# Eiropas Savienības C 132/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 24. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 132

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 24. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 4.–7. oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 4.–7. oktobra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris |
| 2022/C 132/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par attīstības politikas lomu pasākumos, kas īstenoti Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanas kontekstā, reaģējot uz bioloģiskās daudzveidības zudumu jaunattīstības valstīs (2020/2274(INI)) | 2 |
| 2022/C 132/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenoto mākslīgā intelekta izmantošanu krimināllietās (2020/2016(INI)) | 17 |
| 2022/C 132/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekmi uz sievietēm un bērniem (2019/2166(INI)) | 27 |
| 2022/C 132/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei (2021/2014(INI)) | 45 |
| 2022/C 132/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par zivju krājumu atjaunošanu Vidusjūrā: īstenošana un turpmākie pasākumi (2019/2178(INI)) | 56 |
| 2022/C 132/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2021/2869(RSP)) | 65 |
| 2022/C 132/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES un ASV turpmākajām attiecībām (2021/2038(INI)) | 70 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 7. oktobris |
| 2022/C 132/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (2020/2045(INI)) | 88 |
| 2022/C 132/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli ES kiberaizsardzības spēju jomā (2020/2256(INI)) | 102 |
| 2022/C 132/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Arktiku: iespējas, problēmas un drošības jautājumi (2020/2112(INI)) | 113 |
| 2022/C 132/11 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (Lūgumraksti Nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 un citi) (2020/2209(INI)) | 129 |
| 2022/C 132/12 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par banku savienību (2020/2122(INI)) | 151 |
| 2022/C 132/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu) (2020/2258(INI)) | 167 |
| 2022/C 132/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, tostarp reliģisko un etnisko grupu stāvokli (2021/2905(RSP)) | 179 |
| 2022/C 132/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Paul Rusesabagina lietu Ruandā (2021/2906(RSP)) | 186 |
| 2022/C 132/16 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ASV Teksasas štatā pieņemto tiesību aktu attiecībā uz abortiem (2021/2910(RSP)) | 189 |
| 2022/C 132/17 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli Baltkrievijā vienu gadu pēc protestiem un to vardarbīgās apspiešanas (2021/2881(RSP)) | 196 |
| 2022/C 132/18 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par humanitāro situāciju Tigrajā (2021/2902(RSP)) | 205 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris

2022/C 132/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par attīstības politikas lomu pasākumos, kas īstenoti Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanas kontekstā, reaģējot uz bioloģiskās daudzveidības zudumu jaunattīstības valstīs (2020/2274(INI))

2

2022/C 132/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenoto mākslīgā intelekta izmantošanu krimināllietās (2020/2016(INI))

17

2022/C 132/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekmi uz sievietēm un bērniem (2019/2166(INI))

27

2022/C 132/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei (2021/2014(INI))

45

2022/C 132/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par zivju krājumu atjaunošanu Vidusjūrā: īstenošana un turpmākie pasākumi (2019/2178(INI))

56

2022/C 132/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2021/2869(RSP))

65

2022/C 132/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES un ASV turpmākajām attiecībām (2021/2038(INI))

70

Ceturtdiena, 2021. gada 7. oktobris

2022/C 132/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (2020/2045(INI))

88

2022/C 132/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli ES kiberaizsardzības spēju jomā (2020/2256(INI))

102

2022/C 132/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Arktiku: iespējas, problēmas un drošības jautājumi (2020/2112(INI))

113

2022/C 132/11

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (Lūgumraksti Nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 un citi) (2020/2209(INI))

129

2022/C 132/12

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par banku savienību (2020/2122(INI))

151

2022/C 132/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu) (2020/2258(INI))

167

2022/C 132/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, tostarp reliģisko un etnisko grupu stāvokli (2021/2905(RSP))

179

2022/C 132/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Paul Rusesabagina lietu Ruandā (2021/2906(RSP))

Paul Rusesabagina

186

2022/C 132/16

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ASV Teksasas štatā pieņemto tiesību aktu attiecībā uz abortiem (2021/2910(RSP))

189

2022/C 132/17

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli Baltkrievijā vienu gadu pēc protestiem un to vardarbīgās apspiešanas (2021/2881(RSP))

196

2022/C 132/18

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par humanitāro situāciju Tigrajā (2021/2902(RSP))

205

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 5. oktobris |
| 2022/C 132/19 | P9_TA(2021)0397Vide: Orhūsas regula ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 5. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem | 212 |
| 2022/C 132/20 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par delegācijas ES un Apvienotās Karalistes parlamentārajā partnerattiecību asamblejā izveidi un skaitlisko sastāvu (2021/2917(RSO)) | 215 |
| 2022/C 132/21 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE)) | 216 |
| 2022/C 132/22 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE)) | 217 |
| 2022/C 132/23 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums ar ko ierosina iecelt Julia Laffranque darbam komitejā, kura izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu (2021/2171(INS)) | 221 |
| 2022/C 132/24 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāja iecelšanu (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE)) | 222 |
| 2022/C 132/25 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko uz laiku atliek kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS)) | 223 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 5. oktobris

2022/C 132/19

P9_TA(2021)0397Vide: Orhūsas regula ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))P9_TC1-COD(2020)0289Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 5. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

212

2022/C 132/20

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par delegācijas ES un Apvienotās Karalistes parlamentārajā partnerattiecību asamblejā izveidi un skaitlisko sastāvu (2021/2917(RSO))

215

2022/C 132/21

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

216

2022/C 132/22

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

217

2022/C 132/23

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums ar ko ierosina iecelt Julia Laffranque darbam komitejā, kura izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu (2021/2171(INS))

Julia Laffranque

221

2022/C 132/24

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāja iecelšanu (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

222

2022/C 132/25

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko uz laiku atliek kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

223

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

24.3.2022

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 4.–7. oktobra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/2

---

P9_TA(2021)0404

Attīstības politikas loma pasākumos, kas īstenoti Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanas kontekstā, reaģējot uz bioloģiskās daudzveidības zudumu jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par attīstības politikas lomu pasākumos, kas īstenoti Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanas kontekstā, reaģējot uz bioloģiskās daudzveidības zudumu jaunattīstības valstīs (2020/2274(INI))

(2022/C 132/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautisko Dabas un dabas resursu aizsardzības savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko Dabas un dabas resursu aizsardzības savienību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD) un tās gaidāmo Pušu konferences 15. sesiju (COP 15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD) un tās gaidāmo Pušu konferences 15. sesiju (COP 15),

| — | ņemot vērā Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai,

| — | ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 2018. gada Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2018. gada Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi,

| — | ņemot vērā IPCC 2019. gada īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPCC 2019. gada īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīga klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā IPBES2020. gada 29. oktobra darbsemināra ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPBES2020. gada 29. oktobra darbsemināra ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām 2016. gadā iesniedza ANO Ģenerālajai asamblejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām 2016. gadā iesniedza ANO Ģenerālajai asamblejai,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām,

| — | ņemot vērā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību sekretariāta 2020. gada 15. septembra 5. pārskatu par bioloģisko daudzveidību pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību sekretariāta 2020. gada 15. septembra 5. pārskatu par bioloģisko daudzveidību pasaulē,

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada 30. septembra samitu par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada 30. septembra samitu par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Kankunas 2016. gada 14. decembra paziņojumu par ilgtspējīga pastorālisma un lopkopības veicināšanu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai zālājos un ganībās (KBD COP13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kankunas 2016. gada 14. decembra paziņojumu par ilgtspējīga pastorālisma un lopkopības veicināšanu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai zālājos un ganībās (KBD COP13),

| — | ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) augsta līmeņa ekspertu grupas pārtikas nodrošinājuma un uztura jautājumos 2019. gada jūlija ziņojumu “Agroekoloģiskas un citas inovatīvas pieejas ilgtspējīgai lauksaimniecībai un pārtikas sistēmām, kas uzlabo pārtikas nodrošinājumu un uzturu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) augsta līmeņa ekspertu grupas pārtikas nodrošinājuma un uztura jautājumos 2019. gada jūlija ziņojumu “Agroekoloģiskas un citas inovatīvas pieejas ilgtspējīgai lauksaimniecībai un pārtikas sistēmām, kas uzlabo pārtikas nodrošinājumu un uzturu”,

| — | ņemot vērā 2020. gadā publicēto FAO ziņojumu “Zināšanas par augsnes bioloģisko daudzveidību — pašreizējais stāvoklis, problēmas un iespējas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gadā publicēto FAO ziņojumu “Zināšanas par augsnes bioloģisko daudzveidību — pašreizējais stāvoklis, problēmas un iespējas”,

| — | ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (CMS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) un Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (CMS),

| — | ņemot vērā organizācijas “Front Line Defenders” 2020. gada globālo analīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Front Line Defenders” 2020. gada globālo analīzi,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras dokumentu par Eiropas 2020. gada bioloģiskās daudzveidības indikatoru (SEBI) racionalizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras dokumentu par Eiropas 2020. gada bioloģiskās daudzveidības indikatoru (SEBI) racionalizēšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. februāra paziņojumu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (COM(2021)0082),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija Ieteikumu 2013/396/ES par kopējiem principiem attiecībā uz dalībvalstu aizlieguma un atlīdzināšanas kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzēto tiesību pārkāpumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija Ieteikumu 2013/396/ES par kopējiem principiem attiecībā uz dalībvalstu aizlieguma un atlīdzināšanas kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismiem saistībā ar Savienības tiesību aktos paredzēto tiesību pārkāpumiem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352) un turpmākos Padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352) un turpmākos Padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā jauno 2017. gada Eiropas Konsensu par attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno 2017. gada Eiropas Konsensu par attīstību,

| — | ņemot vērā 2003. gada novembrī pieņemto ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada novembrī pieņemto ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai,

| — | ņemot vērā padziļināto analīzi par tirdzniecību un bioloģisko daudzveidību, ko 2020. gada jūnijā publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļināto analīzi par tirdzniecību un bioloģisko daudzveidību, ko 2020. gada jūnijā publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (2),

| — | ņemot vērā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas starpposma pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas starpposma pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā padziļināto analīzi “Saikne starp bioloģiskās daudzveidības zudumu un zoonozes slimību izplatīšanos”, ko 2020. gada decembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļināto analīzi “Saikne starp bioloģiskās daudzveidības zudumu un zoonozes slimību izplatīšanos”, ko 2020. gada decembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (5),

| — | ņemot vērā pētījumu “Pirmiedzīvotāji, ieguves rūpniecība un cilvēktiesības”, ko 2014. gada septembrī publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Pirmiedzīvotāji, ieguves rūpniecība un cilvēktiesības”, ko 2014. gada septembrī publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (6),

| — | ņemot vērā padziļināto analīzi “Amazones reģionā vērojamās problēmas saistībā ar vides un pirmiedzīvotāju tiesībām”, ko 2020. gada jūnijā publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļināto analīzi “Amazones reģionā vērojamās problēmas saistībā ar vides un pirmiedzīvotāju tiesībām”, ko 2020. gada jūnijā publicēja ES ārpolitikas ģenerāldirektorāts (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas zaļo kursu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas zaļo kursu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0258/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0258/2021),

| A. | tā kā aptuveni 70 % pasaules nabadzīgo iedzīvotāju iztika ir tieši atkarīga no bioloģiskās daudzveidības; |
| --- | --- |

A.

tā kā aptuveni 70 % pasaules nabadzīgo iedzīvotāju iztika ir tieši atkarīga no bioloģiskās daudzveidības;

| B. | tā kā lielākā daļa bioloģiskās daudzveidības zuduma notiek jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākā daļa bioloģiskās daudzveidības zuduma notiek jaunattīstības valstīs;

| C. | tā kā bioloģiskā daudzveidība joprojām ir būtisks zāļu izstrādes avots; |
| --- | --- |

C.

tā kā bioloģiskā daudzveidība joprojām ir būtisks zāļu izstrādes avots;

| D. | tā kā visaptverošākās globālās aplēses liecina, ka ekosistēmu pakalpojumi gadā nodrošina ieguvumus 125–140 triljonu USD apmērā, kas vairāk nekā pusotru reizi pārsniedz globālo IKP (9); |
| --- | --- |

D.

tā kā visaptverošākās globālās aplēses liecina, ka ekosistēmu pakalpojumi gadā nodrošina ieguvumus 125–140 triljonu USD apmērā, kas vairāk nekā pusotru reizi pārsniedz globālo IKP (9);

| E. | tā kā bioloģisko daudzveidību ietekmē klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības atbalstītie ekosistēmu pakalpojumi ievērojami veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

E.

tā kā bioloģisko daudzveidību ietekmē klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības atbalstītie ekosistēmu pakalpojumi ievērojami veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām;

| F. | tā kā tiek prognozēts, ka bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi nākamajās desmitgadēs samazināsies, savukārt no dabas resursiem ar pašreizējo tirgus vērtību (pārtika, barība, kokmateriāli un bioenerģija) iegūto materiālu piedāvājums un pieprasījums palielināsies; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiek prognozēts, ka bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi nākamajās desmitgadēs samazināsies, savukārt no dabas resursiem ar pašreizējo tirgus vērtību (pārtika, barība, kokmateriāli un bioenerģija) iegūto materiālu piedāvājums un pieprasījums palielināsies;

| G. | tā kā galvenie draudi sauszemes, jūras un citu ūdeņu bioloģiskajai daudzveidībai ir dzīvotņu izzušana un fragmentācija (jo īpaši lauksaimniecības paplašināšanās un intensifikācijas dēļ), dabas resursu (piemēram, zivju) pārmērīga izmantošana, piesārņojums, invazīvas svešzemju sugas un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

G.

tā kā galvenie draudi sauszemes, jūras un citu ūdeņu bioloģiskajai daudzveidībai ir dzīvotņu izzušana un fragmentācija (jo īpaši lauksaimniecības paplašināšanās un intensifikācijas dēļ), dabas resursu (piemēram, zivju) pārmērīga izmantošana, piesārņojums, invazīvas svešzemju sugas un klimata pārmaiņas;

| H. | tā kā saskaņā ar IPBES 2019. gada vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem lielākā daļa 2020. gadam noteikto Aiči mērķu bioloģiskās daudzveidības jomā nav sasniegti; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar IPBES 2019. gada vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem lielākā daļa 2020. gadam noteikto Aiči mērķu bioloģiskās daudzveidības jomā nav sasniegti;

| I. | tā kā Pasaules Ekonomikas foruma ziņojumā par globālajiem riskiem 2020. gadam ir norādīts, ka vides riski ir lielākie sistēmiskie riski mūsu globālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

I.

tā kā Pasaules Ekonomikas foruma ziņojumā par globālajiem riskiem 2020. gadam ir norādīts, ka vides riski ir lielākie sistēmiskie riski mūsu globālajai ekonomikai;

| J. | tā kā ESAO lēš, ka finanšu plūsmas, kas potenciāli var kaitēt bioloģiskajai daudzveidībai (pamatojoties uz fosilā kurināmā un lauksaimniecības subsīdijām), ir 500 miljardi USD gadā, kas ir desmitreiz vairāk nekā globālās finanšu plūsmas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai, un tā kā bezdarbības ietekme uz bioloģiskās daudzveidības zudumu ir liela un paredzams, ka tā palielināsies (10); |
| --- | --- |

J.

tā kā ESAO lēš, ka finanšu plūsmas, kas potenciāli var kaitēt bioloģiskajai daudzveidībai (pamatojoties uz fosilā kurināmā un lauksaimniecības subsīdijām), ir 500 miljardi USD gadā, kas ir desmitreiz vairāk nekā globālās finanšu plūsmas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai, un tā kā bezdarbības ietekme uz bioloģiskās daudzveidības zudumu ir liela un paredzams, ka tā palielināsies (10);

| K. | tā kā IPBES ziņo, ka vairāk nekā 30 % jaunradušos slimību gadījumu cēlonis ir zemes izmantošanas maiņa, lauksaimniecības paplašināšanās un urbanizācija; |
| --- | --- |

K.

tā kā IPBES ziņo, ka vairāk nekā 30 % jaunradušos slimību gadījumu cēlonis ir zemes izmantošanas maiņa, lauksaimniecības paplašināšanās un urbanizācija;

| L. | tā kā jaunākie pētījumi liecina, ka pasaules nozīmīgākajās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas teritorijās dzīvo no 1,65 līdz 1,87 miljardiem pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un afrikāņu pēcteču; tā kā kāds cits konstatējums liecina, ka 56 % cilvēku, kas dzīvo nozīmīgās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas teritorijās, dzīvo valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem; tā kā tikai 9 % dzīvo valstīs ar augstiem ienākumiem; tā kā saskaņā ar organizācijas “Rights and Resources Initiative” datiem tas skaidri parāda saglabāšanas nesamērīgo ietekmi uz globālajiem dienvidiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunākie pētījumi liecina, ka pasaules nozīmīgākajās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas teritorijās dzīvo no 1,65 līdz 1,87 miljardiem pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un afrikāņu pēcteču; tā kā kāds cits konstatējums liecina, ka 56 % cilvēku, kas dzīvo nozīmīgās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas teritorijās, dzīvo valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem; tā kā tikai 9 % dzīvo valstīs ar augstiem ienākumiem; tā kā saskaņā ar organizācijas “Rights and Resources Initiative” datiem tas skaidri parāda saglabāšanas nesamērīgo ietekmi uz globālajiem dienvidiem;

| M. | tā kā ir zinātniski pierādījumi par sarežģītu saikni starp bioloģiskās daudzveidības zudumu un zoonozes slimību, piemēram, Covid-19, pieaugošo risku; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir zinātniski pierādījumi par sarežģītu saikni starp bioloģiskās daudzveidības zudumu un zoonozes slimību, piemēram, Covid-19, pieaugošo risku;

| N. | tā kā pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu pamatvajadzību un iztikas nodrošināšana lielā mērā ir atkarīga no zemes, dabas resursiem un ekosistēmām, ņemot vērā to, ka viņu zemais dzīves līmenis un atstumtība no politiskās un ekonomiskās dzīves var izraisīt būtiskus konfliktus par dabas resursu izmantošanu un tiesībām uz zemi; |
| --- | --- |

N.

tā kā pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu pamatvajadzību un iztikas nodrošināšana lielā mērā ir atkarīga no zemes, dabas resursiem un ekosistēmām, ņemot vērā to, ka viņu zemais dzīves līmenis un atstumtība no politiskās un ekonomiskās dzīves var izraisīt būtiskus konfliktus par dabas resursu izmantošanu un tiesībām uz zemi;

| O. | tā kā tradicionālās pirmiedzīvotāju teritorijas aptver aptuveni 22 % no pasaules zemes virsmas un pārklājas ar teritorijām, kurās atrodas 80 % no pasaules bioloģiskās daudzveidības; |
| --- | --- |

O.

tā kā tradicionālās pirmiedzīvotāju teritorijas aptver aptuveni 22 % no pasaules zemes virsmas un pārklājas ar teritorijām, kurās atrodas 80 % no pasaules bioloģiskās daudzveidības;

| P. | tā kā aizsargājamām teritorijām ir potenciāls aizsargāt bioloģisko daudzveidību visas cilvēces labā, bet dažos gadījumos tās ir arī saistītas ar plaša mēroga cilvēktiesību pārkāpumiem pret pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

P.

tā kā aizsargājamām teritorijām ir potenciāls aizsargāt bioloģisko daudzveidību visas cilvēces labā, bet dažos gadījumos tās ir arī saistītas ar plaša mēroga cilvēktiesību pārkāpumiem pret pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām;

| Q. | tā kā pirmiedzīvotāji joprojām ir viena no nabadzīgākajām sabiedrības grupām un tā kā vienas no lielākajām grūtībām, ar ko pirmiedzīvotāji visā pasaulē saskaras, ir grūtības panākt, ka tiek tiesiski atzītas viņu kolektīvās īpašumtiesības uz viņu senču zemēm, jo īpaši gadījumos, kad tās ir pasludinātas par aizsargājamām teritorijām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pirmiedzīvotāji joprojām ir viena no nabadzīgākajām sabiedrības grupām un tā kā vienas no lielākajām grūtībām, ar ko pirmiedzīvotāji visā pasaulē saskaras, ir grūtības panākt, ka tiek tiesiski atzītas viņu kolektīvās īpašumtiesības uz viņu senču zemēm, jo īpaši gadījumos, kad tās ir pasludinātas par aizsargājamām teritorijām;

| R. | tā kā tiek lēsts, ka 50 % no aizsargājamām teritorijām visā pasaulē ir noteiktas zemēs, ko tradicionāli apdzīvo un izmanto pirmiedzīvotāji, un ka Amerikā šī proporcija ir vislielākā, un Centrālamerikā tā var pārsniegt 90 %; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiek lēsts, ka 50 % no aizsargājamām teritorijām visā pasaulē ir noteiktas zemēs, ko tradicionāli apdzīvo un izmanto pirmiedzīvotāji, un ka Amerikā šī proporcija ir vislielākā, un Centrālamerikā tā var pārsniegt 90 %;

| S. | tā kā, neatzīstot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu paražās balstītās tiesības uz zemi, rodas zemes sagrābšanas risks, tādējādi apdraudot viņu iztiku un spēju reaģēt uz klimata pārmaiņām vai bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā, neatzīstot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu paražās balstītās tiesības uz zemi, rodas zemes sagrābšanas risks, tādējādi apdraudot viņu iztiku un spēju reaģēt uz klimata pārmaiņām vai bioloģiskās daudzveidības zudumu;

| T. | tā kā ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām ir norādījis, ka ieguves rūpniecība ir galvenais konfliktu un vardarbības avots pirmiedzīvotāju tautu apdzīvotajās teritorijās; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām ir norādījis, ka ieguves rūpniecība ir galvenais konfliktu un vardarbības avots pirmiedzīvotāju tautu apdzīvotajās teritorijās;

| U. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Front Line Defenders” 2020. gada globālo analīzi 2020. gadā tika noslepkavots vismaz 331 cilvēktiesību aizstāvis, no kuriem 69 % bija vides aizstāvji un 26 % strādāja tieši pirmiedzīvotāju tiesību jomā; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Front Line Defenders” 2020. gada globālo analīzi 2020. gadā tika noslepkavots vismaz 331 cilvēktiesību aizstāvis, no kuriem 69 % bija vides aizstāvji un 26 % strādāja tieši pirmiedzīvotāju tiesību jomā;

| V. | tā kā ES mērķis saskaņā ar KBD ir panākt, lai bioloģiskās daudzveidības aizsardzība būtu vismaz 30 %; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES mērķis saskaņā ar KBD ir panākt, lai bioloģiskās daudzveidības aizsardzība būtu vismaz 30 %;

| W. | tā kā arvien vairāk pētījumu liecina, ka pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām ir svarīgas zināšanas un liela nozīme dabas resursu ilgtspējīgā pārvaldībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, kā arī lauku iedzīvotāju iztikas uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju un kopienu noturības veicināšanā; tā kā globālos bioloģiskās daudzveidības mērķus nevar sasniegt, neatzīstot un neievērojot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības; |
| --- | --- |

W.

tā kā arvien vairāk pētījumu liecina, ka pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām ir svarīgas zināšanas un liela nozīme dabas resursu ilgtspējīgā pārvaldībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, kā arī lauku iedzīvotāju iztikas uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju un kopienu noturības veicināšanā; tā kā globālos bioloģiskās daudzveidības mērķus nevar sasniegt, neatzīstot un neievērojot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības;

| X. | tā kā ES ar Eiropas zaļo kursu ir apņēmusies īstenot stingras ekoloģiskās saistības un mērķus, bet ES kopējā ekoloģiskā pēda joprojām ir augsta, un tam ir negatīva ietekme uz vidi jaunattīstības valstīs; tā kā ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam visas pasaules ekosistēmas būtu atjaunotas, noturīgas un pienācīgi aizsargātas saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tajā ir pausta apņemšanās līdz 2050. gadam izbeigt cilvēka izraisītu sugu izmiršanu, ievērojot paaudžu savstarpējās atbildības principu, vienlīdzības principu, tostarp tiesību ievērošanu, un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu pilnīgu un efektīvu līdzdalību; tā kā ES un tās dalībvalstu stratēģija jaunattīstības valstu atbalstam būtu jāizstrādā tā, lai paredzētu klimata pārmaiņu ietekmi un bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ar Eiropas zaļo kursu ir apņēmusies īstenot stingras ekoloģiskās saistības un mērķus, bet ES kopējā ekoloģiskā pēda joprojām ir augsta, un tam ir negatīva ietekme uz vidi jaunattīstības valstīs; tā kā ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķis ir panākt, lai līdz 2050. gadam visas pasaules ekosistēmas būtu atjaunotas, noturīgas un pienācīgi aizsargātas saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un tajā ir pausta apņemšanās līdz 2050. gadam izbeigt cilvēka izraisītu sugu izmiršanu, ievērojot paaudžu savstarpējās atbildības principu, vienlīdzības principu, tostarp tiesību ievērošanu, un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu pilnīgu un efektīvu līdzdalību; tā kā ES un tās dalībvalstu stratēģija jaunattīstības valstu atbalstam būtu jāizstrādā tā, lai paredzētu klimata pārmaiņu ietekmi un bioloģiskās daudzveidības zudumu;

| Y. | tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir izšķirīga nozīme, lai veicinātu pārtikas nodrošinājumu, cilvēku labklājību un attīstību visā pasaulē; tā kā ieguvumi, ko cilvēki gūst no ekosistēmām, ietver arī ūdens un gaisa attīrīšanu, kaitēkļu un slimību kontroli, kultūraugu apputeksnēšanu, augsnes auglību, ģenētisko daudzveidību, saldūdens nodrošinājumu, aizsardzību pret plūdiem, oglekļa sekvestrēšanu un noturību pret klimata pārmaiņām; tā kā mežos ir vairāk nekā 75 % no pasaules sauszemes bioloģiskās daudzveidības un vairāk nekā 25 % pasaules iedzīvotāju iztika ir atkarīga no meža resursiem; tā kā Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi nevienlīdzību lauksaimniecības un pārtikas sistēmās un nepieciešamību ilgtspējīgi pielāgot un uzlabot mazo lauksaimnieku īstenoto ražošanu jaunattīstības valstīs, pārveidot lauksaimniecības un pārtikas sistēmas un pārorientēt lauksaimniecību uz klimata ilgtspēju; |
| --- | --- |

Y.

tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir izšķirīga nozīme, lai veicinātu pārtikas nodrošinājumu, cilvēku labklājību un attīstību visā pasaulē; tā kā ieguvumi, ko cilvēki gūst no ekosistēmām, ietver arī ūdens un gaisa attīrīšanu, kaitēkļu un slimību kontroli, kultūraugu apputeksnēšanu, augsnes auglību, ģenētisko daudzveidību, saldūdens nodrošinājumu, aizsardzību pret plūdiem, oglekļa sekvestrēšanu un noturību pret klimata pārmaiņām; tā kā mežos ir vairāk nekā 75 % no pasaules sauszemes bioloģiskās daudzveidības un vairāk nekā 25 % pasaules iedzīvotāju iztika ir atkarīga no meža resursiem; tā kā Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi nevienlīdzību lauksaimniecības un pārtikas sistēmās un nepieciešamību ilgtspējīgi pielāgot un uzlabot mazo lauksaimnieku īstenoto ražošanu jaunattīstības valstīs, pārveidot lauksaimniecības un pārtikas sistēmas un pārorientēt lauksaimniecību uz klimata ilgtspēju;

| Z. | tā kā IPCC2019. gada 8. augusta īpašais ziņojums par klimata pārmaiņām un zemi liecina, ka pirmiedzīvotāji jau sen pielāgojas klimata mainīgumam, izmantojot savas tradicionālās zināšanas, kas uzlabo viņu noturību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā IPCC2019. gada 8. augusta īpašais ziņojums par klimata pārmaiņām un zemi liecina, ka pirmiedzīvotāji jau sen pielāgojas klimata mainīgumam, izmantojot savas tradicionālās zināšanas, kas uzlabo viņu noturību;

| AA. | tā kā IPCC2019. gada 24. septembra īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā ir norādīti ieguvumi, ko noturības uzlabošanai sniedz zinātnes atziņu apvienošana ar vietējo kopienu un pirmiedzīvotāju zināšanām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā IPCC2019. gada 24. septembra īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā ir norādīti ieguvumi, ko noturības uzlabošanai sniedz zinātnes atziņu apvienošana ar vietējo kopienu un pirmiedzīvotāju zināšanām;

| AB. | tā kā KBD 8. panta j) punkts uzliek dalībvalstīm pienākumu respektēt un saglabāt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zināšanas, jauninājumus un praktisko pieredzi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā; tā kā KBD tomēr nav skaidri atzītas pirmiedzīvotāju cilvēktiesības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā KBD 8. panta j) punkts uzliek dalībvalstīm pienākumu respektēt un saglabāt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zināšanas, jauninājumus un praktisko pieredzi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā; tā kā KBD tomēr nav skaidri atzītas pirmiedzīvotāju cilvēktiesības;

| AC. | tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka pasaulē ir zaudēti apmēram 75 % augu ģenētiskās daudzveidības, savukārt 75 % pasaules pārtikas pašlaik tiek iegūti tikai no 12 augiem un piecām dzīvnieku sugām, kas nopietni apdraud pārtikas nodrošinājumu pasaulē; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka pasaulē ir zaudēti apmēram 75 % augu ģenētiskās daudzveidības, savukārt 75 % pasaules pārtikas pašlaik tiek iegūti tikai no 12 augiem un piecām dzīvnieku sugām, kas nopietni apdraud pārtikas nodrošinājumu pasaulē;

| AD. | tā kā ģenētiskās daudzveidības zudums, jo īpaši vietējo, labi pielāgoto šķirņu aizstāšana, palielina neaizsargātību pret kaitēkļiem, slimībām un vides pārmaiņām, tostarp klimata pārmaiņām; tā kā lauksaimniecības tirgus globalizācija ir pastiprinājusi šādu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos lauksaimniecībā, tādējādi samazinot spēju ieviest jauninājumus un pielāgoties klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ģenētiskās daudzveidības zudums, jo īpaši vietējo, labi pielāgoto šķirņu aizstāšana, palielina neaizsargātību pret kaitēkļiem, slimībām un vides pārmaiņām, tostarp klimata pārmaiņām; tā kā lauksaimniecības tirgus globalizācija ir pastiprinājusi šādu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos lauksaimniecībā, tādējādi samazinot spēju ieviest jauninājumus un pielāgoties klimata pārmaiņām;

| AE. | tā kā tiek lēsts, ka starptautiskā tirdzniecība rada 30 % no apdraudējumiem sugām pasaulē; |
| --- | --- |

AE.

tā kā tiek lēsts, ka starptautiskā tirdzniecība rada 30 % no apdraudējumiem sugām pasaulē;

| AF. | tā kā valstīs ar vājām iestādēm un vides aizsardzības noteikumiem bioloģiskās daudzveidības degradāciju un iznīcināšanu var paātrināt savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība, kā arī kokmateriālu un izejvielu nelikumīga tirdzniecība; |
| --- | --- |

AF.

tā kā valstīs ar vājām iestādēm un vides aizsardzības noteikumiem bioloģiskās daudzveidības degradāciju un iznīcināšanu var paātrināt savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība, kā arī kokmateriālu un izejvielu nelikumīga tirdzniecība;

| AG. | tā kā okeāni ir milzīgas bioloģiskās daudzveidības krātuves un galvenais globālā klimata regulators; tā kā to saglabāšana ir būtiska ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izskaušanai, nodrošinot ilgtspējīgu iztiku un pārtikas nodrošinājumu miljardiem cilvēku; tā kā jūras ekosistēmu piesārņošana ar plastmasu ir gan globāla, gan vietēja mēroga problēma, kas var nopietni ietekmēt savvaļas dzīvniekus un augus, saimniecisko darbību un cilvēku veselību jaunattīstības valstīs; tā kā šā piesārņojuma apmērs ir novērtēts daudz par zemu un joprojām trūkst zināšanu, jo īpaši par ietekmi uz piekrastes teritorijām un kopienām; tā kā saskaņā ar neseno ANO Vides programmas ziņojumu “Atstāts novārtā: jūras piegružojuma un plastmasas piesārņojuma ietekme uz vidi” šāds piegružojums un piesārņojums nesamērīgi ietekmē neaizsargātus cilvēkus, apdraud cilvēktiesību pilnīgu un efektīvu izmantošanu un rada būtiskus šķēršļus IAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

