede faglige udviklingsmuligheder i ansættelsen for lærere og undervisere, der kan drage fordel af mobilitetsaktiviteter, og fremme undersøgelser af EU-medlemsstaternes indsats i forbindelse med lærermobilitet, samtidig med at der tilstræbes andre synergiaspekter med forskningen; |
| --- | --- |

28.

at fremme evidensbaserede faglige udviklingsmuligheder i ansættelsen for lærere og undervisere, der kan drage fordel af mobilitetsaktiviteter, og fremme undersøgelser af EU-medlemsstaternes indsats i forbindelse med lærermobilitet, samtidig med at der tilstræbes andre synergiaspekter med forskningen;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED TRAKTATERNE OG MED FULD RESPEKT FOR NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 29. | at fremme mulighederne for mobilitet for lærere og undervisere gennem Erasmus+-programmet, herunder ved at tilbyde den nødvendige støtte til Erasmus+-lærerakademiaktionen, der skal evalueres i lyset af den videre udvikling efter 2025; |
| --- | --- |

29.

at fremme mulighederne for mobilitet for lærere og undervisere gennem Erasmus+-programmet, herunder ved at tilbyde den nødvendige støtte til Erasmus+-lærerakademiaktionen, der skal evalueres i lyset af den videre udvikling efter 2025;

| 30. | at kortlægge de eksisterende redskaber til fremme af mobilitet for lærere og undervisere og udbrede kendskabet til disse værktøjer ved f.eks. at anvende platforme såsom den fremtidige europæiske skoleuddannelsesplatform (som vil omfatte eTwinning og den nuværende School Education Gateway) og EPALE; |
| --- | --- |

30.

at kortlægge de eksisterende redskaber til fremme af mobilitet for lærere og undervisere og udbrede kendskabet til disse værktøjer ved f.eks. at anvende platforme såsom den fremtidige europæiske skoleuddannelsesplatform (som vil omfatte eTwinning og den nuværende School Education Gateway) og EPALE;

| 31. | i samarbejde med medlemsstaterne at undersøge muligheden for at udvikle en politikramme på europæisk plan for at øge antallet og kvaliteten af mulighederne for læringsmobilitet for både kommende og praktiserende lærere og undervisere i Europa på grundlag af deres faktiske mobilitetsbehov. En ramme af denne art kan f.eks. støtte imødegåelse af hindringer for mobilitet, støtte medlemsstaterne i at fremme mobilitet og en europæisk dimension i undervisningen som led i grund- og efteruddannelsen, udbygge mulighederne for læringsmobilitet og tilvejebringe information om finansierings- og mobilitetsmuligheder; |
| --- | --- |

31.

i samarbejde med medlemsstaterne at undersøge muligheden for at udvikle en politikramme på europæisk plan for at øge antallet og kvaliteten af mulighederne for læringsmobilitet for både kommende og praktiserende lærere og undervisere i Europa på grundlag af deres faktiske mobilitetsbehov. En ramme af denne art kan f.eks. støtte imødegåelse af hindringer for mobilitet, støtte medlemsstaterne i at fremme mobilitet og en europæisk dimension i undervisningen som led i grund- og efteruddannelsen, udbygge mulighederne for læringsmobilitet og tilvejebringe information om finansierings- og mobilitetsmuligheder;

| 32. | at adressere mobilitet på arbejdet ved at undersøge muligheden for på frivilligt grundlag at udvikle europæiske retningslinjer for udvikling af nationale karriererammer og livslang vejledning og dermed støtte læreres og underviseres karriereforløb; |
| --- | --- |

32.

at adressere mobilitet på arbejdet ved at undersøge muligheden for på frivilligt grundlag at udvikle europæiske retningslinjer for udvikling af nationale karriererammer og livslang vejledning og dermed støtte læreres og underviseres karriereforløb;

| 33. | at fortsætte med at fremme automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer, navnlig af mobilitetsperioder i udlandet som led i uddannelsen af lærere og undervisere (6); |
| --- | --- |

33.

at fortsætte med at fremme automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer, navnlig af mobilitetsperioder i udlandet som led i uddannelsen af lærere og undervisere (6

| 34. | at samarbejde med medlemsstaterne om at analysere gennemførligheden og merværdien af mobilitetsvinduer i studieprogrammer for kommende lærere og undervisere; |
| --- | --- |

34.

at samarbejde med medlemsstaterne om at analysere gennemførligheden og merværdien af mobilitetsvinduer i studieprogrammer for kommende lærere og undervisere;

| 35. | at aflægge rapport til Uddannelsesudvalget med henblik på de videre beslutninger vedrørende resultaterne af arbejdet i Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks for så vidt angår overvågning af læreres og underviseres mobilitet med henblik på at fremme og udvide potentialet for mobilitet. |
| --- | --- |

35.

at aflægge rapport til Uddannelsesudvalget med henblik på de videre beslutninger vedrørende resultaterne af arbejdet i Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks for så vidt angår overvågning af læreres og underviseres mobilitet med henblik på at fremme og udvide potentialet for mobilitet.

---

(1)  I overensstemmelse med definitionen i Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11) og med henblik på de gældende konklusioner er en lærer en person, der anerkendes som havende status som lærer (eller tilsvarende) i henhold til national lovgivning og praksis, mens en underviser er enhver, der udfører en eller flere aktiviteter i forbindelse med den (teoretiske eller praktiske) uddannelsesfunktion, enten i en uddannelsesinstitution eller på en arbejdsplads. Det omfatter lærere inden for almen og videregående uddannelse, lærere og undervisere i erhvervsrettede grund- og efteruddannelser, ansatte inden for førskoleundervisning og børnepasning samt voksenundervisere.

1

Læreres og underviseres uddannelsesmæssige baggrund og karrierestrukturer varierer betragteligt de forskellige uddannelsesmæssige områder imellem. Derfor afhænger relevansen af nogle elementer i disse konklusioner af strukturen i de nationale systemer og de enkelte uddannelsessektorer.

(2)  I disse konklusioner forstås ved »mobilitet« begrebet »læringsmobilitet« som defineret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013, nemlig at flytte fysisk fra bopælslandet til et andet land for at gennemføre studier, kurser eller ikkeformel eller uformel læring. Det kan kombineres med »virtuel læring«, som betyder tilegnelse af viden, færdigheder og kompetencer gennem brug af informations- og kommunikationsteknologimidler, der giver deltagere mulighed for at have en meningsfuld tværnational eller international læringserfaring.

2

(3)  Eurydice, »Teachers in Europe: Careers, Development and Well-being«, 2021, s. 21.

3

(4)  Det statistiske bilag til årsrapporten for 2019 for Erasmus+ viser, at i KA 101-projekter (personalemobilitet inden for skoleuddannelse) skrumpede i 2019, kurser og uddannelsesarrangementer omfattede ca. 40 600 af de forventede deltagere (ca. 75 % af mobilitetsaktiviteterne), mens job shadowing havde 13 209 deltagere (ca. 24 % af mobilitetsaktiviteterne), og undervisningsopgaver havde 389 deltagere (mindre end 1 % af mobilitetsaktiviteterne).

4

(5)  Som fremhævet i Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) vil Kommissionen offentliggøre en fuldstændig rapport om det europæiske uddannelsesområde i 2025. »På grundlag af denne evaluering gennemgår Rådet strategirammen – herunder EU-mål, forvaltningsstruktur og arbejdsmetoder« (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 10).

5

(6)  I overensstemmelse med Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1).

6

---

BILAG

Politisk baggrund

Det Europæiske Råd

| — | Formandskabets konklusioner, den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon |
| --- | --- |

—

Formandskabets konklusioner, den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon

Rådet for Den Europæiske Union

| — | Rådets konklusioner af 26. november 2009 om læreres og skolelederes faglige udvikling (EUT C 302 af 12.12.2009, s. 6) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 26. november 2009 om læreres og skolelederes faglige udvikling (EUT C 302 af 12.12.2009, s. 6)

| — | Rådets konklusioner om førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden (EUT C 175 af 15.6.2011, s. 8) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden (EUT C 175 af 15.6.2011, s. 8)

| — | Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 22) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 22)

| — | Rådets konklusioner om skoleudvikling og fremragende undervisning (EUT C 421 af 8.12.2017, s. 2) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om skoleudvikling og fremragende undervisning (EUT C 421 af 8.12.2017, s. 2)

| — | Rådets henstilling af 22. maj 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 22. maj 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7)

| — | Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1)

| — | Rådets henstilling af 22. maj 2019 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 4) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 22. maj 2019 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 4)

| — | Rådets henstilling af 22. maj 2019 om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 15) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 22. maj 2019 om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 15)

| — | Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11)

| — | Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1)

| — | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 3)

| — | Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – Brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – Brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14)

| — | Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9)

Europa-Kommissionen

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Education and training monitor 2021: education and well-being (rapporten om uddannelsesovervågning 2021: uddannelse og trivsel), Publikationskontoret, 2021. |
| --- | --- |

—

Education and training monitor 2021: education and well-being (rapporten om uddannelsesovervågning 2021: uddannelse og trivsel), Publikationskontoret, 2021.

---

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/9

---

Rådets konklusioner om en europæisk strategi for styrkelse af de videregående uddannelsesinstitutioner for Europas fremtid

(2022/C 167/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som minder om den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget til disse konklusioner,

MINDER OM FØLGENDE:

1.

De videregående uddannelsesinstitutioner (1) i Europa deltager i stor udstrækning i videnskabelse, -distribution og -certificering. De er uerstattelige, når det gælder gennemførelsen af både det europæiske uddannelsesområde og det nye europæiske forskningsrum i synergi med det europæiske område for videregående uddannelse. De videregående uddannelsesinstitutioner er afgørende for at nå målet i Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), nemlig at andelen af 25-34-årige, der har gennemført en videregående uddannelse, senest i 2030 bør være mindst 45 %.

2.

I de kommende år vil der ske en stadig mere intensiv vækst i antallet af optagede studerende på de videregående uddannelser – hvilket har været en grundlæggende global tendens i de seneste årtier. Antallet af 25-34-årige med en videregående uddannelse i OECD- og G20-landene forventes at nå op på 300 millioner i 2030 (2).

3.

Et utal af muligheder og udfordringer vil påvirke den fremtidige udvikling af de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Den demografiske udvikling i verden vil sammen med globaliseringen udfordre Europas position som et fremtrædende knudepunkt for videnskabelse. Den globale opvarmning og miljøforringelse, fremskyndelsen af den teknologiske udvikling og det voksende kapløb om digitale teknologier påvirker allerede de videregående uddannelsesinstitutioners strategier og positionering i Europa og i den globale kontekst. Tilgængeligheden af en stor talentmasse med fremragende uddannelse vil i stigende grad blive afgørende for, at Europa kan bevare og fastholde sin position som førende i verden i en situation med skærpet global konkurrence.

4.

I mellemtiden medfører den stigende efterspørgsel efter inklusiv uddannelse af høj kvalitet samt fremragende forskning og innovation i vækstøkonomierne øget global netværksdannelse, samtidig med at nye trusler mod de grundlæggende værdier og principper, som de europæiske demokratier sigter mod at opretholde, er ved at opstå. På europæisk og globalt plan vil voksende uligheder og udfordringerne i forbindelse med aldrende samfund ændre arbejdsmarkedet og øge behovet for inklusion og for at få en videregående uddannelse, hvilket vil medføre nye forventninger til livslang læring.

5.

Den økonomiske genopretning efter pandemien og den hurtige udvikling af viden, færdigheder og kompetencer i forbindelse med den digitale og den grønne omstilling vil gøre det nødvendigt for de videregående uddannelsesinstitutioner at overveje at videreudvikle deres infrastruktur, indføre nye pædagogiske redskaber, tilbyde fleksible og korte læringserfaringer, forberede de lærende på stadigt skiftende samfundsmæssige og arbejdsmarkedsmæssige rammevilkår og give forskere mulighed for at samarbejde om at finde innovative løsninger på aktuelle globale udfordringer.

6.

For at opnå inklusion og ekspertise kræves der betydelige generelle investeringer i EU’s videregående uddannelsessektor i betragtning af de nuværende gennemsnitlige udgifter til videregående uddannelse i EU og i lyset af det stigende antal studerende og lærende samt de udfordringer, som de videregående uddannelsesinstitutioner står over for.

7.

De videregående uddannelser har en enestående position med at tjene indbyrdes forbundne opgaver inden for uddannelse, forskning, innovation og tjenester til samfundet, hvilket er en mulighed, der bør gribes for at udnytte potentialet for synergier mellem disse fire missioner.

8.

Udnyttelsen af disse synergier er afgørende for at nå De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling. Partnerskaber med flere interessenter og samarbejde mellem og med videregående uddannelsesinstitutioner skal fremmes.

9.

I den forbindelse opfordrede Rådet i sin resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) til, at der fastlægges en »dagsorden for omstilling af de videregående uddannelser med fokus på inklusion, innovation, konnektivitet, digital og grøn parathed og international konkurrenceevne samt grundlæggende akademiske værdier og høje etiske principper samt beskæftigelse og beskæftigelsesegnethed«.

10.

I samme forbindelse pegede Rådet i sine konklusioner om det nye europæiske forskningsrum på »institutionelle omstillinger, forskerkarrierer, videnskabelig uddannelse, internationalt samarbejde og videnscirkulation som mulige områder for et mere målbevidst samarbejde« mellem det europæiske forskningsrum, det europæiske område for videregående uddannelse og den videregående uddannelsesdimension af det europæiske uddannelsesområde. Rådet noterede sig også »Kommissionens forslag om at udarbejde en køreplan for aktiviteter med henblik på at skabe synergier mellem videregående uddannelse og forskning« og udtrykte støtte til den videre udvikling af »»europæiske universitetsalliancer« som paradeeksempel på fremtidens moderne og inklusive videregående uddannelsesinstitutioner i Europa«. Den politiske dagsorden for EFR for perioden 2022-2024, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum, identificerede tiltag rettet mod videregående uddannelsesinstitutioner.

11.

I sine konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse anerkendte Rådet, at »Europauniversiter« bør vejledes til at »bidrage til at styrke forsknings- og innovationsdimensionen i Europas videregående uddannelsesinstitutioner ved at udarbejde en fælles dagsorden, udvikle fælles infrastrukturer og ressourcer« såvel som til at »etablere stadig stærkere alliancer ved at undersøge muligheden for fælles indskrivning af studerende og fælles rekruttering af akademikere og forskere inden for de forskellige nationale systemer for at gøre deres uddannelses- og forskningskarrierer mere attraktive, bæredygtige og fleksible inden for alliancerne«. Det opfordrede også Kommissionen og medlemsstaterne til at »overveje mere bæredygtige finansieringsinstrumenter til »Europauniversiteterne«, herunder ved at udnytte synergien mellem regionale og nationale ordninger og europæiske ordninger, så de er i stand til at gennemføre deres ambitiøse strategi« såvel som til fra og med 2022 at udarbejde klare forslag for at »bidrage til at fjerne hindringerne for samarbejde på europæisk plan. Det kan for eksempel ske ved at undersøge behovet for og gennemførligheden af fælles europæiske grader inden for alliancerne af »Europauniversiteter««.

12.

I sine konklusioner om »Uddybning af det europæiske forskningsrum: sikring af attraktive og bæredygtige karrierer og arbejdsvilkår for forskere og realisering af hjernecirkulation« opfordrede Rådet Kommissionen til at »støtte medlemsstaterne i udformningen af politiske foranstaltninger med henblik på et gnidningsløst og ambitiøst tværnationalt samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner i Europa, navnlig inden for akademiske karrierer og forskerkarrierer, som ofte er indbyrdes forbundne, og samtidig fremme inklusion, udnytte ekspertise og øge Europas videregående uddannelsessektors internationale konkurrenceevne og derved øge dens tiltrækningskraft på talenter i og uden for Europa«. Det blev også enigt om, at alliancer af Europauniversiteter og deres partnerskaber med lokale økosystemer er »egnede platforme til at afprøve mulige modeller, der fremmer interoperabilitet mellem forskerkarrierer, og til at undersøge mulighederne for fælles rekrutteringsordninger, uddannelses- og karriereudviklingssystemer, der tager højde for både forsknings- og undervisningsaspekter, samt til at afprøve nye belønnings- og vurderingssystemer, herunder for forskningsbaseret undervisning«;

ER AF FØLGENDE OPFATTELSE:

13.