AG.

tā kā okeāni ir milzīgas bioloģiskās daudzveidības krātuves un galvenais globālā klimata regulators; tā kā to saglabāšana ir būtiska ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izskaušanai, nodrošinot ilgtspējīgu iztiku un pārtikas nodrošinājumu miljardiem cilvēku; tā kā jūras ekosistēmu piesārņošana ar plastmasu ir gan globāla, gan vietēja mēroga problēma, kas var nopietni ietekmēt savvaļas dzīvniekus un augus, saimniecisko darbību un cilvēku veselību jaunattīstības valstīs; tā kā šā piesārņojuma apmērs ir novērtēts daudz par zemu un joprojām trūkst zināšanu, jo īpaši par ietekmi uz piekrastes teritorijām un kopienām; tā kā saskaņā ar neseno ANO Vides programmas ziņojumu “Atstāts novārtā: jūras piegružojuma un plastmasas piesārņojuma ietekme uz vidi” šāds piegružojums un piesārņojums nesamērīgi ietekmē neaizsargātus cilvēkus, apdraud cilvēktiesību pilnīgu un efektīvu izmantošanu un rada būtiskus šķēršļus IAM sasniegšanai;

| AH. | tā kā ES savā Biodaudzveidības stratēģijā ir apņēmusies godīgi un taisnīgi sadalīt ieguvumus, kas gūti, izmantojot ar bioloģisko daudzveidību saistītus ģenētiskos resursus, un veicināt sistēmu, kas ir labvēlīga pētniecības, jauninājumu un tehnoloģijas instrumentu izmantošanai; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ES savā Biodaudzveidības stratēģijā ir apņēmusies godīgi un taisnīgi sadalīt ieguvumus, kas gūti, izmantojot ar bioloģisko daudzveidību saistītus ģenētiskos resursus, un veicināt sistēmu, kas ir labvēlīga pētniecības, jauninājumu un tehnoloģijas instrumentu izmantošanai;

| AI. | tā kā noziegumi pret vidi, jo īpaši noziegumi pret mežsaimniecību, paātrina bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņas, un ANO Vides programma un Interpols ir novērtējis, ka to vērtība ir divreiz lielāka par globālo palīdzības budžetu; |
| --- | --- |

AI.

tā kā noziegumi pret vidi, jo īpaši noziegumi pret mežsaimniecību, paātrina bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņas, un ANO Vides programma un Interpols ir novērtējis, ka to vērtība ir divreiz lielāka par globālo palīdzības budžetu;

| AJ. | tā kā bioloģiskās daudzveidības “karstie punkti” nereti atrodas nabadzīgās teritorijās, jo lielākā daļa saglabāšanas “karsto punktu” atrodas valstīs, kurās ir izplatīta nabadzība un nav pietiekama pārtikas nodrošinājuma; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā bioloģiskās daudzveidības “karstie punkti” nereti atrodas nabadzīgās teritorijās, jo lielākā daļa saglabāšanas “karsto punktu” atrodas valstīs, kurās ir izplatīta nabadzība un nav pietiekama pārtikas nodrošinājuma;

| AK. | tā kā Maldīvijas Republika savā 2019. gada 3. decembra paziņojumā aicināja grozīt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, lai atzītu noziedzīgas darbības, kas būtu uzskatāmas par ekocīdu; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Maldīvijas Republika savā 2019. gada 3. decembra paziņojumā aicināja grozīt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, lai atzītu noziedzīgas darbības, kas būtu uzskatāmas par ekocīdu;

| AL. | tā kā IPBES ziņo, ka starptautiskās likumīgās savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības vērtība kopš 2005. gada ir palielinājusies par 500 % un kopš 1980. gadiem — par 2000 % (11); |
| --- | --- |

AL.

tā kā IPBES ziņo, ka starptautiskās likumīgās savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības vērtība kopš 2005. gada ir palielinājusies par 500 % un kopš 1980. gadiem — par 2000 % (11);

| AM. | tā kā ES ir viena no lielākajām savvaļas dzīvnieku un augu un ar to saistīto produktu importētājām pasaulē; |
| --- | --- |

AM.

tā kā ES ir viena no lielākajām savvaļas dzīvnieku un augu un ar to saistīto produktu importētājām pasaulē;

| AN. | tā kā savvaļas dzīvnieku un augu starptautiska nelikumīgā tirdzniecība ir viens no ienesīgākajiem organizētās pārrobežu noziedzīgās darbības veidiem; |
| --- | --- |

AN.

tā kā savvaļas dzīvnieku un augu starptautiska nelikumīgā tirdzniecība ir viens no ienesīgākajiem organizētās pārrobežu noziedzīgās darbības veidiem;

| AO. | tā kā gadījumā, ja nekas netiks darīts, ir paredzams, ka klimata pārmaiņu dēļ 2100. gadā zivju biomasa dažos tropu reģionos būs samazinājusies par 30–40 % un tam būs spēcīga ietekme uz jūras bioloģisko daudzveidību; tā kā šo reģionu valstis ir ļoti atkarīgas no zvejniecības, taču tām trūkst sociālo un finanšu resursu, lai varētu pielāgoties un sagatavoties nākotnei; |
| --- | --- |

AO.

tā kā gadījumā, ja nekas netiks darīts, ir paredzams, ka klimata pārmaiņu dēļ 2100. gadā zivju biomasa dažos tropu reģionos būs samazinājusies par 30–40 % un tam būs spēcīga ietekme uz jūras bioloģisko daudzveidību; tā kā šo reģionu valstis ir ļoti atkarīgas no zvejniecības, taču tām trūkst sociālo un finanšu resursu, lai varētu pielāgoties un sagatavoties nākotnei;

| AP. | tā kā Starptautiskā dabas aizsardzības savienība iestājas par to, lai līdz 2020. gadam vismaz 30 % no visiem jūras biotopiem būtu pārveidoti par īpaši aizsargājamu jūras teritoriju tīklu; |
| --- | --- |

AP.

tā kā Starptautiskā dabas aizsardzības savienība iestājas par to, lai līdz 2020. gadam vismaz 30 % no visiem jūras biotopiem būtu pārveidoti par īpaši aizsargājamu jūras teritoriju tīklu;

| AQ. | tā kā nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja apdraud pasaules jūras resursu ilgtspēju, jo veicina to pārmērīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

AQ.

tā kā nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja apdraud pasaules jūras resursu ilgtspēju, jo veicina to pārmērīgu izmantošanu,

| 1. | pauž satraukumu par to, ka bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zudums apdraud progresu aptuveni 80 % novērtēto IAM mērķrādītāju sasniegšanā; prasa ES turpināt darbu pie tā, lai samazinātu savu bioloģiskās daudzveidības nospiedumu visā pasaulē un saskaņotu to ar planētas robežām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka gandrīz pusei pasaules iedzīvotāju iztika ir tieši atkarīgi no dabas resursiem un ka daudzi visneaizsargātākie un visnabadzīgākie iedzīvotāji ir tieši atkarīgi no bioloģiskās daudzveidības, lai nodrošinātu savu ikdienas iztiku; tādēļ uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības zudums var pastiprināt visneaizsargātāko iedzīvotāju nevienlīdzību un atstumtību, samazinot viņu piekļuvi veselīgai dzīvei un izvēles un rīcības brīvību; atgādina, ka bioloģisko daudzveidību apdraud klimata pārmaiņas, kas palielina šo cilvēku neaizsargātību un apdraud viņu pamattiesības un cieņu; uzskata, ka jaunattīstības valstis ir jāatbalsta, palīdzot tām izstrādāt un īstenot efektīvu politiku, kas ir vērsta uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina ES visaptveroši pievērsties bioloģiskās daudzveidības zuduma pamatcēloņiem un savā ārējās attīstības sadarbības politikā un partnerībās iekļaut ekosistēmu saglabāšanas, resursu ilgtspējīgas izmantošanas un atjaunošanas pienākumus, ievērojot principu “politikas saskaņotība attīstībai”, lai mazinātu spiedienu uz bioloģisko daudzveidību visā pasaulē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, ir jāpanāk labs līdzsvars starp ekonomisko, sociālo un vides dimensiju; atgādina arī to, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, ilgtspējīga izmantošana un atjaunošana ir būtiska, lai sasniegtu daudzus attīstības politikas mērķus, tostarp cilvēku veselību, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, agrīno brīdināšanu, katastrofu riska samazināšanu, ūdens, pārtikas un uztura nodrošinājumu, lauku attīstību, darbvietu radīšanu laukos, mežu ilgtspējīgu izmantošanu, lauksaimniecības ekosistēmas un noturīgu pārtikas sistēmu izveidi vai saglabāšanu; atgādina, ka ekosistēmu degradācijas kaitīgo ietekmi nesamērīgi izjūt nabadzīgie iedzīvotāji, jo īpaši sievietes un jaunieši, kā arī pirmiedzīvotāji un citas no dabas resursiem atkarīgas kopienas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka arī ES atbild arī par globālās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgu izmantošanu; uzsver, ka ES bioloģiskās daudzveidības mērķiem un uzdevumiem būtu jābalstās uz pamatotām zinātnes atziņām un jābūt pilnīgi integrētiem ES ārējā darbībā, jo īpaši partnerības stratēģijās un nolīgumos, tostarp zivsaimniecības nolīgumos ar jaunattīstības valstīm; uzstāj, ka šādās valstīs, jo īpaši reģionālā līmenī, būtu jāpastiprina saglabāšanas un atjaunošanas pasākumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka ES un trešās attīstītās valstis ir atbildīgas par bioloģiskās daudzveidības zudumu pasaules mērogā; aicina ES palielināt finansiālo un tehnisko atbalstu jaunattīstības valstīm visā pasaulē, lai sasniegtu jaunos globālos mērķus, apkarotu noziegumus pret vidi un novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu veicinošos faktorus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver valstu pienākumu aizsargāt un ilgtspējīgi pārvaldīt ekosistēmas, kas bagātas ar dabu un bioloģisko daudzveidību, kā arī to pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu un afrikāņu pēcteču cilvēktiesības un tiesības uz zemi, kuru izdzīvošana ir atkarīga no šīm ekosistēmām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ES un tās dalībvalstis Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīt tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, atbalstīt šo tiesību globālu atzīšanu par cilvēktiesībām un atbalstīt dabas, bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu visaptverošas aizsardzības un aizstāvības kā dzīvības pamata nostiprināšanu, atzīstot visu cilvēku, tostarp nākamo paaudžu, savstarpējo atkarību un tiesības uz dabu, jo īpaši ieviešot stingrus standartus attiecībā uz pārredzamību, sabiedrības līdzdalību un tiesu pieejamību saskaņā ar Orhūsas konvenciju un starptautiskajām tiesībām; šajā sakarā, ņemot vērā, ka visnopietnākais kaitējums ekosistēmām tiek nodarīts jaunattīstības valstīs, uzskata par nepieciešamu apkarot visu veidu kaitējumu ekosistēmām, tostarp visās trešās valstīs, ar kurām ES sadarbojas, un vidē, no kuras ir atkarīgi pasaules nabadzīgākie iedzīvotāji, kā arī vajadzības gadījumā izvērtēt tiesību uz dabu piešķiršanas nozīmīgumu un ieinteresētību tās iegūt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nopietnas bažas par to, ka trūkst daudz datu, rādītāju un finansējuma, kas nepieciešams, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu, un par neatbilstībām bioloģiskās daudzveidības finansēšanas pārskatos un izsekošanā; atgādina, ka konkrētu, izmērāmu un kvantitatīvu mērķu un rādītāju noteikšana laikposmam pēc 2020. gada ir būtiska, lai uzlabotu spēju uzraudzīt progresu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Āfrikas iniciatīvu “Lielais zaļais mūris” un aicina Komisiju atbalstīt šo projektu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai labāk novērtētu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus, un integrēt šīs vērtības lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”) palīdzēs sasniegt daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vispārējo bioloģiskās daudzveidības mērķi; uzsver — lai sasniegtu ES globālos bioloģiskās daudzveidības mērķus, ir svarīgi plānot, rūpīgi pārbaudīt un uzraudzīt NDICI — “Eiropa pasaulē”; atgādina, ka NDICI — “Eiropa pasaulē” būtu jāveicina apņemšanās bioloģiskās daudzveidības mērķiem piešķirt 7,5 % no 2024. gada DFS izdevumiem un, sākot no 2026. gada — 10 % no DFS gada izdevumiem; aicina efektīvi piemērot principu “nenodari būtisku kaitējumu” visos ES izdevumos un programmās; aicina uzlabot ES ārējās bioloģiskās daudzveidības politikas ziņošanas un uzraudzības sistēmu, cita starpā izmantojot sīki izstrādātus noteikumus par bioloģiskās daudzveidības mērķiem un rādītājiem; plašākā nozīmē aicina ES un tās dalībvalstis veicināt pētniecību un inovāciju bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un aizsardzības jomā, kā arī agroekoloģiskus risinājumus galveno attīstības ieguvumu nodrošināšanai, tādējādi palīdzot īstenot IAM; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu, ka ES budžets ārējās bioloģiskās daudzveidības politikas atbalstam joprojām ir ļoti mazs salīdzinājumā ar to, kas paredzēts klimata pārmaiņu politikai; aicina būtiski palielināt līdzekļus bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai saskaņā ar DFS nolīgumu un sniegt tehnisku palīdzību turpmāku resursu mobilizācijas instrumentu izstrādei, lai izpildītu globālās saistības bioloģiskās daudzveidības jomā; uzsver, ka jāizseko videi kaitīgām subsīdijām, par tām jāziņo un tās pakāpeniski jāatceļ, kā arī tās jānovirza bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgiem pasākumiem saskaņā ar Programmu 2030. gadam un attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un saistībām; aicina ievērojamu daļu no ES oficiālās attīstības palīdzības, kas paredzēta klimata pasākumiem, novirzīt, lai atbalstītu papildu ieguvumus, ko bioloģiskās daudzveidības saglabāšana nodrošina saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES pieņemt tiesību aktu par obligātu pienācīgu pārbaudi, tajā paredzot, ka uzņēmumi un to finansētāji ir tieši atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka to imports nav saistīts ar cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, zemes sagrābšanu un vides degradāciju (tostarp mežu izciršanu un bioloģiskās daudzveidības zudumu); plašākā nozīmē aicina ES pieprasīt, lai uzņēmumi un finanšu iestādes pastiprinātu savas saistības bioloģiskās daudzveidības jomā, piemēram, ieviešot stingrus un obligātus noteikumus par ietekmes novērtējumu, riska pārvaldību, informācijas sniegšanu un ārējo ziņošanu; aicina ESAO izstrādāt praktisku pasākumu kopumu attiecībā uz pienācīgu pārbaudi un bioloģisko daudzveidību, lai atbalstītu uzņēmumu centienus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par obligātām uzņēmumu pienācīgas pārbaudes prasībām attiecībā uz cilvēktiesībām un vides aizsardzību visā to piegādes ķēdē; uzskata, ka šim tiesību akta priekšlikumam būtu jāatbalsta un jāsekmē kopīgas mērīšanas metodikas izstrāde attiecībā uz ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir efektīvi, jēgpilni un informēti jāapspriežas ar visām ieinteresētajām un potenciāli ieinteresētajām personām, piemēram, cilvēktiesību un vides aizstāvjiem, pilsonisko sabiedrību, arodbiedrībām, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām; pauž nožēlu par to, ka, īstenojot ANO koncepciju “aizsargāt, respektēt un piedāvāt tiesiskās aizsardzības līdzekļus” un Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tiek pieļauti nopietni trūkumi pirmiedzīvotāju tiesību un tiesību uz zemi jomā; atkārtoti aicina ES konstruktīvi iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā pie starptautiska juridiski saistoša instrumenta, ar ko starptautiskajos cilvēktiesību aktos tiktu reglamentēta transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbība, tajā iekļaujot īpašus pirmiedzīvotāju aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti prasa Komisijai steidzami iesniegt priekšlikumu par ES tiesisko regulējumu, lai apturētu ES izraisītu mežu izciršanu un degradāciju visā pasaulē un tos atjaunotu, nosakot uzņēmumiem prasību veikt pienācīgu pārbaudi, lai nodrošinātu, ka ES tirgū laistie produkti nav saistīti ar mežu izciršanu, dabīgu ekosistēmu pārveidi un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

16.

Politikas saskaņotība attīstībai

| 17. | atgādina, ka ES ārējās bioloģiskās daudzveidības politikas efektivitāte ir atkarīga no tās saskaņotības ar citām svarīgām ES ārpolitikas jomām, piemēram, tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīmē, ka IPBES 2019. gada vispārējā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir norādīts, ka bioloģiskās daudzveidības teritoriālās izplatības aizsargāšana sauszemes un jūras aizsargājamajās teritorijās ir ierobežota pieeja un ka tādējādi tiek daļēji sasniegti tikai daži no Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka bioloģiskā daudzveidība ir pamatā daudzām saimnieciskajām darbībām, jo īpaši tām, kas saistītas ar lauksaimniecību, lopkopību, mežsaimniecību, zivsaimniecību un daudziem tūrisma veidiem, kuru pamatā ir tieši daba un veselīgas ekosistēmas; mudina ES integrēt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus visās saistītajās politikas jomās, jo īpaši lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, mežsaimniecībā, enerģētikā, kalnrūpniecībā, tirdzniecībā, tūrismā un klimata pārmaiņās, kā arī attīstības un nabadzības mazināšanas politikā un pasākumos, un veicināt inovatīvus un īstenojamus risinājumus, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu, vienlaikus nodrošinot veselīgu, drošu, pieejamu un cenas ziņā pieejamu pārtiku visiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ar nopietnām bažām norāda, ka ES patēriņš ir atbildīgs par aptuveni 10 % globālās atmežošanas, jo īpaši tādēļ, ka ES ir atkarīga no tādu lauksaimniecības preču importa kā palmu eļļa, gaļa, soja, kakao, kafija, kukurūza, koksne un gumija; atkārtoti aicina Komisiju 2021. gadā iesniegt priekšlikumu attiecībā uz ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā, nodrošinot, ka ES tirgus un patēriņa modeļi nelabvēlīgi neietekmē mežus un bioloģisko daudzveidību jaunattīstības valstīs, un ņemot vērā šādas rīcības domino efektu uz šo valstu iedzīvotājiem; aicina ES atbalstīt šādas valstis pārtikas sistēmu ilgtspējas īstenošanā, izveidojot īsas piegādes ķēdes, attīstot agroekoloģiju, atbalstot mazos lauksaimniekus un vienlaikus nodrošinot tiesības uz zemi un vietējo kopienu tiesības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina ES savā starptautiskajā attīstības rīcībā veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, lai aizsargātu un atjaunotu pasaules mežus, īpašu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai, noplicinātas zemes atjaunošanai un tādu bioloģiskās daudzveidības teritoriju aizsardzībai un atjaunošanai, kurās ir augsts ekosistēmu pakalpojumu un klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls; aicina ES aktīvāk īstenot Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT), jo īpaši brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumus (BPN), lai samazinātu pieprasījumu pēc nelikumīgiem kokmateriāliem un ar tiem saistīto tirdzniecību un nostiprinātu mežistrādes skarto pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka ES pieaugošais pieprasījums pēc koksnes izmantošanai materiālos, enerģētikā un bioekonomikā pārsniedz tās piedāvājuma robežas un tas palielina ar importu saistītas mežu izciršanas, zemes sagrābšanas, piespiedu pārvietošanas un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumu risku; atkārtoti uzsver, ka ES bioenerģijas politikai būtu jāatbilst stingriem vides un sociālajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ES atbalstītajiem ieguldījumiem lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zvejniecībā vai uzņēmumos, kuru darbība ietekmē augsni, zālājus, mežus, ūdeni vai jūru, cita starpā ir jāatbilst FAO / Pasaules Pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) Brīvprātīgajām pamatnostādnēm par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā (VGGT) un FAO / CFS principiem par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās, lai aizsargātu ekosistēmas un novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina gaidāmajā NDICI prioritāti piešķirt mežu aizsardzībai un atjaunošanai un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; uzsver, ka meži var pilnvērtīgi pildīt savas funkcijas klimata un vides jomā tikai tad, ja tos apsaimnieko ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un klimata pārmaiņu mazināšana ne vienmēr ir savstarpēji sekmējošas jomas; prasa pārskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvu, lai to saskaņotu ar ES starptautiskajām saistībām, kas ir noteiktas Programmā 2030. gadam, Parīzes nolīgumā un Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, tostarp iekļaujot sociālās ilgtspējas kritērijus un ņemot vērā zemes sagrābšanas riskus; šajā saistībā atgādina, ka pārskatītajai direktīvai būtu jāatbilst starptautiskajiem zemes lietošanas tiesību standartiem, t. i., SDO Konvencijai Nr. 169 un FAO brīvprātīgajām pamatnostādnēm par zemes lietošanu un principiem par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās; |
| --- | --- |

25.

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

| 26. | atgādina, ka gan lauksaimniecības un pārtikas sistēmas, gan mazie lauksaimnieki ir atkarīgi no bioloģiskās daudzveidības un būtiski to ietekmē; uzsver — lai bioloģisko daudzveidību efektīvi integrētu lauksaimniecībā, ir jānodrošina finansiāli stimuli un brīvprātīgi un reglamentējoši pasākumi, kas veicina bioloģiskās daudzveidības un vides ieguvumu apguvi un nodrošināšanu lauksaimniekiem, izmantojot apmācību, tehnoloģiju un inovāciju, kā arī labu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, kas ietver arī ierobežotu ūdens resursu atjaunošanu un zemes degradācijas un pārtuksnešošanās novēršanu; uzsver, ka saskaņā ar principu “politikas saskaņotība attīstībai” būtu jānosaka videi kaitīgas subsīdijas un pakāpeniski no tām jāatsakās atbilstīgi ES līmenī pieņemtajiem lēmumiem; aicina veikt obligātus ex ante un ex post ietekmes uz vidi novērtējumus (IVN) par saistītajiem ES atbalstītajiem ieguldījumiem; šajā nolūkā aicina ES palielināt finansiālo un tehnisko atbalstu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka agroekoloģijas unikālā spēja saskaņot ilgtspējas ekonomisko, vides un sociālo dimensiju ir atzīta IPCC un IPBES atskaites ziņojumos, kā arī Pasaules Bankas un FAO vadītajā globālajā lauksaimniecības novērtējumā (IAASTD); uzsver, ka ES ārējam lauksaimniecības finansējumam būtu jāatbilst Programmas 2030. gadam, Parīzes klimata nolīguma un ANO KBD transformatīvajai būtībai; uzskata, ka attiecīgi par prioritāti būtu jānosaka ieguldījumi vietējiem apstākļiem pielāgotos un resursefektīvos kultūraugos, agroekoloģijā, agromežsaimniecībā un kultūraugu dažādošanā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka uz ģenētiski modificētu sēklu izmantošanu attiecas patenti, kas apdraud mazo lauksaimnieku un pirmiedzīvotāju tiesības glabāt un izmantot savas sēklas, mainīties ar sēklām un pārdot tās, kā ir noteikts starptautiskos nolīgumos, piemēram, Starptautiskajā līgumā par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA), ANO Deklarācijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP) un ANO Deklarācijā par zemnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām (UNDROP); atgādina, ka ģenētiski modificēti kultūraugi bieži ir saistīti ar herbicīdu plašu izmantošanu; mudina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā starptautiskos nolīgumos noteiktās ES saistības un nodrošināt, ka attīstības palīdzība netiek izmantota ģenētiskās modifikācijas (ĢM) tehnoloģiju veicināšanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka sēklu un kultūraugu daudzveidības uzlabošana, pārejot uz rezistentām šķirnēm, ievērojami palīdz veidot lauksaimniecības noturību un pielāgoties tādiem mainīgiem apstākļiem kā klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības zudums, jaunas zoonozes slimības, kaitēkļi, sausums vai plūdi, ņemot vērā pieprasījumu pēc pārtikas un pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju ar savu attīstības atbalsta, tirdzniecības un ieguldījumu politiku atbalstīt lauksaimniecību saskaņā ar ITPGRFA noteikumiem, kas aizsargā mazo lauksaimnieku tiesības glabāt, kontrolēt, aizsargāt un selekcionēt savas sēklas un kas aizsargā viņu tradicionālās zināšanas (tostarp finansiāli un tehniski, izveidojot sēklu bankas nolūkā glabāt tradicionālās sēklas un mainīties ar tām, kā arī ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN)); uzsver, ka Starptautiskā Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības sistēma (UPOV sistēma) neatbilst to jaunattīstības valstu interesēm, kurās ir izplatītas lauksaimnieku pārvaldītas sēklu sistēmas (neoficiālā sēklu nozare) un sēklu glabāšanas, izmantošanas, apmaiņas un pārdošanas prakse; mudina ES atbalstīt neoficiālo sēklu sistēmu un reformēt UPOV sistēmu tā, lai ļautu mazajiem lauksaimniekiem izmantot saglabātās sēklas, un ieviest taisnīgu ieguvumu sadales mehānismu; atgādina par Komisijas apņemšanos piešķirt prioritāti KBD efektīvai īstenošanai tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos un mudina ES atbalstīt tādu vietējiem apstākļiem pielāgotu sēklu šķirņu un lauksaimnieku saglabātu sēklu attīstību, kuras aizsargā lauksaimnieku tiesības glabāt ģenētiskos resursus, lai veicinātu pārtikas nodrošinājumu un pielāgotos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina ES atbalstīt intelektuālā īpašuma tiesību režīmus, kas sekmē vietējiem apstākļiem piemērotu sēklu šķirņu un pašu lauksaimnieku saglabātā sēklas materiāla selekciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka neilgtspējīga prakse lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, piemēram, pārmērīgs ūdens patēriņš un bīstamu ķīmisku vielu piesārņojums, izraisa ievērojamu vides degradāciju un bioloģiskās daudzveidības zudumu; aicina ES atbalstīt jaunattīstības valstu centienus stiprināt pesticīdu riska regulējumu, novērtēt un saskaņot pesticīdu reģistrāciju ar FAO/PVO Starptautisko rīcības kodeksu par apiešanos ar pesticīdiem, tostarp īstenojot jaunattīstības valstu sadarbību, stiprināt pētniecību un izglītību par pesticīdu alternatīvām un palielināt ieguldījumus agroekoloģiskajā un bioloģiskajā praksē un ražošanā, tostarp ilgtspējīgā apūdeņošanas un ūdens apsaimniekošanas praksē; turklāt aicina ES pārtraukt visu ES aizliegto augu aizsardzības līdzekļu eksportu saskaņā ar ES saistībām, kas izriet no principa “politikas saskaņotības attīstībai”, zaļā kursa, principa “nekaitēt” un 1998. gada Roterdamas konvencijas; aicina Komisiju rīkoties, lai aizliegtu no ES eksportēt bīstamās vielas, kas ES ir aizliegtas; aicina Komisiju nodrošināt, lai eksportētie produkti atbilstu tiem pašiem standartiem, kas tiek piemēroti Eiropas ražotājiem, tā izvairoties no bīstamām vielām, kas nav atļautas ES, un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka gēnu dziņu tehnoloģijas, piemēram, ĢM odi vektoru pārnēsātu slimību kontrolei, rada nopietnus un jaunus draudus videi un dabai, tostarp neatgriezeniskas izmaiņas pārtikas ķēdēs un ekosistēmās un bioloģiskās daudzveidības zudumu, no kā ir atkarīga pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju iztika, pauž bažas par jaunajām juridiskajām, vides, biodrošuma un pārvaldības problēmām, kas varētu rasties, vidē izlaižot gēnu inženierijas radītus gēnu dziņu organismus, tostarp dabas saglabāšanas nolūkā; atgādina, ka pirms tādu tehnoloģiju izlaišanas, kuras var ietekmēt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tradicionālās zināšanas, inovāciju, praksi, iztiku un zemes, resursu un ūdens izmantošanu, ir jāprasa un jāiegūst pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana; uzskata, ka tas ir jādara, ievērojot līdzdalības pieeju un pirms šādu tehnoloģiju izmantošanas iesaistot visas kopienas, kuras tas varētu skart; ņemot vērā to, ka gēnu dziņu tehnoloģijas rada bažas par grūtībām paredzēt to uzvedību un ka gēnu dziņu organismi paši varētu kļūt par invazīvām sugām, uzskata, ka saskaņā ar piesardzības principu nebūtu jāatļauj nekādu gēnu dziņu organismu izlaišana, tostarp dabas aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka jūras ekosistēmu saglabāšanai, atjaunošanai un ilgtspējīgai pārvaldībai ir izšķiroša nozīme klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijās, un vienlaikus ir jānodrošina, ka tiek ievērotas mazo zvejnieku un piekrastes kopienu tiesības un iztika; uzsver, ka IPCC īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā ir norādīti ieguvumi, ko nolūkā uzlabot noturību sniedz zinātnes atziņu apvienošana ar vietējām un tradicionālajām zināšanām; mudina ES izstrādāt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju okeānu pārvaldībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka aptuveni trīs miljardi cilvēku visā pasaulē paļaujas uz zivsaimniecības produktiem kā galveno olbaltumvielu avotu; uzsver, ka starptautiskās zivju tirdzniecības izraisītā pārmērīgā zvejas kapacitāte, kā tas ir, piemēram, gadījumā ar dzeltenspuru tunzivs zveju Seišelu salu ūdeņos, apdraud piekrastes kopienu pārtikas nodrošinājumu un jūras ekosistēmas jaunattīstības valstīs; atgādina par ES apņemšanos ievērot principu “politikas saskaņotība attīstībai” un labas pārvaldības principu; uzskata, ka būtu jāpastiprina ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi, lai tie kļūtu patiesi ilgtspējīgi, atbilstu labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un tajos tiktu ņemta vērā dažādo spēkā esošo zivsaimniecības nolīgumu kumulatīvā ietekme; aicina ES atbalstīt ilgtspējīgas zivsaimniecības pasākumus jaunattīstības valstīs, lai atjaunotu un aizsargātu jūras un piekrastes ekosistēmas; uzsver, ka ir svarīgi turpināt un pastiprināt cīņu pret NNN zveju, palielinot sodus par saistīto noziedzīgo praksi un šim nolūkam atvēlot finanšu resursus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju atbalstīt globālas spēju veidošanas programmas izveidi attiecībā uz augsnes bioloģiskās daudzveidības izmantošanu un pārvaldību un Globālā augsnes bioloģiskās daudzveidības novērošanas centra izveidi; aicina Komisiju atbalstīt FAO Pārtikas un lauksaimniecības ģenētisko resursu komisijas pašreizējos centienus izstrādāt globālu rīcības plānu, lai risinātu bioloģiskās daudzveidības zuduma problēmu pārtikas un lauksaimniecības jomā un veicinātu tās ilgtspējīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka mazo zvejnieku iztika ir tieši atkarīga no piekrastes un jūras bioloģiskās daudzveidības; uzsver, ka pasaules okeānus un piekrastes ļoti apdraud, piemēram, neilgtspējīga zvejas prakse, straujas klimata pārmaiņas, sauszemes piesārņojums, kas sasniedz jūras un okeānus, jūras piesārņojums, okeānu degradācija, eitrofikācija un paskābināšanās; mudina ES un tās dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai holistiski novērstu jūras piesārņojuma un zivju krājumu sarukšanas pamatcēloņus, izmantojot visaptverošu un integrētu pieeju, kurā ņemta vērā visu ES nozaru politikas ārējā ietekme, tostarp lauksaimniecības politikas rezultātā radītais jūras piesārņojums, nolūkā efektīvi pildīt starptautiskās saistības bioloģiskās daudzveidības un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vērš uzmanību uz to, ka jaunattīstības valstīs jūras resursiem ir liela nozīme cilvēku pamatvajadzību apmierināšanā; aicina atzīt okeānu par globālu kopēju resursu, lai veicinātu IAM sasniegšanu jaunattīstības valstīs un nodrošinātu tā efektīvu aizsardzību; attiecīgi aicina Komisiju starptautiskos daudzpusējos forumos, piemēram, reģionālajās zivsaimniecības pārvaldības organizācijās, iestāties par vērienīgu pārvaldības modeli attiecībā uz jūras bioloģisko daudzveidību un jūras ģenētiskajiem resursiem, kas pārsniedz valstu jurisdikciju; turklāt uzsver, ka visās zilās ekonomikas nozarēs ir jāīsteno integrēta un uz ekosistēmām balstīta pieeja, kuras pamatā ir zinātne; attiecīgi uzsver valstu pienākumu atturēties no pasākumiem, tostarp liela mēroga attīstības projektiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt mazo iekšzemes un jūras zvejnieku iztiku, teritoriju vai piekļuves tiesības, ja vien nav iegūta viņu brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana, un nodrošināt, ka tiesas aizsargā šādas tiesības; uzsver, ka būtu jāveic ieguves rūpniecības projektu ex ante novērtējumi, jo īpaši nolūkā novērt iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz vietējo zvejnieku kopienu cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

37.

Tirdzniecība

| 38. | uzsver, ka ES ir atbildīga par netiešo bioloģiskās daudzveidības zuduma virzītājspēku samazināšanu, tirdzniecības sarunās un dialogos ar jaunattīstības valstīm sistemātiski iekļaujot bioloģisko daudzveidību un aizsardzības pasākumus pret zemes sagrābšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju ilgtspējas ietekmes novērtējumos rūpīgi izvērtēt tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz atmežošanu, bioloģiskās daudzveidības zudumu un cilvēktiesībām, pamatojoties uz visaptverošiem un drošiem zinātniskiem datiem un novērtēšanas metodiku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka saskaņā ar FAO datiem aptuveni trešā daļa pasaules pārtikas tiek zaudēta vai izšķērdēta un aptuveni trešā daļa novāktās pārtikas tiek zaudēta vai nu transportēšanas laikā, vai kādā pārveidošanas ķēdes posmā; mudina ES un tās dalībvalstis veicināt praksi, kas visā pasaulē samazina pārtikas zudumu un izšķērdēšanu, un aizsargāt jaunattīstības valstu tiesības uz uztursuverenitāti, lai tādējādi panāktu uztura nodrošinājumu, nabadzības mazināšanu, iekļaujošas, ilgtspējīgas un taisnīgas globālās piegādes ķēdes un vietējos un reģionālos tirgus, īpašu uzmanību veltot ģimenes lauksaimniecībai, ar mērķi nodrošināt cenas ziņā pieņemamas un pieejamas pārtikas piegādi; šajā sakarā aicina piešķirt prioritāti vietējai ražošanai un patēriņam, kas atbalsta mazos lauksaimniekus, jo īpaši sniedz labumu sievietēm un jauniešiem, nodrošina darbvietu radīšanu vietējā līmenī, garantē taisnīgas cenas ražotājiem un patērētājiem, kā arī samazina valstu atkarību no importa un jo īpaši jaunattīstības valstu neaizsargātību pret starptautiskām cenu svārstībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka ES BTN nodaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību nav efektīvi īstenojamas; aicina Komisiju stiprināt ES BTN nodaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA), jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par bioloģisko daudzveidību; uzsver — lai ES BTN noteikumi par bioloģisko daudzveidību un vides aizsardzības mērķi būtu efektīvi īstenojami, tiem jābūt skaidriem un konkrētiem un to īstenošanai jābūt pārbaudāmai; aicina Komisiju gaidāmajā 15 punktu rīcības plāna pārskatīšanā apsvērt turpmāku rīcību un resursu piešķiršanu, lai nodrošinātu TIA nodaļu efektīvu īstenošanu, piemērojot principu “politikas saskaņotība attīstībai”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka ES tirdzniecības nolīgumos jau ir iekļauti ar bioloģisko daudzveidību saistīti noteikumi, kas nav saistīti ar tirdzniecību, vienlaikus norādot, ka var apsvērt īstenojamas, izmērāmas un reālistiskas garantijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka kultūraugu un lauksaimniecības dzīvnieku bioloģiskā daudzveidība starptautiskās tirdzniecības rezultātā ir samazinājusies; aicina pilnībā izvērtēt ES BTN tiešo un netiešo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt savu tirdzniecības politiku, jo īpaši savus ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, lai nodrošinātu, ka tie nav pretrunā principam “politikas saskaņotība attīstībai”, Parīzes nolīgumam un zaļajam kursam; aicina Komisiju un Padomi nenoslēgt jaunus BTN, kas varētu veicināt pasaules mežu izciršanu un bioloģiskās daudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

44.

Sabiedrības veselība

| 45. | uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu degradācijai ir gan tieša, gan netieša ietekme uz sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka dažādi uztura veidi apvienojumā ar globālu virzību uz mērenu kaloriju un gaļas patēriņa līmeni daudzējādā ziņā uzlabotu veselību un pārtikas nodrošinājumu, kā arī būtiski samazinātu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver saikni starp bioloģiskās daudzveidības zudumu un zoonotisku patogēnu pieaugumu; atgādina, ka pandēmiju risku palielina antropogēnas pārmaiņas, kas tuvina savvaļas dzīvniekus, lauksaimniecības dzīvniekus un cilvēkus, piemēram, zemes izmantošanas maiņa, mežu izciršana, lauksaimniecības paplašināšana un intensifikācija, savvaļas dzīvnieku un augu likumīga un nelikumīga tirdzniecība un patēriņš, kā arī demogrāfiskais spiediens; atgādina, ka ekoloģiskā atjaunošana ir izšķiroši svarīga, lai īstenotu pieeju “Viena veselība”; plašākā nozīmē uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir parādījusi, cik svarīgi ir atzīt cilvēku veselības, dzīvnieku veselības un bioloģiskās daudzveidības patieso saikni; attiecīgi uzsver pieejas “Vienas veselība” nozīmi un to, ka turpmāk lielāka uzmanība jāpievērš veselības aprūpei, slimību profilaksei un zāļu pieejamībai jaunattīstības valstīs, nodrošinot tirdzniecības, veselības, pētniecības un inovācijas politikas saskaņotību ar attīstības politikas mērķiem; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru pastiprināt ES rīcību pret pandēmijām un citiem veselības apdraudējumiem, ņemot vērā saikni starp zoonozes pandēmijām un bioloģiskās daudzveidības zudumu, saskaņā ar Komisijas jauno priekšlikumu par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, vienlaikus balstoties uz sadarbību ar ES partnervalstīm, lai mazinātu turpmāku zoonozes pandēmiju risku un atbalstītu starptautiska līguma par pandēmijām izstrādi PVO vadībā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka lielākā daļa zāļu, ko izmanto veselības aprūpei un slimību profilaksei, ir iegūtas no bioloģiskās daudzveidības, jo īpaši augiem visā pasaulē, savukārt daudzas svarīgas terapeitiskās metodes ir iegūtas no pirmiedzīvotāju zināšanām un tradicionālās medicīnas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver problēmas, ko intelektuālā īpašuma tiesības uz ģenētiskajiem resursiem un tradicionālajām zināšanām rada jaunattīstības valstīs saistībā ar pieeju medicīnai, ģenērisko zāļu ražošanu un sēklu pieejamību lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver — jānodrošina, ka ieguvumi no dabas ģenētiskajiem resursiem tiek sadalīti godīgi un taisnīgi, un uzsver, ka šajā sakarā ir nepieciešama saskaņotība starp starptautiskajiem nolīgumiem; uzsver, ka noteikumiem, kas ir pieņemti nolūkā aizsargāt ģenētiskos resursus un saistītās tradicionālās zināšanas, ir jāatbilst starptautiskajām saistībām pirmiedzīvotāju tiesību veicināšanā un ievērošanā, kā tās noteikts ANO 2007. gada Deklarācijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un SDO 1989. gada Konvencijā Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; uzsver, ka saskaņā ar Direktīvu 98/44/EK (12) tiesas procesos, kas saistīti ar patentiem, jāatklāj ģenētisko resursu izcelsme, ja tā ir zināma; aicina Komisiju censties panākt PTO noteikumu saskaņotību ar ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Nagojas protokolu, lai efektīvi novērstu biopirātismu; |
| --- | --- |

50.

Pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas

| 51. | uzsver, ka IPBES vispārējais novērtējums parādīja pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu nozīmi pasaules bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un ekosistēmu pārvaldībā; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz pirmiedzīvotāju zināšanu lielo potenciālu, tās netiek efektīvi izmantotas, savukārt pirmiedzīvotāji, ciltis un to tiesības joprojām nav tieši atzītas daudzu valstu tiesiskajā, politiskajā un institucionālajā sistēmā, un to īstenošana joprojām ir svarīga problēma; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka gani lopkopji un citi dabā balstīti zemes izmantotāji, kas apsaimnieko ganības un dabīgus zālājus, veicina dabas un vietējās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver daudzos iespējamos plaša mēroga pārkāpumus pret pirmiedzīvotāju tiesībām, par kuriem ziņojis ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un kuri radušies, piemēram, palielinot derīgo izrakteņu ieguves apjomu, attīstot atjaunojamās enerģijas projektus, paplašinot lauksaimniecības uzņēmumus, attīstot megainfrastruktūru un īstenojot saglabāšanas pasākumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināti pārbaudīt ES finansētos projektus un tirdzniecības nolīgumus, lai novērstu un atklātu cilvēktiesību pārkāpumus un dotu iespēju vērsties pret šādiem pārkāpumiem, īpašu uzmanību pievēršot tiem projektiem un nolīgumiem, kas var ietekmēt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zemes, teritorijas vai dabas resursus, tostarp gadījumos, kad ir jāizveido aizsargājama teritorija vai jāpaplašina jebkura esoša šāda teritorija; uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mehānismam būtu jātiecas finansēt projektus, kas nāk par labu tiem, kuri ir visneaizsargātākie pret klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības zuduma ietekmi, un šiem projektiem jāveic ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējums, ļaujot reģistrēt tikai labvēlīgu ietekmi radošus projektus; uzstāj, ka visām darbībām, ko ES finanšu iestādes, īpaši Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, veic jaunattīstības valstīs, ir jābūt saskaņotām ar ES klimata saistībām un tās jāīsteno saskaņā ar tiesībās balstītu pieeju; prasa pastiprināt un padziļināt attiecīgo banku sūdzību izskatīšanas mehānismus attiecībā uz personām vai grupām, kuras uzskata, ka šādas darbības ir pārkāpušas viņu tiesības, un kurām var pienākties tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina par starptautiskajās tiesībās noteikto valstu pienākumu atzīt un aizsargāt pirmiedzīvotāju tiesības turēt īpašumā, attīstīt, kontrolēt un izmantot savas kopienas zemi un piedalīties savu dabas resursu apsaimniekošanā un saglabāšanā; mudina ES nodrošināt to, ka visiem projektiem, ko finansē no oficiālās attīstības palīdzības, tiek piemērota tiesībās balstīta pieeja, jo īpaši attiecībā uz ganu lopkopju, pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesībām, tostarp atzīstot cilvēktiesību līgumos, jo īpaši UNDRIP, paredzētās pašnoteikšanās tiesības un tiesības uz zemi; uzsver, ka ir jāievēro brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas princips, kā noteikts SDO 1989. gada Konvencijā Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, tostarp attiecībā uz visiem lēmumiem par aizsargājamām teritorijām, un jāizveido pārskatatbildības, sūdzību izskatīšanas un tiesiskās aizsardzības mehānismi attiecībā uz pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem, tostarp saistībā ar saglabāšanas pasākumiem; aicina ES dalībvalstis, kuras SDO Konvenciju Nr. 169 vēl nav ratificējušas, to izdarīt; uzsver, ka SDO Konvencija Nr. 169 uzliek par pienākumu visām valstīm, kas to ratificē, izstrādāt koordinētus pasākumus pirmiedzīvotāju tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver daudzos iespējamos plaša mēroga pārkāpumus, tostarp pret vides aizstāvju tiesībām, par ko ziņojis ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos, kurš nosodīja pret viņiem vērsto uzbrukumu, nāves draudu un slepkavību skaita pieaugumu; atgādina par valstu pienākumu aizsargāt vides aizstāvjus un viņu ģimenes pret vajāšanu, iebiedēšanu un vardarbību, kā noteikts starptautiskajās cilvēktiesībās, un garantēt viņu pamatbrīvības; aicina ES turpināt investēt īpašos aizsardzības mehānismos un programmās, kas paredzētas vides un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un stiprināt tās, tostarp nodrošinot ProtectDefenders.eu projektu turpināšanu; uzsver, ka ir jāatzīst viņu tiesības, zināšanas un pieredze cīņā pret bioloģiskās daudzveidības zudumu un vides degradāciju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mudina ES nodrošināt, ka iniciatīva NaturAfrica aizsargā savvaļas dzīvniekus un augus un ar tiem saistītās ekosistēmas, ievērojot uz tiesībām balstītu pieeju dabas saglabāšanai, kam nepieciešama attiecīgo pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana, un iesaistot arī pilsoniskās sabiedrības grupas, kas šos pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas atbalsta; prasa ES šajā nolūkā sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt Āfrikas pārvaldības sistēmu, jo īpaši Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesu, lai īstenotu Āfrikas Savienības politikas sistēmu attiecībā uz pastorālismu Āfrikā un plašākā nozīmē atzītu ganu lopkopju un pirmiedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka īpašumtiesību nodrošināšana ir priekšnoteikums efektīvai bioloģiskās daudzveidības integrēšanai; tomēr norāda, ka galvenais šķērslis, kas kavē uz tiesībām balstītas saglabāšanas stāšanos spēkā, ir tas, ka pirmiedzīvotājiem nav kolektīvo tiesību uz zemi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka pāreja uz zaļu un digitālu ekonomiku būtiski ietekmē kalnrūpniecības nozari un ka pieaug bažas par kalnrūpniecības iespējamo izvēršanu jutīgās mežu ainavās, veicinot atmežošanu un mežu degradāciju; atgādina, ka 80 % no visas pasaules mežu teritorijām atrodas tradicionālajās zemēs un pirmiedzīvotāju teritorijās; aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināti veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu kalnrūpniecības praksi, vienlaikus paātrinot pāreju uz aprites ekonomiku; jo īpaši aicina ES izstrādāt reģiona mēroga sistēmu ieguves rūpniecībai, kas paredzētu sankcijas uzņēmumiem, kuri pārkāpj cilvēktiesības, un nodrošinātu tiesisko aizsardzību pirmiedzīvotājiem, kuru tiesības ir pārkāptas; uzsver, ka jāaizliedz derīgo izrakteņu izpēte un ieguve visās aizsargājamās teritorijās, tostarp nacionālajos parkos un Pasaules mantojuma vietās; |
| --- | --- |

60.

Noziedzība vides jomā

| 61. | uzsver, ka noziegumi pret vidi rada globālu apdraudējumu dabas saglabāšanai, ilgtspējīgai attīstībai, stabilitātei un drošībai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība būtu jāklasificē kā smags noziegums saskaņā ar ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, lai atvieglotu starptautisko sadarbību, jo īpaši tāpēc, ka savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība un patēriņš rada ievērojamu pandēmiju risku nākotnē; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju pārskatīt ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, lai cīnītos pret savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgo tirdzniecību; atzinīgi vērtē Komisijas publicēto pasākumu projektu, kura mērķis ir aizliegt ziloņkaula tirdzniecību ES; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt starptautisku rīcību, lai apturētu pieprasījumu pēc ziloņkaula un novērstu ziloņu malumedniecības krīzes pamatcēloņus, pastiprinot sadarbību ar Āfrikas valstīm un tām sniegto palīdzību; aicina pārskatīt direktīvu par noziegumiem pret vidi (13), paplašinot tās darbības jomu un iekļaujot īpašus noteikumus par sankcijām, lai nodrošinātu, ka noziegumi pret vidi, tostarp nelikumīga zveja, noziegumi pret savvaļas dzīvniekiem, augiem un mežiem, tiek atzīti par smagiem noziegumiem un attiecīgi sodīti, jo īpaši organizētās noziedzības kontekstā, tādējādi radot stingrus preventīvus pasākumus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina valstis, kas savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgajā tirdzniecībā ir piegādes, tranzīta un pieprasījuma valstis, padziļināt sadarbību, lai apkarotu šo tirdzniecību visos ķēdes posmos; jo īpaši mudina piegādes valstu valdības veikt šādus pasākumus: i) veicināt tiesiskumu un izveidot efektīvus atturēšanas mehānismus, nostiprinot kriminālizmeklēšanas, apsūdzības celšanas un notiesāšanas procesus; ii) piemērot stingrākus tiesību aktus, kas paredz, ka savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība ir smags noziegums, kuram jāpievērš tāda pati uzmanība kā citiem transnacionālās organizētās noziedzības veidiem; iii) piešķirt vairāk resursu cīņai ar noziegumiem pret savvaļas dzīvniekiem un augiem, jo īpaši ar mērķi panākt savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzības tiesību aktu stingrāku izpildi, tirdzniecības kontroli, uzraudzību, kā arī pārbaudes un konfiscēšanas darbības, ko veic muitas dienests; iv) apņemties īstenot pilnīgas neiecietības politiku pret korupciju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka noziegumi pret vidi apdraud cilvēku drošību, kaitējot resursiem, kas ir būtiski iztikai, izraisot vardarbību un konfliktus, veicinot korupciju un nodarot citu kaitējumu; mudina ES starptautiskajā tiesu iestāžu sadarbībā un daudzpusējos forumos cīņu pret noziegumiem pret vidi noteikt par galveno stratēģisko politisko prioritāti un jo īpaši veicināt daudzpusēju vides nolīgumu ievērošanu, pieņemot sankcijas, apmainoties ar paraugpraksi un veicinot Starptautiskās Krimināltiesas darbības jomas paplašināšanu, lai ar to aptvertu arī noziedzīgus nodarījumus, kas ir kvalificējami kā ekocīds; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus noziegumu pret vidi profilaksei, izmeklēšanai un kriminālvajāšanai par tiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka starptautiskie tiesību akti laika gaitā ir mainīti, ietverot tādus jaunus jēdzienus kā cilvēces kopīgais mantojums, ilgtspējīga attīstība un nākamās paaudzes, bet nav pastāvīga starptautiska mehānisma, ar ko uzraudzīt un novērst kaitējumu videi un vides postījumus, kas maina globālos kopresursus vai ekosistēmu pakalpojumus; šajā nolūkā aicina ES un dalībvalstis atbalstīt paradigmas maiņu ar mērķi starptautiskajos vides tiesību aktos iekļaut ekocīdu un nākamo paaudžu tiesības; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OV L 201, 26.7.2013., 60. lpp.

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603494/EXPO_IDA(202 0)603494_EN.pdf.

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-annex-eu-biodiversity-strategy-2030_en.pdf un https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2016-0034_LV.html.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/658217/IPOL_IDA(2020 )658217_EN.pdf.

(5)  OV C 118, 8.4.2020., 15. lpp.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2014/534980/EXPO_STU(20 14)534980_EN.pdf.

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2020/603488/EXPO_IDA(202 0)603488_EN.pdf.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0285.

(9)  “Biodaudzveidība: finansējums un ekonomiskais un darījumdarbības pamudinājums uz rīcību”, kopsavilkums un kopsavilkuma ziņojums, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2019. gada maijs, 7. lpp.

(10)  “Biodaudzveidība: finansējums un ekonomiskais un darījumdarbības pamudinājums uz rīcību”, kopsavilkums un kopsavilkuma ziņojums. ESAO, 2019. gada maijs.

(11)  IPBES darbseminārs par bioloģisko daudzveidību un pandēmijām, darbsemināra ziņojums, 2020. gads, 23. lpp.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 6. jūlija Direktīva 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (OV L 213, 30.7.1998., 13. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.).

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/17

---

P9_TA(2021)0405

Mākslīgais intelekts krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenotā mākslīgā intelekta izmantošana krimināllietās

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un policijas un tiesu iestāžu īstenoto mākslīgā intelekta izmantošanu krimināllietās (2020/2016(INI))

(2022/C 132/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 16. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 6., 7., 8., 11., 12., 13., 20., 21., 24. un 47. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 6., 7., 8., 11., 12., 13., 20., 21., 24. un 47. pantu;

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (ETS 108) un to grozošo protokolu (Konvencija 108+), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (ETS 108) un to grozošo protokolu (Konvencija 108+),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas (CEPEJ) Eiropas Ētikas hartu par mākslīgā intelekta izmantošanu tiesu sistēmās un to vidē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas (CEPEJ) Eiropas Ētikas hartu par mākslīgā intelekta izmantošanu tiesu sistēmās un to vidē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. aprīļa paziņojumu “Vairojot uzticēšanos antropocentriskam mākslīgajam intelektam” (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. aprīļa paziņojumu “Vairojot uzticēšanos antropocentriskam mākslīgajam intelektam” (COM(2019)0168),

| — | ņemot vērā Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīlī publicētās ētikas vadlīnijas uzticamam MI, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīlī publicētās ētikas vadlīnijas uzticamam MI,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par lielo datu ietekmi uz pamattiesībām — privātums, datu aizsardzība, nediskriminācija, drošība un tiesībaizsardzība (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par lielo datu ietekmi uz pamattiesībām — privātums, datu aizsardzība, nediskriminācija, drošība un tiesībaizsardzība (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. februāra uzklausīšanu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE) par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un par to, kā to krimināllietās izmanto policija un tiesu iestādes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. februāra uzklausīšanu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE) par mākslīgo intelektu krimināltiesībās un par to, kā to krimināllietās izmanto policija un tiesu iestādes,

| — | ņemot vērā ziņojumu par LIBE komitejas darba braucienu uz Amerikas Savienotajām Valstīm 2020. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par LIBE komitejas darba braucienu uz Amerikas Savienotajām Valstīm 2020. gada februārī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0232/2021),

| A. | tā kā digitālajām tehnoloģijām kopumā un konkrēti datu apstrādes un analīzes uzplaukumam, ko dara iespējamu mākslīgais intelekts (MI), ir raksturīgs ārkārtīgs potenciāls un risks; tā kā MI attīstība pēdējos gados ir ievērojami progresējusi, MI kļūstot par vienu no 21. gadsimta stratēģiskajām tehnoloģijām ar potenciālu sniegt būtiskus ieguvumus efektivitātes, precizitātes un ērtības ziņā un tādējādi radīt pozitīvas pārmaiņas Eiropas ekonomikā un sabiedrībā, bet arī ar lieliem riskiem pamattiesībām un demokrātijai, kuras pamatā ir tiesiskums; tā kā MI būtu jāuztver nevis kā pašmērķis, bet gan kā instruments, kas kalpo cilvēkiem, ar galīgo mērķi palielināt cilvēku labbūtību, spējas un drošību; |
| --- | --- |

A.

tā kā digitālajām tehnoloģijām kopumā un konkrēti datu apstrādes un analīzes uzplaukumam, ko dara iespējamu mākslīgais intelekts (MI), ir raksturīgs ārkārtīgs potenciāls un risks; tā kā MI attīstība pēdējos gados ir ievērojami progresējusi, MI kļūstot par vienu no 21. gadsimta stratēģiskajām tehnoloģijām ar potenciālu sniegt būtiskus ieguvumus efektivitātes, precizitātes un ērtības ziņā un tādējādi radīt pozitīvas pārmaiņas Eiropas ekonomikā un sabiedrībā, bet arī ar lieliem riskiem pamattiesībām un demokrātijai, kuras pamatā ir tiesiskums; tā kā MI būtu jāuztver nevis kā pašmērķis, bet gan kā instruments, kas kalpo cilvēkiem, ar galīgo mērķi palielināt cilvēku labbūtību, spējas un drošību;

| B. | tā kā par spīti pastāvīgajiem sasniegumiem datorapstrādes ātruma un atmiņas aspektā vēl nav tādu programmu, kam piemistu cilvēka spēja elastīgi darboties plašākā mērogā vai tikt galā ar uzdevumiem, kuru izpilde prasa konteksta izpratni vai kritisku analīzi; tā kā dažas MI lietotnes ir sasniegušas cilvēku ekspertu un speciālistu snieguma līmeni konkrētu specifisku uzdevumu veikšanā (piemēram, juridisko tehnoloģiju jomā) un var dot rezultātus daudz ātrāk un plašākā mērogā; |
| --- | --- |

B.

tā kā par spīti pastāvīgajiem sasniegumiem datorapstrādes ātruma un atmiņas aspektā vēl nav tādu programmu, kam piemistu cilvēka spēja elastīgi darboties plašākā mērogā vai tikt galā ar uzdevumiem, kuru izpilde prasa konteksta izpratni vai kritisku analīzi; tā kā dažas MI lietotnes ir sasniegušas cilvēku ekspertu un speciālistu snieguma līmeni konkrētu specifisku uzdevumu veikšanā (piemēram, juridisko tehnoloģiju jomā) un var dot rezultātus daudz ātrāk un plašākā mērogā;

| C. | tā kā dažas valstis, tostarp vairākas dalībvalstis, vairāk nekā citas tiesībaizsardzībā un tiesu sistēmā izmanto MI lietotnes vai iegultās MI sistēmas un tas daļēji ir skaidrojams ar regulējuma trūkumu un regulējuma atšķirībām, kas ļauj vai aizliedz MI izmantošanu konkrētiem mērķiem; tā kā pieaugošā MI izmantošana krimināltiesību jomā ir balstīta jo īpaši uz solījumiem, ka tas samazinās noteiktu veidu noziedzību un ļaus pieņemt objektīvākus lēmumus; tā kā šie solījumi tomēr ne vienmēr piepildās; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažas valstis, tostarp vairākas dalībvalstis, vairāk nekā citas tiesībaizsardzībā un tiesu sistēmā izmanto MI lietotnes vai iegultās MI sistēmas un tas daļēji ir skaidrojams ar regulējuma trūkumu un regulējuma atšķirībām, kas ļauj vai aizliedz MI izmantošanu konkrētiem mērķiem; tā kā pieaugošā MI izmantošana krimināltiesību jomā ir balstīta jo īpaši uz solījumiem, ka tas samazinās noteiktu veidu noziedzību un ļaus pieņemt objektīvākus lēmumus; tā kā šie solījumi tomēr ne vienmēr piepildās;

| D. | tā kā Hartā nostiprinātās pamattiesības un pamatbrīvības būtu jāgarantē visā MI un saistīto tehnoloģiju dzīves ciklā, it īpaši to projektēšanas, izstrādes, ieviešanas un izmantošanas laikā, un tās būtu jāpiemēro tiesību aktu izpildes panākšanai jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Hartā nostiprinātās pamattiesības un pamatbrīvības būtu jāgarantē visā MI un saistīto tehnoloģiju dzīves ciklā, it īpaši to projektēšanas, izstrādes, ieviešanas un izmantošanas laikā, un tās būtu jāpiemēro tiesību aktu izpildes panākšanai jebkuros apstākļos;

| E. | tā kā MI tehnoloģija būtu jāizstrādā tā, lai tās centrā būtu cilvēki, tā būtu pelnījusi sabiedrības uzticēšanos un vienmēr kalpotu cilvēkiem; tā kā MI sistēmām vajadzētu būt ar garantiju, ka tās ir izstrādātas tā, lai tās vienmēr varētu izslēgt cilvēks; |
| --- | --- |

E.

tā kā MI tehnoloģija būtu jāizstrādā tā, lai tās centrā būtu cilvēki, tā būtu pelnījusi sabiedrības uzticēšanos un vienmēr kalpotu cilvēkiem; tā kā MI sistēmām vajadzētu būt ar garantiju, ka tās ir izstrādātas tā, lai tās vienmēr varētu izslēgt cilvēks;

| F. | tā kā MI sistēmas ir jāprojektē tā, ka tās nodrošina aizsardzību un sniedz labumu visiem sabiedrības locekļiem (cita starpā ņemot vērā neaizsargātus, marginalizētus iedzīvotājus), tām jābūt nediskriminējošām, drošām, to lēmumiem jābūt izskaidrojamiem un pārredzamiem, kā arī jāievēro cilvēka autonomija un pamattiesības, lai tās būtu uzticamas, kā aprakstīts Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas ētikas vadlīnijās; |
| --- | --- |

F.

tā kā MI sistēmas ir jāprojektē tā, ka tās nodrošina aizsardzību un sniedz labumu visiem sabiedrības locekļiem (cita starpā ņemot vērā neaizsargātus, marginalizētus iedzīvotājus), tām jābūt nediskriminējošām, drošām, to lēmumiem jābūt izskaidrojamiem un pārredzamiem, kā arī jāievēro cilvēka autonomija un pamattiesības, lai tās būtu uzticamas, kā aprakstīts Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas ētikas vadlīnijās;

| G. | tā kā Savienība kopā ar dalībvalstīm ir izšķirīgi atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka lēmumi, kas attiecas uz MI lietotņu dzīves ciklu un izmantošanu tiesu un tiesībaizsardzības jomā, tiek pieņemti pārredzami, pilnībā sargā pamattiesības un it īpaši neturpina pastāvošo diskrimināciju, neobjektīvu attieksmi vai aizspriedumus; tā kā attiecīgajām rīcībpolitiskajām izvēlēm būtu jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, lai garantētu konstitucionalitāti un taisnīgu un humānu tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Savienība kopā ar dalībvalstīm ir izšķirīgi atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka lēmumi, kas attiecas uz MI lietotņu dzīves ciklu un izmantošanu tiesu un tiesībaizsardzības jomā, tiek pieņemti pārredzami, pilnībā sargā pamattiesības un it īpaši neturpina pastāvošo diskrimināciju, neobjektīvu attieksmi vai aizspriedumus; tā kā attiecīgajām rīcībpolitiskajām izvēlēm būtu jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, lai garantētu konstitucionalitāti un taisnīgu un humānu tiesu sistēmu;

| H. | tā kā MI lietotnes var pavērt lielas iespējas tiesībaizsardzības jomā, jo īpaši — uzlabot tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darba metodes un efektīvāk apkarot konkrētu veidu noziegumus, it sevišķi finanšu noziegumus, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, kā arī konkrētus kibernoziedzības veidus, tādējādi uzlabojot ES iedzīvotāju drošību, bet reizē tās var arī būtiski apdraudēt cilvēku pamattiesības; tā kā jebkāda vispārēja MI izmantošana masveida novērošanai būtu nesamērīga; |
| --- | --- |

H.