Det tværnationale samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner i hele Europa bliver yderligere styrket, uddybet og forenklet, hvis ovennævnte udfordringer kan tackles effektivt på europæisk plan. I den forbindelse har Kommissionen fremlagt en ambitiøs europæisk strategi for universiteter med det formål at styrke og støtte disse institutioner i alle deres opgaver for at forbedre deres samarbejde og udnytte deres stærke sider, eftersom de bidrager på afgørende vis til Europas svar på de kommende udfordringer. De forskellige former for løbende samarbejde bør øges, og de dermed forbundne resultater og bedste praksis bør deles, så de kan inspirere hele den videregående uddannelsessektor i Europa, samtidig med at medlemsstaternes kompetencer, den akademiske frihed og de videregående uddannelsesinstitutioners institutionelle uafhængighed respekteres.

14.

| — | styrkelse af den europæiske dimension inden for videregående uddannelse, forskning og innovation samt synergierne mellem dem |
| --- | --- |

—

styrkelse af den europæiske dimension inden for videregående uddannelse, forskning og innovation samt synergierne mellem dem

| — | fremme af Europas globale rolle og lederskab |
| --- | --- |

—

fremme af Europas globale rolle og lederskab

| — | styrkelse af Europas genopretning og reaktion på den digitale og den grønne omstilling |
| --- | --- |

—

styrkelse af Europas genopretning og reaktion på den digitale og den grønne omstilling

| — | uddybning af følelsen af europæisk tilhørsforhold på grundlag af fælles værdier; |
| --- | --- |

—

uddybning af følelsen af europæisk tilhørsforhold på grundlag af fælles værdier;

OPFORDRER KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AT SAMARBEJDE MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER OG INTERESSENTER FOR AT OPNÅ FØLGENDE CENTRALE MÅL:

Styrkelse af den europæiske dimension inden for videregående uddannelse, forskning og innovation samt synergierne mellem dem

Styrkelse af den europæiske dimension inden for videregående uddannelse, forskning og innovation samt synergierne mellem dem

| 15. | Et dybere tværnationalt samarbejde bidrager til at realisere det europæiske uddannelsesområde og det nye europæiske forskningsrum i fuld synergi ved at styrke de videregående uddannelsesinstitutioner og øge kvaliteten af videregående uddannelse, forskning og innovation i Europa som helhed. Gennem nye dimensioner, formater og muligheder for mobilitet på tværs af fagområder og sektorer og hen over grænserne tillige med attraktive og vedvarende akademiske karrierer og forskerkarrierer samt åben uddannelse og åben videnskab får de mulighed for bedre at tackle de samfundsmæssige udfordringer og udruste de studerende, personer i livslang læring og forskere med den rette viden og de rette færdigheder og kompetencer for deres fremtidige faglige og personlige udvikling. Der bør lægges særlig vægt på studerende og unge forskere, hvis studier og karrierer er blevet stærkt påvirket af pandemien, samt studerende og unge forskere fra landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regioner i den yderste periferi. |
| --- | --- |

15.

Et dybere tværnationalt samarbejde bidrager til at realisere det europæiske uddannelsesområde og det nye europæiske forskningsrum i fuld synergi ved at styrke de videregående uddannelsesinstitutioner og øge kvaliteten af videregående uddannelse, forskning og innovation i Europa som helhed. Gennem nye dimensioner, formater og muligheder for mobilitet på tværs af fagområder og sektorer og hen over grænserne tillige med attraktive og vedvarende akademiske karrierer og forskerkarrierer samt åben uddannelse og åben videnskab får de mulighed for bedre at tackle de samfundsmæssige udfordringer og udruste de studerende, personer i livslang læring og forskere med den rette viden og de rette færdigheder og kompetencer for deres fremtidige faglige og personlige udvikling. Der bør lægges særlig vægt på studerende og unge forskere, hvis studier og karrierer er blevet stærkt påvirket af pandemien, samt studerende og unge forskere fra landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regioner i den yderste periferi.

| 16. | Alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner, f.eks. »Europauniversiteterne«, kan demonstrere potentialet ved et omfattende og langsigtet institutionelt samarbejde om videregående uddannelse. Sådanne alliancer kan potentielt skabe reel europæisk merværdi ved at opnå kritisk masse på europæisk plan gennem et langsigtet engagement fra alle involverede parters side. De fremmer fri bevægelighed i hele Europa med henblik på studier, arbejde og forskning ud fra fælles interesser. Gennem en høj grad af integration, gennemsigtighed og åbenhed kan de have en forandringsskabende virkning i og til gavn for Europa. Koordinering og komplementaritet med andre europæiske, nationale, regionale, lokale og eventuelt internationale initiativer og netværk vil øge deres forandringsskabende virkning. |
| --- | --- |

16.

Alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner, f.eks. »Europauniversiteterne«, kan demonstrere potentialet ved et omfattende og langsigtet institutionelt samarbejde om videregående uddannelse. Sådanne alliancer kan potentielt skabe reel europæisk merværdi ved at opnå kritisk masse på europæisk plan gennem et langsigtet engagement fra alle involverede parters side. De fremmer fri bevægelighed i hele Europa med henblik på studier, arbejde og forskning ud fra fælles interesser. Gennem en høj grad af integration, gennemsigtighed og åbenhed kan de have en forandringsskabende virkning i og til gavn for Europa. Koordinering og komplementaritet med andre europæiske, nationale, regionale, lokale og eventuelt internationale initiativer og netværk vil øge deres forandringsskabende virkning.

| 17. | For at kunne frigøre den fulde merværdi, som alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner såsom »Europauniversiteterne« har, kræves der yderligere støtte på europæisk og eventuelt nationalt plan gennem en trinvis tilgang. Som katalysatorer for institutionel omstilling bør disse alliancer om relevant have støtte til at udvikle en stærk forsknings- og innovationsdimension og gennemføre innovative fælles uddannelsesprogrammer på alle niveauer inden for en studentercentreret, forsknings- og innovationsstyret tilgang, som eventuelt kan tildele fælles grader baseret på europæiske kriterier, der er udarbejdet i fællesskab med medlemsstaterne og relevante interessenter i overensstemmelse med Bolognaprocessens instrumenter. I givet fald bør disse alliancer også have støtte til at forbedre forvaltningen af menneskelige ressourcer med hensyn til eventuel fælles rekruttering af akademikere og forskere, til at fremme udviklingen af attraktive og bæredygtige karrierer og til at stille ressourcer og strukturer, f.eks. laboratorier og platforme, til rådighed for hinanden. |
| --- | --- |

17.

For at kunne frigøre den fulde merværdi, som alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner såsom »Europauniversiteterne« har, kræves der yderligere støtte på europæisk og eventuelt nationalt plan gennem en trinvis tilgang. Som katalysatorer for institutionel omstilling bør disse alliancer om relevant have støtte til at udvikle en stærk forsknings- og innovationsdimension og gennemføre innovative fælles uddannelsesprogrammer på alle niveauer inden for en studentercentreret, forsknings- og innovationsstyret tilgang, som eventuelt kan tildele fælles grader baseret på europæiske kriterier, der er udarbejdet i fællesskab med medlemsstaterne og relevante interessenter i overensstemmelse med Bolognaprocessens instrumenter. I givet fald bør disse alliancer også have støtte til at forbedre forvaltningen af menneskelige ressourcer med hensyn til eventuel fælles rekruttering af akademikere og forskere, til at fremme udviklingen af attraktive og bæredygtige karrierer og til at stille ressourcer og strukturer, f.eks. laboratorier og platforme, til rådighed for hinanden.

| 18. | Selv om de videregående uddannelsesinstitutioner fuldt ud anerkender værdien af læring ansigt til ansigt og fysisk mobilitet samt behovet for en afbalanceret hjernecirkulation, bør de tilskyndes til yderligere at støtte alle former for mobilitet for studerende, personale og forskere som et bidrag til akademisk succes og personlige resultater, så det bliver muligt for alle studerende, alt personale og alle forskere at erhverve internationale og interkulturelle kompetencer gennem internationaliserede læseplaner eller deltagelse i innovative internationale miljøer i deres hjeminstitutioner. |
| --- | --- |

18.

Selv om de videregående uddannelsesinstitutioner fuldt ud anerkender værdien af læring ansigt til ansigt og fysisk mobilitet samt behovet for en afbalanceret hjernecirkulation, bør de tilskyndes til yderligere at støtte alle former for mobilitet for studerende, personale og forskere som et bidrag til akademisk succes og personlige resultater, så det bliver muligt for alle studerende, alt personale og alle forskere at erhverve internationale og interkulturelle kompetencer gennem internationaliserede læseplaner eller deltagelse i innovative internationale miljøer i deres hjeminstitutioner.

| 19. | Det europæiske ungdomsår spiller en vigtig rolle i denne henseende. Det er værd at minde om målet om, at mindst 20 % af kandidaterne i det europæiske område for videregående uddannelse skal have gennemført et studie- eller praktikophold i udlandet, som bekræftet i ministerkommunikéet fra Rom af 19. november 2020, og at initiativet Europauniversiteter skal støttes, så det kan nå det ambitiøse mål om 50 % mobile studerende som fastsat i Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse. |
| --- | --- |

19.

Det europæiske ungdomsår spiller en vigtig rolle i denne henseende. Det er værd at minde om målet om, at mindst 20 % af kandidaterne i det europæiske område for videregående uddannelse skal have gennemført et studie- eller praktikophold i udlandet, som bekræftet i ministerkommunikéet fra Rom af 19. november 2020, og at initiativet Europauniversiteter skal støttes, så det kan nå det ambitiøse mål om 50 % mobile studerende som fastsat i Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse.

| 20. | For at nå disse mål bør medlemsstaterne og Kommissionen i samarbejde med de videregående uddannelsesinstitutioner også bestræbe sig på at forenkle de administrative procedurer for institutioner, herunder ved yderligere at udvide gennemførelsen af initiativet om det europæiske studiekort samt ved at fortsætte gennemførelsen af den automatiske gensidige anerkendelse af akademiske kvalifikationer og studieperioder i udlandet i samarbejde med de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (NARIC). De videregående uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes til at gøre fuld brug af digitale redskaber til mobilitet og anerkendelse, fremme flersprogethed, interkulturelle forhold og inklusion af studerende med færre muligheder på deres campusser og integrere mobilitet i deres læseplaner. |
| --- | --- |

20.

For at nå disse mål bør medlemsstaterne og Kommissionen i samarbejde med de videregående uddannelsesinstitutioner også bestræbe sig på at forenkle de administrative procedurer for institutioner, herunder ved yderligere at udvide gennemførelsen af initiativet om det europæiske studiekort samt ved at fortsætte gennemførelsen af den automatiske gensidige anerkendelse af akademiske kvalifikationer og studieperioder i udlandet i samarbejde med de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (NARIC). De videregående uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes til at gøre fuld brug af digitale redskaber til mobilitet og anerkendelse, fremme flersprogethed, interkulturelle forhold og inklusion af studerende med færre muligheder på deres campusser og integrere mobilitet i deres læseplaner.

Fremme af Europas globale rolle og lederskab

Fremme af Europas globale rolle og lederskab

| 21. | Internationaliseringen af videregående uddannelse og forskning har strategisk geopolitisk betydning for Europa som beskrevet i den fælles meddelelse »Global Gateway«. Det globale samarbejde om videregående uddannelse skal bygge på grundlæggende værdier og principper, hvor det centrale er akademisk frihed, institutionel uafhængighed, åben uddannelse og åben videnskab. Principperne om gensidighed og om lige vilkår bør være en forudsætning for internationalt samarbejde. Det vejledende princip »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt« bør efterleves i forsknings- og innovationsforbindelser og i forhandlinger med globale partnere. Videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes gennem en koordineret europæisk tilgang for at fremme disse europæiske værdier og principper på globalt plan, så der kan opnås et afbalanceret og gensidigt fordelagtigt samarbejde som led i Europas bløde magt og kapacitet som global standardsætter. Samarbejdet med tredjelande inden for videregående uddannelse og forskning skal baseres på en fælles forståelse og deling af disse værdier og principper, der fremmes på europæisk plan i overensstemmelse med andre af Unionens strategiske interesser i overensstemmelse med Marseillekonferencen om den samlede tilgang. |
| --- | --- |

21.

Internationaliseringen af videregående uddannelse og forskning har strategisk geopolitisk betydning for Europa som beskrevet i den fælles meddelelse »Global Gateway«. Det globale samarbejde om videregående uddannelse skal bygge på grundlæggende værdier og principper, hvor det centrale er akademisk frihed, institutionel uafhængighed, åben uddannelse og åben videnskab. Principperne om gensidighed og om lige vilkår bør være en forudsætning for internationalt samarbejde. Det vejledende princip »så åbent som muligt, så lukket som nødvendigt« bør efterleves i forsknings- og innovationsforbindelser og i forhandlinger med globale partnere. Videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes gennem en koordineret europæisk tilgang for at fremme disse europæiske værdier og principper på globalt plan, så der kan opnås et afbalanceret og gensidigt fordelagtigt samarbejde som led i Europas bløde magt og kapacitet som global standardsætter. Samarbejdet med tredjelande inden for videregående uddannelse og forskning skal baseres på en fælles forståelse og deling af disse værdier og principper, der fremmes på europæisk plan i overensstemmelse med andre af Unionens strategiske interesser i overensstemmelse med Marseillekonferencen om den samlede tilgang.

| 22. | Et tættere europæisk samarbejde kan være gavnligt for at støtte videregående uddannelsesinstitutioner og udruste forskere, undervisere, studerende og personale med de fornødne redskaber til at håndtere udfordringerne i forbindelse med et fair globalt samarbejde, såsom ulighed, udenlandsk indblanding og hindringer for åben videnskab. Det er også nødvendigt at fremme en velorienteret og uafhængig forståelse af tredjelandes modparter. Hvis Den Europæiske Union skal være et fristed for videnskabelig forskning og demokratiske værdier, bør de videregående uddannelsesinstitutioner støttes gennem europæiske og nationale ordninger, der fuldt ud respekterer princippet om ekspertise, så det er muligt at modtage studerende, forskere og akademikere, hvis frihed er truet. |
| --- | --- |

22.

Et tættere europæisk samarbejde kan være gavnligt for at støtte videregående uddannelsesinstitutioner og udruste forskere, undervisere, studerende og personale med de fornødne redskaber til at håndtere udfordringerne i forbindelse med et fair globalt samarbejde, såsom ulighed, udenlandsk indblanding og hindringer for åben videnskab. Det er også nødvendigt at fremme en velorienteret og uafhængig forståelse af tredjelandes modparter. Hvis Den Europæiske Union skal være et fristed for videnskabelig forskning og demokratiske værdier, bør de videregående uddannelsesinstitutioner støttes gennem europæiske og nationale ordninger, der fuldt ud respekterer princippet om ekspertise, så det er muligt at modtage studerende, forskere og akademikere, hvis frihed er truet.

| 23. | For at styrke deres konkurrenceevne på globalt plan bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at mobilisere lokale eller regionale økosystemer og derved fremme territorial samhørighed gennem stærke partnerskaber med forskningsorganisationer, innovationsaktører, bidragydere og økonomiske og sociale partnere, samtidig med at det tætte samspil med lokale, regionale og nationale myndigheder styrkes. På globalt plan skal der gøres mere for at fremme de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners mangfoldighed og ekspertise, og på europæisk plan skal medlemsstaterne have mere støtte til at fremme nationale politikker, f.eks. gennem ekspertiseinitiativer og regionale og lokale knudepunkter. |
| --- | --- |

23.