tā kā MI lietotnes var pavērt lielas iespējas tiesībaizsardzības jomā, jo īpaši — uzlabot tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darba metodes un efektīvāk apkarot konkrētu veidu noziegumus, it sevišķi finanšu noziegumus, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, kā arī konkrētus kibernoziedzības veidus, tādējādi uzlabojot ES iedzīvotāju drošību, bet reizē tās var arī būtiski apdraudēt cilvēku pamattiesības; tā kā jebkāda vispārēja MI izmantošana masveida novērošanai būtu nesamērīga;

| I. | tā kā MI sistēmu izstrāde un darbība policijas un tiesu iestāžu vajadzībām nozīmē daudzu personu, organizāciju, iekārtu komponentu, programmatūras algoritmu un lietotāju devumu bieži vien kompleksā un sarežģītā vidē; tā kā MI izmantošana tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs ir dažādos attīstības posmos — no konceptualizācijas, prototipu izstrādes vai izvērtēšanas līdz izmantošanai pēc apstiprināšanas; tā kā, visā pasaulē notiekošo zinātnisko pētījumu rezultātā tehnoloģijām nobriestot, nākotnē var rasties jaunas izmantošanas iespējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā MI sistēmu izstrāde un darbība policijas un tiesu iestāžu vajadzībām nozīmē daudzu personu, organizāciju, iekārtu komponentu, programmatūras algoritmu un lietotāju devumu bieži vien kompleksā un sarežģītā vidē; tā kā MI izmantošana tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs ir dažādos attīstības posmos — no konceptualizācijas, prototipu izstrādes vai izvērtēšanas līdz izmantošanai pēc apstiprināšanas; tā kā, visā pasaulē notiekošo zinātnisko pētījumu rezultātā tehnoloģijām nobriestot, nākotnē var rasties jaunas izmantošanas iespējas;

| J. | tā kā obligāti vajadzīgs skaidrs modelis, kā noteikt juridisko atbildību par MI sistēmu iespējamo kaitīgo ietekmi krimināltiesību jomā; tā kā reglamentējošiem noteikumiem šajā jomā vienmēr būtu jāsaglabā cilvēku atbildība un pirmām kārtām jācenšas nepieļaut nekādu kaitīgu seku rašanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā obligāti vajadzīgs skaidrs modelis, kā noteikt juridisko atbildību par MI sistēmu iespējamo kaitīgo ietekmi krimināltiesību jomā; tā kā reglamentējošiem noteikumiem šajā jomā vienmēr būtu jāsaglabā cilvēku atbildība un pirmām kārtām jācenšas nepieļaut nekādu kaitīgu seku rašanos;

| K. | tā kā dalībvalstīm ir pienākums garantēt pilnīgu pamattiesību ievērošanu MI sistēmu izmantošanā tiesībaizsardzības un tiesu jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm ir pienākums garantēt pilnīgu pamattiesību ievērošanu MI sistēmu izmantošanā tiesībaizsardzības un tiesu jomā;

| L. | tā kā saiknei starp pamattiesību aizsardzību un rezultatīvu policijas darbību vienmēr ir jābūt būtiskam elementam diskusijās par to, vai un kā MI būtu jāizmanto tiesībaizsardzības nozarē, kurā lēmumiem var būt ilgstoša ietekme uz personu dzīvi un brīvību; tā kā tas ir īpaši svarīgi, jo MI var kļūt par pastāvīgu mūsu krimināltiesību ekosistēmas daļu, kas nodrošina analīzi un palīdzību izmeklēšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saiknei starp pamattiesību aizsardzību un rezultatīvu policijas darbību vienmēr ir jābūt būtiskam elementam diskusijās par to, vai un kā MI būtu jāizmanto tiesībaizsardzības nozarē, kurā lēmumiem var būt ilgstoša ietekme uz personu dzīvi un brīvību; tā kā tas ir īpaši svarīgi, jo MI var kļūt par pastāvīgu mūsu krimināltiesību ekosistēmas daļu, kas nodrošina analīzi un palīdzību izmeklēšanā;

| M. | tā kā tiesībaizsardzības iestādēs MI tiek izmantots, piemēram, sejas atpazīšanas tehnoloģijās, kur to lieto, piem., lai meklētu aizdomās turēto personu datubāzēs un identificētu cilvēku tirdzniecības upurus vai bērnus, kuri cietuši no seksuālas izmantošanas un vardarbības, automātiskajā numura zīmes atpazīšanā, runātāja identifikācijā, runas identifikācijā, lūpu nolasīšanas tehnoloģijās, skaniskajā novērošanā (šāvienu detektēšanas algoritmi), identificēto datubāzu autonomā izpētē un analīzē, prognozēšanā (kriminoloģiskā prognozēšana un noziedzības karsto punktu analīze), uzvedības detektēšanas rīkos, mūsdienīgos virtuālās autopsijas rīkos, kuri palīdz noteikt nāves cēloni, autonomos finanšu krāpniecības un teroristu finansēšanas identifikācijas instrumentos, sociālo mediju uzraudzībā (rasmošana un datu ievākšana kontaktu izpētes nolūkos) un automatizētās novērošanas sistēmās, kurās iekļautas dažādas detektēšanas spējas (piemēram, sirdspukstu detektēšana un termokameras); tā kā līdzās citiem potenciāliem vai turpmākiem MI tehnoloģijas lietojumiem tiesībaizsardzības jomā iepriekš minētajiem lietojumiem var būt ļoti dažāda uzticamības un precizitātes pakāpe un ietekme uz pamattiesību aizsardzību un krimināltiesību sistēmu dinamiku; tā kā daudzus no šiem rīkiem izmanto trešās valstīs, bet saskaņā ar Savienības datu aizsardzības acquis un judikatūru tie būtu nelikumīgi; tā kā algoritmu rutīnveida izmantošana, pat ja pseidopozitīvu rezultātu īpatsvars ir neliels, var novest pie tā, ka kļūdainu brīdinājumu ir daudz vairāk nekā pareizu; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiesībaizsardzības iestādēs MI tiek izmantots, piemēram, sejas atpazīšanas tehnoloģijās, kur to lieto, piem., lai meklētu aizdomās turēto personu datubāzēs un identificētu cilvēku tirdzniecības upurus vai bērnus, kuri cietuši no seksuālas izmantošanas un vardarbības, automātiskajā numura zīmes atpazīšanā, runātāja identifikācijā, runas identifikācijā, lūpu nolasīšanas tehnoloģijās, skaniskajā novērošanā (šāvienu detektēšanas algoritmi), identificēto datubāzu autonomā izpētē un analīzē, prognozēšanā (kriminoloģiskā prognozēšana un noziedzības karsto punktu analīze), uzvedības detektēšanas rīkos, mūsdienīgos virtuālās autopsijas rīkos, kuri palīdz noteikt nāves cēloni, autonomos finanšu krāpniecības un teroristu finansēšanas identifikācijas instrumentos, sociālo mediju uzraudzībā (rasmošana un datu ievākšana kontaktu izpētes nolūkos) un automatizētās novērošanas sistēmās, kurās iekļautas dažādas detektēšanas spējas (piemēram, sirdspukstu detektēšana un termokameras); tā kā līdzās citiem potenciāliem vai turpmākiem MI tehnoloģijas lietojumiem tiesībaizsardzības jomā iepriekš minētajiem lietojumiem var būt ļoti dažāda uzticamības un precizitātes pakāpe un ietekme uz pamattiesību aizsardzību un krimināltiesību sistēmu dinamiku; tā kā daudzus no šiem rīkiem izmanto trešās valstīs, bet saskaņā ar Savienības datu aizsardzības acquis un judikatūru tie būtu nelikumīgi; tā kā algoritmu rutīnveida izmantošana, pat ja pseidopozitīvu rezultātu īpatsvars ir neliels, var novest pie tā, ka kļūdainu brīdinājumu ir daudz vairāk nekā pareizu;

| N. | tā kā MI rīkus un lietotnes vairākās pasaules valstīs izmanto arī tiesu iestādes, piemēram, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu par pirmstiesas apcietinājumu, notiesāšanā, atkārtotu pārkāpumu varbūtības aprēķināšanā un probācijas noteikšanā, strīdu izšķiršanā tiešsaistē, judikatūras pārvaldībā un piekļuves tiesību aktiem atvieglošanā; tā kā tas ir vājinājis un mazinājis citas ādaskrāsas cilvēku un citu minoritāšu iespējas; tā kā pašlaik Eiropas Savienībā, izņemot dažas dalībvalstis, šos rīkus un lietotnes izmanto galvenokārt tikai civillietās; |
| --- | --- |

N.

tā kā MI rīkus un lietotnes vairākās pasaules valstīs izmanto arī tiesu iestādes, piemēram, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu par pirmstiesas apcietinājumu, notiesāšanā, atkārtotu pārkāpumu varbūtības aprēķināšanā un probācijas noteikšanā, strīdu izšķiršanā tiešsaistē, judikatūras pārvaldībā un piekļuves tiesību aktiem atvieglošanā; tā kā tas ir vājinājis un mazinājis citas ādaskrāsas cilvēku un citu minoritāšu iespējas; tā kā pašlaik Eiropas Savienībā, izņemot dažas dalībvalstis, šos rīkus un lietotnes izmanto galvenokārt tikai civillietās;

| O. | tā kā MI izmantošana tiesībaizsardzības jomā nozīmē dažādus potenciāli lielus un dažos gadījumos nepieņemamus riskus cilvēku pamattiesību aizsardzībai, piemēram, nepārredzamu lēmumu pieņemšanu, dažādu diskrimināciju un kļūdas, kas raksturīgas pamatā esošajam algoritmam un ko var pastiprināt atgriezeniskās saites, kā arī riskus privātuma un persondatu aizsardzībai, vārda un informācijas brīvības aizsardzībai, nevainīguma prezumpcijai, tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī riskus cilvēku brīvībai un drošībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā MI izmantošana tiesībaizsardzības jomā nozīmē dažādus potenciāli lielus un dažos gadījumos nepieņemamus riskus cilvēku pamattiesību aizsardzībai, piemēram, nepārredzamu lēmumu pieņemšanu, dažādu diskrimināciju un kļūdas, kas raksturīgas pamatā esošajam algoritmam un ko var pastiprināt atgriezeniskās saites, kā arī riskus privātuma un persondatu aizsardzībai, vārda un informācijas brīvības aizsardzībai, nevainīguma prezumpcijai, tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī riskus cilvēku brīvībai un drošībai;

| P. | tā kā MI sistēmas, ko izmanto tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, ir arī neaizsargātas pret MI balstītiem uzbrukumiem informācijas sistēmām vai datu saindēšanu, kas izpaužas kā nepareizas datu kopas iekļaušana nolūkā radīt neobjektīvus rezultātus; tā kā šajās situācijās radītais kaitējums potenciāli ir vēl būtiskāks un var izraisīt eksponenciāli lielāku kaitējumu gan atsevišķiem cilvēkiem, gan grupām, |
| --- | --- |

P.

tā kā MI sistēmas, ko izmanto tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, ir arī neaizsargātas pret MI balstītiem uzbrukumiem informācijas sistēmām vai datu saindēšanu, kas izpaužas kā nepareizas datu kopas iekļaušana nolūkā radīt neobjektīvus rezultātus; tā kā šajās situācijās radītais kaitējums potenciāli ir vēl būtiskāks un var izraisīt eksponenciāli lielāku kaitējumu gan atsevišķiem cilvēkiem, gan grupām,

| Q. | tā kā MI ieviešana tiesībaizsardzības un tiesu jomā būtu jāuzskata nevis tikai par tehnisku iespējamību, bet gan drīzāk par politisku lēmumu attiecībā uz tiesībaizsardzības un krimināltiesību sistēmu veidolu un mērķiem; tā kā mūsdienu krimināltiesību pamatā ir ideja, ka iestādes reaģē uz nodarījumu pēc tā izdarīšanas, nepieņemot, ka visi cilvēki ir bīstami un pastāvīgi jāuzrauga, lai nepieļautu iespējamus pārkāpumus; tā kā uz MI balstītas novērošanas metodes šai pieejai ir liels izaicinājums un liek likumdevējiem visā pasaulē steidzami rūpīgi novērtēt sekas, kas rodas, ja ir ļauts ieviest tehnoloģijas, kuras mazina cilvēka lomu tiesībaizsardzības un iztiesāšanas procesos, |
| --- | --- |

Q.

tā kā MI ieviešana tiesībaizsardzības un tiesu jomā būtu jāuzskata nevis tikai par tehnisku iespējamību, bet gan drīzāk par politisku lēmumu attiecībā uz tiesībaizsardzības un krimināltiesību sistēmu veidolu un mērķiem; tā kā mūsdienu krimināltiesību pamatā ir ideja, ka iestādes reaģē uz nodarījumu pēc tā izdarīšanas, nepieņemot, ka visi cilvēki ir bīstami un pastāvīgi jāuzrauga, lai nepieļautu iespējamus pārkāpumus; tā kā uz MI balstītas novērošanas metodes šai pieejai ir liels izaicinājums un liek likumdevējiem visā pasaulē steidzami rūpīgi novērtēt sekas, kas rodas, ja ir ļauts ieviest tehnoloģijas, kuras mazina cilvēka lomu tiesībaizsardzības un iztiesāšanas procesos,

| 1. | atkārto, ka — tā kā MI pamatā ir liela persondatu apjoma apstrāde — tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un tiesības uz personas datu aizsardzību attiecas uz visām MI jomām un ka ir pilnībā jāievēro Savienības tiesiskais regulējums datu aizsardzības un privātuma jomā; tādēļ atgādina, ka ES jau ir izstrādājusi datu aizsardzības standartus tiesībaizsardzības jomā, kas veido pamatu jebkādiem turpmākiem noteikumiem par MI izmantošanu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām; atgādina, ka persondatu apstrādei vajadzētu būt likumīgai un godprātīgai, apstrādes nolūkiem vajadzētu būt precizētiem, skaidri formulētiem un leģitīmiem, apstrādei vajadzētu būt adekvātai, relevantai un samērīgai ar nolūku, kādā tā notiek, tai vajadzētu būt precīzai un atjauninātai un neprecīzi dati, ja vien nav piemērojami ierobežojumi, būtu jālabo vai jādzēš, dati nebūtu jāglabā ilgāk, nekā nepieciešams, būtu jānosaka skaidri un piemēroti termiņi dzēšanai vai periodiskai šādu datu glabāšanas nepieciešamības pārskatīšanai un tie būtu jāapstrādā drošā veidā; uzsver arī, ka nedrīkstētu pieļaut iespēju, ka MI lietotne identificē personas, izmantojot iepriekš anonimizētus datus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vēlreiz apstiprina, ka visos MI risinājumos tiesībaizsardzības un tiesu jomā ir arī pilnībā jāievēro tādi principi kā cilvēka cieņa, nediskriminēšana, pārvietošanās brīvība, nevainīguma prezumpcija un tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības klusēt, vārda un informācijas brīvība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība, vienlīdzība likuma priekšā, pušu procesuālo tiesību vienlīdzība un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu saskaņā ar Hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju; uzsver, ka tad, ja MI lietotņu izmantošana nav saderīga ar pamattiesībām, tā ir jāaizliedz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka ātrums, kādā visā pasaulē tiek izstrādātas MI lietotnes, neļauj lietotnes izsmeļoši uzskaitīt un tādēļ ir vajadzīgs skaidrs un saskanīgs pārvaldības modelis, kas garantē gan indivīdu pamattiesības, gan tiesisko skaidrību izstrādātājiem, ņemot vērā tehnoloģiju nepārtraukto attīstību; tomēr, ņemot vērā policijas un tiesu iestāžu lomu un atbildību, kā arī to lēmumu ietekmi, kurus tās pieņem, lai nepieļautu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem, vai izpildītu kriminālsodus, uzskata, ka gadījumos, kad pastāv iespēja būtiski ietekmēt cilvēka dzīvi, MI lietotņu izmantošana ir jāklasificē kā liela riska darbība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā sakarā uzskata, ka jebkuram MI rīkam, ko izstrādā vai izmanto tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes, vajadzētu būt vismaz drošam, noturīgam, aizsargātam un piemērotam paredzētajam mērķim un atbilst taisnīguma, datu minimizēšanas, pārskatatbildības, pārredzamības, nediskriminēšanas un izskaidrojamības principiem un ka to izstrādei, ieviešanai un izmantošanai būtu jāpiemēro riska novērtējums un stingra nepieciešamības un proporcionalitātes pārbaude, kur aizsardzības pasākumiem jābūt samērīgiem ar identificētajiem riskiem; uzsver, ka iedzīvotāju uzticēšanās Eiropas Savienībā izstrādāta, ieviesta un lietota MI izmantošanai ir atkarīga no pilnīgas šo kritēriju izpildes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst dažu veidu MI lietotņu pozitīvo devumu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbā Savienībā; kā piemēru uzsver uzlabotu judikatūras pārvaldību, kas panākta ar rīkiem, kuri piedāvā papildu meklēšanas iespējas; uzskata, ka ir virkne citu potenciālu MI lietojumu tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām, kurus varētu izpētīt, vienlaikus ņemot vērā piecus principus, kas ietverti CEPEJ pieņemtajā Ētikas hartā par mākslīgā intelekta izmantošanu tiesu sistēmās un to vidē, un īpašu uzmanību pievēršot CEPEJ apzinātajiem “lietojumiem, pret kuriem jāattiecas maksimāli atturīgi”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka jebkuru tehnoloģiju var izmantot neparedzētam nolūkam, un tādēļ aicina īstenot stingru demokrātisko kontroli un neatkarīgu uzraudzību pār jebkuru MI balstītu tehnoloģiju, ko izmanto tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, it īpaši tām tehnoloģijām, kuras var izmantot masveida novērošanai vai masveida profilēšanai; tādēļ ar lielām bažām norāda, ka konkrētas MI tehnoloģijas, ko izmanto tiesībaizsardzības nozarē, ir iespējams izmantot masveida novērošanas nolūkos; uzsver juridisko prasību nepieļaut masveida novērošanu ar MI tehnoloģijām, kura pēc definīcijas neatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, un aizliegt tādu lietotņu izmantošanu, ar kurām tā varētu notikt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka dažās trešās valstīs izmantotā pieeja attiecībā uz masveida novērošanas tehnoloģiju izstrādi, ieviešanu un izmantošanu nesamērīgi ietekmē pamattiesības un tāpēc ES nedrīkst tādu īstenot; tādēļ uzsver, ka Savienībā ir vienādi jāreglamentē arī aizsardzības pasākumi pret MI tehnoloģiju nepareizu izmantošanu, ko veic tiesībaizsardzības un tiesu iestādes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver neobjektivitātes un diskriminācijas potenciālu, ko rada tādu MI lietotņu izmantošana kā mašīnmācīšanās, ieskaitot algoritmus, kuri ir pamatā šādām lietotnēm; atzīmē, ka neobjektivitāte var būt raksturīga pamatā esošajām datu kopām (sevišķi tad, ja tiek izmantoti vēsturiski dati), algoritmu izstrādātāju ieviesta vai radīta tad, kad sistēmas tiek izmantotas reālās pasaules apstākļos; norāda, ka MI lietotņu sniegtos rezultātus neizbēgami ietekmē izmantoto datu kvalitāte un ka šāda raksturīga neobjektivitāte tiecas pakāpeniski palielināties un tādējādi turpināt un pastiprināt pastāvošo diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz personām, kas pieder pie noteiktām etniskām grupām vai rasu diskriminācijai pakļautām kopienām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka daudzas pašlaik izmantotās algoritmiskās identifikācijas tehnoloģijas nesamērīgi nepareizi identificē un klasificē un tādējādi kaitē rasu diskriminācijai pakļautiem cilvēkiem, pie konkrētām etniskām kopienām piederīgām personām, LGBTI, bērniem un veciem cilvēkiem, kā arī sievietēm; atgādina, ka indivīdiem ir ne tikai tiesības tikt pareizi identificētiem, bet arī tiesības netikt identificētiem vispār, ja vien tas nav prasīts tiesību aktos prioritārās un leģitīmās sabiedrības interesēs; uzsver, ka MI prognozes, kuru pamatā ir konkrētas personu grupas iezīmes, pastiprina un turpina pastāvošās diskriminācijas formas; uzskata, ka būtu jāpieliek lielas pūles, lai nepieļautu automatizētu diskrimināciju un neobjektivitāti; aicina ieviest stingrus papildu aizsardzības pasākumus gadījumiem, kad MI sistēmas tiesībaizsardzībā vai tiesu iestādēs tiek izmantotas attiecībā uz nepilngadīgajiem vai saistībā ar tiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver varas asimetriju starp tiem, kas izmanto MI tehnoloģijas, un tiem, kas ir šo tehnoloģiju objekti; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai MI rīku izmantošana tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs nekļūtu par nelīdztiesības, sociālās plaisas vai atstumtības faktoru; uzsver MI rīku izmantošanas ietekmi uz aizdomās turēto personu tiesībām uz aizstāvību, grūtības iegūt jēgpilnu informāciju par to darbību un no tā izrietošās grūtības apstrīdēt to rezultātus tiesā, it īpaši cilvēkiem, kuri pakļauti izmeklēšanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai riskus, kuri it īpaši saistīti ar datu noplūdēm, datu drošības pārkāpumiem un neatļautu piekļuvi persondatiem un citai informācijai, kas saistīta, piemēram, ar kriminālizmeklēšanu vai tiesas lietām un ko apstrādā MI sistēmas; uzsver, ka tiesībaizsardzībā un tiesu iestādēs izmantoto MI sistēmu drošības un drošuma aspekti ir rūpīgi jāapdomā un tiem jābūt pietiekami stabiliem un noturīgiem, lai novērstu ļaunprātīgu uzbrukumu MI sistēmām iespējamās katastrofālās sekas; uzsver, cik svarīga ir integrētā drošība, kā arī īpaša cilvēka virsvadība pirms konkrētu kritiski svarīgu lietotņu izmantošanas, un tādēļ aicina tiesībaizsardzības un tiesu iestādes izmantot tikai tādas MI lietotnes, kas atbilst privātuma un integrētās datu aizsardzības principam, lai izvairītos no funkciju nesamērīga pieauguma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka nevienai MI sistēmai, ko izmanto tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes, nevajadzētu būt iespējai nedz kaitēt cilvēku fiziskajai integritātei, nedz sadalīt tiesības vai uzlikt juridiskas saistības indivīdiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka, ņemot vērā MI sistēmu izstrādes un darbības sarežģītību, ir grūti pareizi noteikt juridisko atbildību par iespējamo kaitējumu; uzskata, ka ir jāizveido skaidrs un taisnīgs režīms juridiskās atbildības noteikšanai par šo augsto digitālo tehnoloģiju iespējamajām negatīvajām sekām; tomēr uzsver, ka pirmām kārtām ir jācenšas šādas sekas vispār nepieļaut; tādēļ aicina visās MI lietotnēs tiesībaizsardzības kontekstā piemērot piesardzības principu; uzsver, ka juridiskajai atbildībai vienmēr jāgulstas uz fizisku vai juridisku personu, kurai vienmēr jābūt identificētai attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti ar MI palīdzību; tādēļ uzsver, ka ir jānodrošina to korporatīvo struktūru pārredzamība, kuras ražo un pārvalda MI sistēmas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka gan aizstāvības tiesību īstenošanas efektivitātes, gan valstu krimināltiesību sistēmu pārredzamības aspektā ir nepieciešams īpašs, skaidrs un precīzs tiesiskais regulējums, kas paredz MI rīku izmantošanas nosacījumus, kārtību un sekas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu jomā, kā arī skarto personu tiesības un efektīvas un viegli pieejamas sūdzību un pārsūdzību procedūras, tostarp tiesiskās aizsardzības līdzekļus; uzsver kriminālprocesa pušu tiesības piekļūt datu vākšanas procesam un saistītajiem novērtējumiem, ko veic vai kas iegūti, izmantojot MI lietotnes; uzsver, ka tiesu iestāžu sadarbībā iesaistītajām izpildiestādēm, lemjot par izdošanas (vai nodošanas) pieprasījumu citai dalībvalstij vai trešai valstij, ir jānovērtē, vai MI rīku izmantošana pieprasījuma iesniedzējā valstī varētu klaji apdraudēt pamattiesības uz taisnīgu tiesu; aicina Komisiju publicēt vadlīnijas par to, kā veikt šādu novērtējumu tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās kontekstā; uzstāj, ka dalībvalstīm saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem būtu jānodrošina, ka indivīdi tiek informēti par to, ka attiecībā uz viņiem tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes izmanto MI lietotnes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka tad, ja cilvēki paļausies tikai uz mašīnu ģenerētiem datiem, profiliem un ieteikumiem, viņi nevarēs veikt neatkarīgu novērtējumu; uzsver potenciāli smagās negatīvās sekas, īpaši tiesībaizsardzības un tiesu jomā, kas rastos, ja cilvēki pārmērīgi uzticētos MI rīku šķietami objektīvajam un zinātniskajam raksturam un neņemtu vērā iespēju, ka to rezultāti varētu būt nepareizi, nepilnīgi, nerelevanti vai diskriminējoši; uzsver, ka būtu jāizvairās no pārmērīgas paļaušanās uz MI sistēmu rezultātiem, un uzsver, ka iestādēm ir jāstiprina pārliecība un zināšanas, kas ļauj apšaubīt vai ignorēt algoritmisku ieteikumu; uzskata, ka ir svarīgi, lai ekspektācijas par šādiem tehnoloģiskiem risinājumiem būtu reālistiskas, un nesolīt ideālus tiesībaizsardzības risinājumus un visu izdarīto pārkāpumu atklāšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka tiesu un tiesībaizsardzības kontekstā lēmums, kam ir juridiskas vai līdzīgas sekas, vienmēr ir jāpieņem cilvēkam, kuru var saukt pie atbildības par pieņemtajiem lēmumiem; uzskata, ka tiem, kuriem piemēro MI sistēmas, ir jādod iespēja izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus; atgādina, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem personai ir tiesības netikt pakļautai lēmumam, kurš viņai rada juridiskas sekas vai viņu būtiski ietekmē un kura pamatā ir tikai automatizēta datu apstrāde; turklāt uzsver, ka automatizēta individuālu lēmumu pieņemšana nedrīkst būt balstīta uz īpašām persondatu kategorijām, izņemot, ja tiek nodrošināti atbilstīgi pasākumi, ar ko aizsargā datu subjekta tiesības un brīvības, un leģitīmās intereses; uzsver, ka ES tiesību akti aizliedz profilēšanu, kas izraisa fizisku personu diskrimināciju, balstoties uz īpašām persondatu kategorijām; uzsver, ka, ņemot vērā tiesībaizsardzības iestāžu un to darbību izpildu raksturu, lēmumi tiesībaizsardzības jomā gandrīz vienmēr ir lēmumi, kam ir juridiskas sekas attiecīgajai personai; atzīmē, ka MI izmantošana var ietekmēt cilvēku lēmumus un visus kriminālprocesa posmus; tādēļ uzskata, ka iestādēm, kas izmanto MI sistēmas, ir jāievēro ārkārtīgi augsti juridiskie standarti un jānodrošina cilvēka iejaukšanās, īpaši tad, kad tiek analizēti no šādām sistēmām iegūti dati; tādēļ prasa ievērot tiesnešu suverēno rīcības brīvību un lēmumu pieņemšanu katrā gadījumā atsevišķi; aicina aizliegt MI un saistīto tehnoloģiju izmantošanu tiesas nolēmumu ierosināšanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina nodrošināt algoritmu izskaidrojamību, pārredzamību, izsekojamību un verifikāciju, lai panāktu, ka tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm paredzēto MI sistēmu izstrāde, ieviešana un izmantošana atbilst pamattiesībām un ka iedzīvotāji tām uzticas, kā arī lai nodrošinātu, ka MI algoritmu radītos rezultātus ir iespējams padarīt saprotamus lietotājiem un tiem, kas ir pakļauti šīm sistēmām, un nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz pirmdatiem un to, kā sistēma nonāk pie konkrēta secinājuma; norāda, ka, lai nodrošinātu tehnisko pārredzamību, noturību un precizitāti, tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm Savienībā būtu jāļauj iegādāties tikai tādus rīkus un sistēmas, kuru algoritmi un loģika ir pārbaudāma un pieejama vismaz policijai un tiesu iestādēm, kā arī neatkarīgajiem revidentiem, lai tos varētu novērtēt, revidēt un pārbaudīt, un pārdevēji nedrīkst tos slēgt vai marķēt kā īpašumtiesību objektus; turklāt norāda, ka būtu jāsniedz skaidrā, saprotamā valodā sagatavota dokumentācija par pakalpojuma būtību, izstrādātajiem rīkiem, veiktspēju un apstākļiem, kādos tos paredzēts izmantot, un riskiem, ko tie varētu radīt; tādēļ aicina tiesu un tiesībaizsardzības iestādes nodrošināt proaktīvu un pilnīgu pārredzamību attiecībā uz privātiem uzņēmumiem, kas tiem nodrošina MI sistēmas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām; tādēļ iesaka pēc iespējas izmantot atvērtā pirmkoda programmatūru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina tiesībaizsardzības un tiesu iestādes apzināt un novērtēt jomas, kurās daži īpaši pielāgoti MI risinājumi varētu būt noderīgi, un apmainīties ar MI ieviešanas paraugpraksēm; aicina dalībvalstis un ES aģentūras pieņemt attiecīgus publiskā iepirkuma procesus MI sistēmām, kuras izmanto tiesībaizsardzības vai tiesu iestāžu kontekstā, tā, lai nodrošinātu to atbilstību pamattiesībām un piemērojamajiem tiesību aktiem, cita starpā nodrošinot, ka programmatūras dokumentācija un algoritmi ir pieejami un piekļūstami izskatīšanai kompetentajām un uzraudzības iestādēm; īpaši prasa pieņemt saistošus noteikumus, kas prasa publiski atklāt publiskā un privātā sektora partnerības, līgumus un iegādes, kā arī iegādes mērķus; uzsver nepieciešamību nodrošināt iestādēm nepieciešamo finansējumu, kā arī nepieciešamās zināšanas, lai garantētu pilnīgu atbilstību ētikas, juridiskajām un tehniskajām prasībām, kas saistītas ar MI ieviešanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina nodrošināt MI sistēmu un lēmumu pieņemšanas procesa izsekojamību, kas izklāsta to funkcijas, nosaka sistēmu spējas un ierobežojumus un ļauj sekot līdzi lēmuma pamatelementu izcelsmei, izmantojot obligātu dokumentāciju; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt pilnīgu apmācības datu dokumentāciju, to kontekstu, mērķi, precizitāti un blakusparādības, kā arī to apstrādi, ko veic algoritmu veidotāji un izstrādātāji, un to atbilstību pamattiesībām; uzsver, ka vienmēr ir jābūt iespējai MI sistēmas aprēķinus reducēt līdz formai, kas ir saprotama cilvēkiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ieviest obligātu pamattiesību ietekmējuma novērtējumu, kas jāveic pirms ikvienas tiesībaizsardzības vai tiesu iestāžu MI sistēmas ierīkošanas vai ieviešanas, lai novērtētu visus potenciālos riskus pamattiesībām; atgādina, ka iepriekšējs novērtējums par ietekmi uz datu aizsardzību ir obligāts jebkāda veida apstrādei, īpaši tad, ja tiek izmantotas jaunas tehnoloģijas, kas, ļoti iespējams, rada lielu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, un uzskata, ka tas attiecas uz lielāko daļu MI tehnoloģiju tiesībaizsardzības un tiesu jomā; uzsver datu aizsardzības iestāžu un pamattiesību aģentūru īpašās zināšanas šo sistēmu novērtēšanā; uzsver, ka šie pamattiesību ietekmējuma novērtējumi būtu jāveic pēc iespējas atklāti un aktīvi iesaistot pilsonisko sabiedrību; prasa, lai ietekmes novērtējumos būtu arī skaidri definēti aizsardzības pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu konstatētos riskus, un lai tie, cik vien iespējams, būtu publiski pieejami pirms jebkuras MI sistēmas ieviešanas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka tikai stabila Eiropas MI pārvaldība, kas ietver neatkarīgu izvērtēšanu, var nodrošināt nepieciešamo pamattiesību principu ieviešanu praksē; prasa, lai visas MI sistēmas, kuras izmanto tiesībaizsardzības un tiesu iestādes un kuras var būtiski ietekmēt indivīdu dzīvi, periodiski obligāti revidē neatkarīga iestāde, lai pārbaudītu un izvērtētu algoritmiskās sistēmas, to kontekstu, mērķi, precizitāti, veiktspēju un mērogu un, tiklīdz tās sāk darboties, lai atklātu, izmeklētu, diagnosticētu un labotu jebkādu nevēlamu un nelabvēlīgu ietekmi un nodrošinātu, ka MI sistēmas darbojas, kā paredzēts; tādēļ aicina šajā nolūkā izveidot skaidru institucionālo satvaru, tostarp pienācīgu regulatīvo un uzraudzības kontroli, lai nodrošinātu pilnīgu īstenošanu un garantētu pilnībā informētas demokrātiskas debates par MI nepieciešamību un proporcionalitāti krimināltiesību jomā; uzsver, ka šo revīziju rezultāti būtu jādara pieejami publiskajos reģistros, lai iedzīvotāji zinātu, kādas MI sistēmas tiek ieviestas un kādi pasākumi tiek veikti, lai novērstu pamattiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka datu kopas un algoritmiskās sistēmas, ko izmanto, veicot klasificēšanu, novērtējumus un prognozes dažādos datu apstrādes posmos MI un saistīto tehnoloģiju izstrādē, var arī izraisīt atšķirīgu attieksmi un gan tiešu, gan netiešu diskrimināciju pret cilvēku grupām, īpaši tāpēc, ka dati, ko izmanto, lai apmācītu kriminoloģiskās prognozēšanas algoritmus, atspoguļo pastāvīgās novērošanas prioritātes un tādējādi var novest pie pašreizējo neobjektivitātes formu turpināšanas un pastiprināšanas; tādēļ uzsver, ka MI tehnoloģijām, īpaši tām, ko izmanto tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām, ir vajadzīgi starpdisciplīnu pētījumi un ieguldījums, tostarp zinātnes un tehnoloģiju studijās, kritiskajās rases studijas, invaliditātes studijās un citās disciplīnās, kas pielāgoti sociālajam kontekstam, cita starpā par to, kā tiek veidota atšķirība, noris klasifikācijas darbs un kādas ir tā sekas; tādēļ uzsver nepieciešamību sistemātiski investēt šo disciplīnu integrēšanā MI studijās un pētniecībā visos līmeņos; uzsver arī to, ka ir svarīgi, lai komandas, kas projektē, izstrādā, testē, uztur, ievieš un iepērk šīs MI sistēmas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām, pēc iespējas atspoguļotu sabiedrības vispārējo daudzveidību — tas netehniski samazina diskriminācijas risku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | turklāt uzsver, ka pienācīga pārskatatbildība, pienākumi un atbildība prasa ievērojamu specializētu apmācību par ētikas normām, iespējamiem draudiem, ierobežojumiem un pareizu MI tehnoloģijas izmantošanu, īpaši policijas un tiesu iestāžu darbiniekiem; uzsver, ka ar pienācīgu apmācību un kvalifikāciju būtu jāpanāk, ka lēmumu pieņēmēji ir apmācīti par iespējamo neobjektivitāti, jo datu kopas var būt balstītas uz diskriminējošiem un aizspriedumainiem datiem; atbalsta izpratnes veicināšanas un izglītojošu iniciatīvu izveidi nolūkā nodrošināt, ka cilvēki, kas strādā tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs, apzinās un saprot MI sistēmu izmantošanas ierobežojumus, iespējas un riskus, tostarp automatizācijas neobjektivitātes risku; atgādina, ka tas, ka MI apmācības datu kopās iekļauj gadījumus, kad policijas spēki, pildot savus pienākumus, rīkojušies rasistiski, neizbēgami novedīs pie rasistiskas neobjektivitātes MI ģenerētajos konstatējumos, rezultātos un ieteikumos; tādēļ vēlreiz aicina dalībvalstis veicināt diskriminācijas novēršanas rīcībpolitiku un izstrādāt valsts rīcības plānus cīņai pret rasismu policijas un tiesu sistēmas jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīmē, ka kriminoloģiskā prognozēšana ir viens no MI lietojumiem tiesībaizsardzības jomā, taču brīdina, ka, lai gan kriminoloģiskajā prognozēšanā var analizēt datu kopas modeļu un korelāciju identificēšanai, tā nevar atbildēt uz cēloņsakarības jautājumu un nevar sniegt uzticamas prognozes par individuālo uzvedību, tāpēc tā nevar būt vienīgais intervences pamats; norāda, ka vairākas ASV pilsētas pēc revīzijām ir beigušas izmantot kriminoloģiskās prognozēšanas sistēmas; atgādina, ka LIBE komitejas darba brauciena laikā uz ASV 2020. gada februārī Ņujorkas un Kembridžas (Masačūsetsā) policijas departamenti informēja deputātus, ka rezultativitātes trūkuma, diskriminējošas ietekmes un praktiskā nederīguma dēļ viņi ir pakāpeniski izbeiguši savas kriminoloģiskās prognozēšanas programmas un tā vietā ir pievērsušies uz sabiedrību vērstam policijas darbam; atzīmē, ka tas ir novedis pie noziedzības līmeņa samazināšanās; tādēļ ir pret to, ka tiesībaizsardzības iestādes izmanto MI, lai prognozētu indivīdu vai grupu uzvedību, balstoties uz vēsturiskiem datiem un iepriekšēju uzvedību, piederību pie grupas, atrašanās vietu vai jebkādām citām šādām pazīmēm, tādējādi mēģinot identificēt cilvēkus, kuri, ļoti iespējams, varētu izdarīt noziegumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīmē, ka sejas atpazīšanu izmanto dažādi, cita starpā verifikācijai/autentifikācijai (t. i., sejas sastatīšanai ar fotogrāfiju ID dokumentā klātienē, piemēram, uz viedrobežas), identifikācijai (t. i., fotogrāfijas sastatīšanai ar fotogrāfijām datubāzē) un atklāšanai (t. i., seju detektēšanai reāllaikā no tādiem avotiem kā videonovērošanas sistēmas un to sastatīšanai ar datubāzēm, piemēram, novērošanai reāllaikā), un katram izmantošanas veidam ir citāda ietekme uz pamattiesību aizsardzību; ir stingri pārliecināts, ka sejas atpazīšanas sistēmu ieviešana, ko veic tiesībaizsardzības iestādes, būtu jāierobežo, to ļaujot izmantot tikai skaidri pamatotiem mērķiem, pilnībā ievērojot proporcionalitātes un nepieciešamības principus un piemērojamos tiesību aktus; vēlreiz apstiprina, ka sejas atpazīšanas tehnoloģijas izmantošanai ir jāatbilst vismaz datu minimizēšanas, datu precizitātes, glabāšanas ierobežošanas, datu drošības un pārskatatbildības prasībām, kā arī jābūt likumīgai, taisnīgai, pārredzamai un ar konkrētu, skaidru un leģitīmu mērķi, kas ir skaidri noteikts dalībvalsts vai Savienības tiesību aktos; uzskata, ka verifikācijas un autentifikācijas sistēmas var turpināt ieviest un sekmīgi izmantot tikai tad, ja to negatīvo ietekmi var mazināt un var izpildīt minētos kritērijus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | turklāt aicina uz visiem laikiem aizliegt izmantot citu cilvēka īpašību, piemēram, gaitas, pirkstu nospiedumu, DNS, balss un citu biometrisko un uzvedības signālu, automatizētu analīzi un/vai atpazīšanu publiski pieejamās vietās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tomēr aicina noteikt moratoriju tādu sejas atpazīšanas sistēmu ieviešanai tiesībaizsardzības nolūkos, kurām ir identifikācijas funkcija, ja vien tās netiek izmantotas strikti tikai noziedzīgos nodarījumos cietušo identificēšanai, kamēr tehniskos standartus nevar uzskatīt par pilnībā atbilstīgiem pamattiesībām, iegūtie rezultāti nav objektīvi un nediskriminējoši, tiesiskais regulējums nenodrošina stingrus aizsardzības pasākumus pret nepareizu izmantošanu un stingru demokrātisko kontroli un uzraudzību un nav empīrisku pierādījumu par šādu tehnoloģiju ieviešanas nepieciešamību un proporcionalitāti; atzīmē, ka tad, ja minētie kritēriji nav izpildīti, sistēmas nevajadzētu izmantot vai ieviest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nopietnas bažas par to, ka tiesībaizsardzības aktori un izlūkdienesti izmanto privātas sejas atpazīšanas datubāzes, piemēram, Clearview AI — datubāzi, kurā ir vairāk nekā trīs miljardi attēlu, kas nelikumīgi savākti no sociālajiem tīkliem un citām interneta daļām, tostarp ES iedzīvotāju attēli; aicina dalībvalstis noteikt tiesībaizsardzības aktoriem pienākumu atklāt informāciju, vai tie izmanto Clearview AI tehnoloģiju vai līdzvērtīgas citu pakalpojumu sniedzēju tehnoloģijas; atgādina par Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) atzinumu, ka tādu pakalpojumu kā Clearview AI izmantošana, ko veic tiesībaizsardzības iestādes Eiropas Savienībā, “ļoti iespējams, neatbilst ES datu aizsardzības režīmam”; aicina aizliegt privātu sejas atpazīšanas datubāzu izmantošanu tiesībaizsardzības iestādēs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ņem vērā Komisijas priekšizpēti par iespējamām izmaiņām Prīmes lēmumā (8), arī attiecībā uz sejas attēliem; pieņem zināšanai iepriekšējos pētījumus, kas rāda, ka nekādi potenciāli jauni identifikatori, piemēram, varavīksnenes vai sejas atpazīšana, tiesu ekspertīzes kontekstā nebūs tikpat uzticami kā DNS vai pirkstu nospiedumi; atgādina Komisijai, ka jebkuram tiesību akta priekšlikumam jābūt balstītam pierādījumos un jāatbilst proporcionalitātes principam; mudina Komisiju nepagarināt Prīmes lēmuma sistēmu, ja vien nav pārliecinošu zinātnisku pierādījumu par sejas atpazīšanas uzticamību tiesu ekspertīzes kontekstā salīdzinājumā ar DNS vai pirkstu nospiedumiem, pēc tam, kad tā būs veikusi pilnīgu ietekmes novērtējumu, un ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) un EDAK ieteikumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka biometrisko datu izmantošana plašākā skatījumā ir saistīta ar cilvēka cieņas principu, kas ir visu Hartas garantēto pamattiesību pamatā; uzskata, ka jebkādu biometrisko datu izmantošana un vākšana attālinātas identifikācijas nolūkos, piemēram, veicot sejas atpazīšanu sabiedriskās vietās, kā arī automātiskos robežkontroles vārtos, ko izmanto robežpārbaudēm lidostās, var radīt īpašus riskus pamattiesībām, kuru sekas var ievērojami atšķirties atkarībā no izmantošanas mērķa, konteksta un tvēruma; turklāt uzsver, ka afektīva stāvokļa atpazīšanas tehnoloģiju, piemēram, kameras, kas detektē acu kustības un zīlītes lieluma izmaiņas, zinātniskais derīgums tiesībaizsardzības kontekstā ir apšaubīts; uzskata, ka biometriskās identifikācijas izmantošana tiesībaizsardzības un tiesu kontekstā vienmēr būtu jāuzskata par lielu risku un tādēļ tai būtu jāpiemēro papildu prasības, kā ieteikusi Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ir ļoti nobažījies par pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” finansētiem pētniecības projektiem, kas ievieš mākslīgo intelektu uz ārējām robežām, piemēram, projektu iBorderCtrl, “viedas melu detektēšanas sistēmu”, kas profilē ceļotājus, balstoties uz datorautomatizētu interviju, kura ar ceļotāju veikta pa tīmekļa kameru pirms ceļojuma, un mākslīgajā intelektā balstītu 38 mikrožestu analīzi, kas testēta Ungārijā, Latvijā un Grieķijā; tādēļ aicina Komisiju, izmantojot leģislatīvus un neleģislatīvus līdzekļus un vajadzības gadījumā pārkāpumu procedūras, aizliegt jebkādu biometrisko datu, tostarp sejas attēlu, apstrādi tiesībaizsardzības nolūkos, kura noved pie masveida novērošanas publiski pieejamās vietās; turklāt aicina Komisiju vairs nefinansēt biometriskos pētījumus vai biometrisko sistēmu ieviešanu vai programmas, kas, ļoti iespējams, var izraisīt neselektīvu masveida novērošanu sabiedriskās vietās; šajā kontekstā uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš dronu izmantošanai policijas operācijās un tai būtu jāpiemēro stingrs regulējums; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atbalsta Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas ieteikumus, kuros aicināts aizliegt cilvēku masveida vērtēšanu ar MI palīdzību; uzskata, ka jebkāda veida normatīva, iedzīvotāju vērtēšana plašā mērogā, ko veic valsts iestādes, īpaši tiesībaizsardzības un tiesu jomā, noved pie autonomijas zaudēšanas, apdraud nediskriminēšanas principu un to nevar uzskatīt par atbilstošu pamattiesībām, it sevišķi cilvēka cieņai, kas kodificētas ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina panākt lielāku vispārējo pārredzamību, lai izveidotos vispusīga izpratne par MI lietotņu izmantošanu Savienībā; prasa, lai dalībvalstis sniedz visaptverošu informāciju par to tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu izmantotajiem rīkiem, izmantoto rīku veidiem, mērķiem, kādiem tie tiek izmantoti, noziegumu veidiem, kuriem tie tiek piemēroti, un to uzņēmumu vai organizāciju nosaukumiem, kuri ir izstrādājuši šos rīkus; aicina tiesībaizsardzības un tiesu iestādes arī informēt sabiedrību un nodrošināt pietiekamu pārredzamību attiecībā uz to, kā tās, īstenojot savas pilnvaras, izmanto MI un saistītās tehnoloģijas, un cita starpā publiskot attiecīgās tehnoloģijas pseidopozitīvo un pseidonegatīvo rezultātu līmeņus; prasa, lai Komisija apkopo un atjaunina informāciju vienā vietā; aicina Komisiju arī publicēt un atjaunināt informāciju par to, kā MI izmanto Savienības aģentūras, kurām uzticēti tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu uzdevumi; aicina EDAK novērtēt tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu izmantoto MI tehnoloģiju un lietotņu likumību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka MI lietotnes, tostarp tās, ko izmanto tiesībaizsardzības un tiesu kontekstā, pasaulē tiek izstrādātas strauji; mudina visas Eiropas ieinteresētās personas, tostarp dalībvalstis un Komisiju, starptautiskās sadarbības ceļā nodrošināt ārpussavienības partneru iesaisti, lai starptautiskā līmenī paaugstinātu standartus un izveidotu kopīgu un komplementāru tiesisko un ētisko MI izmantošanas satvaru — īpaši tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm —, kas pilnībā atbilstu Hartai, Eiropas datu aizsardzības acquis un cilvēktiesībām plašākā mērogā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES Pamattiesību aģentūru sadarbībā ar EDAK un EDAU izstrādāt visaptverošas vadlīnijas, ieteikumus un paraugprakses, lai precizētu kritērijus un nosacījumus MI lietotņu un risinājumu izstrādei, izmantošanai un ieviešanai tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs; apņemas veikt pētījumu par Tiesībaizsardzības direktīvas (9) īstenošanu, lai apzinātu, kā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu veiktajās apstrādes darbībās ir nodrošināta persondatu aizsardzība, īpaši tad, kad tiek izstrādātas vai ieviestas jaunas tehnoloģijas; turklāt aicina Komisiju izsvērt, vai ir nepieciešams ar īpašu likumdošanas darbību precizēt kritērijus un nosacījumus MI lietotņu un risinājumu izstrādei, izmantošanai un ieviešanai tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(3)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(4)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(5)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(6)  OV C 362, 8.9.2021., 63. lpp.