For at styrke deres konkurrenceevne på globalt plan bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at mobilisere lokale eller regionale økosystemer og derved fremme territorial samhørighed gennem stærke partnerskaber med forskningsorganisationer, innovationsaktører, bidragydere og økonomiske og sociale partnere, samtidig med at det tætte samspil med lokale, regionale og nationale myndigheder styrkes. På globalt plan skal der gøres mere for at fremme de europæiske videregående uddannelsesinstitutioners mangfoldighed og ekspertise, og på europæisk plan skal medlemsstaterne have mere støtte til at fremme nationale politikker, f.eks. gennem ekspertiseinitiativer og regionale og lokale knudepunkter.

| 24. | De europæiske videregående uddannelsesinstitutioners tværnationale samarbejde gør dem mere attraktive for internationale studerende, forskere og globale partnere og øger kvaliteten af uddannelsestilbuddene og forsknings- og innovationspotentialet. Eksisterende europæiske -programmer såsom Erasmus+, instrumenterne for Unionens optræden udadtil og Horisont Europa bør anvendes inden for rammerne af de aktioner, der indgår i deres retsgrundlag, og evalueres i henhold til deres respektive evalueringskriterier for at støtte alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner såsom »Europauniversiteter« og videns- og innovationsfællesskaber (VIF’er) med at udvikle fælles internationaliseringsaktiviteter og -strategier på tværs af videregående uddannelse, forskning og innovation. Dette vil hjælpe dem med at udvikle sig selv internationalt, opbygge netværk med centrale partnere i hele verden, forstærke kapaciteten hos partnerne i tredjelande og styrke den internationale (ind- og udgående) mobilitet for studerende, forskere, akademikere og personale. UNESCO’s globale konvention om anerkendelse af kvalifikationer inden for videregående uddannelse fra 2019 bør udnyttes fuldt ud, da den fremmer international mobilitet for studerende og derved frigør potentialet for internationalisering af de europæiske videregående uddannelser. Fælles europæiske tiltag i forhold til tredjelande kunne også – ved at følge en »Team Europe«-tilgang – yderligere fremme det europæiske udbud af videregående uddannelser og indgå i gensidigt fordelagtige kapacitetsopbygningsaktiviteter. |
| --- | --- |

24.

De europæiske videregående uddannelsesinstitutioners tværnationale samarbejde gør dem mere attraktive for internationale studerende, forskere og globale partnere og øger kvaliteten af uddannelsestilbuddene og forsknings- og innovationspotentialet. Eksisterende europæiske -programmer såsom Erasmus+, instrumenterne for Unionens optræden udadtil og Horisont Europa bør anvendes inden for rammerne af de aktioner, der indgår i deres retsgrundlag, og evalueres i henhold til deres respektive evalueringskriterier for at støtte alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner såsom »Europauniversiteter« og videns- og innovationsfællesskaber (VIF’er) med at udvikle fælles internationaliseringsaktiviteter og -strategier på tværs af videregående uddannelse, forskning og innovation. Dette vil hjælpe dem med at udvikle sig selv internationalt, opbygge netværk med centrale partnere i hele verden, forstærke kapaciteten hos partnerne i tredjelande og styrke den internationale (ind- og udgående) mobilitet for studerende, forskere, akademikere og personale. UNESCO’s globale konvention om anerkendelse af kvalifikationer inden for videregående uddannelse fra 2019 bør udnyttes fuldt ud, da den fremmer international mobilitet for studerende og derved frigør potentialet for internationalisering af de europæiske videregående uddannelser. Fælles europæiske tiltag i forhold til tredjelande kunne også – ved at følge en »Team Europe«-tilgang – yderligere fremme det europæiske udbud af videregående uddannelser og indgå i gensidigt fordelagtige kapacitetsopbygningsaktiviteter.

Styrkelse af Europas genopretning og reaktion på den digitale og den grønne omstilling

Styrkelse af Europas genopretning og reaktion på den digitale og den grønne omstilling

| 25. | De videregående uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes yderligere til at omsætte viden til færdigheder, kompetencer og innovation. Dette kan gøres med fuld respekt for den akademiske frihed ved at udvikle et tæt samarbejde med økonomiske, sociale og industrielle partnere inden for lokale og regionale forsknings- og innovationsøkosystemer og ved at fremme tværsektoriel mobilitet mellem videregående uddannelsesinstitutioner og andre partnere, navnlig på grundlag af strategier for intelligent specialisering og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og VIF’erne. Dette samarbejde kan også være til stor gavn for lokale virksomheder og SMV’er, så studerende, forskere, akademikere, undervisere og personale kan deltage i kurser, f.eks. i forvaltning af intellektuel ejendom, videnoverførsel og iværksætteri, herunder adgang til finansiering, på et hvilket som helst trin i deres karriere. Der skal tages hensyn til hele spektret af akademikeres aktiviteter både i og uden for den akademiske verden og vedrørende alle dimensioner af videregående uddannelsesinstitutioners opgaver i deres karrierevurderinger. De videregående uddannelsesinstitutioner bør også blive bedre til at engagere sig i deres økosystemer ved at tilvejebringe den viden og de færdigheder og kompetencer, der kræves, navnlig i strategiske industrisektorer, og ved at fremme overførsel af viden og teknologi og etablere spinoffvirksomheder. |
| --- | --- |

25.

De videregående uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes yderligere til at omsætte viden til færdigheder, kompetencer og innovation. Dette kan gøres med fuld respekt for den akademiske frihed ved at udvikle et tæt samarbejde med økonomiske, sociale og industrielle partnere inden for lokale og regionale forsknings- og innovationsøkosystemer og ved at fremme tværsektoriel mobilitet mellem videregående uddannelsesinstitutioner og andre partnere, navnlig på grundlag af strategier for intelligent specialisering og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og VIF’erne. Dette samarbejde kan også være til stor gavn for lokale virksomheder og SMV’er, så studerende, forskere, akademikere, undervisere og personale kan deltage i kurser, f.eks. i forvaltning af intellektuel ejendom, videnoverførsel og iværksætteri, herunder adgang til finansiering, på et hvilket som helst trin i deres karriere. Der skal tages hensyn til hele spektret af akademikeres aktiviteter både i og uden for den akademiske verden og vedrørende alle dimensioner af videregående uddannelsesinstitutioners opgaver i deres karrierevurderinger. De videregående uddannelsesinstitutioner bør også blive bedre til at engagere sig i deres økosystemer ved at tilvejebringe den viden og de færdigheder og kompetencer, der kræves, navnlig i strategiske industrisektorer, og ved at fremme overførsel af viden og teknologi og etablere spinoffvirksomheder.

| 26. | De videregående uddannelsesinstitutioner kan støttes med henblik på at styrke studentercentreret og forskningsbaseret læring for at opdatere de studerendes kompetencer, færdigheder og viden samt udvikle deres forskningskompetencer og -erfaring. De studerende bør også støttes i at arbejde på tværs af fagområder inden for udfordringsbaserede tilgange. |
| --- | --- |

26.

De videregående uddannelsesinstitutioner kan støttes med henblik på at styrke studentercentreret og forskningsbaseret læring for at opdatere de studerendes kompetencer, færdigheder og viden samt udvikle deres forskningskompetencer og -erfaring. De studerende bør også støttes i at arbejde på tværs af fagområder inden for udfordringsbaserede tilgange.

| 27. | De videregående uddannelsesinstitutioner kan spille en central rolle i livslang læring og i at reagere på omstillingen på arbejdsmarkedet ved at åbne op for alle typer lærende og fremme deres beskæftigelsesegnethed, herunder gennem omskoling og opkvalificering. Til dette formål bør de videregående uddannelsesinstitutioner få støtte til at bruge digitalisering til at fremme innovative lærings- og undervisningsmetoder og udforme og gennemføre fleksible og skræddersyede læringsforløb, herunder eventuelt kortere kurser eller læringserfaringer med henblik på mikroeksamensbeviser uden at afvige fra det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer. For at udvikle de lærendes relevante færdigheder, kompetencer, holdninger og iværksætterånd bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at samarbejde med deres økosystemer, fremme arbejdsbaserede erfaringer såsom praktikophold, lærepladser og muligheder for frivilligt arbejde og eventuelt videreudvikle iværksætterforløb, så de studerende kan gennemføre iværksætterprojekter under deres studier. |
| --- | --- |

27.

De videregående uddannelsesinstitutioner kan spille en central rolle i livslang læring og i at reagere på omstillingen på arbejdsmarkedet ved at åbne op for alle typer lærende og fremme deres beskæftigelsesegnethed, herunder gennem omskoling og opkvalificering. Til dette formål bør de videregående uddannelsesinstitutioner få støtte til at bruge digitalisering til at fremme innovative lærings- og undervisningsmetoder og udforme og gennemføre fleksible og skræddersyede læringsforløb, herunder eventuelt kortere kurser eller læringserfaringer med henblik på mikroeksamensbeviser uden at afvige fra det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer. For at udvikle de lærendes relevante færdigheder, kompetencer, holdninger og iværksætterånd bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at samarbejde med deres økosystemer, fremme arbejdsbaserede erfaringer såsom praktikophold, lærepladser og muligheder for frivilligt arbejde og eventuelt videreudvikle iværksætterforløb, så de studerende kan gennemføre iværksætterprojekter under deres studier.

| 28. | De videregående uddannelsesinstitutioner spiller en central rolle med hensyn til at støtte den grønne omstilling og opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling som et særligt kvalitetselement på globalt plan. I den forbindelse bør videregående uddannelsesinstitutioner i hele Europa få støtte til at indføre bæredygtighed og grønne tilgange ved hjælp af en samlet institutionel tilgang som led i deres opgaver, infrastrukturer og operationer, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

28.

De videregående uddannelsesinstitutioner spiller en central rolle med hensyn til at støtte den grønne omstilling og opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling som et særligt kvalitetselement på globalt plan. I den forbindelse bør videregående uddannelsesinstitutioner i hele Europa få støtte til at indføre bæredygtighed og grønne tilgange ved hjælp af en samlet institutionel tilgang som led i deres opgaver, infrastrukturer og operationer, hvor det er relevant.

| 29. | For at håndtere den grønne omstilling bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at udvikle viden, færdigheder og kompetencer på tværfagligt plan, støtte erhvervelse og brug af viden om bæredygtighed blandt alle lærende og lokalsamfund og integrere undervisning i bæredygtighed som led i læseplanerne i alle relevante sektorer. De bør tilskyndes til at bestille og udføre forskning, der bygger på videnbasen om bæredygtighed. |
| --- | --- |

29.

For at håndtere den grønne omstilling bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at udvikle viden, færdigheder og kompetencer på tværfagligt plan, støtte erhvervelse og brug af viden om bæredygtighed blandt alle lærende og lokalsamfund og integrere undervisning i bæredygtighed som led i læseplanerne i alle relevante sektorer. De bør tilskyndes til at bestille og udføre forskning, der bygger på videnbasen om bæredygtighed.

| 30. | Som covid-19-pandemien har vist, er digitale teknologier et effektivt omstillingsværktøj for de videregående uddannelsessystemer i Europa, og de videregående uddannelsesinstitutioner er selv med til at fremskynde den digitale omstilling i Europa. |
| --- | --- |

30.

Som covid-19-pandemien har vist, er digitale teknologier et effektivt omstillingsværktøj for de videregående uddannelsessystemer i Europa, og de videregående uddannelsesinstitutioner er selv med til at fremskynde den digitale omstilling i Europa.

| 31. | Det er nødvendigt at give de videregående uddannelsesinstitutioner høj konnektivitet og højtydende digitale infrastrukturer og tjenester, som i videst muligt omfang bør være interoperable og fælles i hele Europa, bygge på europæiske standarder (3) og anvende betroede teknologier i overensstemmelse med de videregående uddannelsesinstitutioners specifikke behov, f.eks. sikre data. |
| --- | --- |

31.

Det er nødvendigt at give de videregående uddannelsesinstitutioner høj konnektivitet og højtydende digitale infrastrukturer og tjenester, som i videst muligt omfang bør være interoperable og fælles i hele Europa, bygge på europæiske standarder (3

| 32. | En fremskyndelse af Europas digitale omstilling indebærer, at alle studerende og undervisere, alt personale, alle akademikere og forskere og, hvor det er relevant, den brede offentlighed får digitale færdigheder og digital kunnen. Videregående uddannelsesinstitutioner spiller her en central rolle, når det gælder om at udruste de lærende med nye digitale kompetencer og deres etiske komponent – f.eks. dataforvaltning, kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed – og udføre forskning og innovation. |
| --- | --- |

32.

En fremskyndelse af Europas digitale omstilling indebærer, at alle studerende og undervisere, alt personale, alle akademikere og forskere og, hvor det er relevant, den brede offentlighed får digitale færdigheder og digital kunnen. Videregående uddannelsesinstitutioner spiller her en central rolle, når det gælder om at udruste de lærende med nye digitale kompetencer og deres etiske komponent – f.eks. dataforvaltning, kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed – og udføre forskning og innovation.

| 33. | De videregående uddannelsesinstitutioner bør fuldt ud anerkende værdien af læring ansigt til ansigt, men bør samtidig gøre fuld brug af digitale midler for at forbedre kvaliteten af læringserfaringen for studerende, personale, akademikere og forskere og for at tackle sociale skævheder. For at slå bro over den digitale kløft bør initiativer, der giver alle lige adgang til individuelle læringsmuligheder, støttes, f.eks. ved hjælp af virtuel eller hybrid undervisning på fjernundervisningssteder. Det er vigtigt at følge de videregående uddannelsesinstitutioners bestræbelser på at dele platforme og interoperable værktøjer, der giver mulighed for dataudveksling, og samtidig tilvejebringe brugervenlige uddannelsesressourcer af høj kvalitet, såsom f.eks. onlinekurser. |
| --- | --- |

33.

De videregående uddannelsesinstitutioner bør fuldt ud anerkende værdien af læring ansigt til ansigt, men bør samtidig gøre fuld brug af digitale midler for at forbedre kvaliteten af læringserfaringen for studerende, personale, akademikere og forskere og for at tackle sociale skævheder. For at slå bro over den digitale kløft bør initiativer, der giver alle lige adgang til individuelle læringsmuligheder, støttes, f.eks. ved hjælp af virtuel eller hybrid undervisning på fjernundervisningssteder. Det er vigtigt at følge de videregående uddannelsesinstitutioners bestræbelser på at dele platforme og interoperable værktøjer, der giver mulighed for dataudveksling, og samtidig tilvejebringe brugervenlige uddannelsesressourcer af høj kvalitet, såsom f.eks. onlinekurser.

Uddybning af følelsen af europæisk tilhørsforhold på grundlag af fælles værdier

Uddybning af følelsen af europæisk tilhørsforhold på grundlag af fælles værdier

| 34. | For at skabe en dybere følelse af europæisk tilhørsforhold og fremme vores europæiske levevis er det afgørende at værne om og beskytte de europæiske demokratiske værdier, fremme mangfoldighed, inklusion og ligestilling mellem kønnene og styrke kvaliteten og relevansen af videregående uddannelse for fremtidssikrede færdigheder. De videregående uddannelsesinstitutioner er uafhængige, og akademisk og videnskabelig frihed er et centralt princip i deres mission og aktiviteter. |
| --- | --- |

34.

For at skabe en dybere følelse af europæisk tilhørsforhold og fremme vores europæiske levevis er det afgørende at værne om og beskytte de europæiske demokratiske værdier, fremme mangfoldighed, inklusion og ligestilling mellem kønnene og styrke kvaliteten og relevansen af videregående uddannelse for fremtidssikrede færdigheder. De videregående uddannelsesinstitutioner er uafhængige, og akademisk og videnskabelig frihed er et centralt princip i deres mission og aktiviteter.

| 35. | De videregående uddannelsesinstitutioner bør understøttes i deres bestræbelser på at beskytte uddannelse og videnskab mod desinformation, støtte åben videnskab og værne om demokratiske værdier. I den forbindelse er de videregående uddannelsesinstitutioner en garant for demokrati og et primært forum for borgervidenskab, der ruster de studerende til et aktivt medborgerskab og offentligt engagement. |
| --- | --- |

35.

De videregående uddannelsesinstitutioner bør understøttes i deres bestræbelser på at beskytte uddannelse og videnskab mod desinformation, støtte åben videnskab og værne om demokratiske værdier. I den forbindelse er de videregående uddannelsesinstitutioner en garant for demokrati og et primært forum for borgervidenskab, der ruster de studerende til et aktivt medborgerskab og offentligt engagement.

| 36. | De videregående uddannelsesinstitutioner kan fremme den offentlige debat med velfunderede og indsigtsfulde oplysninger gennem bredere adgang til publikationer og forskningsdata og ved at tilrettelægge offentlige arrangementer med henblik på at formidle og drøfte forskningsresultater. De videregående uddannelsesinstitutioner kan være nøgleaktører i bekæmpelsen af forkert brug af forskning og udgøre grænsefladen mellem uddannelse, forskning, innovation, offentlige myndigheder og civilsamfundet. Denne rolle kan styrkes yderligere og anvendes af de videregående uddannelsesinstitutioner til at engagere sig mere systematisk med alle samfundsaktører, herunder offentlige og private innovatorer, regionale og lokale offentlige myndigheder, bl.a. skoler, medier, videnskabsformidlingsorganisationer og civilsamfundsorganisationer såsom forbruger-, bruger- eller patientsammenslutninger. |
| --- | --- |

36.

De videregående uddannelsesinstitutioner kan fremme den offentlige debat med velfunderede og indsigtsfulde oplysninger gennem bredere adgang til publikationer og forskningsdata og ved at tilrettelægge offentlige arrangementer med henblik på at formidle og drøfte forskningsresultater. De videregående uddannelsesinstitutioner kan være nøgleaktører i bekæmpelsen af forkert brug af forskning og udgøre grænsefladen mellem uddannelse, forskning, innovation, offentlige myndigheder og civilsamfundet. Denne rolle kan styrkes yderligere og anvendes af de videregående uddannelsesinstitutioner til at engagere sig mere systematisk med alle samfundsaktører, herunder offentlige og private innovatorer, regionale og lokale offentlige myndigheder, bl.a. skoler, medier, videnskabsformidlingsorganisationer og civilsamfundsorganisationer såsom forbruger-, bruger- eller patientsammenslutninger.

| 37. | De videregående uddannelsesinstitutioner bør sikre, at studerende, akademikere, forskere og personale deltager i deres ledelse som fuldgyldige medlemmer og konstruktive partnere i det videregående uddannelsessamfund. I den forbindelse kan studerende måske inddrages i beslutningsmekanismer, herunder med hensyn til læseplaner, som et aspekt af grundlæggende akademiske værdier, et tegn på demokrati og en dialogkultur i de videregående uddannelsesinstitutioner. |
| --- | --- |

37.

De videregående uddannelsesinstitutioner bør sikre, at studerende, akademikere, forskere og personale deltager i deres ledelse som fuldgyldige medlemmer og konstruktive partnere i det videregående uddannelsessamfund. I den forbindelse kan studerende måske inddrages i beslutningsmekanismer, herunder med hensyn til læseplaner, som et aspekt af grundlæggende akademiske værdier, et tegn på demokrati og en dialogkultur i de videregående uddannelsesinstitutioner.

| 38. | Det er vigtigt at støtte og tilskynde de videregående uddannelsesinstitutioners bestræbelser på at sikre inklusion og succes for deres studerende, akademikere, forskere og personale og på at fremme lige muligheder uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, social og økonomisk baggrund, sundhed, handicap, alder, seksuel orientering, migrantbaggrund og geografisk placering. Med henblik herpå bør de videregående uddannelsesinstitutioner støttes i at sikre alles trivsel i overensstemmelse med større social mangfoldighed. I den forbindelse bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at række ud til underrepræsenterede grupper for at forbedre deres adgang til videregående uddannelse og hjælpe dem med at afslutte deres studier, idet der tages behørigt hensyn til studerende og unge forskere, som har oplevet, at deres studier og karrierer er stærkt påvirket af pandemien, samt studerende og unge forskere fra landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regioner i den yderste periferi. |
| --- | --- |

38.

Det er vigtigt at støtte og tilskynde de videregående uddannelsesinstitutioners bestræbelser på at sikre inklusion og succes for deres studerende, akademikere, forskere og personale og på at fremme lige muligheder uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, social og økonomisk baggrund, sundhed, handicap, alder, seksuel orientering, migrantbaggrund og geografisk placering. Med henblik herpå bør de videregående uddannelsesinstitutioner støttes i at sikre alles trivsel i overensstemmelse med større social mangfoldighed. I den forbindelse bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at række ud til underrepræsenterede grupper for at forbedre deres adgang til videregående uddannelse og hjælpe dem med at afslutte deres studier, idet der tages behørigt hensyn til studerende og unge forskere, som har oplevet, at deres studier og karrierer er stærkt påvirket af pandemien, samt studerende og unge forskere fra landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regioner i den yderste periferi.

| 39. | De videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes og tilskyndes til at træffe relevante foranstaltninger for at forbedre kønsbalancen i deres studenter- og personaleorganer, herunder i forbindelse med akademisk karriereudvikling. |
| --- | --- |

39.

De videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes og tilskyndes til at træffe relevante foranstaltninger for at forbedre kønsbalancen i deres studenter- og personaleorganer, herunder i forbindelse med akademisk karriereudvikling.

| 40. | De videregående uddannelsesinstitutioner kan anvende innovative undervisningsværktøjer og pædagogiske metoder, bl.a. digitale redskaber, for at tilbyde en studentercentreret tilgang til læring uanset socioøkonomisk eller læringsmæssig baggrund. For at skabe mindre ulighed og fremme personlige resultater bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at sørge for vejledning og støttetjenester, der er skræddersyet til navnlig nyoptagede, idet der tages højde for læringsstil og -forløb samt den enkelte lærendes socioøkonomiske baggrund; |
| --- | --- |

40.

De videregående uddannelsesinstitutioner kan anvende innovative undervisningsværktøjer og pædagogiske metoder, bl.a. digitale redskaber, for at tilbyde en studentercentreret tilgang til læring uanset socioøkonomisk eller læringsmæssig baggrund. For at skabe mindre ulighed og fremme personlige resultater bør de videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at sørge for vejledning og støttetjenester, der er skræddersyet til navnlig nyoptagede, idet der tages højde for læringsstil og -forløb samt den enkelte lærendes socioøkonomiske baggrund;

OPFORDRER SPECIFIKT MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AT STØTTE ALLIANCER AF VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER SÅSOM »EUROPAUNIVERSITETERNE«:

| 41. | Alle typer alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes yderligere med alle passende og relevante midler for at lette samarbejdsaktiviteter baseret på høj kvalitet, ekspertise, virkning, inklusion og geografisk balance og for at identificere hindringer og løsninger, der kan være fælles for alle alliancer. Mere specifikt bør initiativet Europauniversiteter udbredes yderligere på grundlag af midtvejsevalueringen af de første pilotalliancer. Det vil også gøre det muligt at samle aktiviteter med henblik på at udveksle bedste praksis inden for videregående uddannelse, forskning og innovation og tjenester til samfundet. |
| --- | --- |

41.

Alle typer alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner bør støttes yderligere med alle passende og relevante midler for at lette samarbejdsaktiviteter baseret på høj kvalitet, ekspertise, virkning, inklusion og geografisk balance og for at identificere hindringer og løsninger, der kan være fælles for alle alliancer. Mere specifikt bør initiativet Europauniversiteter udbredes yderligere på grundlag af midtvejsevalueringen af de første pilotalliancer. Det vil også gøre det muligt at samle aktiviteter med henblik på at udveksle bedste praksis inden for videregående uddannelse, forskning og innovation og tjenester til samfundet.

| 42. | I første omgang bør alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at gøre fuld brug af eksisterende finansieringsprogrammer og støtteredskaber på europæisk, nationalt og regionalt plan med henblik på at øge og uddybe deres samarbejde. |
| --- | --- |

42.

I første omgang bør alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner tilskyndes til at gøre fuld brug af eksisterende finansieringsprogrammer og støtteredskaber på europæisk, nationalt og regionalt plan med henblik på at øge og uddybe deres samarbejde.

| 43. | Hvor det er relevant og i tæt samarbejde med nationale myndigheder, alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner og interessenter, bør der tages skridt til at overvinde hindringerne for et dybere, langsigtet og fleksibelt tværnationalt samarbejde og udforme institutionaliserede samarbejdsinstrumenter på grundlag af en foreløbig og grundig vurdering af deres nødvendighed, fordele og gennemførlighed. Målet er, at alliancer på frivillig basis får frihed til at handle i fællesskab, træffe fælles strategiske beslutninger, eksperimentere med fælles rekruttering, udforme fælles læseplaner eller samle ressourcer og menneskelige, tekniske, data-, uddannelses- og forskningsrelaterede samt innovationsorienterede kapaciteter. |
| --- | --- |

43.

Hvor det er relevant og i tæt samarbejde med nationale myndigheder, alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner og interessenter, bør der tages skridt til at overvinde hindringerne for et dybere, langsigtet og fleksibelt tværnationalt samarbejde og udforme institutionaliserede samarbejdsinstrumenter på grundlag af en foreløbig og grundig vurdering af deres nødvendighed, fordele og gennemførlighed. Målet er, at alliancer på frivillig basis får frihed til at handle i fællesskab, træffe fælles strategiske beslutninger, eksperimentere med fælles rekruttering, udforme fælles læseplaner eller samle ressourcer og menneskelige, tekniske, data-, uddannelses- og forskningsrelaterede samt innovationsorienterede kapaciteter.

| 44. | Samtidig med at der lægges vægt på gennemførelsen af den europæisk tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer, bør der tages yderligere skridt til at anerkende værdien af innovative tværnationale læringserfaringer og øge synligheden, tiltrækningskraften og omdømmet, både i og uden for Europa, af sådanne fælles programmer, der leveres af alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner. Fælles kriterier bør undersøges, som kunne udmunde i et potentielt europæisk mærke for fælles programmer. Senere kunne man på frivillig basis på nationalt, regionalt eller institutionelt plan overveje en mulig udformning og levering af fælles grader på alle niveauer på grundlag af disse fælles skabte europæiske kriterier i overensstemmelse med de eksisterende instrumenter i Bolognaprocessen. Denne proces bør foregå i tæt samarbejde med nationale myndigheder, alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner og interessenter. |
| --- | --- |

44.

Samtidig med at der lægges vægt på gennemførelsen af den europæisk tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer, bør der tages yderligere skridt til at anerkende værdien af innovative tværnationale læringserfaringer og øge synligheden, tiltrækningskraften og omdømmet, både i og uden for Europa, af sådanne fælles programmer, der leveres af alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner. Fælles kriterier bør undersøges, som kunne udmunde i et potentielt europæisk mærke for fælles programmer. Senere kunne man på frivillig basis på nationalt, regionalt eller institutionelt plan overveje en mulig udformning og levering af fælles grader på alle niveauer på grundlag af disse fælles skabte europæiske kriterier i overensstemmelse med de eksisterende instrumenter i Bolognaprocessen. Denne proces bør foregå i tæt samarbejde med nationale myndigheder, alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner og interessenter.

| 45. | Resultaterne af de undersøgelsesprocesser, der er nævnt i punkt 43 og 44, vil på hvert trin blive rapporteret til Rådet til yderligere afgørelse. |
| --- | --- |

45.

Resultaterne af de undersøgelsesprocesser, der er nævnt i punkt 43 og 44, vil på hvert trin blive rapporteret til Rådet til yderligere afgørelse.

| 46. | Effektive kvalitetssikringsprocedurer bør indføres på nationalt plan for at fremme en europæisk kvalitetssikringstilgang for fælles programmer i overensstemmelse med standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG) under hensyntagen til betydningen af kvalitet, forskning og beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

46.

Effektive kvalitetssikringsprocedurer bør indføres på nationalt plan for at fremme en europæisk kvalitetssikringstilgang for fælles programmer i overensstemmelse med standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG) under hensyntagen til betydningen af kvalitet, forskning og beskæftigelsesegnethed.

| 47. | Hvis alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner skal realisere deres fulde potentiale, må man tage fat på de finansielle omkostninger ved tværnationalt samarbejde for at dække alle deres missioner på længere sigt, og der bør derfor tages skridt i retning af et mere bæredygtigt, helhedsorienteret og integreret EU-finansieringsperspektiv. I den forbindelse bør pilottilgange til mulige løsninger senest i 2024 afprøves af Kommissionen i tæt samråd med medlemsstaterne og relevante interessenter med en efterfølgende rapport til Rådet med henblik på yderligere afgørelse; |
| --- | --- |

47.

Hvis alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner skal realisere deres fulde potentiale, må man tage fat på de finansielle omkostninger ved tværnationalt samarbejde for at dække alle deres missioner på længere sigt, og der bør derfor tages skridt i retning af et mere bæredygtigt, helhedsorienteret og integreret EU-finansieringsperspektiv. I den forbindelse bør pilottilgange til mulige løsninger senest i 2024 afprøves af Kommissionen i tæt samråd med medlemsstaterne og relevante interessenter med en efterfølgende rapport til Rådet med henblik på yderligere afgørelse;

SOM LED I DE NÆSTE SKRIDT OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG PRINCIPPET OM INSTITUTIONEL AUTONOMI OG I OVERENSSTEMMELSE MED DE NATIONALE FORHOLD:

| 48. | OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL at fremme og beskytte grundlæggende akademiske værdier, herunder den akademiske frihed og integritet i overensstemmelse med ministerkommunikéet fra Rom fra 2020 og Bonnerklæringen om frihed til videnskabelig forskning. |
| --- | --- |

48.

OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL at fremme og beskytte grundlæggende akademiske værdier, herunder den akademiske frihed og integritet i overensstemmelse med ministerkommunikéet fra Rom fra 2020 og Bonnerklæringen om frihed til videnskabelig forskning.

| 49. | OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL i samarbejde med relevante interessenter i fællesskab at fremme foranstaltninger til at skabe synergier mellem videregående uddannelse, forskning og innovation inden for strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og forvaltningsstrukturerne for det europæiske forskningsrum. Disse foranstaltninger bør vise deres reelle merværdi på europæisk plan og arbejde hen imod ovennævnte centrale mål, og de bør gennemføres af Kommissionen og på frivillig basis af medlemsstaterne med egnede midler alt efter nationale forhold. |
| --- | --- |

49.

OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL i samarbejde med relevante interessenter i fællesskab at fremme foranstaltninger til at skabe synergier mellem videregående uddannelse, forskning og innovation inden for strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og forvaltningsstrukturerne for det europæiske forskningsrum. Disse foranstaltninger bør vise deres reelle merværdi på europæisk plan og arbejde hen imod ovennævnte centrale mål, og de bør gennemføres af Kommissionen og på frivillig basis af medlemsstaterne med egnede midler alt efter nationale forhold.

| 50. | OPFORDRER Kommissionen TIL senest medio 2022 at forelægge Rådet en køreplan til orientering og yderligere afgørelse for fælles udformning af de nye instrumenter. Køreplanen vil angive vigtige milepæle og de involverede ekspertgrupper. Der vil ved gennemførelsen af de centrale mål blive taget hensyn til følgende: de foranstaltninger, der er identificeret i Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for universiteter, Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) og de relevante foranstaltninger, der er identificeret i den politiske dagsorden for det europæiske forskningsrum 2022-2024, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum (EFR), samt de værdier og principper, der er fastsat i Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa. |
| --- | --- |

50.