(7)  OV C 263, 25.7.2018., 82. lpp.

(8)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/27

---

P9_TA(2021)0406

Vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekme uz sievietēm un bērniem

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekmi uz sievietēm un bērniem (2019/2166(INI))

(2022/C 132/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6., 8. un 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 6., 8. un 67. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (Cietušo tiesību direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (Cietušo tiesību direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 23., 24. un 47. pantu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 23., 24. un 47. pantu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), kas stājās spēkā 2014. gada 1. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), kas stājās spēkā 2014. gada 1. augustā,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Bērna tiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Bērna tiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas 2011. gada 18. aprīļa vispārējo komentāru Nr. 13 par bērna tiesībām būt pasargātam no jebkāda veida vardarbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas 2011. gada 18. aprīļa vispārējo komentāru Nr. 13 par bērna tiesībām būt pasargātam no jebkāda veida vardarbības,

| — | ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem,

| — | ņemot vērā 1993. gada 29. maija Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada 29. maija Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un Vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstīto vardarbību pret sievietēm, ar kuru atjaunināts Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārējais ieteikums Nr. 19 par vardarbību pret sievietēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un Vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstīto vardarbību pret sievietēm, ar kuru atjaunināts Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārējais ieteikums Nr. 19 par vardarbību pret sievietēm,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 2. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 2. principu,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) dzimumu līdztiesības jomā, kā arī 16.2 IAM par jebkādas vardarbīgas izturēšanās pret bērnu, kā arī bērnu ekspluatācijas, nelikumīgas tirdzniecības un spīdzināšanas izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) dzimumu līdztiesības jomā, kā arī 16.2 IAM par jebkādas vardarbīgas izturēšanās pret bērnu, kā arī bērnu ekspluatācijas, nelikumīgas tirdzniecības un spīdzināšanas izbeigšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0109),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), jo īpaši tā pirmo mērķi — panākt sievietēm un meitenēm brīvību no vardarbības un stereotipiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), jo īpaši tā pirmo mērķi — panākt sievietēm un meitenēm brīvību no vardarbības un stereotipiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Līdztiesības savienība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Līdztiesības savienība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)” (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)” (COM(2020)0258),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 6. marta darba dokumentu “2019. gada ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību ES” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 6. marta darba dokumentu “2019. gada ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību ES” (SWD(2019)0101),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (regula “Brisele IIa”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību (regula “Brisele IIa”) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) ziņojumu par 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) ziņojumu par 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā EIGE2019. gada 12. jūnija pētījumu “Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data” (“Izpratne par intīmā partnera vardarbību ES. Datu loma”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIGE2019. gada 12. jūnija pētījumu “Understanding intimate partner violence in the EU: the role of data” (“Izpratne par intīmā partnera vardarbību ES. Datu loma”),

| — | ņemot vērā EIGE2019. gada 18. novembra pētījumu “A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police” (“Riska novērtēšanas un riska pārvaldības vadlīnijas policijai attiecībā uz intīmo partneru vardarbību pret sievietēm”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIGE2019. gada 18. novembra pētījumu “A guide to risk assessment and risk management of intimate partner violence against women for police” (“Riska novērtēšanas un riska pārvaldības vadlīnijas policijai attiecībā uz intīmo partneru vardarbību pret sievietēm”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”),

| — | ņemot vērā Pret sievietēm vērstas diskriminācijas un vardarbības novēršanas neatkarīgo ekspertu mehānismu platformu (EDVAW) un tās 2019. gada 31. maija paziņojumu “Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody” (“Intīmā partnera vardarbība pret sievietēm ir būtisks faktors bērnu aizgādības noteikšanā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pret sievietēm vērstas diskriminācijas un vardarbības novēršanas neatkarīgo ekspertu mehānismu platformu (EDVAW) un tās 2019. gada 31. maija paziņojumu “Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody” (“Intīmā partnera vardarbība pret sievietēm ir būtisks faktors bērnu aizgādības noteikšanā”),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ekspertu grupas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai priekšsēdētājas Marceline Naudi2020. gada 24. marta paziņojumu “For many women and children, the home is not a safe place” (“Daudzām sievietēm un bērniem mājas nav droša vieta”) par nepieciešamību pandēmijas laikā ievērot Stambulas konvencijas standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ekspertu grupas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanai priekšsēdētājas Marceline Naudi2020. gada 24. marta paziņojumu “For many women and children, the home is not a safe place” (“Daudzām sievietēm un bērniem mājas nav droša vieta”) par nepieciešamību pandēmijas laikā ievērot Stambulas konvencijas standartus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0254/2021),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām un galvenajiem mērķiem un tai būtu jāatspoguļojas visās ES rīcībpolitikās; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līgumos (11) un Hartā (12) un tās ir jāievēro vienmēr; tā kā dzimumbalstīta vardarbība visās tās formās ir ekstrēms sieviešu diskriminācijas veids un cilvēktiesību pārkāpums, kas sakņojas dzimumu nelīdztiesībā, kurai tā palīdz saglabāties un kuru tā nostiprina; tā kā šāda veida vardarbība izriet no dzimumu stereotipiem par sieviešu un vīriešu lomu un spējām, kā arī no nevienlīdzīgām varas attiecībām sabiedrībā; tā kā vardarbība joprojām ir plaši izplatīta un skar sievietes visos sabiedrības līmeņos neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem, sociālā stāvokļa vai izcelsmes vai dzīvesvietas valsts, un tā kā tā ir viens no nopietnākajiem šķēršļiem dzimumu līdztiesības panākšanai; tā kā dalībvalstu atšķirīgo rīcībpolitiku un tiesību aktu dēļ sievietes un bērni visā ES nav vienādā mērā aizsargāti pret dzimumbalstītu vardarbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām un galvenajiem mērķiem un tai būtu jāatspoguļojas visās ES rīcībpolitikās; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līgumos (11) un Hartā (12) un tās ir jāievēro vienmēr; tā kā dzimumbalstīta vardarbība visās tās formās ir ekstrēms sieviešu diskriminācijas veids un cilvēktiesību pārkāpums, kas sakņojas dzimumu nelīdztiesībā, kurai tā palīdz saglabāties un kuru tā nostiprina; tā kā šāda veida vardarbība izriet no dzimumu stereotipiem par sieviešu un vīriešu lomu un spējām, kā arī no nevienlīdzīgām varas attiecībām sabiedrībā; tā kā vardarbība joprojām ir plaši izplatīta un skar sievietes visos sabiedrības līmeņos neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem, sociālā stāvokļa vai izcelsmes vai dzīvesvietas valsts, un tā kā tā ir viens no nopietnākajiem šķēršļiem dzimumu līdztiesības panākšanai; tā kā dalībvalstu atšķirīgo rīcībpolitiku un tiesību aktu dēļ sievietes un bērni visā ES nav vienādā mērā aizsargāti pret dzimumbalstītu vardarbību;

| B. | tā kā par spīti daudziem gadījumiem, kad līdztiesība ir formāli atzīta, un progresam dzimumu līdztiesības jomā sievietes joprojām saskaras ar diskrimināciju un atrodas nelabvēlīgākā situācijā un joprojām pastāv sociālā, ekonomiskā un kultūras nevienlīdzība; tā kā saskaņā ar EIGE 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu neviena ES valsts vēl nav spējusi nodrošināt pilnīgu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem; tā kā ES progress dzimumu līdztiesības jomā joprojām ir lēns un indeksa rādītājs ik pēc diviem gadiem vidēji uzlabojas par vienu punktu; tā kā ar šādu attīstības gaitu ES būs vajadzīgi gandrīz 70 gadi, lai panāktu dzimumu līdztiesību; tā kā Parlaments jau ir aicinājis izveidot jaunu Padomes sastāvu, kas sastāvētu no ministriem un valsts sekretāriem, kuri būtu atbildīgi par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

B.

tā kā par spīti daudziem gadījumiem, kad līdztiesība ir formāli atzīta, un progresam dzimumu līdztiesības jomā sievietes joprojām saskaras ar diskrimināciju un atrodas nelabvēlīgākā situācijā un joprojām pastāv sociālā, ekonomiskā un kultūras nevienlīdzība; tā kā saskaņā ar EIGE 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu neviena ES valsts vēl nav spējusi nodrošināt pilnīgu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem; tā kā ES progress dzimumu līdztiesības jomā joprojām ir lēns un indeksa rādītājs ik pēc diviem gadiem vidēji uzlabojas par vienu punktu; tā kā ar šādu attīstības gaitu ES būs vajadzīgi gandrīz 70 gadi, lai panāktu dzimumu līdztiesību; tā kā Parlaments jau ir aicinājis izveidot jaunu Padomes sastāvu, kas sastāvētu no ministriem un valsts sekretāriem, kuri būtu atbildīgi par dzimumu līdztiesību;

| C. | tā kā dažādas apspiešanas formas nevis pastāv atsevišķi, bet gan pārklājas un ietekmē cilvēkus vienlaikus, izraisot intersekcionālu diskrimināciju; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ bieži vien pārklājas ar diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkādu citu uzskatu, piederības pie nacionālās minoritātes, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažādas apspiešanas formas nevis pastāv atsevišķi, bet gan pārklājas un ietekmē cilvēkus vienlaikus, izraisot intersekcionālu diskrimināciju; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ bieži vien pārklājas ar diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkādu citu uzskatu, piederības pie nacionālās minoritātes, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma un seksuālās orientācijas dēļ;

| D. | tā kā šajā desmitgadē vērojama acīmredzama un organizēta globāla un ES mēroga ofensīva pret dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, arī ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā desmitgadē vērojama acīmredzama un organizēta globāla un ES mēroga ofensīva pret dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, arī ES;

| E. | tā kā dzimumu līdztiesība ir būtisks priekšnosacījums inovatīvai, konkurētspējīgai un plaukstošai ES ekonomikai, kas radītu jaunas darbvietas un palielinātu ražīgumu, sevišķi attiecībā uz digitalizāciju un pārkārtošanos uz zaļo ekonomiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā dzimumu līdztiesība ir būtisks priekšnosacījums inovatīvai, konkurētspējīgai un plaukstošai ES ekonomikai, kas radītu jaunas darbvietas un palielinātu ražīgumu, sevišķi attiecībā uz digitalizāciju un pārkārtošanos uz zaļo ekonomiku;

| F. | tā kā intīmā partnera vardarbība nozīmē jebkādu fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku vardarbību, kas notiek starp bijušajiem vai pašreizējiem laulātajiem vai partneriem, neatkarīgi no tā, vai tās izdarītājs ir vai nav dzīvojis kopā ar cietušo; tā kā intīmā partnera vardarbība ir viens no izplatītākajiem dzimumbalstītās vardarbības veidiem — tiek lēsts, ka 22 % sieviešu ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību un 43 % sieviešu ir piedzīvojušas psiholoģisku vardarbību no sava partnera puses (13); tā kā šāda vardarbība nesamērīgi skar sievietes un bērnus; ar terminu “vardarbība ģimenē” apzīmē “visus fiziskas, seksuālas, psiholoģiskas vai ekonomiskas vardarbības aktus, kas notiek ģimenē vai mājās, vai starp bijušajiem vai esošajiem laulātajiem vai partneriem neatkarīgi no tā, vai vardarbības izdarītājs dzīvo vai ir dzīvojis vienā dzīvesvietā ar vardarbības upuri” (14); tā kā vardarbība ģimenē ir nopietna un bieži vien ilgstoša un slēpta sociāla problēma, kas cietušajiem izraisa sistemātiskas fiziskas un/vai psiholoģiskas traumas ar smagām sekām un smagi ietekmē visas ģimenes emocionālo, ekonomisko un sociālo labklājību, jo vardarbību ir veikusi persona, kurai cietušajam vajadzētu spēt uzticēties; tā kā 70–85 % no bērniem, kas cietuši no vardarbības, pazīst savu pāridarītāju un lielākā daļa ir cietuši no tādu cilvēku nodarījuma, kam viņi uzticas (15); tā kā pāridarītājs bieži vien cietušo tur savā varā ar iebiedēšanu, kontroli, izolēšanu un vardarbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā intīmā partnera vardarbība nozīmē jebkādu fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku vardarbību, kas notiek starp bijušajiem vai pašreizējiem laulātajiem vai partneriem, neatkarīgi no tā, vai tās izdarītājs ir vai nav dzīvojis kopā ar cietušo; tā kā intīmā partnera vardarbība ir viens no izplatītākajiem dzimumbalstītās vardarbības veidiem — tiek lēsts, ka 22 % sieviešu ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību un 43 % sieviešu ir piedzīvojušas psiholoģisku vardarbību no sava partnera puses (13); tā kā šāda vardarbība nesamērīgi skar sievietes un bērnus; ar terminu “vardarbība ģimenē” apzīmē “visus fiziskas, seksuālas, psiholoģiskas vai ekonomiskas vardarbības aktus, kas notiek ģimenē vai mājās, vai starp bijušajiem vai esošajiem laulātajiem vai partneriem neatkarīgi no tā, vai vardarbības izdarītājs dzīvo vai ir dzīvojis vienā dzīvesvietā ar vardarbības upuri” (14); tā kā vardarbība ģimenē ir nopietna un bieži vien ilgstoša un slēpta sociāla problēma, kas cietušajiem izraisa sistemātiskas fiziskas un/vai psiholoģiskas traumas ar smagām sekām un smagi ietekmē visas ģimenes emocionālo, ekonomisko un sociālo labklājību, jo vardarbību ir veikusi persona, kurai cietušajam vajadzētu spēt uzticēties; tā kā 70–85 % no bērniem, kas cietuši no vardarbības, pazīst savu pāridarītāju un lielākā daļa ir cietuši no tādu cilvēku nodarījuma, kam viņi uzticas (15); tā kā pāridarītājs bieži vien cietušo tur savā varā ar iebiedēšanu, kontroli, izolēšanu un vardarbību;

| G. | tā kā intīmā partnera vardarbības līmenis lauku un attālās kopienās ir vēl augstāks nekā pilsētās; tā kā intīmā partnera vardarbība pret sievietēm laukos un attālos apvidos ir izplatītāka un sievietes tur piedzīvo biežāku un smagāku fizisku, psiholoģisku un ekonomisku sliktu izturēšanos, ko saasina tas, ka viņas dzīvo tālāk no pieejamiem resursiem un dienestiem, kur varētu vērsties pēc palīdzības; tā kā no intīmā partnera vardarbības cietušām personām būtiska problēma var būt veselības, sociālo un juridisko dienestu vājā izpratne par vardarbību ģimenē laukos un attālos apvidos; |
| --- | --- |

G.

tā kā intīmā partnera vardarbības līmenis lauku un attālās kopienās ir vēl augstāks nekā pilsētās; tā kā intīmā partnera vardarbība pret sievietēm laukos un attālos apvidos ir izplatītāka un sievietes tur piedzīvo biežāku un smagāku fizisku, psiholoģisku un ekonomisku sliktu izturēšanos, ko saasina tas, ka viņas dzīvo tālāk no pieejamiem resursiem un dienestiem, kur varētu vērsties pēc palīdzības; tā kā no intīmā partnera vardarbības cietušām personām būtiska problēma var būt veselības, sociālo un juridisko dienestu vājā izpratne par vardarbību ģimenē laukos un attālos apvidos;

| H. | tā kā ES līmenī lielāko daļu viena vecāka mājsaimniecību vada vientuļās mātes, kuras ir īpaši neaizsargātas ekonomiski, jo īpaši tās, kas strādā zemu atalgotā darbā, un kuras, visticamāk, drīz pametīs darba tirgu, jo kļūs par māti, tādējādi nostādot sevi nelabvēlīgākā situācijā, kad mēģinās atgriezties darba tirgū; tā kā 2019. gadā ES 40,3 % no viena vecāka mājsaimniecībām bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (16); |
| --- | --- |

H.

tā kā ES līmenī lielāko daļu viena vecāka mājsaimniecību vada vientuļās mātes, kuras ir īpaši neaizsargātas ekonomiski, jo īpaši tās, kas strādā zemu atalgotā darbā, un kuras, visticamāk, drīz pametīs darba tirgu, jo kļūs par māti, tādējādi nostādot sevi nelabvēlīgākā situācijā, kad mēģinās atgriezties darba tirgū; tā kā 2019. gadā ES 40,3 % no viena vecāka mājsaimniecībām bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (16);

| I. | tā kā 30 % sieviešu, kas piedzīvojušas seksuālu viktimizāciju no bijušā vai pašreizējā partnera puses, arī bērnībā ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību un tā kā 73 % māšu, kas cietušas no partnera fiziskas un/vai seksuālas vardarbības, ziņo, ka vismaz viens no viņu bērniem zina, ka šāda vardarbība ir notikusi (17); |
| --- | --- |

I.