OPFORDRER Kommissionen TIL senest medio 2022 at forelægge Rådet en køreplan til orientering og yderligere afgørelse for fælles udformning af de nye instrumenter. Køreplanen vil angive vigtige milepæle og de involverede ekspertgrupper. Der vil ved gennemførelsen af de centrale mål blive taget hensyn til følgende: de foranstaltninger, der er identificeret i Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi for universiteter, Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) og de relevante foranstaltninger, der er identificeret i den politiske dagsorden for det europæiske forskningsrum 2022-2024, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum (EFR), samt de værdier og principper, der er fastsat i Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa.

| 51. | OPFORDRER Kommissionen, medlemsstaterne og interessenterne TIL at indgå i et forstærket samarbejde for at gennemføre disse synergier på grundlag af de eksisterende forvaltningsstrukturer i strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og det europæiske forskningsrum i tæt synergi med det europæiske område for videregående uddannelse og ved at udnytte de videregående uddannelsesinstitutioners bedste praksis. I den forbindelse kan der overvejes fælles møder mellem generaldirektørerne for videregående uddannelse og ERAC, når det er relevant og med klart definerede emner af fælles interesse og et fælles mål. |
| --- | --- |

51.

OPFORDRER Kommissionen, medlemsstaterne og interessenterne TIL at indgå i et forstærket samarbejde for at gennemføre disse synergier på grundlag af de eksisterende forvaltningsstrukturer i strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og det europæiske forskningsrum i tæt synergi med det europæiske område for videregående uddannelse og ved at udnytte de videregående uddannelsesinstitutioners bedste praksis. I den forbindelse kan der overvejes fælles møder mellem generaldirektørerne for videregående uddannelse og ERAC, når det er relevant og med klart definerede emner af fælles interesse og et fælles mål.

| 52. | OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL at arbejde hen imod disse centrale mål gennem tæt samarbejde med paraplyorganisationer på EU-plan eller internationalt eller andre relevante organisationer, der er relevante på EU-plan, og repræsentanter for interessenter, f.eks. videregående uddannelsesinstitutioner, bl.a. alliancer af europæiske videregående uddannelsesinstitutioner, studenterforeninger, kvalitetssikringsagenturer, forsknings- og teknologiorganisationer, FoU-intensive virksomheder, herunder SMV’er, individuelle forskere og innovatorer, forskningsinfrastrukturer, FoU-finansieringsorganisationer og videnskabsakademier. Regelmæssige møder, f.eks. forummet for universiteter for Europas fremtid, kan overvejes med henblik på at drøfte gennemførelsen af strategien og fremme udveksling af god praksis. Resultaterne af dette forum bør inspirere til videreudvikling og arbejde i de relevante grupper inden for strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og det europæiske forskningsrum i synergi med det europæiske område for videregående uddannelse. |
| --- | --- |

52.

OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne TIL at arbejde hen imod disse centrale mål gennem tæt samarbejde med paraplyorganisationer på EU-plan eller internationalt eller andre relevante organisationer, der er relevante på EU-plan, og repræsentanter for interessenter, f.eks. videregående uddannelsesinstitutioner, bl.a. alliancer af europæiske videregående uddannelsesinstitutioner, studenterforeninger, kvalitetssikringsagenturer, forsknings- og teknologiorganisationer, FoU-intensive virksomheder, herunder SMV’er, individuelle forskere og innovatorer, forskningsinfrastrukturer, FoU-finansieringsorganisationer og videnskabsakademier. Regelmæssige møder, f.eks. forummet for universiteter for Europas fremtid, kan overvejes med henblik på at drøfte gennemførelsen af strategien og fremme udveksling af god praksis. Resultaterne af dette forum bør inspirere til videreudvikling og arbejde i de relevante grupper inden for strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og det europæiske forskningsrum i synergi med det europæiske område for videregående uddannelse.

| 53. | OPFORDRER medlemsstaterne TIL at gøre brug af multilaterale udvekslinger med støtte fra Kommissionen for at fremme udveksling af god praksis og peerlæring fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

53.

OPFORDRER medlemsstaterne TIL at gøre brug af multilaterale udvekslinger med støtte fra Kommissionen for at fremme udveksling af god praksis og peerlæring fra andre medlemsstater.

| 54. | NOTERER SIG Kommissionens hensigt om at rationalisere redskaberne til overvågning af de videregående uddannelser. Dette kan øge deres potentiale og relevans for politiske beslutningstagere, videregående uddannelsesinstitutioner, studerende og forskere uden at påføre medlemsstaterne eller de videregående uddannelsesinstitutioner en øget administrativ byrde med at give oplysninger om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af den europæiske strategi, som styrker de videregående uddannelsesinstitutioner og hjælper medlemsstater, der ønsker at opbygge de foranstaltninger, som de agter at bidrage til, på grundlag af solid dokumentation og solide data; Medlemsstaternes deltagelse i denne proces er frivillig; FORESLÅR, at yderligere drøftelser baseres på en kortlægningsundersøgelse af de relevante overvågningsredskabers potentiale og retlige ramme; UNDERSTREGER, at denne opgave bør udvikles i synergi med EFR-politikkoordinerings- og overvågningsforløbet, herunder EFR-oversigten; |
| --- | --- |

54.

NOTERER SIG Kommissionens hensigt om at rationalisere redskaberne til overvågning af de videregående uddannelser. Dette kan øge deres potentiale og relevans for politiske beslutningstagere, videregående uddannelsesinstitutioner, studerende og forskere uden at påføre medlemsstaterne eller de videregående uddannelsesinstitutioner en øget administrativ byrde med at give oplysninger om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af den europæiske strategi, som styrker de videregående uddannelsesinstitutioner og hjælper medlemsstater, der ønsker at opbygge de foranstaltninger, som de agter at bidrage til, på grundlag af solid dokumentation og solide data; Medlemsstaternes deltagelse i denne proces er frivillig; FORESLÅR, at yderligere drøftelser baseres på en kortlægningsundersøgelse af de relevante overvågningsredskabers potentiale og retlige ramme; UNDERSTREGER, at denne opgave bør udvikles i synergi med EFR-politikkoordinerings- og overvågningsforløbet, herunder EFR-oversigten;

| 55. | OPFORDRER Kommissionen TIL at forelægge medlemsstaterne regelmæssige opdateringer om fremskridtene med gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger og til at fremlægge en samlet oversigt i den fuldstændige rapport fra Kommissionen om det europæiske uddannelsesområde i 2025, idet der også tages hensyn til de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af det europæiske forskningsrum. |
| --- | --- |

55.

OPFORDRER Kommissionen TIL at forelægge medlemsstaterne regelmæssige opdateringer om fremskridtene med gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger og til at fremlægge en samlet oversigt i den fuldstændige rapport fra Kommissionen om det europæiske uddannelsesområde i 2025, idet der også tages hensyn til de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af det europæiske forskningsrum.

---

(1)  I disse konklusioner henviser termen »videregående uddannelsesinstitutioner« til hele sektoren, der repræsenterer det samlede område for videregående uddannelse, og omfatter således alle typer videregående uddannelsesinstitutioner, herunder – i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis – forskningsuniversiteter, højere læreanstalter, universiteter for anvendt videnskab, højere erhvervsuddannelsesinstitutioner og højere kunstinstitutioner.

1

(2)  OECD (2020), Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences, Higher Education, OECD Publishing, Paris.

2

Resourcing Higher Education: Challenges, Choices and Consequences

(3)  Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. og Punie, Y., »DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2017.

3

---

BILAG

Politisk baggrund

Det Europæiske Råd:

| — | Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1)

Rådet for Den Europæiske Union

| — | Rådets henstilling (EU) 2021/2122 af 26. november 2021 om en pagt for forskning og innovation i Europa (EUT L 431 af 2.12.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling (EU) 2021/2122 af 26. november 2021 om en pagt for forskning og innovation i Europa (EUT L 431 af 2.12.2021, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum (EFR) (14308/21 af 26.11. 2021) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum (EFR) (14308/21 af 26.11. 2021)

| — | Rådets konklusioner om den globale tilgang til forskning og innovation – Europas strategi for internationalt samarbejde i en verden i forandring (12301/21 af 28. september 2021) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om den globale tilgang til forskning og innovation – Europas strategi for internationalt samarbejde i en verden i forandring (12301/21 af 28. september 2021)

| — | Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14)

| — | Rådets konklusioner »Uddybning af det europæiske forskningsrum: sikring af attraktive og bæredygtige karrierer og arbejdsvilkår for forskere og realisering af hjernecirkulation« (9138/21 af 28. maj 2021) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner »Uddybning af det europæiske forskningsrum: sikring af attraktive og bæredygtige karrierer og arbejdsvilkår for forskere og realisering af hjernecirkulation« (9138/21 af 28. maj 2021)

| — | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om det nye europæiske forskningsrum (13567/20 af 1. december 2020) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om det nye europæiske forskningsrum (13567/20 af 1. december 2020)

| — | Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1)

| — | Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7)

| — | Rådets henstilling af 22. maj 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets henstilling af 22. maj 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 1)

Europa-Kommissionen

| — | Tackling R&I Foreign Interference (»bekæmpelse af udenlandsk FoU-indblanding«) (SWD(2022) 12 final) |
| --- | --- |

—

Tackling R&I Foreign Interference (»bekæmpelse af udenlandsk FoU-indblanding«) (SWD(2022) 12 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk strategi for universiteter (COM(2022) 16 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk strategi for universiteter (COM(2022) 16 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den globale tilgang til forskning og innovation – Europas strategi for internationalt samarbejde i en verden i forandring (COM(2021) 252 final/2) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den globale tilgang til forskning og innovation – Europas strategi for internationalt samarbejde i en verden i forandring (COM(2021) 252 final/2)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Et nyt EFR for forskning og innovation« (COM(2020) 628 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Et nyt EFR for forskning og innovation« (COM(2020) 628 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske Og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske Og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (COM(2020) 274 final)

Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik

| — | Fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final) |
| --- | --- |

—

Fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank – Global Gateway (JOIN(2021) 30 final)

Erklæringer

| — | Ministerkommunikéet fra Rom (19. november 2020) |
| --- | --- |

—

Ministerkommunikéet fra Rom (19. november 2020)

| — | Bonnerklæringen om frihed til videnskabelig forskning (20. oktober 2020) |
| --- | --- |

—

Bonnerklæringen om frihed til videnskabelig forskning (20. oktober 2020)

---

Europa-Kommissionen

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/18

---

Euroens vekselkurs (1)

20. april 2022

(2022/C 167/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0830 |
| JPY | japanske yen | 138,53 |
| DKK | danske kroner | 7,4405 |
| GBP | pund sterling | 0,82965 |
| SEK | svenske kroner | 10,2300 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0254 |
| ISK | islandske kroner | 139,20 |
| NOK | norske kroner | 9,5443 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,409 |
| HUF | ungarske forint | 371,36 |
| PLN | polske zloty | 4,6338 |
| RON | rumænske leu | 4,9436 |
| TRY | tyrkiske lira | 15,8892 |
| AUD | australske dollar | 1,4581 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3579 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4940 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5950 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4779 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 337,89 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,3019 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9448 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5610 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 537,05 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6415 |
| PHP | filippinske pesos | 56,747 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,567 |
| BRL | brasilianske real | 5,0481 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,6392 |
| INR | indiske rupee | 82,6348 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0830

JPY

japanske yen

138,53

DKK

danske kroner

7,4405

GBP

pund sterling

0,82965

SEK

svenske kroner

10,2300

CHF

schweiziske franc

1,0254

ISK

islandske kroner

139,20

NOK

norske kroner

9,5443

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,409

HUF

ungarske forint

371,36

PLN

polske zloty

4,6338

RON

rumænske leu

4,9436

TRY

tyrkiske lira

15,8892

AUD

australske dollar

1,4581

CAD

canadiske dollar

1,3579

HKD

hongkongske dollar

8,4940

NZD

newzealandske dollar

1,5950

SGD

singaporeanske dollar

1,4779

KRW

sydkoreanske won

1 337,89

ZAR

sydafrikanske rand

16,3019

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9448

HRK

kroatiske kuna

7,5610

IDR

indonesiske rupiah

15 537,05

MYR

malaysiske ringgit

4,6415

PHP

filippinske pesos

56,747

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,567

BRL

brasilianske real

5,0481

MXN

mexicanske pesos

21,6392

INR

indiske rupee

82,6348

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/19

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2022/C 167/05)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøve:

EPSO/AST/152/22 — Sprogassistenter (AST 1) for følgende sprog:

Estisk (ET), kroatisk (HR), italiensk (IT), nederlandsk (NL), polsk (PL) og portugisisk (PT)

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i
  Den Europæiske Unions Tidende, del C 167 A af 21. april 2022.

Yderligere oplysninger findes på EPSO’s hjemmeside: https://epso.europa.eu/

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/20

---

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(2022/C 167/06)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (1) af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«) har Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtaget en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (2) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet den 19. januar 2022 af European Glass Fibre Producers Association (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen vedrørende endeløse filamenter af glasfibervarer i henhold til grundforordningens i artikel 5, stk. 4.

En ikkefortrolig udgave af anmodningen og analysen af, i hvilket omfang EU-producenterne støtter anmodningen, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Der findes oplysninger om adgang til dossieret for interesserede parter i denne meddelelses afsnit 5.6.

2.   Den undersøgte vare

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039, 7019120000) og 7019 14 00 samt 7019 15 00 (3). Disse KN- og Taric-koder angives kun til orientering.

3.   Gældende foranstaltninger

De gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/724 (4).

4.   Begrundelser for den fornyede undersøgelse

Anmodningen begrundes med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.

4.1.   
  Påstand om sandsynligheden for fortsat dumping

4.1.1.   Påstand om sandsynligheden for fortsat dumping fra Kina

Ansøgeren hævdede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b).

For at underbygge påstandene om væsentlige fordrejninger anvendte ansøgeren oplysningerne i den landerapport, som Kommissionens tjenestegrene fremlagde den 20. december 2017, og som indeholdt en beskrivelse af de særlige markedsforhold, der gør sig gældende i Kina (5). Ansøgeren henviste navnlig til fordrejninger som statslig indgriben i økonomien generelt og mere specifikt i sektoren for den undersøgte vare og til fordrejninger vedrørende jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft.

Desuden baserede ansøgeren sig på offentligt tilgængelige oplysninger, navnlig den 13. femårsplan for udvikling af byggematerialeindustrien, planen for udvikling af intelligent fremstilling, den 13. femårsplan for Kinas nationale økonomiske og sociale udvikling, den 14. femårsplan samt Made in China 2025-initiativet. Ifølge ansøgeren tilskynder disse planer offentlige myndigheder på alle niveauer og statsejede finansielle institutioner til at fremme udviklingen i GFR-industrien i Kina. Ansøgeren henviste også til Kommissionens konklusioner i den tidligere antisubsidieundersøgelse vedrørende GFR fra Kina, antidumping- og antisubsidieundersøgelserne vedrørende stoffer af glasfiber fra Kina (6) og Egypten (7), særlig med hensyn til fordrejninger i GFR-sektoren.

På baggrund af de tilgængelige oplysninger mener Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 9, for, at det som følge af væsentlige fordrejninger, der påvirker priser og omkostninger, ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i det pågældende land, hvilket således berettiger indledningen af en undersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

Landerapporten findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted (8).

I lyset af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), bygger påstanden om fortsat dumping fra Kina således på en sammenligning af en beregnet normal værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikkefordrejede priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land, med eksportprisen (ab fabrik) på den undersøgte vare fra det pågældende land ved eksportsalg til Unionen.

På dette grundlag er de beregnede dumpingmargener betydelige og viser fortsat dumping.