tā kā 30 % sieviešu, kas piedzīvojušas seksuālu viktimizāciju no bijušā vai pašreizējā partnera puses, arī bērnībā ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību un tā kā 73 % māšu, kas cietušas no partnera fiziskas un/vai seksuālas vardarbības, ziņo, ka vismaz viens no viņu bērniem zina, ka šāda vardarbība ir notikusi (17);

| J. | tā kā daudzās dalībvalstīs noslēdze un sociālās distancēšanās pasākumi Covid-19 pandēmijas laikā tiek saistīti ar intīmo partneru vardarbības, psiholoģiskās vardarbības, koercitīvas kontroles un kibervardarbības gadījumu skaita un intensitātes eksponenciālu pieaugumu un par 60 % ir pieaudzis ārkārtas izsaukumu skaits, kuros cietušie ziņojuši par vardarbības ģimenē (18); tā kā prasība palikt mājās un satraucošā “ēnu pandēmijas” palielināšanās ir apgrūtinājušas sieviešu un bērnu piekļuvi efektīvai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam un atklājušas, ka atbalsta resursi un struktūras ir nepietiekami un ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, neļaujot daudziem no viņiem saņemt pienācīgu un savlaicīgu aizsardzību; tā kā dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai sniegtu savlaicīgu un pieejamu palīdzību cietušajiem, tostarp izveidojot ārkārtas īsziņu sistēmas vai kontaktpunktus aptiekās un lielveikalos, kur vērsties pēc palīdzības; tā kā, neraugoties uz šīs parādības izplatību, ES cietušie, viņu ģimenes, draugi, paziņas un kaimiņi nepietiekami ziņo par vardarbību pret sievietēm dažādu iemeslu dēļ, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā, un tā kā ļoti trūkst visaptverošu, salīdzināmu un pa dzimumiem sadalītu datu, ir grūti pilnībā novērtēt krīzes ietekmi; tā kā FRA aptauja par vardarbību pret sievietēm liecina, ka cietušās tikai 14 % gadījumos ziņo policijai par visnopietnākajiem partnervardarbības gadījumiem un ka divas trešdaļas cietušo sieviešu sistemātiski neziņo iestādēm gan baiļu, gan informācijas par cietušo tiesībām trūkuma dēļ, gan arī tādēļ, ka pastāv vispārējs uzskats, ka vardarbība ģimenē ir privāts jautājums, ko nevajadzētu publiskot (19); |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās dalībvalstīs noslēdze un sociālās distancēšanās pasākumi Covid-19 pandēmijas laikā tiek saistīti ar intīmo partneru vardarbības, psiholoģiskās vardarbības, koercitīvas kontroles un kibervardarbības gadījumu skaita un intensitātes eksponenciālu pieaugumu un par 60 % ir pieaudzis ārkārtas izsaukumu skaits, kuros cietušie ziņojuši par vardarbības ģimenē (18); tā kā prasība palikt mājās un satraucošā “ēnu pandēmijas” palielināšanās ir apgrūtinājušas sieviešu un bērnu piekļuvi efektīvai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam un atklājušas, ka atbalsta resursi un struktūras ir nepietiekami un ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem, neļaujot daudziem no viņiem saņemt pienācīgu un savlaicīgu aizsardzību; tā kā dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai sniegtu savlaicīgu un pieejamu palīdzību cietušajiem, tostarp izveidojot ārkārtas īsziņu sistēmas vai kontaktpunktus aptiekās un lielveikalos, kur vērsties pēc palīdzības; tā kā, neraugoties uz šīs parādības izplatību, ES cietušie, viņu ģimenes, draugi, paziņas un kaimiņi nepietiekami ziņo par vardarbību pret sievietēm dažādu iemeslu dēļ, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā, un tā kā ļoti trūkst visaptverošu, salīdzināmu un pa dzimumiem sadalītu datu, ir grūti pilnībā novērtēt krīzes ietekmi; tā kā FRA aptauja par vardarbību pret sievietēm liecina, ka cietušās tikai 14 % gadījumos ziņo policijai par visnopietnākajiem partnervardarbības gadījumiem un ka divas trešdaļas cietušo sieviešu sistemātiski neziņo iestādēm gan baiļu, gan informācijas par cietušo tiesībām trūkuma dēļ, gan arī tādēļ, ka pastāv vispārējs uzskats, ka vardarbība ģimenē ir privāts jautājums, ko nevajadzētu publiskot (19);

| K. | tā kā Covid-19 pandēmijas laikā pieņemto noslēdzes pasākumu dēļ ir palielinājusies vardarbība ģimenē un dzimumbalstīta vardarbība un saskaņā ar jaunāko Eiropola ziņojumu (20)


  online

  ES ir krasi palielinājusies seksuālā vardarbība pret bērnu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 pandēmijas laikā pieņemto noslēdzes pasākumu dēļ ir palielinājusies vardarbība ģimenē un dzimumbalstīta vardarbība un saskaņā ar jaunāko Eiropola ziņojumu (20)


  online

  ES ir krasi palielinājusies seksuālā vardarbība pret bērnu;

| L. | tā kā noslēdzes laikā ziņots, ka būtiski palielinājusies vardarbība ģimenē pret LGBTI+, sevišķi jauniešiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā noslēdzes laikā ziņots, ka būtiski palielinājusies vardarbība ģimenē pret LGBTI+, sevišķi jauniešiem;

| M. | tā kā ekonomiskā vardarbība pret sievietēm, kas izpaužas kā īpašuma bojāšana, piekļuves finanšu līdzekļiem, izglītībai vai darba tirgum ierobežošana un ekonomisko pienākumu nepildīšana, piemēram, uzturlīdzekļu nemaksāšana, ir pienācīgi jāņem vērā, jo finansiālās neatkarības un ģimenes labklājības ierobežošana iet roku rokā ar citu veidu vardarbību un kļūst par vēl vienu slazdu cietušajām personām; tā kā cietušās personas, kas nav finansiāli neatkarīgas, bieži vien ir spiestas palikt pie pāridarītāja tajā pašā dzīvesvietā, lai izvairītos no finansiālās nedrošības, bezpajumtniecības vai nabadzības, un pēdējā laikā Covid-19 pandēmijas apstākļos šī tendence ir pastiprinājusies; tā kā taisnīgs atalgojums un ekonomiskā neatkarība ir būtisks priekšnoteikums sieviešu spējai pamest vardarbīgas attiecības; tā kā dažās dalībvalstīs, lai panāktu to, ka pāridarītājs pilda ar tiesas lēmumu uzlikto pienākumu izmaksāt finansiālu kompensāciju, cietušajai personai var nākties uzturēt sakarus ar pāridarītāju, tādējādi pakļaujot sevi papildu fiziskai un emocionālai vardarbībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā ekonomiskā vardarbība pret sievietēm, kas izpaužas kā īpašuma bojāšana, piekļuves finanšu līdzekļiem, izglītībai vai darba tirgum ierobežošana un ekonomisko pienākumu nepildīšana, piemēram, uzturlīdzekļu nemaksāšana, ir pienācīgi jāņem vērā, jo finansiālās neatkarības un ģimenes labklājības ierobežošana iet roku rokā ar citu veidu vardarbību un kļūst par vēl vienu slazdu cietušajām personām; tā kā cietušās personas, kas nav finansiāli neatkarīgas, bieži vien ir spiestas palikt pie pāridarītāja tajā pašā dzīvesvietā, lai izvairītos no finansiālās nedrošības, bezpajumtniecības vai nabadzības, un pēdējā laikā Covid-19 pandēmijas apstākļos šī tendence ir pastiprinājusies; tā kā taisnīgs atalgojums un ekonomiskā neatkarība ir būtisks priekšnoteikums sieviešu spējai pamest vardarbīgas attiecības; tā kā dažās dalībvalstīs, lai panāktu to, ka pāridarītājs pilda ar tiesas lēmumu uzlikto pienākumu izmaksāt finansiālu kompensāciju, cietušajai personai var nākties uzturēt sakarus ar pāridarītāju, tādējādi pakļaujot sevi papildu fiziskai un emocionālai vardarbībai;

| N. | tā kā bērni mājās un ģimenes vidē var ciest arī kā vardarbības liecinieki (21), pieredzēdami dažādu veidu sliktu izturēšanos, kas izpaužas kā fiziska, verbāla, psiholoģiska, seksuāla un ekonomiska vardarbība pret vienu no vecākiem vai citām emocionāli svarīgām personām; tā kā šāda vardarbība ļoti nopietni ietekmē bērna psiholoģisko un emocionālo attīstību un tā kā tādēļ ir izšķirīgi svarīgi šādai vardarbībai pievērst pienācīgu uzmanību laulāto atšķiršanas gadījumos un saistībā ar vecāku aizgādības kārtību, nodrošinot, ka primāri tiek ņemtas vērā bērna intereses, īpaši, lai noteiktu aizgādības un apmeklējuma tiesības atšķiršanas gadījumos; tā kā vardarbības liecinieki ne vienmēr ir viegli atpazīstami un tā kā sievietes, kas cietušas no vardarbības ģimenē, dzīvo spriedzes un smagu emocionālu pārdzīvojumu stāvoklī; tā kā lietās, kas saistītas ar vardarbību ģimenē un bērnu aizsardzības jautājumiem, tiesām būtu jāvēršas pie zinošiem ekspertiem un jāizmanto mehānismi, lai izvairītos no tādu lēmumu pieņemšanas pret māti, kuros nav pienācīgi ņemti vērā visi apstākļi; |
| --- | --- |

N.

tā kā bērni mājās un ģimenes vidē var ciest arī kā vardarbības liecinieki (21), pieredzēdami dažādu veidu sliktu izturēšanos, kas izpaužas kā fiziska, verbāla, psiholoģiska, seksuāla un ekonomiska vardarbība pret vienu no vecākiem vai citām emocionāli svarīgām personām; tā kā šāda vardarbība ļoti nopietni ietekmē bērna psiholoģisko un emocionālo attīstību un tā kā tādēļ ir izšķirīgi svarīgi šādai vardarbībai pievērst pienācīgu uzmanību laulāto atšķiršanas gadījumos un saistībā ar vecāku aizgādības kārtību, nodrošinot, ka primāri tiek ņemtas vērā bērna intereses, īpaši, lai noteiktu aizgādības un apmeklējuma tiesības atšķiršanas gadījumos; tā kā vardarbības liecinieki ne vienmēr ir viegli atpazīstami un tā kā sievietes, kas cietušas no vardarbības ģimenē, dzīvo spriedzes un smagu emocionālu pārdzīvojumu stāvoklī; tā kā lietās, kas saistītas ar vardarbību ģimenē un bērnu aizsardzības jautājumiem, tiesām būtu jāvēršas pie zinošiem ekspertiem un jāizmanto mehānismi, lai izvairītos no tādu lēmumu pieņemšanas pret māti, kuros nav pienācīgi ņemti vērā visi apstākļi;

| O. | tā kā bērnu un jauniešu prasmes veidot veselīgas attiecības lielā mērā palīdz attīstīt izglītība, it sevišķi — mācot par dzimtes normām, dzimumu līdztiesību, varas dinamiku attiecībās, piekrišanu un robežu ievērošanu, un palīdz apkarot dzimumbalstītu vardarbību; tā kā UNESCO Starptautiskajās tehniskajās vadlīnijās par dzimumaudzināšanu ir teikts, ka vispusīgas dzimumaudzināšanas mācību programmas dod bērniem un jauniešiem iespēju pilnveidot zināšanas, veidot pozitīvu attieksmi un prasmes šajā jomā, tostarp cieņu pret cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību, piekrišanu un dažādību, kā arī tā iespēcina bērnus un jauniešus; |
| --- | --- |

O.

tā kā bērnu un jauniešu prasmes veidot veselīgas attiecības lielā mērā palīdz attīstīt izglītība, it sevišķi — mācot par dzimtes normām, dzimumu līdztiesību, varas dinamiku attiecībās, piekrišanu un robežu ievērošanu, un palīdz apkarot dzimumbalstītu vardarbību; tā kā UNESCO Starptautiskajās tehniskajās vadlīnijās par dzimumaudzināšanu ir teikts, ka vispusīgas dzimumaudzināšanas mācību programmas dod bērniem un jauniešiem iespēju pilnveidot zināšanas, veidot pozitīvu attieksmi un prasmes šajā jomā, tostarp cieņu pret cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību, piekrišanu un dažādību, kā arī tā iespēcina bērnus un jauniešus;

| P. | tā kā, lai risinātu dzimumbalstītas vardarbības izskaušanas jautājumu, ir jāizmanto konsekventi un salīdzināmi administratīvie dati, kuru pamatā ir stabila un koordinēta datu vākšanas sistēma; tā kā pašlaik pieejamie dati, ko savākušas dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, pilnībā neatspoguļo intīmā partnera vardarbību un tās ietekmi un ilgtermiņa sekas sievietēm un bērniem, jo daļa dalībvalstu nevāc pēc dzimuma dalītus salīdzināmus datus par vardarbību un neizšķir intīmo partneru vardarbību kā atsevišķu nodarījumu, tāpēc pelēkā zona, kam atbilst faktiskā intīmā partnera vardarbības izplatība un biežums, būtiskā mērā ir nekvantificēta un nekartēta; tā kā trūkst arī datu par paaugstināto vardarbības ģimenē un intīmā partnera vardarbības risku un izplatību konkrētās grupās, piemēram, attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām vai diskriminētām sieviešu grupām; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai risinātu dzimumbalstītas vardarbības izskaušanas jautājumu, ir jāizmanto konsekventi un salīdzināmi administratīvie dati, kuru pamatā ir stabila un koordinēta datu vākšanas sistēma; tā kā pašlaik pieejamie dati, ko savākušas dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, pilnībā neatspoguļo intīmā partnera vardarbību un tās ietekmi un ilgtermiņa sekas sievietēm un bērniem, jo daļa dalībvalstu nevāc pēc dzimuma dalītus salīdzināmus datus par vardarbību un neizšķir intīmo partneru vardarbību kā atsevišķu nodarījumu, tāpēc pelēkā zona, kam atbilst faktiskā intīmā partnera vardarbības izplatība un biežums, būtiskā mērā ir nekvantificēta un nekartēta; tā kā trūkst arī datu par paaugstināto vardarbības ģimenē un intīmā partnera vardarbības risku un izplatību konkrētās grupās, piemēram, attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām vai diskriminētām sieviešu grupām;

| Q. | tā kā dažās dalībvalstīs intīmā partnera vardarbība pret sievietēm bieži vien tiek ignorēta un, šķiet, bērna aizgādības, saskarsmes, kontaktu un apmeklējumu kārtībās un lēmumos dominē standarta noteikums par kopīgu aizgādību vai aizgādības tiesībām; tā kā šādas vardarbības neņemšana vērā noved pie smagām sekām sievietēm un bērniem, tai pāraugot feminicīdā un/vai infanticīdā; tā kā no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi; tā kā tad, ja cietušās personas ir ekonomiski vai sociāli atkarīgas no vardarbības izdarītāja, viņu situācija būtiski pasliktinās; tā kā tādēļ ir būtiski pilnībā ņemt vērā šāda veida vardarbību, lemjot par atšķiršanas un aizgādības pasākumiem, un izskatīt apgalvojumus par vardarbību, pirms pievērsties aizgādības un apmeklēšanas jautājumiem; tā kā dalībvalstu tiesām būtu jānodrošina, ka tiek veikts visaptverošs novērtējums saskaņā ar bērna interešu principu, lai noteiktu aizgādības un apmeklēšanas tiesības, un šajā novērtējumā jāietver bērna uzklausīšana, iesaistot visus attiecīgos dienestus, psiholoģiskā atbalsta sniegšana un jāņem vērā visu iesaistīto speciālistu zināšanas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažās dalībvalstīs intīmā partnera vardarbība pret sievietēm bieži vien tiek ignorēta un, šķiet, bērna aizgādības, saskarsmes, kontaktu un apmeklējumu kārtībās un lēmumos dominē standarta noteikums par kopīgu aizgādību vai aizgādības tiesībām; tā kā šādas vardarbības neņemšana vērā noved pie smagām sekām sievietēm un bērniem, tai pāraugot feminicīdā un/vai infanticīdā; tā kā no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi; tā kā tad, ja cietušās personas ir ekonomiski vai sociāli atkarīgas no vardarbības izdarītāja, viņu situācija būtiski pasliktinās; tā kā tādēļ ir būtiski pilnībā ņemt vērā šāda veida vardarbību, lemjot par atšķiršanas un aizgādības pasākumiem, un izskatīt apgalvojumus par vardarbību, pirms pievērsties aizgādības un apmeklēšanas jautājumiem; tā kā dalībvalstu tiesām būtu jānodrošina, ka tiek veikts visaptverošs novērtējums saskaņā ar bērna interešu principu, lai noteiktu aizgādības un apmeklēšanas tiesības, un šajā novērtējumā jāietver bērna uzklausīšana, iesaistot visus attiecīgos dienestus, psiholoģiskā atbalsta sniegšana un jāņem vērā visu iesaistīto speciālistu zināšanas;

| R. | tā kā lielākajā daļā dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu veiktie riska novērtējumi sistemātiski neiekļauj informāciju, ko bērni snieguši par intīmā partnera vardarbību, kurai viņi bijuši liecinieki; |
| --- | --- |

R.

tā kā lielākajā daļā dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu veiktie riska novērtējumi sistemātiski neiekļauj informāciju, ko bērni snieguši par intīmā partnera vardarbību, kurai viņi bijuši liecinieki;

| S. | tā kā visos lēmumos, kas attiecas uz bērniem, tostarp ģimenes strīdos, vienmēr kā noteicošais faktors būtu jāņem vērā bērna intereses, un tā kā tādēļ Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā un ANO Konvencijas par bērna tiesībām 9. pantā paredzētās katra bērna tiesības uzturēt kontaktus ar abiem vecākiem būtu jāierobežo, ja tas nepieciešams bērna interesēs; |
| --- | --- |

S.

tā kā visos lēmumos, kas attiecas uz bērniem, tostarp ģimenes strīdos, vienmēr kā noteicošais faktors būtu jāņem vērā bērna intereses, un tā kā tādēļ Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā un ANO Konvencijas par bērna tiesībām 9. pantā paredzētās katra bērna tiesības uzturēt kontaktus ar abiem vecākiem būtu jāierobežo, ja tas nepieciešams bērna interesēs;

| T. | tā kā saskaņā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantu un Direktīvas (ES) 2016/800 14. un 16. pantu bērniem ir tiesības paust savu viedokli visās viņus skarošās lietās, tostarp tiesu un administratīvās procedūrās, bērnam draudzīgā veidā un tā kā vienmēr ir jāņem vērā bērna viedoklis atbilstoši viņa vecumam un briedumam; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantu un Direktīvas (ES) 2016/800 14. un 16. pantu bērniem ir tiesības paust savu viedokli visās viņus skarošās lietās, tostarp tiesu un administratīvās procedūrās, bērnam draudzīgā veidā un tā kā vienmēr ir jāņem vērā bērna viedoklis atbilstoši viņa vecumam un briedumam;

| U. | tā kā divas no prestižākajām garīgās veselības iestādēm – Pasaules Veselības organizācija un Amerikas Psiholoģijas asociācija – noraida tā dēvētā vecāku atsvešināšanās sindroma un līdzīgu jēdzienu un terminu izmantošanu, jo tos var izmantot kā stratēģiju pret vardarbībā cietušajām personām, apšaubot viņu prasmes audzināt bērnu un neņemot vērā viņu sacīto, kā arī ignorējot vardarbību, kurai bērni ir pakļauti; tā kā saskaņā ar EDVAW platformas ieteikumu valsts aģentūrām un aktoriem, arī tiem, kas lemj par bērna aizgādību, apsūdzības vecāka atsvešināšanā, ko vardarbīgi tēvi izvirza pret mātēm, ir jāuzskata par varas un kontroles turpināšanu (22); |
| --- | --- |

U.

tā kā divas no prestižākajām garīgās veselības iestādēm – Pasaules Veselības organizācija un Amerikas Psiholoģijas asociācija – noraida tā dēvētā vecāku atsvešināšanās sindroma un līdzīgu jēdzienu un terminu izmantošanu, jo tos var izmantot kā stratēģiju pret vardarbībā cietušajām personām, apšaubot viņu prasmes audzināt bērnu un neņemot vērā viņu sacīto, kā arī ignorējot vardarbību, kurai bērni ir pakļauti; tā kā saskaņā ar EDVAW platformas ieteikumu valsts aģentūrām un aktoriem, arī tiem, kas lemj par bērna aizgādību, apsūdzības vecāka atsvešināšanā, ko vardarbīgi tēvi izvirza pret mātēm, ir jāuzskata par varas un kontroles turpināšanu (22);

| V. | tā kā anonīmas sūdzības un sūdzības, ko cietusī persona vēlāk atsauc, var apgrūtināt iestāžu veikto izmeklēšanu un ir šķērslis turpmākas vardarbības novēršanai; |
| --- | --- |

V.

tā kā anonīmas sūdzības un sūdzības, ko cietusī persona vēlāk atsauc, var apgrūtināt iestāžu veikto izmeklēšanu un ir šķērslis turpmākas vardarbības novēršanai;

| W. | tā kā kriminālprocesi, kas izriet no sūdzības par vardarbību ģimenē, bieži tiek risināti pilnīgi atsevišķi no atšķiršanas un aizgādības procesa; tā kā tas var nozīmēt, ka tiek noteikta kopīga aizgādība pār bērniem un/vai noteiktas apmeklējuma tiesības, kas apdraud cietušās personas un bērnu tiesības un drošību; tā kā tas var neatgriezeniski ietekmēt bērna garīgo un emocionālo attīstību, faktiski skarot viņa intereses; tā kā tādēļ dalībvalstīm ir jānodrošina, lai cietušajām personām saskaņā ar viņu vajadzībām būtu pieejami konfidenciāli bezmaksas cietušo atbalsta pakalpojumi, rīkojoties cietušo personu interesēs pirms kriminālprocesa, tā laikā un pēc tā, tostarp izmantojot psihosociālā atbalsta sistēmu — jo īpaši nopratināšanas procedūru laikā un pēc tām —, kurā ņemta vērā ar apstākļiem saistītā emocionālā spriedze; |
| --- | --- |

W.

tā kā kriminālprocesi, kas izriet no sūdzības par vardarbību ģimenē, bieži tiek risināti pilnīgi atsevišķi no atšķiršanas un aizgādības procesa; tā kā tas var nozīmēt, ka tiek noteikta kopīga aizgādība pār bērniem un/vai noteiktas apmeklējuma tiesības, kas apdraud cietušās personas un bērnu tiesības un drošību; tā kā tas var neatgriezeniski ietekmēt bērna garīgo un emocionālo attīstību, faktiski skarot viņa intereses; tā kā tādēļ dalībvalstīm ir jānodrošina, lai cietušajām personām saskaņā ar viņu vajadzībām būtu pieejami konfidenciāli bezmaksas cietušo atbalsta pakalpojumi, rīkojoties cietušo personu interesēs pirms kriminālprocesa, tā laikā un pēc tā, tostarp izmantojot psihosociālā atbalsta sistēmu — jo īpaši nopratināšanas procedūru laikā un pēc tām —, kurā ņemta vērā ar apstākļiem saistītā emocionālā spriedze;

| X. | tā kā saskaņā ar LESD 67. pantu “Savienība veido brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības,” un šai ziņā liela nozīme ir tiesu iestāžu nevienu personu nediskriminējošai pieejamībai; |
| --- | --- |

X.

tā kā saskaņā ar LESD 67. pantu “Savienība veido brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības,” un šai ziņā liela nozīme ir tiesu iestāžu nevienu personu nediskriminējošai pieejamībai;

| Y. | tā kā ir jānodrošina, ka ģimenes tiesību lietās primāri tiek ņemta vērā cietušo drošība un aizsardzība, un tā kā gadījumos, kad notikusi vardarbība pret sievietēm un bērniem, pirms tiesas procesa un tā laikā nevajadzētu izmantot alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, piemēram, starpniecību, lai cietušajiem nekaitētu vēl vairāk; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir jānodrošina, ka ģimenes tiesību lietās primāri tiek ņemta vērā cietušo drošība un aizsardzība, un tā kā gadījumos, kad notikusi vardarbība pret sievietēm un bērniem, pirms tiesas procesa un tā laikā nevajadzētu izmantot alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, piemēram, starpniecību, lai cietušajiem nekaitētu vēl vairāk;

| Z. | tā kā Stambulas konvencijā prasīts, lai puses pieņem tiesību aktus vai citus nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu, ka, nosakot aizgādības un apmeklējuma tiesības attiecībā uz bērniem, tiek ņemti vērā vardarbības ģimenē gadījumi un ka jebkādu apmeklējuma vai aizgādības tiesību īstenošana neapdraud cietušās personas vai tās bērnu tiesības un drošību (23); tā kā, lai gan kopš Stambulas konvencijas apstiprināšanas ir pagājuši astoņi gadi, to joprojām nav ratificējušas sešas dalībvalstis un pati ES; tā kā Stambulas konvencija ir vissvarīgākais pastāvošais starptautiskais regulējums dzimumbalstītas vardarbības novēršanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Stambulas konvencijā prasīts, lai puses pieņem tiesību aktus vai citus nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu, ka, nosakot aizgādības un apmeklējuma tiesības attiecībā uz bērniem, tiek ņemti vērā vardarbības ģimenē gadījumi un ka jebkādu apmeklējuma vai aizgādības tiesību īstenošana neapdraud cietušās personas vai tās bērnu tiesības un drošību (23); tā kā, lai gan kopš Stambulas konvencijas apstiprināšanas ir pagājuši astoņi gadi, to joprojām nav ratificējušas sešas dalībvalstis un pati ES; tā kā Stambulas konvencija ir vissvarīgākais pastāvošais starptautiskais regulējums dzimumbalstītas vardarbības novēršanai un apkarošanai;

| AA. | tā kā intīmā partnera vardarbības situācijās kopīga aizgādība sievietēm nozīmē dažādu veidu novēršamas vardarbības risku, piespiežot viņas uzturēties ģeogrāfiski tuvu vardarbības izdarītājiem un pakļaujot viņas turpmākas fiziskās, psiholoģiskās un emocionālās vardarbības riskam, kas var tieši vai netieši ietekmēt bērnu; tā kā intīmo partneru vardarbības gadījumos priekšroka būtu jādod nevis kopīgai aizgādībai, bet gan sieviešu un bērnu tiesībām uz aizsardzību un dzīvi bez fiziskas un psiholoģiskas vardarbības; pret intīmo partneri vardarbīga persona var izmantot sliktu izturēšanos pret bērniem, lai turētu varā māti un darītu viņai pāri, un tā ir netieša dzimumbalstīta vardarbība, kura dažās dalībvalstīs ir pazīstama kā pārnestā vardarbība; |
| --- | --- |

AA.

tā kā intīmā partnera vardarbības situācijās kopīga aizgādība sievietēm nozīmē dažādu veidu novēršamas vardarbības risku, piespiežot viņas uzturēties ģeogrāfiski tuvu vardarbības izdarītājiem un pakļaujot viņas turpmākas fiziskās, psiholoģiskās un emocionālās vardarbības riskam, kas var tieši vai netieši ietekmēt bērnu; tā kā intīmo partneru vardarbības gadījumos priekšroka būtu jādod nevis kopīgai aizgādībai, bet gan sieviešu un bērnu tiesībām uz aizsardzību un dzīvi bez fiziskas un psiholoģiskas vardarbības; pret intīmo partneri vardarbīga persona var izmantot sliktu izturēšanos pret bērniem, lai turētu varā māti un darītu viņai pāri, un tā ir netieša dzimumbalstīta vardarbība, kura dažās dalībvalstīs ir pazīstama kā pārnestā vardarbība;

| AB. | tā kā palīdzības tālruņi ir izšķirīgi svarīgs atbalsta gūšanas kanāls, bet tā kā tikai 13 dalībvalstis ir ieviesušas ES palīdzības tālruņa numuru 116 006 visiem noziegumos cietušajiem un tikai dažās dalībvalstīs ir īpaši palīdzības tālruņi no intīmā partnera vardarbības cietušajiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā palīdzības tālruņi ir izšķirīgi svarīgs atbalsta gūšanas kanāls, bet tā kā tikai 13 dalībvalstis ir ieviesušas ES palīdzības tālruņa numuru 116 006 visiem noziegumos cietušajiem un tikai dažās dalībvalstīs ir īpaši palīdzības tālruņi no intīmā partnera vardarbības cietušajiem;

| AC. | tā kā intīmā partnera vardarbība ir cieši saistīta ar vardarbību un sliktu izturēšanos pret bērniem; tā kā likt bērnam būt vardarbības ģimenē lieciniekam jāuzskata par vardarbību pret bērnu; tā kā bērni, kas pieredzējuši vardarbību ģimenē, cieš no negatīvām sekām garīgās un/vai fiziskās veselības ziņā, kas pēc rakstura var būt akūtas un hroniskas; tā kā situācijās, kad notiek vardarbība pret sievietēm, bērnu viktimizācija var turpināties un saasināties sakarā ar vecāku strīdiem par aizgādību un aprūpi; tā kā Covid-19 izplatības ierobežošanas pasākumu dēļ bērnu garīgā veselība un labbūtība ir pasliktinājusies; tā kā bērnu garīgās veselības pakalpojumu skaits dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras un daudzās nav pietiekams; |
| --- | --- |

AC.

tā kā intīmā partnera vardarbība ir cieši saistīta ar vardarbību un sliktu izturēšanos pret bērniem; tā kā likt bērnam būt vardarbības ģimenē lieciniekam jāuzskata par vardarbību pret bērnu; tā kā bērni, kas pieredzējuši vardarbību ģimenē, cieš no negatīvām sekām garīgās un/vai fiziskās veselības ziņā, kas pēc rakstura var būt akūtas un hroniskas; tā kā situācijās, kad notiek vardarbība pret sievietēm, bērnu viktimizācija var turpināties un saasināties sakarā ar vecāku strīdiem par aizgādību un aprūpi; tā kā Covid-19 izplatības ierobežošanas pasākumu dēļ bērnu garīgā veselība un labbūtība ir pasliktinājusies; tā kā bērnu garīgās veselības pakalpojumu skaits dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras un daudzās nav pietiekams;

| AD. | tā kā augšana vardarbīgā mājas vidē ļoti negatīvi ietekmē bērna psihisko, emocionālo un sociālo attīstību un viņa uzvedību jau kā pieaugušam cilvēkam; tā kā saskare ar vardarbību bērnībā, kas notiek, pieredzot sliktu izturēšanos un/vai redzot partnera vardarbību, ir riska faktors, kura dēļ cilvēks pieaugušā vecumā var kļūt neaizsargāts pret viktimizāciju vai pats kļūt vardarbīgs, vai arī ciest no uzvedības, un psihiskās vai garīgās veselības problēmām; |
| --- | --- |

AD.

tā kā augšana vardarbīgā mājas vidē ļoti negatīvi ietekmē bērna psihisko, emocionālo un sociālo attīstību un viņa uzvedību jau kā pieaugušam cilvēkam; tā kā saskare ar vardarbību bērnībā, kas notiek, pieredzot sliktu izturēšanos un/vai redzot partnera vardarbību, ir riska faktors, kura dēļ cilvēks pieaugušā vecumā var kļūt neaizsargāts pret viktimizāciju vai pats kļūt vardarbīgs, vai arī ciest no uzvedības, un psihiskās vai garīgās veselības problēmām;

| AE. | tā kā par spīti progresam neseni ziņojumi rāda, ka ES noziegumā cietušās personas joprojām nevar pilnībā izmantot savas tiesības; tā kā sievietēm, kas pakļautas intīmā partnera vardarbībai, izšķirīgi svarīga ir piekļuve atbalsta dienestiem; tā kā joprojām nepietiek specializētu un vispārēju atbalsta dienestu, kas palīdz no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām, un tā kā šīs personas informācijas trūkuma un atbalsta un aizsardzības nepietiekamības dēļ bieži vien saskaras ar grūtībām panākt taisnīgumu; tā kā cietušās personas bieži tiek pakļautas sekundārai viktimizācijai kriminālprocesā vai pieprasot kompensāciju; tā kā ir vairāki gadījumi, kad tiesībaizsardzības amatpersonas un tiesu sistēmas nespēj sniegt pietiekamu atbalstu sievietēm un bērniem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, un tā kā personas, kas cietušas no vardarbības dzimuma dēļ, pat ir cietušas no nevērīgas izturēšanās vai nepiemērotiem komentāriem, kad tās ziņoja par vardarbību; tā kā pilsoniskās sabiedrības un nevalstiskajām organizācijām, īpaši tām, kas palīdz bērniem un no vardarbības ģimenē un dzimumbalstītas vardarbības cietušām personām un darbojas viņu labā, ir svarīga loma vardarbības ģimenē un intīmā partnera vardarbības novēršanā un risināšanā; tā kā šīs organizācijas, kas guvušas vietēja līmeņa pieredzi, var dot vērtīgu ieguldījumu rīcībpolitikās un likumdošanā; tā kā darbībām, kuru mērķis ir aizsargāt un atbalstīt personas, kas cietušas no vardarbības ģimenē vai intīmā partnera vardarbības, tostarp nodrošināt piekļuvi taisnīgumam un finansēt organizācijas, kuras palīdz cietušajām personām, var izmantot ES finansēšanas programmas, piemēram, programmu “Tiesiskums” un programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; |
| --- | --- |

AE.