4.2.   
  Påstand om sandsynligheden for fortsat skade

Ansøgeren hævder, at der er sandsynlighed for fortsat skade. Ansøgeren har i den forbindelse fremlagt tilstrækkelige beviser for, at importen til Unionen af den undersøgte vare fra det pågældende land er forblevet betydelig i absolutte tal og i markedsandele.

De beviser, som blev fremlagt af ansøgeren, viser, at mængden af den undersøgte importerede vare bl.a. har haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens salgsmængder og prisniveau, hvilket har haft betydelige negative følger for EU-erhvervsgrenens samlede resultater, finansielle situation og beskæftigelsessituation.

Ansøgeren påstår endvidere, at skaden sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden. Ansøgeren har i den forbindelse også fremlagt beviser for, at det nuværende importniveau for den undersøgte vare fra det pågældende land til Unionen sandsynligvis vil stige, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, da der findes uudnyttet kapacitet i Kina.

Ansøgeren hævder endvidere, at enhver yderligere væsentlig stigning i importen til dumpingpriser fra det pågældende land sandsynligvis vil forvolde EU-erhvervsgrenen yderligere skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

5.   Procedure

Efter høring af det ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg har Kommissionen konstateret, at der foreligger tilstrækkelige beviser for sandsynligheden for dumping og skade til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indleder hermed en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2

Udløbsundersøgelsen vil fastslå, om der er sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fortsat eller fornyet dumping af den undersøgte vare med oprindelse i Kina og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på den offentliggjorte meddelelse (9) om covid-19-udbruddets mulige konsekvenser for antidumping- og antisubsidieundersøgelser, som kan være relevant for denne undersøgelse.

5.1.   
  Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfatter perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfatter perioden fra den 1. januar 2018 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   
  Bemærkninger til anmodningen og til indledningen af undersøgelsen

Alle interesserede parter, der ønsker at fremsætte bemærkninger til anmodningen (herunder spørgsmål vedrørende fortsat skade og årsagssammenhæng) eller til aspekter vedrørende indledningen af undersøgelsen (herunder omfanget af tilslutning til anmodningen), skal gøre dette senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10).

Anmodninger om at blive hørt med hensyn til indledningen af undersøgelsen skal indgives senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.3.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

I en udløbsundersøgelse analyserer Kommissionen den eksport, der blev foretaget til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, og uagtet denne eksport vurderer Kommissionen, hvorvidt situationen for de virksomheder, der producerer og sælger den undersøgte vare i det pågældende land, er af en sådan art, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet eksport til dumpingpriser til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber.

Eksporterende producenter (11) af den undersøgte vare fra det pågældende land, herunder også de producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med de undersøgelser, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres derfor til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.3.1.   Undersøgelse af producenter i det pågældende land

I betragtning af det potentielt store antal producenter i Kina, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle producenter eller deres repræsentanter, herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne udløbsundersøgelse, om at give Kommissionen oplysninger om deres virksomheder senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER.

Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.9.

Kommissionen vil desuden kontakte myndighederne i det pågældende land og vil kunne kontakte alle kendte sammenslutninger af producenter i det pågældende land for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af producenter.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, vil producenterne blive udtaget ud fra den største repræsentative produktions-, salgs- eller eksportmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte producenter i det pågældende land, myndighederne i det pågældende land og sammenslutninger af producenter, om nødvendigt gennem myndighederne i det pågældende land, om, hvilke virksomheder der er blevet udtaget til at indgå i stikprøven.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve af producenter, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven. De producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Kommissionen vil tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

Spørgeskemaet til producenterne i det pågældende land findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted, https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

Virksomheder, der var indforstået med eventuelt at indgå i stikprøven, men som ikke blev udtaget til at indgå heri, vil blive betragtet som samarbejdsvillige, jf. dog grundforordningens artikel 18.

5.3.2.   Supplerende procedure i forbindelse med Kina som følge af væsentlige fordrejninger

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation, hvad angår anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kommissionen opfordrer især alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger vedrørende materialer og koder i det harmoniserede system (HS), der er omhandlet i anmodningen, til at foreslå egnede repræsentative lande og til at oplyse identiteten af producenter af den undersøgte vare i disse lande. Disse oplysninger med tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kort efter indledningen af undersøgelsen vil Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), underrette undersøgelsens parter gennem en meddelelse, der tilføjes det åbne dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, om de relevante kilder, som Kommissionen har til hensigt at anvende i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Dette vil omfatte alle kilder, herunder evt. udvælgelsen af et egnet repræsentativt land. Undersøgelsens parter har 10 dage til at fremsætte bemærkninger gældende fra den dato, meddelelsen tilføjes dette dossier.

Ifølge Kommissionens oplysninger er Brasilien og Tyrkiet mulige repræsentative lande for Kina i denne sag. Med henblik på den endelige udvælgelse af et egnet repræsentativt land vil Kommissionen undersøge, om der er lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas, hvor der foregår produktion og salg af den undersøgte vare, og hvor de relevante oplysninger er lettilgængelige. Hvis flere lande kan komme i betragtning, gives der, når det er relevant, fortrinsret til lande, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse

Hvad angår de relevante kilder, opfordrer Kommissionen alle producenter i Kina til at fremsende oplysninger om de materialer (rå og forarbejdede) og den energi, der anvendes i produktionen af den undersøgte vare, senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R767_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM.

Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.9.

Endvidere skal alle faktuelle oplysninger med henblik på at beregne omkostninger og priser i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), indgives senest 65 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Sådanne faktuelle oplysninger bør kun hentes fra offentligt tilgængelige kilder.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), vil den også stille et spørgeskema til rådighed for de kinesiske myndigheder.

5.3.3.   Undersøgelse af ikke forretningsmæssigt forbundne importører (12) (13)

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den undersøgte vare fra Kina, herunder også de importører, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres til at deltage i denne undersøgelse

I betragtning af det potentielt store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller deres repræsentanter herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne fornyede undersøgelse, om at give sig til kende over for Kommissionen. Disse parter skal gøre dette senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse ved at indberette de oplysninger om deres virksomhed(er) til Kommissionen, som der anmodes om i bilaget til denne meddelelse.

Kommissionen kan desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan importørerne udtages ud fra den største repræsentative salgsmængde i Unionen af den undersøgte vare fra det pågældende land, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører og importørsammenslutninger om, hvilke virksomheder der er udtaget til at indgå i stikprøven.

Kommissionen vil også tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den stille spørgeskemaer til rådighed for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i stikprøven. Disse parter skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen om stikprøveudtagningen, medmindre andet er angivet.

Spørgeskemaet til ikke forretningsmæssigt forbundne importører findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted, https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.4.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade

For at fastslå, om det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil blive forvoldt fortsat eller fornyet skade, opfordrer Kommissionen EU-producenterne af den undersøgte vare til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.4.1.   Undersøgelse af EU-producenter

I betragtning af det store antal EU-producenter, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist har Kommissionen besluttet at begrænse antallet af EU-producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen vil foregå i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve af EU-producenter. Yderligere oplysninger findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

Interesserede parter opfordres hermed til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Andre EU-producenter eller deres repræsentanter, herunder også de EU-producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med de undersøgelser, der førte til de gældende foranstaltninger, og som er af den opfattelse, at der er særlige grunde til, at de bør indgå i stikprøven, skal desuden kontakte Kommissionen senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle bemærkninger til den foreløbige stikprøve skal indgives senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

Kommissionen underretter alle kendte EU-producenter og/eller sammenslutninger af EU-producenter om, hvilke virksomheder der er endeligt udtaget til at indgå i stikprøven.

De EU-producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Spørgeskemaet til EU-producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595

5.5.   
  Procedure for vurdering af Unionens interesser

Hvis det bekræftes, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Unionens interesser at opretholde antidumpingforanstaltningerne.

EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugerorganisationer opfordres til at give Kommissionen oplysninger om Unionens interesser.

Oplysninger vedrørende vurderingen af Unionens interesser skal indgives senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. Disse oplysninger kan enten indgives uformelt eller ved at udfylde et spørgeskema, der er udarbejdet af Kommissionen.

Spørgeskemaerne, herunder spørgeskemaet til brugere af den undersøgte vare, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted, https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2595.

I alle tilfælde vil oplysninger indgivet i henhold til grundforordningens artikel 21 kun blive taget i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet, som bekræfter deres gyldighed.

5.6.   
  Interesserede parter

For at deltage i undersøgelsen skal interesserede parter, som for eksempel producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugersammenslutninger, først påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og repræsentative sammenslutninger, der har gjort oplysninger tilgængelige i overensstemmelse med procedurerne i afsnit 5.3.1, 5.3.3 og 5.4.1, vil blive betragtet som interesserede parter, hvis der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Andre parter vil kun kunne deltage i undersøgelsen som interesseret part, fra det tidspunkt hvor de giver sig til kende, og forudsat at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare. Det at blive betragtet som en interesseret part berører ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via Tron.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang (14).

5.7.   
  Andre skriftlige indlæg

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation herfor. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.8.   
  Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester. Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen. Høringen vil blive begrænset til de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i den forudgående skriftlige anmodning.

Høringer skal principielt ikke anvendes til at forelægge faktuelle oplysninger, der endnu ikke er registreret. Ikke desto mindre kan interesserede parter af hensyn til god forvaltningsskik og for at give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at gøre fremskridt med undersøgelsen blive bedt om at fremlægge nye faktuelle oplysninger efter en høring.

5.9.   
  Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i handelsbeskyttelsesundersøgelser, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de indgiver oplysninger og/eller data til Kommissionen, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, hvorom der anmodes i denne meddelelse, udfyldte spørgeskemaer og korrespondance fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Sensitive« (15). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger forsynet med påtegningen »Sensitive«, skal indgive ikke-fortrolige sammendrag heraf i henhold til grundforordningens artikel 19, stk. 2, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«. Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold. Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder anmodninger om registrering som interesserede parter, scannede fuldmagter og erklæringer. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »KORRESPONDANCE MED EUROPA-KOMMISSIONEN I HANDELSBESKYTTELSESSAGER«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af indlæg via TRON.tdi og pr. e-mail.

| Kommissionens postadresse: |
| --- |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 B Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Kommissionens postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: CHAR 04/039

1049 B Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail vedrørende dumpingspørgsmål:

TRADE-R767-GFR-DUMPING@ec.europa.eu

E-mail vedrørende skade og spørgsmål i forbindelse med Unionens interesser:

TRADE-R767-GFR-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen skal normalt afsluttes senest 12 måneder og i alle tilfælde senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 5.

7.   Indgivelse af oplysninger

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelses afsnit 5.

Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen.

8.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål.

Bemærkninger til oplysninger fra andre parter som respons på fremlæggelsen af de endelige konklusioner bør indgives senest fem dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige konklusioner, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne supplerende fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne supplerende fremlæggelse, medmindre andet er angivet.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

9.   Forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

De tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, kan forlænges efter anmodning fra interesserede parter, som påviser, at der foreligger en gyldig grund.

Der bør kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne vil kun blive forlænget, hvis forlængelsen er behørigt begrundet. Enhver forlængelse af fristen for at besvare spørgeskemaer vil under alle omstændigheder normalt være begrænset til tre dage og vil som regel ikke overstige syv dage. For så vidt angår tidsfrister for indgivelse af andre oplysninger i denne meddelelse, vil forlængelser blive begrænset til tre dage, medmindre der påvises særlige omstændigheder.

10.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte tidsfrister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis en interesseret part helt eller delvist undlader at samarbejde, og resultaterne af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde samarbejdet.

Indgives der ikke svar elektronisk, anses dette ikke for manglende samarbejdsvilje, forudsat at den interesserede part påviser, at indgivelse af svar på den ønskede måde ville indebære en urimelig ekstra byrde eller urimelige ekstra omkostninger. I givet fald skal den interesserede part omgående kontakte Kommissionen.

11.   Høringskonsulent

Interesserede parter kan anmode om høringskonsulentens mellemkomst i handelsprocedurer. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Høringskonsulenten kan foranstalte høringer og mægle mellem den eller de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene for at sikre, at de interesserede parters ret til at forsvare sig udøves fuldt ud. En anmodning om en høring med høringskonsulenten skal indgives skriftligt og begrundes. Høringskonsulenten vil analysere begrundelserne for anmodningerne. Disse høringer bør principielt kun finde sted, hvis spørgsmålene ikke allerede er blevet afklaret med Kommissionens tjenestegrene.

Anmodninger skal indgives i god tid og hurtigst muligt for at sikre en velordnet afvikling af procedurerne. Med henblik herpå bør interesserede parter anmode om høringskonsulentens mellemkomst hurtigst muligt efter den hændelse, der berettiger en sådan mellemkomst. Hvis anmodninger om høring indgives efter den relevante tidsrammes udløb, vil høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger, karakteren af de spørgsmål, der er rejst, og virkningen af disse spørgsmål på retten til forsvar under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Mulighed for anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3

Da denne udløbsundersøgelse indledes i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 2, vil konklusionerne af den ikke føre til, at de gældende foranstaltninger ændres, men at foranstaltningerne enten ophæves eller opretholdes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 6.

Hvis en interesseret part mener, at det er berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne med henblik på at muliggøre en ændring af foranstaltningerne, kan den pågældende part anmode om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

Parter, der ønsker at anmode om en sådan fornyet undersøgelse, som i givet fald vil blive foretaget uafhængigt af den udløbsundersøgelse, der er omhandlet i denne meddelelse, kan henvende sig til Kommissionen på ovennævnte adresse.

13.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (16).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  EUT C 311 af 3.8.2021, s. 5.

(2)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(3)  Siden den 1. januar 2022 er tariferingen af måtter ændret fra KN-kode 7019 31 00 til KN-kode 7019 14 00 og 7019 15 00. Indtil den 31. december 2021 var de gældende Taric-koder 7019310010 og 7019310090. Siden den 1. januar 2022 er de erstattet af Taric-kode 7019140010, 7019140090, 7019150010 og 7019150090.

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/724 af 24. april 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 107 af 25.4.2017, s. 4).

(5)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20. december 2017, SWD (2017) 483 final/2, findes på: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/328 af 24. februar 2021 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (EUT L 65 af 25.2.2021, s. 1).

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/492 af 1. april 2020 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse vævede og/eller stingfæstnede stoffer af glasfiber med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Egypten (EUT L 108 af 6.4.2020, s. 1).

(8)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations« af 20. december 2017, SWD (2017) 483 final/2, findes på: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29.

(10)  Alle henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse vil være henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, medmindre andet er angivet.

(11)  En producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer den undersøgte vare, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

(12)  Kun importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i de(t) pågældende land(e), kan indgå i stikprøven. Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med producenter, skal udfylde bilag I til spørgeskemaet for disse producenter. I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

(13)  De oplysninger, som ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgiver, kan også bruges i forbindelse med andre aspekter af denne undersøgelse end konstatering af dumping.

(14)  I tilfælde af tekniske problemer kan Trade Service Desk kontaktes på følgende e-mailadresse: trade-service-desk@ec.europa.eu eller telefonisk på +32 22979797.

(15)  Et dokument med påtegningen »Sensitive« er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (»antidumpingaftalen«). Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---

BILAG

| ☐ | »Sensitive version« (Følsom udgave) |
| --- | --- |
| ☐ | »For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter) |
| (Sæt kryds i den relevante rubrik) |

☐

»Sensitive version« (Følsom udgave)

☐

»For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter)

(Sæt kryds i den relevante rubrik)

ANTIDUMPINGUNDERSØGELSE VEDRØRENDE IMPORTEN AF ENDELØSE FILAMENTER AF GLASFIBERVARER MED OPRINDELSE I FOLKEREPUBLIKKEN KINA

OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDTAGELSEN AF STIKPRØVEN AF IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRER

Hensigten med denne formular er at hjælpe ikke forretningsmæssigt forbundne importører med at indberette de stikprøveoplysninger, der anmodes om i afsnit 5.3.3. i indledningsmeddelelsen.

Både den følsomme udgave (»Sensitive«) og den udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter (»For inspection by interested parties«), skal returneres til Kommissionen som anført i indledningsmeddelelsen.

1.   NAVN OG KONTAKTOPLYSNINGER

De bedes oplyse følgende om Deres virksomhed:

| Virksomhedens navn | |
| --- | --- |
| Adresse | |
| Kontaktperson | |
| E-mailadresse | |
| Telefon | |

Virksomhedens navn

Adresse

Kontaktperson

E-mailadresse

Telefon

2.   OMSÆTNING OG SALGSMÆNGDE

Angiv virksomhedens samlede omsætning i euro (EUR) samt værdien i euro (EUR) og mængden i ton ved import til Unionen og videresalg på EU-markedet efter import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode af den undersøgte vare som defineret i indledningsmeddelelsen.

| | Ton | Værdi i euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR) | | |
| Import af den undersøgte vare med oprindelse i Kina | | |
| Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande) | | |
| Videresalg på EU-markedet efter import fra Kina af den undersøgte vare | | |

Ton

Værdi i euro (EUR)

Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR)

Import af den undersøgte vare med oprindelse i Kina

Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande)

Videresalg på EU-markedet efter import fra Kina af den undersøgte vare

3.   DERES VIRKSOMHEDS OG FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE VIRKSOMHEDERS AKTIVITETER (1)

De bedes angive præcise oplysninger om aktiviteterne i virksomheden og i alle de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (angiv venligst disse og anfør forbindelsen til Deres virksomhed), der er involveret i produktion og/eller salg (eksport- og/eller hjemmemarkedssalg) af den undersøgte vare. Sådanne aktiviteter kan omfatte anskaffelsen af den undersøgte vare eller produktionen af den i henhold til en underentrepriseaftale, eller forarbejdningen af eller handelen med den undersøgte vare.

| Virksomhedens navn og beliggenhed | Aktiviteter | Forbindelse |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Virksomhedens navn og beliggenhed

Aktiviteter

Forbindelse

4.   ANDRE OPLYSNINGER

De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven.

5.   ERKLÆRING

Ved at indgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette udfyldelse af et spørgeskema og accept af et kontrolbesøg på stedet for at verificere besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionens konklusioner vedrørende de importører, der ikke er samarbejdsvillige, bygger på de foreliggende faktiske oplysninger, og resultatet kan blive mindre gunstigt for denne virksomhed, end hvis den havde udvist samarbejdsvilje.

Befuldmægtigedes underskrift:

Befuldmægtigedes navn og titel:

Dato:

---

(1)  I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/32

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10634 – CVC / GAMING1)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 167/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (»CVC«, Luxembourg) |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A (»CVC«, Luxembourg)

| — | Visse enheder, der tilhører Gaming1 Group (»målvirksomheden«, Belgien). |
| --- | --- |

—

Visse enheder, der tilhører Gaming1 Group (»målvirksomheden«, Belgien).

CVC erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele målvirksomheden.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | CVC: kapitalfond, der yder investeringsrådgivning til og forvalter investeringer på vegne af investeringsfonde. CVC har interesser i virksomheder inden for forskellige brancher, herunder kemikalier, forsyningsselskaber, fremstillingsvirksomhed, detailhandel og distribution |
| --- | --- |

—

CVC: kapitalfond, der yder investeringsrådgivning til og forvalter investeringer på vegne af investeringsfonde. CVC har interesser i virksomheder inden for forskellige brancher, herunder kemikalier, forsyningsselskaber, fremstillingsvirksomhed, detailhandel og distribution

| — | Målvirksomheden: ejer traditionelle kasinoer, spillehaller og spillebureauer i Belgien, Frankrig og Schweiz og driver online-spillewebsteder (kasinoer og sportsvæddemål) og mobilapplikationer i Belgien, Malta, Portugal, Frankrig, Schweiz, Spanien, Serbien, Colombia og USA. |
| --- | --- |

—

Målvirksomheden: ejer traditionelle kasinoer, spillehaller og spillebureauer i Belgien, Frankrig og Schweiz og driver online-spillewebsteder (kasinoer og sportsvæddemål) og mobilapplikationer i Belgien, Malta, Portugal, Frankrig, Schweiz, Spanien, Serbien, Colombia og USA.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10634 – CVC / GAMING1

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/34

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10571 — HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 167/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | HSBC Bank (Singapore) Limited (»HSBC Singapore«, Singapore), der ejes fuldt ud af HSBC Holdings plc (»HSBC«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

HSBC Bank (Singapore) Limited (»HSBC Singapore«, Singapore), der ejes fuldt ud af HSBC Holdings plc (»HSBC«, Det Forenede Kongerige)

| — | Kovan Investments Pte. Ltd. (»Kovan«, Singapore), der ejes fuldt ud af Temasek Holdings (Private) Limited (»Temasek«, Singapore) |
| --- | --- |

—

Kovan Investments Pte. Ltd. (»Kovan«, Singapore), der ejes fuldt ud af Temasek Holdings (Private) Limited (»Temasek«, Singapore)

| — | Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (»joint venture«, Singapore). |
| --- | --- |

—

Sustainable Infrastructure Capital PTE. LTD (»joint venture«, Singapore).

HSBC Singapore og Kovan erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over et selvstændigt fungerende joint venture.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | HSBC er en virksomhed, der udbyder bank- og finansielle tjenesteydelser, med hovedsæde i London, Det Forenede Kongerige. HSBC er opdelt i tre primære forretningsområder: Wealth and Personal Banking (WPB, formueforvaltning og detailbankvirksomhed), Commercial Banking (CMB, forretningsbankvirksomhed) og Global Banking and Markets (GBM, international bankvirksomhed og markeder). Både CMB og GBM tilbyder banktjenesteydelser til erhvervskunder og institutionelle kunder af forskellig størrelse |
| --- | --- |

—

HSBC er en virksomhed, der udbyder bank- og finansielle tjenesteydelser, med hovedsæde i London, Det Forenede Kongerige. HSBC er opdelt i tre primære forretningsområder: Wealth and Personal Banking (WPB, formueforvaltning og detailbankvirksomhed), Commercial Banking (CMB, forretningsbankvirksomhed) og Global Banking and Markets (GBM, international bankvirksomhed og markeder). Både CMB og GBM tilbyder banktjenesteydelser til erhvervskunder og institutionelle kunder af forskellig størrelse

| — | Temasek er et investeringsselskab med hovedsæde i Singapore, der hovedsagelig er aktivt i Singapore og resten af Asien. Temaseks globale portefølje omfatter en række forskellige brancher: finansielle tjenesteydelser, telekommunikation, medier og teknologi, transport og industrivarer, forbrugere og fast ejendom samt biovidenskab og landbrugsfødevarer |
| --- | --- |

—

Temasek er et investeringsselskab med hovedsæde i Singapore, der hovedsagelig er aktivt i Singapore og resten af Asien. Temaseks globale portefølje omfatter en række forskellige brancher: finansielle tjenesteydelser, telekommunikation, medier og teknologi, transport og industrivarer, forbrugere og fast ejendom samt biovidenskab og landbrugsfødevarer

| — | joint venture-selskabet er et nyt, selvstændigt fungerende joint venture, der skal oprettes i Singapore, og som skal udbyde gældsfinansiering til bæredygtige infrastrukturprojekter i sektorer såsom vedvarende energi, energilagring, vand og affald (håndtering af spildevand og fast affald) og bæredygtig transport i Asien, i første omgang med fokus på Sydøstasien. |
| --- | --- |

—

joint venture-selskabet er et nyt, selvstændigt fungerende joint venture, der skal oprettes i Singapore, og som skal udbyde gældsfinansiering til bæredygtige infrastrukturprojekter i sektorer såsom vedvarende energi, energilagring, vand og affald (håndtering af spildevand og fast affald) og bæredygtig transport i Asien, i første omgang med fokus på Sydøstasien.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10571 — HSBC SINGAPORE / TEMASEK / JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10645 — ETEX/XI (INSMAT) HOLDINGS)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 167/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Etex NV (»Etex«, Belgien) |
| --- | --- |

—

Etex NV (»Etex«, Belgien)

| — | URSA Deutschland GmbH og URSA Insulation, S.A. (»Ursa«, Spanien), der kontrolleres af Lone Star Fund X (U.S.) L.P. og Lone Star Fund X (Bermuda) L.P. |
| --- | --- |

—

URSA Deutschland GmbH og URSA Insulation, S.A. (»Ursa«, Spanien), der kontrolleres af Lone Star Fund X (U.S.) L.P. og Lone Star Fund X (Bermuda) L.P.

Etex erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Ursa.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Etex er en international byggematerialevirksomhed med en varieret produktportefølje |
| --- | --- |

—

Etex er en international byggematerialevirksomhed med en varieret produktportefølje

| — | Ursa er en leverandør af isoleringsmaterialer, hvis vigtigste produkter omfatter glasuld og ekstruderet polystyren, der anvendes til isolering af beboelsesejendomme og bygninger uden for boligsektoren. |
| --- | --- |

—

Ursa er en leverandør af isoleringsmaterialer, hvis vigtigste produkter omfatter glasuld og ekstruderet polystyren, der anvendes til isolering af beboelsesejendomme og bygninger uden for boligsektoren.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10645 — ETEX/XI (INSMAT) HOLDINGS

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 21.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/37

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 167/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Vallegarcía«

PDO-ES-02085-AM01

Meddelelsesdato: 25.1.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Tilpasning af den anvendte terminologi for analyseparameteren »restsukker« til gældende lovgivning

BESKRIVELSE:

Analyseparameteren »restsukker« er blevet omdøbt til »totalt sukkerindhold udtrykt som glukose plus fruktose«.

Denne ændring berører punkt 2.1.1 i produktspecifikationen, men ikke enhedsdokumentet.

Med ændringen tilpasses den terminologi, der anvendes for de fysiske og kemiske kendetegn. Den indebærer ikke nogen ændring af det færdige produkt, som bevarer de kendetegn og den profil, der skyldes samspillet mellem de naturlige og menneskelige faktorer, som er beskrevet i afsnittet om tilknytningen. Ændringen anses således for at være en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i delegerede forordning (EU) 2019/33.

BEGRUNDELSE:

Denne ændring er foretaget i henhold til artikel 20 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/34 af 17. oktober 2018, hvor der står, at det totale sukkerindhold udtrykt som fruktose og glukose skal måles.

2.   Revision af analyseparametrene

BESKRIVELSE:

Minimumsfarvegrænsen for rødvine er sat ned fra 12 til 10 AU.

Punkt 2 og 7 i produktspecifikationen og punkt 8 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

Denne ændring indebærer ikke nogen ændring af det færdige produkt, som bevarer de kendetegn og den profil, der skyldes samspillet mellem de naturlige og menneskelige faktorer, som er beskrevet i afsnittet om tilknytningen. Ændringen anses således for at være en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i delegerede forordning (EU) 2019/33.

BEGRUNDELSE:

Forskellige druesorter vokser sammen i produktionsområdet for oprindelsesbetegnelsen »Vallegarcía«. Det gælder dels Cabernet Sauvignon, som naturligt giver vine med et meget højt farvepotentiale, og dels Monastrell og Garnacha Tinta, der giver blødere vine med en mellemhøj farveintensitet.

I det sidste årti har markederne generelt efterspurgt mere frugtagtige vine, der appellerer til nye generationer af forbrugere, som begynder at drikke vin.

Ønologerne skal have de nødvendige redskaber til at fremstille vine, som appellerer til de nationale og internationale markeder, samtidig med at produktionsområdets og druesorternes kendetegn bevares.

En nedsættelse af minimumsgrænsen for rødvines farveintensitet medfører ikke et fald i kvaliteten. Det udvider tværtimod de muligheder, som områdets forskellige druesorter giver, og gør det muligt at fremstille finere, mere komplekse og mere tiltalende vine.

Eftersom farveintensiteten og farveintensitetsgrænsen er nævnt i afsnittet om tilknytningen, var det også nødvendigt at ændre denne ordlyd som følge af grænsens ændring.

3.   Tilføjelse af sorter

BESKRIVELSE:

Følgende druesorter, der anvendes til fremstilling af vinene, er blevet tilføjet i produktspecifikationen: Garnacha Tinta, Mazuela eller Cariñena og Monastrell.

Punkt 6 i produktspecifikationen og punkt 7 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

Denne ændring indebærer ikke nogen ændring af det færdige produkt, som bevarer de kendetegn og den profil, der skyldes samspillet mellem de naturlige og menneskelige faktorer, som er beskrevet i afsnittet om tilknytningen. Ændringen anses således for at være en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i delegerede forordning (EU) 2019/33.

BEGRUNDELSE:

Ovenstående sorter er blevet dyrket i Vallegarcía i en årrække, og det er blevet påvist, at disse sorter giver vine af høj kvalitet. Smagsudvalget for oprindelsesbetegnelsen »Vallegarcía« har i flere år overvåget udviklingen og kvaliteten af disse vine. Det er blevet påvist, at disse druesorter giver vine, som opnår den kvalitet, der kræves i produktspecifikationen, og det betyder, at de kan medtages blandt de tilladte sorter til oprindelsesbetegnelsen »Vallegarcía«.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Vallegarcía

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvidvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvin med en intens gul farve og aromaer af stenfrugter, tropiske frugter og hvid blomst af mellemhøj intensitet. Aromaer af aromatiske krydderurter — lavendel og rosmarin — i baggrunden samt afrundende ristede aromaer. Blød i begyndelsen, fyldig, uden kanter, frisk og rund. Behagelig smag med aromaer af stenfrugter og en ristet og lidt bitter eftersmag.

| * | Det maksimale totale alkoholindhold i volumen skal ligge inden for de lovbestemte grænser, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,1 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 12,5 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 160 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12,5

Minimalt totalt syreindhold

4,1 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

12,5

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

160

2.   Rødvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvin med en intens rød farve, en granatrød eller rubinrød kant og en god farve. Mellemhøj intensitet, røde frugter, aromaer af Middelhavskrat og mineralske aromaer eller balsamiske anstrøg af lavendel og aromaer af ristet træ. Rund og smidig i begyndelsen, afbalanceret, let tanninstruktur.

| * | Det maksimale totale alkoholindhold i volumen skal ligge inden for de lovbestemte grænser, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,2 g pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

4,2 g pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningsmetode

Druerne høstes udelukkende manuelt og anbringes i tremmekasser. De sorteres først på vinmarkerne, når klaserne er skåret af, og anden gang på sorteringsbåndet i det område på vingården, hvor druerne kommer ind.

2.   Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Tanken fyldes med druer lige over tankens øverste åbning, så rørledningerne ikke udsættes for pres, og druerne udsættes for en mindre aggressiv behandling.

Under påfyldningen i tanken ledes frugtkødet gennem en rørformet varmeveksler, hvor temperaturen sænkes. Således holdes tanken kold i en periode, hvis varighed om nødvendigt kan variere alt efter ønologernes skøn. Ved denne udblødning forud for gæringen er det muligt at trække alle de aromaer, der er i druerne, ud i en vandig opløsning og gøre farven mere stabil.

Efter den kolde udblødning presses de hvide druer, hvorefter den most, som opnås, hviler, indtil der er opnået en passende uklarhed på 400-800 NTU. Så snart gæringen er begyndt, overføres en variabel mængde af mosten til ubrugte franske egetræsfade, hvori den gæres og modnes på bærmen i 4-6 måneder. Ved alkoholgæringen af hvid- og rødvinene anvendes både naturlig gær og udvalgt gær. Hvidvinene gæres ved lave temperaturer på mindst 15 °C og højst 26 °C. Mængden af den most, der gæres på tønde, tages også i betragtning. Rødvinene gæres ved en temperatur på mindst 15 °C og højst 30 °C. Tiden i tankene og udblødningstiden er forskellig alt efter ønologernes tekniske vurderinger, men strækker sig fra 7 til 28 dage.