tā kā par spīti progresam neseni ziņojumi rāda, ka ES noziegumā cietušās personas joprojām nevar pilnībā izmantot savas tiesības; tā kā sievietēm, kas pakļautas intīmā partnera vardarbībai, izšķirīgi svarīga ir piekļuve atbalsta dienestiem; tā kā joprojām nepietiek specializētu un vispārēju atbalsta dienestu, kas palīdz no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām, un tā kā šīs personas informācijas trūkuma un atbalsta un aizsardzības nepietiekamības dēļ bieži vien saskaras ar grūtībām panākt taisnīgumu; tā kā cietušās personas bieži tiek pakļautas sekundārai viktimizācijai kriminālprocesā vai pieprasot kompensāciju; tā kā ir vairāki gadījumi, kad tiesībaizsardzības amatpersonas un tiesu sistēmas nespēj sniegt pietiekamu atbalstu sievietēm un bērniem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, un tā kā personas, kas cietušas no vardarbības dzimuma dēļ, pat ir cietušas no nevērīgas izturēšanās vai nepiemērotiem komentāriem, kad tās ziņoja par vardarbību; tā kā pilsoniskās sabiedrības un nevalstiskajām organizācijām, īpaši tām, kas palīdz bērniem un no vardarbības ģimenē un dzimumbalstītas vardarbības cietušām personām un darbojas viņu labā, ir svarīga loma vardarbības ģimenē un intīmā partnera vardarbības novēršanā un risināšanā; tā kā šīs organizācijas, kas guvušas vietēja līmeņa pieredzi, var dot vērtīgu ieguldījumu rīcībpolitikās un likumdošanā; tā kā darbībām, kuru mērķis ir aizsargāt un atbalstīt personas, kas cietušas no vardarbības ģimenē vai intīmā partnera vardarbības, tostarp nodrošināt piekļuvi taisnīgumam un finansēt organizācijas, kuras palīdz cietušajām personām, var izmantot ES finansēšanas programmas, piemēram, programmu “Tiesiskums” un programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”;

| AF. | tā kā pārrobežu laulāto atšķiršanas, šķiršanas un aizgādības procedūras pēc būtības ir sarežģītākas un parasti arī ilgākas; tā kā lielāka mobilitāte ES ir izraisījusi arvien lielāku skaitu pārrobežu strīdu par vecāku atbildību un aizgādību pār bērnu; tā kā automātiska tādas tiesvedības lēmumu atzīšana, kas saistīta ar aizgādības tiesībām gadījumos, kad notikusi dzimumbalstīta vardarbība, ir problemātiska, jo dalībvalstu tiesību akti par dzimumbalstītu vardarbību ir atšķirīgi un ne visas dalībvalstis intīmā partnera vardarbību atzīst par noziedzīgu nodarījumu un dzimumbalstītas vardarbības veidu; tā kā Komisijai ir jāpastiprina centieni visās dalībvalstīs veicināt to principu un mērķu konsekventu un konkrētu īstenošanu, kas noteikti ANO Konvencijā par bērna tiesībām, kuru ratificējušas visas ES dalībvalstis; tā kā dalībvalstīm kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām pusēm bērna intereses ir jāuzskata par prioritārām visās publiskajās darbībās, arī tad, kad runa par pārrobežu ģimeņu strīdiem; tā kā LESD 83. panta 1. punktā ir iekļauta iespēja paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai attiecībā uz īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas saistīta ar šādu nodarījumu būtību vai ietekmi vai ar nepieciešamību tos apkarot kopīgi; tā kā LESD 83. panta 2. punkts paredz iespēju paredzēt noteikumu minimumu attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanu, lai nodrošinātu Savienības politikas efektīvu īstenošanu jomā, kurai tikuši piemēroti saskaņošanas pasākumi; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pārrobežu laulāto atšķiršanas, šķiršanas un aizgādības procedūras pēc būtības ir sarežģītākas un parasti arī ilgākas; tā kā lielāka mobilitāte ES ir izraisījusi arvien lielāku skaitu pārrobežu strīdu par vecāku atbildību un aizgādību pār bērnu; tā kā automātiska tādas tiesvedības lēmumu atzīšana, kas saistīta ar aizgādības tiesībām gadījumos, kad notikusi dzimumbalstīta vardarbība, ir problemātiska, jo dalībvalstu tiesību akti par dzimumbalstītu vardarbību ir atšķirīgi un ne visas dalībvalstis intīmā partnera vardarbību atzīst par noziedzīgu nodarījumu un dzimumbalstītas vardarbības veidu; tā kā Komisijai ir jāpastiprina centieni visās dalībvalstīs veicināt to principu un mērķu konsekventu un konkrētu īstenošanu, kas noteikti ANO Konvencijā par bērna tiesībām, kuru ratificējušas visas ES dalībvalstis; tā kā dalībvalstīm kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām pusēm bērna intereses ir jāuzskata par prioritārām visās publiskajās darbībās, arī tad, kad runa par pārrobežu ģimeņu strīdiem; tā kā LESD 83. panta 1. punktā ir iekļauta iespēja paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai attiecībā uz īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas saistīta ar šādu nodarījumu būtību vai ietekmi vai ar nepieciešamību tos apkarot kopīgi; tā kā LESD 83. panta 2. punkts paredz iespēju paredzēt noteikumu minimumu attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanu, lai nodrošinātu Savienības politikas efektīvu īstenošanu jomā, kurai tikuši piemēroti saskaņošanas pasākumi;

| AG. | tā kā LESD 82. panta 2. punktā ir paredzēta iespēja pieņemt minimālos noteikumus, kas piemērojami dalībvalstīs, lai veicinātu tiesas spriedumu un lēmumu savstarpēju atzīšanu un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kurām ir pārrobežu aspekts, jo īpaši attiecībā uz noziegumos cietušo tiesībām, |
| --- | --- |

AG.

tā kā LESD 82. panta 2. punktā ir paredzēta iespēja pieņemt minimālos noteikumus, kas piemērojami dalībvalstīs, lai veicinātu tiesas spriedumu un lēmumu savstarpēju atzīšanu un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kurām ir pārrobežu aspekts, jo īpaši attiecībā uz noziegumos cietušo tiesībām,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | pauž visstingrāko nosodījumu par visu veidu dzimumbalstītu vardarbību, vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm un pauž nožēlu par to, ka jo īpaši sievietes un bērni visā viņu daudzveidībā joprojām ir pakļauti intīmā partnera vardarbībai, kas ir nopietns viņu cilvēktiesību un cieņas pārkāpums, kā arī ietekmē sieviešu ekonomisko iespēju nodrošināšanu, un šī parādība Covid-19 krīzes laikā ir saasinājusies; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ANO īpašais referents jautājumos par vardarbību pret sievietēm ir norādījis, ka Covid-19 krīze ir parādījusi, ka starptautiskās konvencijas aizsardzībai pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un tās novēršanai netiek pienācīgi īstenotas; aicina dalībvalstis steidzami risināt jautājumu saistībā ar intīmā partnera piekoptas vardarbības pieaugumu Covid-19 pandēmijas laikā un mudina tās apmainīties ar nacionālajām inovācijām, pamatnostādnēm, paraugpraksi un protokoliem, kas ir izrādījušies efektīvi, lai novērstu intīmā partnera vardarbību un atbalstītu cietušos, jo īpaši ārkārtas situācijās; aicina Komisiju veicināt šādu praksi; aicina dalībvalstis un vietējās iestādes apzināt dzimumbalstītas vardarbības izplatību un atbalstīt personas, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības un vardarbības ģimenē, garantējot viņu drošību un ekonomisko neatkarību, nodrošinot piekļuvi īpašiem mājokļiem un būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei, transportam, kā arī profesionālam psiholoģiskam atbalstam; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas Savienības protokolu par vardarbību pret sievietēm krīzes un ārkārtas stāvokļa laikā, lai novērstu vardarbību pret sievietēm ārkārtas stāvokļa, piemēram, Covid-19 pandēmijas, laikā, izveidot drošu un elastīgu ārkārtas brīdināšanas sistēmu un visās dalībvalstīs cietušajiem paredzētos aizsardzības pakalpojumus, piemēram, palīdzības tālruņu numurus, drošu izmitināšanu un veselības aprūpes pakalpojumus, uzskatīt par pamatpakalpojumiem; šai sakarā uzsver, ka vajadzīgi īpaši pasākumi, lai mazinātu pastāvošās tiesību aktu, politikas un pakalpojumu atšķirības dalībvalstīs un novērstu vardarbības ģimenē un dzimumbalstītas vardarbības pieaugumu Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka vardarbības izdarītāji tiesvedību bieži vien izmanto, lai paplašinātu savu varu un kontroli un turpinātu iebiedēt un terorizēt cietušos; šajā sakarībā uzsver, ka vardarbīgs vecāks bieži manipulē ar bērnu un pieprasījumu kopīgai aizgādībai, lai pēc atšķiršanas turpinātu sazināties ar māti; uzsver, ka vardarbības izdarītāji bieži vien slikti izturas pret bērniem vai draud viņiem nodarīt pāri vai viņus aizvest, lai kaitētu partnerim vai bijušajam partnerim, un tādējādi būtiski ietekmē bērna harmonisku attīstību; atkārto, ka arī šāda rīcība ir viens no dzimumbalstītas vardarbības veidiem; norāda, ka vardarbības izdarītāji uzturlīdzekļu nemaksāšanu var izmantot kā draudus un veidu, kā ļaunprātīgi izmantot cietušos; uzsver, ka šāda prakse var nodarīt lielu psiholoģisko kaitējumu cietušajiem un radīt vai saasināt finansiālas grūtības; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzturlīdzekļus cietušajiem izmaksā no cietušo fonda, lai nepieļautu finansiālu pāridarījumu un risku, ka cietušajam tiek nodarīts turpmāks kaitējums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, kas pausta Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam, apkarot dzimumbalstītu vardarbību un uzsver, ka ir svarīgi pilnībā un ātri īstenot tās galvenos mērķus šajā jomā; norāda, ka dzimumbalstītas vardarbības rādītāji ir satraucoši, kas liecina, ka steidzami ir jāpārveido patriarhālās uzvedības modelis atgādina, ka kopīga rīcība ir būtiska, lai Eiropā uzlabotu un saskaņotu sieviešu tiesības; tādēļ aicina Eiropadomē izveidot padomes sastāvu dzimumu līdztiesības jautājumos, lai dalībvalstu pārstāvji varētu regulāri tikties, pieņemt tiesību aktus un apmainīties ar paraugpraksi; uzsver, ka dzimumbalstītas vardarbības un vardarbības ģimenē apkarošanas pasākumos jāiekļauj intersekcionāla pieeja, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku tvērumu un novērstu jebkāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Stambulas konvencija ir izšķirīgi svarīgs instruments dzimumbalstītas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanai; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienība šo konvenciju vēl nav ratificējusi un ka pagaidām to ir ratificējusi tikai 21 ES dalībvalsts; aicina valstu un ES līmenī ātri ratificēt un īstenot Stambulas konvenciju; mudina Bulgāriju, Čehiju, Latviju, Lietuvu, Slovākiju un Ungāriju ratificēt šo konvenciju; atkārtoti pauž par savu aso nosodījumu par Polijas tieslietu ministra neseno lēmumu oficiāli sākt Polijas izstāšanos no Stambulas konvencijas, kas radītu nopietnus šķēršļus attiecībā uz dzimumu līdztiesību, sieviešu tiesībām un cīņu pret dzimumbalstītu vardarbību; aicina Komisiju turpināt izstrādāt visaptverošu politikas nostādņu, programmu un citu iniciatīvu satvaru, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un vardarbību ģimenē, un piešķirt pietiekamus un pienācīgus resursus darbībām, kas saistītas ar Stambulas konvencijas īstenošanu, izmantojot finansēšanas programmas, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam noteikumos, un Daphne sadaļu; atzinīgi vērtē visas kampaņas, kas mudina ratificēt un īstenot Stambulas konvenciju; atbalsta Komisijas plānu turpināt iestāties par tās ratifikāciju ES mērogā; stingri nosoda visus mēģinājumus diskreditēt Stambulas konvenciju un nosoda dažās dalībvalstīs notiekošos mēģinājumus apturēt progresu, kas panākts cīņā pret dzimumbalstītu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē; ar lielām bažām norāda, ka patiesais Konvencijas īstenošanas līmenis ES joprojām ir visai atšķirīgs; aicina dalībvalstis, kuras ir ratificējušas konvenciju, nodrošināt tās pilnīgu, efektīvu un praktisku īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot Stambulas konvencijas 31. pantam, un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, nosakot bērnu aizgādības un apmeklējuma tiesības, tiek ņemti vērā intīmā partnera vardarbības gadījumi, un ka apmeklējuma vai aizgādības tiesību īstenošana neapdraud cietušā vai bērnu tiesības un drošību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju dzimumbalstītu vardarbību iekļaut LESD 83. panta 1. punktā paredzētajā ES noziegumu jomu sarakstā, ņemot vērā, ka pret šo noziegumu ir jāvēršas kopīgiem spēkiem; aicina Komisiju to izmantot par juridisko pamatu, lai ierosinātu saistošus pasākumus un holistisku ES pamatdirektīvu, ar ko novērst un apkarot visu veidu dzimumbalstītu vardarbību, tostarp intīmā partnera vardarbības ietekmi uz sievietēm un bērniem, un iekļaut šajā direktīvā vienotus standartus un pienācīgas rūpības pienākumu vākt datus, novērst un izmeklēt vardarbības gadījumus, aizsargāt cietušos un lieciniekus, kā arī ierosināt lietu pret noziedzīga nodarījuma izdarītājiem un sodīt tos; atgādina, ka šādiem jauniem leģislatīvajiem pasākumiem katrā ziņā būtu jāsaskan ar Stambulas konvencijā noteiktajām tiesībām un mērķiem un jāpapildina tās ratifikācija; iesaka uz Stambulas konvenciju raudzīties kā uz minimālo standartu un tiekties uz lielāku progresu dzimumbalstītas vardarbības un vardarbības ģimenē izskaušanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis un Komisiju pieņemt īpašus pasākumus, lai izskaustu kibervardarbību, tostarp uzmākšanos tiešsaistē, kiberhuligānismu un pret sievietēm vērstas naida runas, kas nesamērīgi ietekmē bērnus un it sevišķi meitenes, un jo īpaši pievērsties šo dzimumbalstītas vardarbības veidu pieaugumam Covid-19 pandēmijas laikā; aicina Komisiju iesniegt attiecīgas regulas un ierosināt jebkuras citas iespējamās darbības, lai izskaustu naida runu un uzmākšanos tiešsaistē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Komisija un dalībvalstis nepietiekami finansē cīņu pret vardarbību ģimenē, lai gan šī parādība ir ļoti izplatīta; atzīmē, ka dalībvalstis, kas finansējumu ir būtiski palielinājušas, ir guvušas labus rezultātus, it sevišķi feminicīda gadījumu skaita samazināšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk līdzekļu piešķirt cīņai pret vardarbību ģimenē; pauž bažas par finansējuma sadrumstalotību, finansēšanu īstermiņā un administratīvo slogu, kas apvienībām var samazināt piekļuvi finansējumam un līdz ar to ietekmēt no vardarbības ģimenē cietušajām personām un viņu bērniem sniegtā atbalsta kvalitāti; aicina Komisiju un dalībvalstis dot priekšroku stabilam ilgtermiņa finansējumam; |
| --- | --- |

8.

Dzimumbalstītas vardarbības upuru aizsardzība, drošība un atbalsts — vēršanās pret intīma partneru vardarbību saistībā ar aizgādības tiesībām un lēmumiem par apmeklējumu

| 9. | atgādina, ka visās darbībās, kas skar bērnus, prioritārām jābūt viņu interesēm; atgādina par bērna, kurš ir nošķirts no viena vai abiem vecākiem, tiesībām regulāri uzturēt personiskas attiecības un tiešus sakarus ar abiem vecākiem, izņemot gadījumus, kad tas ir pretrunā viņa interesēm; norāda, ka kopīga aizgādība un neuzraudzīti apmeklējumi principā ir vēlami, lai nodrošinātu, ka vecākiem ir vienlīdzīgas tiesības un pienākumi, izņemot gadījumus, kad tas ir pretrunā bērna interesēm; uzsver, ka šīm interesēm pretrunā ir tas, ka likums automātiski piešķir vecāku atbildību vienam vai abiem vecākiem; atgādina, ka saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām bērna interešu novērtēšana ir unikāla darbība, kas būtu jāveic katrā atsevišķā gadījumā, ņemot vērā katra bērna īpašos apstākļus; uzsver, ka intīmā partnera vardarbība ir acīmredzami nesaderīga ar bērna interesēm un kopīgu aizgādību un aprūpi, ņemot vērā tās smagās sekas sievietēm un bērniem, tostarp pēcatšķiršanas vardarbības risku un tādu ekstrēmu darbību kā feminicīds un infanticīds risku; uzsver, ka, nosakot aizgādības tiesību, piekļuves un apmeklēšanas tiesību kārtību, sieviešu un bērnu aizsardzībai pret vardarbību un bērna interesēm ir jābūt svarīgākām par citiem kritērijiem; tāpēc uzsver, ka noziedzīga nodarījuma izdarītāju vai iespējamo izdarītāju tiesības vai prasības tiesvedības laikā vai pēc tās, tostarp attiecībā uz īpašumu, privātumu, bērnu aizgādību, piekļuvi, saskarsmi un apmeklējumiem, būtu jānosaka, ņemot vērā sieviešu un bērnu cilvēktiesības uz dzīvību un fizisko, seksuālo un psiholoģisko neaizskaramību un ievērojot bērna interešu principu (24); tādēļ uzsver, ka vardarbīgā partnera aizgādības tiesību un apmeklējuma tiesību atsaukšana un ekskluzīvu aizgādības tiesību piešķiršana mātei, ja viņa ir vardarbības upuris, var būt vienīgais veids, kā novērst turpmāku vardarbību un upuru sekundāru viktimizāciju; uzsver, ka visas vecāka atbildības piešķiršana vienam vecākam ir jāpapildina ar kompensācijas mehānismiem, piemēram, sociālajiem pabalstiem un prioritāru piekļuvi kolektīvajām un individuālajām aprūpes shēmām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka tas, ka lēmumos par aizgādības tiesībām un apmeklējumiem netiek risināts intīmā partnera vardarbības jautājums, ir cilvēktiesību uz dzīvību un dzīvi bez vardarbības un sieviešu un bērnu veselīgas attīstības pārkāpums; stingri prasa, lai jebkāda veida vardarbība, tostarp, ja ir pieredzēta vardarbība pret vecāku vai tuvu personu, tiesību aktos un praksē tiktu uzskatīta par cilvēktiesību pārkāpumu un par rīcību, kas vērsta pret bērna interesēm; pauž dziļas bažas par to, ka Eiropā vērojams satraucošs feminicīda gadījumu skaits — tas ir visekstremālākais vardarbības pret sievietēm veids; pauž bažas par to, ka sievietes nav pietiekami aizsargātas, kā liecina feminicīda un infanticīda gadījumi, kas notikuši pēc tam, kad sievietes ziņojušas par dzimumbalstītu vardarbību; uzsver, ka bērna interesēs būtu sistemātiski jāaptur aizgādības tiesības feminicīdā apvainotajam vecākam visā attiecīgās tiesvedības laikā; turklāt uzsver, ka pēcnācēji būtu jāatbrīvo no uzturēšanas saistībām pret vecāku, kurš ir notiesāts par feminicīdu; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesu iestāžu pieejamība un cietušo atbalsts ir pieejams, adekvāts un bezmaksas visām intīmā partnera vardarbībā cietušajām sievietēm neatkarīgi no to statusa, un vajadzības gadījumā nodrošināt mutiskās tulkošanas pakalpojumus; aicina dalībvalsts nodrošināt, ka attiecīgie dienesti ņem vērā intersekcionālos diskriminācijas veidus, no kuriem cieš sievietes un bērni; aicina dalībvalstis uzlabot sieviešu, kas ziņo par dzimumbalstītu vardarbību, aprūpi, uzraudzību un aizsardzību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka atbalsta dienesti apdraudētu sieviešu apzināšanā izmanto koordinētu pieeju un ka visi šie pasākumi ir pieejami un piekļūstami visām to jurisdikcijā mītošajām sievietēm un meitenēm; uzsver, ka gadījumā, kadnoziedzīga nodarījuma izdarītājs tiek aizturēts flagrante delicto, cietusī persona būtu jānogādā drošā vietā un bērnu aizsardzībai pret agresoru vajadzētu būt obligātai, un uzsver arī to, ka, ja nav izpildīti aizturēšanas juridiskie nosacījumi, iespējamais pārkāpējs tomēr būtu nekavējoties jāaizved no cietušās personas mājas un jāaizliedz tam tuvoties cietušās personas darba vietai, lai novērstu turpmākas vardarbības risku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis izstrādāt sistēmas, kas ļautu trešām personām un apvienībām organizēt apmeklējumus, kad bērni dodas pie vardarbīga bijušā partnera, lai nepakļautu papildu riskam mātes, kas cietušas no vardarbības ģimenē, ja viņu bijušais partneris ir saglabājis apmeklējuma, izmitināšanas vai kopīgas aizgādības tiesības; uzskata, ka šiem mehānismiem jābūt pieejamiem sievietēm, tiklīdz viņas ziņo par vardarbību ģimenē; uzskata, ka šis uzdevums prasa īpašas prasmes un ka darbiniekiem, kas atbild par bērnu aprūpi, ir jāsaņem pienācīga apmācība; uzskata, ka šie mehānismi būtu jāīsteno specializētām apvienībām un iestādēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par ievērojamām atšķirībām starp dalībvalstīm dzimumbalstītas vardarbības apkarošanā; pauž bažas par situāciju, kādā atrodas dzimumbalstītā vardarbībā cietušas sievietes, kas dzīvo vietās, kur trūkst atbalsta struktūru un ir grūti piekļūt publiskajiem un juridiskajiem pakalpojumiem, lai varētu īstenot savas tiesības; pauž bažas par to, ka speciālistu atbalsta pakalpojumi netiek nodrošināti vienādi visās dalībvalstīs, un aicina tās visā valsts teritorijā nodrošināt tūlītējus, īstermiņa un ilgtermiņa speciālistu atbalsta pakalpojumus cietušajām personām, neatkarīgi no sieviešu uzturēšanās statusa un viņu spējas vai vēlmes sadarboties tiesvedībā pret iespējamo noziedzīgā nodarījuma izdarītāju; aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi juridiskajiem pakalpojumiem un pielāgotiem pakalpojumiem, kā arī ņemt vērā īpašos apstākļus, kādos intīmā partnera vardarbība notiek lauku apvidos; uzsver nepieciešamību izveidot tīklus starp dažādiem dienestiem un programmām, lai sekmīgi apkarotu dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm lauku un attālos reģionos; aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt iespēju šim jautājumam veltīt ES līdzekļus, it sevišķi no fondiem, kas paredzēti reģionālajai attīstībai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES Stratēģiju par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads), ar ko tiek risinātas dzimumbalstītā vardarbībā cietušo īpašās vajadzības, un jo sevišķi atzinīgi vērtē īpašo pieeju psiholoģiskai vardarbībai pret sievietēm un tās ietekmei uz sieviešu garīgo veselību ilgtermiņā; aicina Komisiju, izvērtējot Cietušo tiesību direktīvu, novērst pašreizējās nepilnības ES tiesību aktos, pārbaudīt, vai tiek pienācīgi un efektīvi ņemts vērā dzimuma aspekts attiecībā uz viktimizāciju, jo īpaši attiecībā uz starptautiskajiem standartiem saistībā ar vardarbību pret sievietēm, piemēram, tiem, kas noteikti Stambulas konvencijā, un pienācīgi uzlabot tiesību aktus par cietušo tiesībām un cietušo aizsardzību un kompensāciju tiem; aicina pastāvīgi veicināt cietušo tiesības, izmantojot arī esošos instrumentus, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojumu; mudina Komisiju nodrošināt, ka visas dalībvalstis transponē Cietušo tiesību direktīvu valsts tiesību aktos, un aicina to pilnībā un precīzi īstenot, lai no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām būtu pilnīga piekļuve virknei atbalsta pakalpojumu, tostarp izmantojot specializētus un vispārējus pakalpojumus, piemēram, 116 006 palīdzības līniju noziegumos cietušajiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iesaka dalībvalstīm nodrošināt alternatīvus mehānismus cietušajiem, kuri neiesniedz sūdzību, lai viņi varētu izmantot tādas no intīmā partnera vardarbības cietušo personu atzītās tiesības kā sociālās un darba tiesības, piemēram, izmantojot specializētu valsts dienestu sagatavotus ekspertu ziņojumus, kuros apliecināts dzimumbalstītas vardarbības upura statuss; |
| --- | --- |

14.

Aizsardzība un atbalsts: piekļuve juridiskajai aizsardzībai, ārkārtas izmitināšana un cietušo fondiem

| 15. | uzsver, cik būtiska nozīme ir ekonomiskajam atbalstam cietušajiem, lai palīdzēti tiem panākt finansiālu neatkarību no vardarbīga partnera; uzsver, ka laulāto atšķiršanas un šķiršanās procedūru laikā lielākā daļa sieviešu kļūst nabadzīgākas un ka dažas sievietes atsakās pieprasīt sev pēc taisnības pienākošos daļu, baidoties zaudēt aizgādību; tādēļ aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst riskam, ka atšķiršanas un šķiršanās procesā no vardarbības ģimenē cietušās personas var nonākt nedrošākā situācijā; uzsver, ka ir jānovērš jebkādi ekonomiski šķēršļi, kas varētu likt sievietēm neziņot par piedzīvoto vardarbību; norāda, ka atbilstīgi ienākumi un ekonomiskā neatkarība ir būtiski faktori, kas ļauj sievietēm pamest ļaunprātīgas un vardarbīgas attiecības; aicina dalībvalstis īstenot īpašus pasākumus, lai novērstu ekonomisko vardarbību, aizsargātu dzimumbalstītas vardarbības upuru kapitālu un ienākumus un izveidotu sistēmu, kas nodrošinātu ātrus un efektīvus lēmumus par uzturlīdzekļiem bērniem, ar mērķi nodrošināt dzimumbalstītas vardarbības upuru iespējas, finansiālo drošību un ekonomisko neatkarību, ļaujot viņiem pārņemt kontroli pār savu dzīvi, tostarp atbalstot sievietes uzņēmējas un darba ņēmējas; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt un atbalstīt šādu neatkarību; atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par pienācīgu minimālo algu (25) un priekšlikumu par saistošiem darba samaksas pārredzamības pasākumiem (26); uzsver, ka ir svarīgi īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu (27), jo tā ir īpaši svarīga vientuļajiem vecākiem, palīdzot tiem tikt galā ar savu īpašo nodarbinātības situāciju un aprūpes pienākumiem, piemēram, nodrošinot, ka ir pieejamas atbilstīgas aprūpes iestādes; aicina dalībvalstis nodrošināt cietušajiem pienācīgu finansiālo atbalstu un kompensācijas mehānismus un izveidot mehānismu, lai koordinētu, uzraudzītu un regulāri novērtētu minēto pasākumu īstenošanu un efektivitāti ekonomiskās vardarbības pret sievietēm novēršanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis veicināt un garantēt pilnīgu piekļuvi pienācīgai tiesiskajai aizsardzībai, efektīvām tiesas sēdēm un ierobežojošajiem rīkojumiem, patversmēm un konsultācijām, kā arī cietušo fondiem un finanšu spēju veicināšanas programmām sievietēm, kas cietušas no intīmā partnera vardarbības; aicina dalībvalstis garantēt atbalstu mātēm un viņu bērniem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, izmantojot kopienas, izglītības un finanšu atbalstu, piemēram, fondu līdzekļus sievietēm, kas cietušas no vardarbības ģimenē, lai nodrošinātu, ka šīm mātēm ir nepieciešamie līdzekļi, lai rūpētos par saviem bērniem, un nepieļautu, ka viņas zaudē aizgādības tiesības; aicina dalībvalstis piemērot īpašas procedūras, pamatojoties uz kopējiem minimālajiem standartiem, un sniegt atbalstu personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē, lai novērstu to, ka tās atkal kļūst par cietušajiem kopīgas aizgādības dēļ vai pilnībā zaudē aizgādības tiesības pār saviem bērniem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek segti personu, kas cietušas no vardarbības ģimenē, tiesāšanās izdevumi, ja tām nav pietiekamu līdzekļu, un garantēt tām pienācīga tādu juristu sniegtu aizstāvība, kuri specializējušies vardarbības ģimenē situācijās; aicina Komisiju novērtēt aizsardzības rīkojumu minimālo standartu noteikšanu visā ES; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka no intīmā partnera vardarbības cietušām personām ir pieejams psiholoģiskais atbalsts un konsultācijas visos juridisko procedūru posmos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu par to, ka trūkst pienācīgu ārkārtas un pagaidu izmitināšanas risinājumu, kas būtu paredzēti no intīmā partnera vardarbības cietušām personām un viņu bērniem; aicina dalībvalstis atvērt ārkārtas izmitināšanas vietas, kas paredzētas no intīmā partnera vardarbības cietušām personām, un padarīt tās pieejamas vienmēr, lai palielinātu, uzlabotu un nodrošinātu pienācīgus uzņemšanas un aizsardzības pakalpojumus sievietēm, kas cietušas no vardarbības ģimenē, un visiem cietušajiem bērniem; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt attiecīgajām iestādēm pienācīgus līdzekļus, tostarp ar projektu starpniecību, un aicina piešķirt finansējumu patversmju izveidei un paplašināšanai, kā arī citiem atbilstīgiem pasākumiem, kas ļautu no vardarbības cietušām sievietēm konfidenciāli gūt labumu no drošas un vietējas vides; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka sievietēm var pietrūkt atbilstoša sociālā, veselības un psiholoģiskā atbalsta; aicina dalībvalstis nodrošināt iedarbīgu, pieejamu, vispārēju un kvalitatīvu medicīnisko un psiholoģisko atbalstu personām, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, ieskaitot arī seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus (SRHR), jo īpaši krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir jāuzskata par izšķirīgi svarīgu, piemēram, veicot ieguldījumus telemedicīnā, lai garantētu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis izveidot uz pacientu vērstu medicīnisko aprūpi, kas ļautu savlaicīgi atklāt vardarbību ģimenē, organizēt profesionālu terapeitisku ārstēšanu, kā arī izstrādāt cietušajiem paredzētas mājokļu programmas un juridiskos pakalpojumus, kas varētu palīdzēt būtiski mazināt intīmā partnera vardarbības sekas un novērst šādu vardarbību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis izpētīt virtuālās iespējas, kā palīdzēt vardarbībā cietušajiem, tostarp garīgās veselības un konsultāciju iespējas, pievēršot uzmanību pastāvošajai nevienlīdzībai attiecībā uz piekļuvi informācijas tehnoloģiju pakalpojumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atbalsta dažās dalībvalstīs jau pastāvošo labo praksi, lai novērstu turpmāku vardarbību, piemēram, cietušo tālruņa numuru reģistrēšanu īpašos sarakstos, kas saistīti ar vajāšanu un intīmu partneru vardarbību, lai piešķirtu absolūtu prioritāti iespējamiem turpmākiem zvaniem ārkārtas situācijās un veicinātu efektīvu tiesībaizsardzības iestāžu iejaukšanos; |
| --- | --- |

21.