3.   Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Fadene med rødvin tømmes manuelt. Presseresterne overføres uden pumpe og ved hjælp af tyngdekraften til en pneumatisk presse og fyldes derefter på brugte tønder indtil smagningen. Når alle typer vin, både ikkepresset og presset vin, er fremstillet, og den malolaktiske gæring er færdig, smages alle vinene af et udvalg af ønologer, og forskellige blandinger tilberedes. Derefter modnes de i franske egetræstønder.

Vinene modnes på flaske i perioder af forskellig længde, inden de markedsføres.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Sorterne Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela eller Cariñena og Monastrell
  11 500 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Sorterne Viognier, Cabernet Franc, Garnacha Tinta, Mazuela eller Cariñena og Monastrell

11 500 kg druer pr. hektar

| 2. | 75 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

2.

75 hektoliter pr. hektar

| 3. | Sorten Syrah
  9 250 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

Sorten Syrah

9 250 kg druer pr. hektar

| 4. | 60 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

4.

60 hektoliter pr. hektar

| 5. | Sorterne Merlot og Cabernet Sauvignon
  8 500 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

Sorterne Merlot og Cabernet Sauvignon

8 500 kg druer pr. hektar

| 6. | 55 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

6.

55 hektoliter pr. hektar

| 7. | Sorten Petit Verdot
  14 600 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7.

Sorten Petit Verdot

14 600 kg druer pr. hektar

| 8. | 95 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

8.

95 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det geografiske område svarer til matrikulær parcel 448 i zone 9 i kommunen Retuerta del Bullaque, der ligger i provinsen Ciudad Real. Det dækker 1 521 ha.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | CABERNET FRANC |
| --- | --- |

CABERNET FRANC

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MAZUELA — CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA — CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MONASTRELL |
| --- | --- |

MONASTRELL

| | PETIT VERDOT |
| --- | --- |

PETIT VERDOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | VIOGNIER |
| --- | --- |

VIOGNIER

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Miljø (naturlige og menneskelige faktorer)

Det geografiske områdes egenskaber, som har afgørende indflydelse på vinenes kvalitet, er som følger:

| a) | Den geologiske undergrund, som vinmarkerne er plantet på, og som kaldes Raña del Fresno, er en formation, der er enestående i hele verden og udelukkende findes i dette område. Som følge heraf besidder de druer, der dyrkes i området, en række enestående egenskaber (høj intensitet, aromatisk kvalitet og lang eftersmag). Desuden er den høje surhedsgrad og den lave pH-værdi i Vallegarcías jorde usædvanlige i forhold til lignende klimaområder. De vinstokke, der anvendes til Vallegarcía, er plantet på jorde, hvis beskaffenhed er enestående sammenlignet med andre vinmarker i Castilla-La Mancha. I et forskningsprojekt ved Universidad de Castilla-La Mancha (UCLM) med titlen »Wine-growing soils in Castile-La Mancha: influence on the composition of the grape« blev de profiler, der blev undersøgt i Vallegarcía, klassificeret som Typic Palexerult i henhold til Soil Taxonomy (Soil Survey Staff, 2006), og det blev fastslået, at kategorien Ultisol var typisk for Rañajordbund (Vidal et al., 2004). Af de vindyrkningsjordbunde, der blev undersøgt i forskningsprojektet, tilhører kun tre af Vallegarcíaprofilerne denne kategori. Ifølge FN’s Fødevare- og Landbrugsorganisations klassifikationssystem (2007) blev P1, P2 og P3 — de tre profiler, der blev analyseret i UCLM’s rapport — klassificeret som henholdsvis Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) og Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).
  Desuden gør de store forskelle i jordbundens pH-værdi jordbunden unik. Hvis man kigger på de enkelte profilers pH-værdi, er det, som man først lægger mærke til, de markante forskelle mellem pH-værdierne. Dette afspejles i vinenes pH-værdi og deres afbalancerede smag.
  Det lave calciumindhold og det høje silica-, jern- og aluminiumindhold er helt ukarakteristisk for vindyrkningsjordbundene i Castilla-La Mancha. Det er interessant at sammenligne disse niveauer med niveauerne i områdets kalkholdige jordbunde, som normalt anvendes til at dyrke vin. Ifølge data fra Amorós et al. (2012b) afviger calciumindholdet i Vallegarcías jordbund meget fra de niveauer, som findes i kalkholdige jordbundes øverste jordlag (10,4 g•kg-1 versus 230 g•kg-1). Derimod er indholdet af silica (345,9 g•kg-1) og jern (26,5 g•kg-1) væsentligt højere i jordbundene i det afgrænsede område sammenlignet med de kalkholdige vindyrkningsjordbunde i Castilla-La Mancha (henholdsvis 127,5 og 16,65 g•kg-1). Aluminiumindholdet i den kalkholdige jordbunds øverste jordlag ligger på omkring 33,4 g•kg-1, mens det i jordbunden i Vallegarcía ligger på 57,8 g•kg-1. Det lave calciumindhold i jordbunden præger Vallegarcíavinene og gør dem anderledes end andre vine fra Castilla-La Mancha.
  Den store gennemsnitlige mængde grundstoffer, der er klassificeret som sjældne jordarter (cerium, lanthan og neodym), i Vallegarcías jordbund (henholdsvis 83,5, 44,5 og 36,5 mg•kg-1) i forhold til de gennemsnitlige mængder på regionalt plan (henholdsvis 57,7, 23,5 og 21,6 mg•kg-1) og på verdensplan (henholdsvis 55, 35,5 og 30,5 mg•kg-1) er værd at bemærke. Generelt er indholdet af disse grundstoffer højere i sur jord end i kalkholdig jord (Amorós et al., 2012a). |
| --- | --- |

a)

Den geologiske undergrund, som vinmarkerne er plantet på, og som kaldes Raña del Fresno, er en formation, der er enestående i hele verden og udelukkende findes i dette område. Som følge heraf besidder de druer, der dyrkes i området, en række enestående egenskaber (høj intensitet, aromatisk kvalitet og lang eftersmag). Desuden er den høje surhedsgrad og den lave pH-værdi i Vallegarcías jorde usædvanlige i forhold til lignende klimaområder. De vinstokke, der anvendes til Vallegarcía, er plantet på jorde, hvis beskaffenhed er enestående sammenlignet med andre vinmarker i Castilla-La Mancha. I et forskningsprojekt ved Universidad de Castilla-La Mancha (UCLM) med titlen »Wine-growing soils in Castile-La Mancha: influence on the composition of the grape« blev de profiler, der blev undersøgt i Vallegarcía, klassificeret som Typic Palexerult i henhold til Soil Taxonomy (Soil Survey Staff, 2006), og det blev fastslået, at kategorien Ultisol var typisk for Rañajordbund (Vidal et al., 2004). Af de vindyrkningsjordbunde, der blev undersøgt i forskningsprojektet, tilhører kun tre af Vallegarcíaprofilerne denne kategori. Ifølge FN’s Fødevare- og Landbrugsorganisations klassifikationssystem (2007) blev P1, P2 og P3 — de tre profiler, der blev analyseret i UCLM’s rapport — klassificeret som henholdsvis Cutanic Alisol (Ferric, Chromic), Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic) og Cutanic Alisol (Ferric, Skeletic).

Desuden gør de store forskelle i jordbundens pH-værdi jordbunden unik. Hvis man kigger på de enkelte profilers pH-værdi, er det, som man først lægger mærke til, de markante forskelle mellem pH-værdierne. Dette afspejles i vinenes pH-værdi og deres afbalancerede smag.

Det lave calciumindhold og det høje silica-, jern- og aluminiumindhold er helt ukarakteristisk for vindyrkningsjordbundene i Castilla-La Mancha. Det er interessant at sammenligne disse niveauer med niveauerne i områdets kalkholdige jordbunde, som normalt anvendes til at dyrke vin. Ifølge data fra Amorós et al. (2012b) afviger calciumindholdet i Vallegarcías jordbund meget fra de niveauer, som findes i kalkholdige jordbundes øverste jordlag (10,4 g•kg-1 versus 230 g•kg-1). Derimod er indholdet af silica (345,9 g•kg-1) og jern (26,5 g•kg-1) væsentligt højere i jordbundene i det afgrænsede område sammenlignet med de kalkholdige vindyrkningsjordbunde i Castilla-La Mancha (henholdsvis 127,5 og 16,65 g•kg-1). Aluminiumindholdet i den kalkholdige jordbunds øverste jordlag ligger på omkring 33,4 g•kg-1, mens det i jordbunden i Vallegarcía ligger på 57,8 g•kg-1. Det lave calciumindhold i jordbunden præger Vallegarcíavinene og gør dem anderledes end andre vine fra Castilla-La Mancha.

Den store gennemsnitlige mængde grundstoffer, der er klassificeret som sjældne jordarter (cerium, lanthan og neodym), i Vallegarcías jordbund (henholdsvis 83,5, 44,5 og 36,5 mg•kg-1) i forhold til de gennemsnitlige mængder på regionalt plan (henholdsvis 57,7, 23,5 og 21,6 mg•kg-1) og på verdensplan (henholdsvis 55, 35,5 og 30,5 mg•kg-1) er værd at bemærke. Generelt er indholdet af disse grundstoffer højere i sur jord end i kalkholdig jord (Amorós et al., 2012a).

| b) | Indvirkningen fra Bullaquefloden og dennes bifloder, der omgiver det afgrænsede område, dalenes friskhed og bjergenes beskyttelse mod de nordlige vinde skaber et mikroklima for vinmarken, som mildner de ekstreme forhold både om vinteren og om sommeren. Dette skaber gunstige betingelser for en korrekt og fuldstændig modning af druerne. |
| --- | --- |

b)

Indvirkningen fra Bullaquefloden og dennes bifloder, der omgiver det afgrænsede område, dalenes friskhed og bjergenes beskyttelse mod de nordlige vinde skaber et mikroklima for vinmarken, som mildner de ekstreme forhold både om vinteren og om sommeren. Dette skaber gunstige betingelser for en korrekt og fuldstændig modning af druerne.

| c) | De store temperaturforskelle mellem dag og nat, der skyldes Vallegarcías høje beliggenhed over havets overflade, kombineret med de store nedbørsmængder i området i forhold til andre dele af regionen er med til at give druerne en fremragende tanninstruktur, som gør vinene mere egnede til at modnes på tønde og flaske. |
| --- | --- |

c)

De store temperaturforskelle mellem dag og nat, der skyldes Vallegarcías høje beliggenhed over havets overflade, kombineret med de store nedbørsmængder i området i forhold til andre dele af regionen er med til at give druerne en fremragende tanninstruktur, som gør vinene mere egnede til at modnes på tønde og flaske.

8.2.   Beskrivelse af vinen

Vallegarcíavinene er kendetegnet ved at være runde og uden kanter. De har også en fremragende tanninstruktur, der giver dem en særlig evne til at udvikle og bevare sig over tid. De kan nå op på en polyphenolværdi på over 50 meq/l og en farveintensitet på mere end 10 AU.

Vinenes intensitet og aromatiske kvalitet er defineret ved kraftigt Middelhavskrat (soløje, hedelyng) og balsamiske aromaer (timian, rosmarin, lavendel) samt et højt mineralindhold (sort skifer, kvartsit). De efterlader en bitter eftersmag bagerst i svælget, hvilket forlænger vinens smag.

8.3.   Tilknytning

Den geologiske undergrund, som vinmarkerne er plantet på, og som kaldes raña, er en formation, der er enestående i hele verden. Det høje syreindhold og den lave pH-værdi i jordene i det afgrænsede område er også usædvanlige. Denne kombination gør, at vinen efterlader en bitter eftersmag bagerst i svælget, hvilket forlænger vinens smag.

Dalenes friskhed og bjergenes beskyttelse mod de nordlige vinde har en mildnende indvirkning og medvirker til at gøre vinene runde og uden kanter. De store temperaturforskelle mellem dag og nat, som skyldes det afgrænsede områdes høje beliggenhed over havets overflade, kombineret med de store nedbørsmængder er med til at give druerne en fremragende tanninstruktur, der gør, at vinene kan nå op på en polyphenolværdi på over 50 meq/l og en farveintensitet på mere end 10 AU.

Selv om det afgrænsede område er omgivet af området for den beskyttede geografiske betegnelse »Castilla«, afviger dets kendetegn væsentligt fra det tilstødende afgrænsede område af følgende årsager:

NATURLIGE FAKTORER:

Den geologiske undergrund, som kaldes raña og er enestående i hele verden, er kendetegnet ved en høj surhedsgrad og en lav pH-værdi og ved dalenes friskhed, de store nedbørsmængder og bjergenes beskyttelse mod de nordlige vinde, der skaber et mikroklima, som afviger meget fra det tilstødende område.

Den store forskel mellem pH-værdien i de øverste og nederste jordlag, med en maksimal forskel på 4,1 point i profil 2 (pH = 8,9 i Ap og pH = 4,8 i Btg1), samt det lave calciumindhold, det høje silica-, jern- og aluminiumindhold og forekomsten af store mængder sjældne jordarter adskiller Vallegarcía fra resten af Castilla-La Mancha.

MENNESKELIGE FAKTORER:

De mest oplagte forskelle mellem fremstillingsmetoderne for vine med betegnelsen Vallegarcía og vine fra de tilstødende områder, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Castilla«, er følgende:

| »CASTILLA« BGB | VALLEGARCÍA | FORSKELLE |
| --- | --- | --- |
| Hvidvine: ≥ 9 % vol. | ≥ 12 % vol. | Højere alkoholindhold |
| Rødvine: ≥ 10 % vol. | ≥ 12 % vol. | Højere alkoholindhold |
| Rødvine: ≤ 18 meq/l | ≤ 20 meq/l | Højere indhold af flygtige syrer |
| Hvidvine: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 11 500  kg/ha | Lavere produktion pr. hektar |
| Rødvine: ≤ 16 000  kg/ha | ≤ 14 600  kg/ha | Lavere produktion pr. hektar |
| --- | > 50 meq/l | Flere polyphenoler |
| --- | > 10 AU | Større farveintensitet |

»CASTILLA« BGB

VALLEGARCÍA

FORSKELLE

Hvidvine: ≥ 9 % vol.

≥ 12 % vol.

Højere alkoholindhold

Rødvine: ≥ 10 % vol.

≥ 12 % vol.

Højere alkoholindhold

Rødvine: ≤ 18 meq/l

≤ 20 meq/l

Højere indhold af flygtige syrer

Hvidvine: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 11 500  kg/ha

Lavere produktion pr. hektar

Rødvine: ≤ 16 000  kg/ha

≤ 14 600  kg/ha

Lavere produktion pr. hektar

---

> 50 meq/l

Flere polyphenoler

---

> 10 AU

Større farveintensitet

Området blev afgrænset på basis af dets naturlige miljø (den geologiske undergrund, kaldet raña, der har en høj surhedsgrad og en lav pH-værdi samt den beskyttelse, som bjergene giver). Der er kun én vingård, der fremstiller vin i området, og den ejes af ansøgeren.

Det skal bemærkes, at det afgrænsede område udgør 1 521 ha, og at de eneste vinstokke og vingårde i området er dem, der tilhører ansøgeren.

Desuden kan andre producenter anvende den registrerede betegnelse, hvis de skulle etablere sig inden for det afgrænsede geografiske område i fremtiden, forudsat at de opfylder de i produktspecifikationen fastsatte betingelser. Dette scenario er fuldt ud muligt, da det afgrænsede område dækker 1 521 ha og derfor har plads til flere vingårde.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vinene skal tappes på flaske i produktionsområdet, fordi processen altid afsluttes med endnu en modningsfase på flaske. I denne periode finder der en reduktionsproces sted, som øger vinenes kvalitet og afrunder smagen. De er klar til brug, når de har opnået de organoleptiske egenskaber, der er fastsat i produktspecifikationerne for hver vintype.

Link til produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM_01_PC_Vallegarcia_20210820.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---