Aizsardzība un atbalsts bērniem

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi ES līmenī izveidot kopīgas juridiskās definīcijas un minimālos standartus attiecībā uz dzimumbalstītas vardarbības apkarošanu un no dzimumbalstītas vardarbības cietušu bērnu aizsardzību, jo daudzās tiesību sistēmās intīmā partnera vardarbība, kā arī piedzīvota un pārnesta vardarbība nav atzīta; norāda, ka bērni, kas piedzīvojuši vardarbību ģimenes vidē, netiek atzīti par dzimumbalstītas vardarbības upuriem, un tas tieši ietekmē datu vākšanu policijas un tiesu iestāžu sektorā, kā arī pārrobežu sadarbību; uzsver nepieciešamību kriminālprocesos un izmeklēšanas procesos piešķirt dzimumbalstītas vardarbības upura statusu bērniem, kuri ir bijuši liecinieki intīmā partnera vardarbībai vai kuri cieš no pārnestās vardarbības, lai viņi varētu saņemt labāku tiesisko aizsardzību un atbilstošu palīdzību; tādēļ iesaka ieviest sistemātiskas uzraudzības procedūras, tostarp to bērnu psiholoģiskai uzraudzībai, kuri ir cietuši no vardarbības ģimenē un ir bijuši tās liecinieki, lai reaģētu uz problēmām, ko šāda vardarbība rada viņu dzīvē, un nepieļautu, ka viņi šādu vardarbību atkārtotu jau kā pieaugušie; vēl aicina dalībvalstis ieviest īpašus pasākumus attiecībā uz tā dēvēto piedzīvoto vardarbību, tostarp noteikumus par īpašiem atbildību pastiprinošiem apstākļiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis izveidot ikgadēju kampaņu, lai informētu bērnus un palielinātu informētību par bērnu tiesībām; aicina dalībvalstis izveidot īpašus centrus, kuros tiktu uzklausīti no vardarbības cietušie bērni, iesaistot pediatrus un terapeitus, kas specializējušies dzimumbalstītas vardarbības jomā; aicina dalībvalstis izveidot viegli pieejamus kontaktpunktus bērniem, tostarp izmantojot tālruni, e-pastu, tiešsaistes tērzētavu utt., kur viņi var runāt un uzdot jautājumus, kā arī ziņot par vardarbību pret sevi, vecāku, brāli vai māsu un kur viņi var saņemt informāciju, padomu vai arī ieteikumu, pie kā vērsties pēc turpmākas palīdzības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka bērnam jo īpaši ir jānodrošina iespēja tikt uzklausītam, kas ir būtiski, lai noteiktu, kas ir bērna interesēs, izskatot aizgādības un audžuģimenes aprūpes lietas atbilstoši bērna vecumam un briedumam; norāda, ka visos gadījumos, bet īpaši gadījumos, kad ir aizdomas par intīmā partnera vardarbību, šādas uzklausīšanas būtu jāveic bērnam draudzīgā vidē apmācītiem speciālistiem, piemēram, ārstiem vai psihologiem, tostarp tādiem, kas ir kvalificēti bērnu neiropsihiatrijā, lai analizētu to, kā uzticēšanās citiem ietekmē bērna harmonisku attīstību, un lai nepieļautu traumas padziļināšanu un viktimizāciju; prasa noteikt minimālos ES standartus attiecībā uz to, kā šādas uzklausīšanas būtu jāveic; uzsver, ka ir svarīgi ilgtermiņā nodrošināt pienācīgu psiholoģiskās un psihiatriskās aprūpes un sociālo konsultāciju līmeni cietušajiem un viņu bērniem visā atveseļošanās procesā pēc vardarbības; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir vajadzīga īpaša uzmanība, īpašas procedūras un standarti gadījumos, kad cietušais vai iesaistītais bērns ir persona ar invaliditāti vai pieder pie īpaši neaizsargātas grupas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iepazīstinājusi ar visaptverošu stratēģiju nolūkā aizsargāt neaizsargātus bērnus un veicināt bērniem draudzīgu tiesu sistēmu; uzsver nepieciešamību aizsargāt visneaizsargātāko bērnu tiesības, īpašu uzmanību pievēršot bērniem ar invaliditāti, vardarbības novēršanai un apkarošanai un bērniem draudzīgas tiesu sistēmas veicināšanai; prasa, lai visas dalībvalstis pilnībā un ātri īstenotu šo stratēģiju; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu, ieguldot preventīvos pasākumos un ārstēšanas programmās, kuru mērķis ir neļaut noziedzīga nodarījuma izdarītājiem izdarīt atkārtotu noziegumu, efektīvāk atbalstot cietušos un pastiprinot sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver, ka gadījumos, kad ir aizdomas par vardarbīgu izturēšanos pret bērnu, ir nekavējoties jārīkojas, lai nodrošinātu bērna drošību un izbeigtu un novērstu turpmāku vai iespējamu vardarbību, vienlaikus nodrošinot bērna tiesības tikt uzklausītam visā procesa laikā; uzskata, ka šādai rīcībai būtu jāietver tūlītējs riska novērtējums un aizsardzība, kurā ietilptu plašs efektīvu pasākumu klāsts, piemēram, pagaidu pasākumi vai aizsardzības vai ierobežojoši rīkojumi, kamēr tiek izmeklēti fakti; atgādina, ka visos tiesvedības procesos, kuros iesaistīti bērni, kas cietuši no vardarbības, ir jāpiemēro steidzamības princips; uzsver, ka tiesām, kas izskata vardarbīgas izturēšanās pret bērnu lietas, būtu jāspecializējas arī dzimumbalstītas vardarbības jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Komisiju un dalībvalstis spert konkrētus soļus, lai izbeigtu seksuālu vardarbību pret bērniem, un tādēļ ieguldīt preventīvos pasākumos, izstrādāt konkrētas potenciālajiem pārkāpējiem paredzētas programmas un sniegt efektīvāku atbalstu cietušajiem; aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka vardarbība pret bērniem var būt saistīta arī ar dzimumbalstītu vardarbību vai nu tāpēc, ka viņi ir pret māti vērstas vardarbības liecinieki, vai arī tāpēc, ka viņi paši cieš no sliktas izturēšanās, ja to izmanto netieši, lai pakļautu bērna māti un vērstu pret viņu psiholoģisku vardarbību; norāda, ka programmas, kas atbalsta bērnus, kuri ir pakļauti vardarbībai ģimenē, ir izšķiroši svarīgi, lai mazinātu ilgtermiņa kaitējumu; aicina dalībvalstis turpināt inovatīvu programmu īstenošanu, lai apmierinātu šo bērnu vajadzības, piemēram, apmācot darbiniekus, kuri strādā ar bērniem, lai atklātu agrīnas brīdinošas pazīmes, sniegtu pienācīgus risinājumus un atbalstu, kā arī sniegtu efektīvu psiholoģisko atbalstu bērniem to kriminālprocesu un civilprocesu laikā, kuros viņi ir iesaistīti; stingri iesaka dalībvalstīm ieviest sistemātiskas uzraudzības procedūras to bērnu uzraudzībai, kuri ir cietuši vardarbībā ģimenē un ir bijuši tās liecinieki, tostarp psiholoģisko atbalstu, lai reaģētu uz problēmām, ko šāda vardarbība rada viņu dzīvē, un nepieļautu, ka viņi kā pieaugušie atkārto šādu vardarbību; |
| --- | --- |

28.

Profilakse: speciālistu apmācība

| 29. | prasa nodrošināt regulāru un efektīvu spēju veidošanu un obligātu mērķtiecīgu apmācību speciālistiem, kuri nodarbojas ar lietām, kas saistās ar dzimumbalstītu vardarbību, vardarbīgu izturēšanos pret bērnu, kā arī visu veidu vardarbību ģimenē un tās mehānismiem, tostarp manipulāciju, psiholoģisku vardarbību un koercitīvu kontroli; uzsver, ka tādēļ šai mērķtiecīgajai apmācībai vajadzētu būt paredzētai tiesu iestādēm, tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām, konkrētajās jomās praktizējošiem juristiem, tiesu medicīnas personālam, veselības aprūpes speciālistiem, sociālajiem darbiniekiem, skolotājiem un bērnu aprūpētājiem, kā arī valsts ierēdņiem, kuri strādā šajās jomās; aicina šajā apmācībā arī uzsvērt intīmā partnera vardarbības nozīmi bērnu tiesībās un viņu aizsardzībā un labklājībā; aicina ar minēto apmācību uzlabot šo speciālistu zināšanas un izpratni par pašreizējiem aizsardzības pasākumiem, kā arī par drošību, nozieguma ietekmi, cietušā vajadzībām un to, kā apmierināt šīs vajadzības, un nodrošināt viņiem pienācīgas prasmes, lai viņi varētu labāk sazināties ar cietušajiem un sniegt viņiem atbalstu; prasa, lai šī apmācība ļautu viņiem arī novērtēt situāciju, izmantojot uzticamus riska novērtēšanas instrumentus, un atklāt ļaunprātīgas izmantošanas pazīmes; uzsver, ka ir jāizvērtē šo pazīmju atklāšanai paredzētie mehānismi, ko izmanto šajā procesā iesaistītie speciālisti; aicina šo apmācību veikt, prioritārā kārtā koncentrējoties uz cietušo vajadzībām un bažām un atzīstot, ka vardarbība pret sievietēm un vardarbība ģimenē ir jārisina, izmantojot īpašu, dzimumsensitīvu un cilvēktiesību pieeju, ņemot vērā valsts, reģionālos un starptautiskos standartus un pasākumus; aicina ES un tās dalībvalstis izstrādāt un finansēt šādu apmācību; atgādina, cik svarīgs šajā ziņā ir Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības un publiskās organizācijas, kuras strādā gan ar bērniem un personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē un dzimumbalstītas vardarbības, gan viņu labā, būtu jāaicina sniegt šādas apmācības vai vismaz būtu jāiesaista šādās apmācībās, lai tās dalītos ar savām reālajā darbībā gūtajām zināšanām un pieredzi; aicina Komisiju veicināt un koordinēt šāda veida apmācības, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu gadījumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to policijas un tiesu iestādes ir pienācīgi finansētas, aprīkotas un apmācītas, lai spētu atbilstoši izskatīt sūdzības par vardarbību ģimenē, un savā darbībā būtu atsaucīgas; pauž nožēlu par to, ka nepietiekamais finansējums un budžeta samazinājumi šajos dienestos var izraisīt procedūras nepilnības, informācijas trūkumu sūdzības iesniedzējiem par procedūras gaitu un pārmērīgu kavēšanos, kas nav savienojama ar prasību, gādāt par cietušo aizsardzību un atlabšanu; uzsver to, cik nozīmīgi policijas iecirkņos ir sociālie un psiholoģiskie darbinieki, lai atvieglotu konkrēta un humāna atbalsta sniegšanu no vardarbības ģimenē cietušajām personām; aicina dalībvalstis nodrošināt visām apvienībām nepieciešamos līdzekļus, lai tās varētu palīdzēt cietušajām sievietēm un viņu bērniem; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību, lai veiktu pasākumus, kas ļautu labāk identificēt no vardarbības ģimenē un no intīmā partnera vardarbības cietušās personas, kā arī dot iespēju cietušajiem un vardarbības lieciniekiem nebaidīties un ziņot par noziegumu, jo daudzos gadījumos intīmā partnera vardarbība joprojām paliek nereģistrēta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu izveidot ES platformu savstarpējai apmācībai un paraugprakses apmaiņai starp tiem dažādu dalībvalstu praktizējošiem juristiem un politikas veidotājiem, kuri darbojas visās attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | stingri iesaka dalībvalstīm izveidot specializētas tiesas vai specializētas nodaļas, kā arī izstrādāt piemērotus tiesību aktus, apmācību, procedūras un vadlīnijas visiem speciālistiem, kas strādā ar intīmā partnera vardarbības upuriem, cita starpā — uzlabot izpratni par dzimumbalstītu vardarbību un dzimumu stereotipiem, lai nepieļautu neatbilstības starp tiesu nolēmumiem un diskrimināciju vai sekundāro viktimizāciju tiesvedības, medicīnisko un policijas īstenoto, kā arī bērna aizsardzības un aizgādnības procedūru laikā, nodrošinot, ka bērni un sievietes tiek pienācīgi uzklausīti un ka viņu aizsardzība un zaudējumu atlīdzināšana ir prioritāte; uzsver, ka ir jāstiprina specializētas tiesas vai nodaļas un bērniem un sievietēm draudzīga tiesu sistēma, jāizveido visaptverošas dzimumbalstītas vardarbības novērtēšanas vienības, kurās ietilptu tiesu medicīnas ārsti, psihologi un sociālie darbinieki, kas strādās sadarbībā ar valsts dienestiem, kuri specializējušies dzimumbalstītas vardarbības jomā un kuri ir atbildīgi par palīdzības sniegšanu cietušajiem; uzsver, ka ir svarīgi pilnībā piemērot juridiskās aizsardzības pasākumus, lai aizsargātu sievietes un bērnus no vardarbības, un ka vecāku tiesības šādus pasākumus neierobežo; mudina atlikt lēmumu pieņemšanu par kopīgu aizgādību, līdz tiks pienācīgi izmeklēta intīmā partnera vardarbība un veikts riska novērtējums; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir jāatzīst krimināllietu, civillietu un citu tiesvedību savstarpējā saistība, lai koordinētu tiesu iestāžu reakciju un cita veida tiesiskās atbildes darbības uz intīmā partnera vardarbību, un tādēļ ierosina dalībvalstīm pieņemt pasākumus, kas sasaista ar vienu ģimeni saistītu krimināllietu un civillietu, lai efektīvi nepieļautu tādas neatbilstības starp tiesu nolēmumiem un citiem juridiskiem lēmumiem, kas kaitē bērniem un cietušajiem; pauž nožēlu par to, ka trūkst pagaidu pasākumu, lai aizsargātu cietušās personas, un pagaidu mehānismu, lai apturētu vardarbīgā vecāka aizgādības tiesības tiesvedības laikā, kas parasti ilgst vairākus gadus; aicina dalībvalstis izstrādāt šādus aizsardzības pasākumus un pārbaudīt to efektivitāti; šajā nolūkā aicina dalībvalstis organizēt apmācību visiem speciālistiem un brīvprātīgajiem, kas iesaistīti šādos tiesvedības procesos, un šajos apmācības kursos iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras strādā ar bērniem un cietušajiem un to labā; aicina kompetentās valsts iestādes uzlabot koordināciju starp tiesām, veicinot saziņu starp prokuratūrām, lai varētu steidzami atrisināt vecāku atbildības jautājumus un nodrošināt, ka ģimenes lietu tiesas, nosakot aizgādības un apmeklējuma tiesības, var ņemt vērā visus ar dzimumbastītu vardarbību pret sievietēm saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis izveidot platformu regulārai paraugprakses apmaiņai starp civiltiesām un krimināltiesām, praktizējošiem juristiem, kuri nodarbojas ar lietām, kas saistās ar vardarbību ģimenē, dzimumbalstītu vardarbību, vardarbīgu izturēšanos pret bērnu, kā arī nošķiršanas un aizgādības lietām, un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis politikas un tiesību aktu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā iesaistīt attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši tās, kas strādā ar bērniem un ar personām, kuri cietuši no vardarbības ģimenē un dzimumbalstītas vardarbības, un viņu labā; prasa ES, valstu un vietējā līmenī sniegt strukturālu atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, šīm pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai palielinātu to reaģēšanas un aizstāvības spējas, kā arī lai visiem cilvēkiem nodrošinātu pienācīgu piekļuvi to pakalpojumiem, tostarp konsultācijām un atbalsta pasākumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu pakalpojumu sniedzēju spēju stiprināšanai visās nozarēs (tiesiskums, tiesībaizsardzība, veselības aprūpe un sociālie pakalpojumi), lai reģistrētu un uzturētu atjauninātas datubāzes; aicina dalībvalstis ieviest valsts pamatnostādnes un labu praksi, kā arī nodrošināt apmācību par intīmo partneru vardarbību visu līmeņu darbiniekiem visās pirmās līnijas nozarēs, jo tas ir būtiski, lai sniegtu sensitīvus risinājumus sievietēm, kas meklē aizsardzību; aicina dalībvalstis uzraudzīt nozaru pakalpojumus un noteikt nepieciešamos budžetus atbilstoši vajadzībām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | iesaka valstu iestādēm veikt bērnu un sieviešu tiesību aizsardzībai paredzētus pasākumus, jo īpaši izstrādāt un izplatīt vadlīnijas speciālistiem, kas risina ar intīmā partnera vardarbību un aizgādības tiesībām saistītas lietas, ņemot vērā riska faktorus (kas saistīti ar bērniem vai ģimenes locekļiem, vides vai sociālajiem apsvērumiem vai vardarbīgā nodarījuma iespējamu atkārtošanos), lai varētu izvērtēt intīmā partnera vardarbību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka ar šādām vadlīnijām un norādījumiem būtu jāatbalsta veselības aprūpes speciālistu darbība, cenšoties palielinot sabiedrības informētību par būtisko ietekmi, ko vardarbība pret sievieti, tostarp intīmā partnera vardarbība, nodara sieviešu garīgajai veselībai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka šajās procedūrās liela loma ir visiem tiesu ekspertiem un tādiem speciālistiem kā ārsti, tiesu medicīnas klīniskie psihologi un sociālie darbinieki, kas nodrošina tiesu un psiholoģisko ekspertīzi, aprūpējot ne tikai sievietes, kas cietušas no sliktas izturēšanās vai vardarbības ģimenē, bet arī cietušos bērnus, jo īpaši tad, ja vide, kurā viņi dzīvo, nav piemērota viņu veselības, cieņas, emocionālā līdzsvara un dzīves kvalitātes aizsardzībai; tādēļ atgādina, ka tiesu ekspertīzes speciālistiem un citiem iesaistītajiem speciālistiem ir jābūt iespējai cita starpā izmantot vadlīnijas, kas atvasinātas no datu kopām, procedūrām un paraugpraksēm Eiropas līmenī; norāda, ka juridiskiem mērķiem tiesu ekspertu īpašās tehniskās un medicīniskās zināšanas padara viņus par vispiemērotākajiem speciālistiem, kas var sniegt palīdzību citiem speciālistiem (pediatriem, ginekologiem, psihologiem), jo viņi ir pienācīgi apmācīti un viņiem ir tehniskās ekspertu zināšanas, kas viņiem ļauj atpazīt vardarbības pazīmes un, ja ir pamatotos iemesls, pildīt ziņošanas pienākumus un sadarboties ar tiesu un veselības aprūpes iestādēm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina par Cietušo tiesību direktīvas noteikumiem; uzsver, ka sievietēm, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, un viņu bērniem bieži ir vajadzīgs īpašs atbalsts un aizsardzība, jo attiecībā uz šādu vardarbību pastāv ļoti liels risks, ka viņi varētu tikt pakļauti sekundārai un atkārtotai viktimizācijai, iebiedēšanai un atriebībai saistībā ar šādu vardarbību; tādēļ aicina pievērst uzmanību sabiedrībā, tostarp starp krimināltiesību sistēmas speciālistiem, pastāvošajai attieksmei, ka vainojama ir arī pati cietušā persona; prasa atzīt un novērst institucionālu vardarbību, kas ietver visas iestāžu un to ierēdņu darbības un bezdarbību, kuru mērķis ir aizkavēt, traucēt vai liegt piekļuvi attiecīgiem sabiedriskajiem pakalpojumiem vai cietušo tiesību izmantošanai, paredzot atbilstošas sankcijas un pasākumus, lai nodrošinātu cietušo aizsardzību un kompensācijas; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi izveidot apmācību, procedūras un pamatnostādnes visiem speciālistiem, kas strādā ar cietušajiem, lai palīdzētu viņiem atpazīt intīmā partnera vardarbības pazīmes pat tad, ja cietušie nav iesnieguši konkrētas sūdzības; iesaka šādās vadlīnijās un norādījumos iekļaut pasākumus, ar kuriem tiktu veicināta drošas, cieņpilnas un nevainojošas ārstēšanas programmas sievietēm, kas cietušas no vardarbības, tostarp intīmā partnera vardarbības, un izplatīt šādām sievietēm un viņu bērniem vispiemērotākās ārstēšanas metodes; aicina Komisiju un dalībvalstis risināt jautājumu par anonīmām sūdzībām un atsauktām sūdzībām, garantējot efektīvas un ātras cietušo aizsardzībai paredzētas procedūras, kā arī nodrošinot vardarbīgu partneru saukšanu pie atbildības; mudina izveidot tiesībaizsardzības iestāžu datubāzes, kurās būtu reģistrēta visa informācija saistībā ar cietušo personu vai trešo pušu ziņojumiem par intīmā partnera vardarbību, lai uzraudzītu un novērstu turpmākus vardarbības gadījumus; prasa veicināt kopienu izglītošanu un informētības palielināšanu, kā arī apmācību un izglītību par intīmā partnera vardarbību policijas un sociālajiem dienestiem lauku un attālos rajonos, uzsverot izglītības nozīmi bērnu informēšanā un atbalstīšanā, kā arī veicināt konfliktu risināšanas programmas, pozitīvus piemērus un sadarbību; |
| --- | --- |

40.

Profilakse: dzimumu stereotipu un aizspriedumu novēršana – izglītība un izpratnes veicināšana

| 41. | pauž bažas par to, ka ar dzimumu saistīti stereotipi un aizspriedumi izraisa neatbilstīgu reakciju uz dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm un neuzticēšanos sievietēm, jo īpaši attiecībā uz it kā nepatiesiem apgalvojumiem par vardarbīgu izturēšanos pret bērnu un vardarbību ģimenē; pauž bažas arī par to, ka trūkst īpašas apmācības tiesnešiem, prokuroriem un tieslietu speciālistiem; uzsver, cik svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir apkarot dzimumu stereotipus un patriarhālos aizspriedumus, izmantojot izglītojošas un izpratnes veicināšanas kampaņas; aicina dalībvalstis uzraudzīt un apkarot sieviešu viedokļu nomelnošanas tradīciju; nosoda to, ka aizgādības lietās tiek izmantotas, paustas un pieņemtas nezinātniskas teorijas un koncepcijas un tiek sodītas mātes, kuras mēģina ziņot par vardarbīgu izturēšanos pret bērnu vai dzimumbalstītu vardarbību, liedzot viņām aizgādības tiesības vai ierobežojot viņu vecāku tiesības; uzsver, ka tā dēvētais “vecāku atsvešināšanās sindroms” un tamlīdzīgas koncepcijas un termini, kura pamatā parasti ir dzimumu stereotipi, var kaitēt sievietēm, kas cietušas no intīmā partnera vardarbības, vainojot mātes par to ka bērni tiek “atsvešināšanāti” no tēva, apšaubot cietušo personu vecāku prasmes, ignorējot bērna liecības un vardarbības riskus, kam šie bērni pakļauti, un apdraudot mātes un bērnu tiesības un drošību; aicina dalībvalstis tiesu praksē un tiesību aktos neatzīt vecāku atsvešināšanās sindromu un atturēt vai pat aizliegt tā izmantošanu tiesvedībā, jo īpaši izmeklēšanas laikā, kad tiek noteikta vardarbības esamība; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, cik svarīgas ir informētības palielināšanas kampaņas, kas ļauj lieciniekiem (jo īpaši kaimiņiem un līdzstrādniekiem) pamanīt intīmā partnera vardarbības pazīmes (jo īpaši nefizisku vardarbību) un sniegt norādījumus par to, kā atbalstīt cietušos un palīdzēt tiem; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt izpratnes veicināšanas, informatīvās un aizstāvības kampaņas, kuras vērstas pret aizspriedumiem un stereotipiem, kas saistīti ar dzimumu, kā arī pret vardarbību ģimenē un dzimumbalstītu vardarbību visās to formās, piemēram, pret fizisku vardarbību, seksuālu uzmākšanos, kibervardarbību, psiholoģisku vardarbību un seksuālu izmantošanu, īpaši attiecībā uz jaunizveidotiem profilakses pasākumiem un elastīgām ārkārtas brīdināšanas sistēmām, lai sadarbībā ar atzītām un specializētām sieviešu tiesību organizācijām veicinātu ziņošanu par šādiem gadījumiem; uzsver, ka informēšanas kampaņu īstenošanā ir svarīgi aktīvi iesaistīt visas publiskās struktūras; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka efektīva pārkāpēju sodīšana ir būtiska, lai gan atturētu no turpmākas vardarbības, gan stiprinātu uzticēšanos valsts iestādēm, jo īpaši no cietušo puses; tomēr norāda, ka ar ieslodzījumu vien nepietiek, lai novērstu turpmāku vardarbību, un ka ir nepieciešamas īpašas rehabilitācijas un pāraudzināšanas programmas; aicina dalībvalstis, kā noteikts Stambulas konvencijas 16. pantā, veikt nepieciešamos tiesiskos vai citus pasākumus, lai izveidotu vai atbalstītu programmas, kuru mērķis ir apmācīt personas, kas vainojamas par vardarbību ģimenē, pieņemt nevardarbīgu uzvedību starppersonu attiecībās, lai novērstu turpmāku vardarbību un mainītu vardarbīgas uzvedības paradumus; uzsver, ka, to darot, dalībvalstīm jānodrošina, ka par svarīgākais noteikums šajā ziņā ir garantēt vardarbībā cietušajām personām drošību, atbalstu un cilvēktiesības un ka attiecīgos gadījumos šīs programmas tiek izveidotas un īstenotas ciešā sadarbībā ar speciālistiem, kas sniedz vardarbības upuriem paredzētus atbalsta pakalpojumus; norāda, ka dzimumbalstītas vardarbības un īpaši intīmā partnera vardarbības izskaušanā izšķirīga nozīme ir izglītībai; aicina dalībvalstis saskaņā ar Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam formālās izglītības programmās un visos izglītības līmeņos audzēkņu spēju attīstībai piemērotās formās iekļaut tādus jautājumus kā sieviešu un vīriešu līdztiesība, savstarpējā cieņa, nevardarbīga konfliktu atrisināšana savstarpējās attiecībās, dzimumbalstīta vardarbība pret sievietēm un tiesības uz personas integritāti, kā arī vecumam piemērota dzimumaudzināšana; uzsver, ka visaptverošai, konkrētām vecuma grupām piemērotai izglītošanai par attiecībām un seksualitāti ir būtiska nozīme, lai aizsargātu bērnus no vardarbības un sniegtu viņiem prasmes, kas vajadzīgas, lai veidotu drošas attiecības, kurās nav vietas seksuālai, dzimumbalstītai un intīmā partnera vardarbībai; aicina Komisiju atbalstīt programmas, kuru mērķis ir novērst dzimumbalstītu vardarbību, tostarp izmantojot programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”Daphne sadaļu, lai nodrošinātu efektīvus preventīvos pasākumus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis mudināt veikt pasākumus, lai izskaustu iesakņojušos aizspriedumus, uz kuriem joprojām balstās aprūpes jomā pastāvošās atšķirības starp dzimumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka stratēģijās, ar kurām novērš intīmā partnera vardarbību, būtu jāietver darbības, kuru mērķis ir mazināt pakļautību vardarbībai bērnībā, mācot nepieciešamās prasmes, lai radītu drošas un veselīgas attiecības un apstrīdētu sociālās normas, kas veicina vīriešu pārākumu un autoritāru uzvedību attiecībā pret sievietēm vai cita veida seksistisku uzvedību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju veicināt ES mēroga sabiedrības informēšanas un izglītošanas kampaņas un apmainīties ar paraugpraksi, jo šādi pasākumi ir nepieciešami, lai novērstu vardarbību ģimenē un dzimumbastītu vardarbību, radītu pilnīgu neiecietību pret vardarbību un izveidotu drošāku vidi cietušajām personām; uzsver plašsaziņas līdzekļu stratēģisko nozīmi šajā jomā; tomēr uzsver, ka dažās dalībvalstīs feminicīds un dzimumbastītas vardarbības gadījumi joprojām tiek uztverti, noliedzot jebkādu vardarbīgā partnera atbildību; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļi un reklāma nedrīkst izplatīt negatīvu attieksmi pret sievietēm saturošus un seksistiskus vēstījumus, tostarp mēģinot attaisnot, leģitimēt vai samazināt vardarbību un vardarbīgu partneru atbildību; uzskata, ka vardarbība ģimenē izraisa arī uz dzimumu balstīti aizspriedumi par vecāku stāvokli; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis apkarot uz dzimumu balstītus aizspriedumus un veicināt dzimumu līdztiesību vecāku pienākumos, kad vecāku slogs tiek sadalīts taisnīgi, nodrošinot, ka sievietēm netiek piešķirts pakārtots statuss; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu ES līmenī attiecībā uz vardarbības novēršanas un apkarošanas, vardarbībā cietušo personu aizsardzības un ar vardarbību saistītās kriminālvajāšanas pasākumiem, kā arī paraugprakses apmaiņu to praktiskā īstenošanā; aicina dalībvalstis papildināt šo ES kampaņu, izplatot informāciju par to, kur cietušie un liecinieki var ziņot par šāda veida vardarbību, tostarp pēc kampaņas beigām, un, ņemot vērā Covid-19 krīzes specifiku, pievērst uzmanību arī tās ietekmei uz bērniem; aicina Komisiju atbalstīt pasākumus skolās un citās vidēs, kas palielina bērnu un to, kuri strādā ar bērniem, informētību par noziegumiem un traumu problēmām, par to, kur meklēt palīdzību, kā ziņot par problēmām un kā veidot bērnu izturētspēju; |
| --- | --- |

46.

Sadarbība starp dalībvalstīm, tostarp pārrobežu lietās

| 47. | uzsver, cik svarīga ir informācijas apmaiņa starp tiesām, dalībvalstu centrālajām iestādēm un policijas struktūrām, īpaši attiecībā uz pārrobežu aizgādības lietām; pauž cerību, ka pārskatītie noteikumi saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2019/1111 (2019. gada 25. jūnijs) par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu (28) uzlabos tiesu sistēmu sadarbību nolūkā efektīvi noteikt bērna intereses neatkarīgi no viņa vecāku civilstāvokļa vai viņa ģimenes sastāva un intīmā partnera vardarbībā cietušās personas intereses; uzsver tiesu medicīnas ekspertu vai visu citu tādu pieaicināto speciālistu nozīmi, kuri sniedz attiecīgajai valsts iestādei informāciju par intīmā partnera vardarbību, ja viņi uzskata, ka šādas vardarbības dēļ ir tieši apdraudēta pieaugušas cietušās personas vai bērna dzīvība un ka cietusī persona nespēj pati sevi aizsargāt no vardarbības veicēja, kurš, cenšoties panākt minētās personas piekrišanu, izdara morālu vai ekonomisku spiedienu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt regulas “Brisele IIa” izpildi un efektīvu īstenošanu; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka tās jaunākajā pārskatītajā redakcijā nav izdevies paplašināt darbības jomu, attiecinot to arī uz reģistrētām partnerattiecībām un neprecētiem pāriem; uzskata, ka tas rada diskrimināciju un potenciāli bīstamas situācijas reģistrētu partnerattiecību un neprecētu pāru upuriem un bērniem; atgādina, ka regulas “Brisele IIa” darbības joma un mērķi pamatojas uz principu par Savienības iedzīvotāju nediskriminēšanu valstspiederības dēļ un dalībvalstu tiesu sistēmu savstarpējas uzticēšanās principu; prasa Komisijai vēlākais līdz 2024. gada augustam ziņot Parlamentam par šo regulu īstenošanu un ietekmi, tostarp saistībā ar intīmā partnera vardarbību un aizgādības tiesībām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka, lai gan visiem ģimenes strīdiem ir dziļa emocionāla ietekme, pārrobežu gadījumi ir vēl jo sensitīvāki un juridiski sarežģītāki; uzsver, ka ir jāpanāk augsts sabiedrības informētības līmenis par sarežģītiem jautājumiem, piemēram, par pārrobežu aizgādības kārtību un uzturēšanas pienākumiem, tostarp jānodrošina noteiktība par vecāku un bērnu tiesībām un pienākumiem katra valstī; norāda, ka dalībvalstis varētu palīdzēt ātrāk atrisināt šādas pārrobežu ģimenes tiesību lietas, valstu tiesās izveidojot specializētu nodaļu sistēmu, tostarp nodaļas, kas nodarbotos ar dzimumbalstītu vardarbību un sastāvētu no tiesu medicīnas darbiniekiem, psihologiem un citiem attiecīgajiem speciālistiem, un kas sadarbotos ar valsts dienestiem, kuri specializējas dzimumbalstītas vardarbības lietās un atbild par palīdzības sniegšanu cietušajiem; aicina pievērst īpašu uzmanību vientuļo vecāku mājsaimniecību stāvoklim un uzturlīdzekļu pārrobežu piedziņai, jo spēkā esošo noteikumu, proti, Padomes 2008. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās un ANO Konvencijas par uzturlīdzekļu piedziņu ārvalstīs, ar ko nosaka juridiskās saistības attiecībā uz alimentu pārrobežu piedziņu, praktiskā izpilde, ir visai problemātiska; uzsver, ka juridiskie instrumenti attiecībā uz uzturlīdzekļu pārrobežu piedziņu ir jāīsteno, palielinot sabiedrības informētību par to pieejamību; tādēļ aicina Komisiju cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai apzinātu praktiskās problēmas saistībā ar uzturlīdzekļu piedziņu pārrobežu situācijās un palīdzētu tām izstrādāt efektīvus instrumentus maksājumu saistību izpildei; uzsver šā jautājuma nozīmīgumu un tā ietekmi uz vientuļo vecāku ģimenēm un nabadzības risku; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina dalībvalstis turpināt analizēt datus par visu veidu dzimumbalstītu vardarbību un vardarbību ģimenē ierobežojošo pasākumu laikā un uzreiz pēc to atcelšanas un šādas vardarbības izplatības un ziņošanas tendencēm, kā arī par sekām, ko šāda vardarbība atstāj uz bērniem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sadarbību, lai veiktu pasākumus, kas dod iespēju no intīmā partnera vardarbības cietušajām personām sniegt informāciju par noziegumu un ziņot par to, jo daudzos gadījumos cietušās personas par intīmā partnera vardarbību joprojām neziņo; ņem vērā Komisijas apņemšanos veikt jaunu ES apsekojumu par dzimumbalstītu vardarbību, kura rezultāti būtu pieejami 2023. gadā; aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties, lai izveidotu pastāvīgu mehānismu, ar ko regulāri sniegtu saskaņotus, precīzus, uzticamus, salīdzināmus, kvalitatīvus un dzimumdalītus ES mēroga datus par intīmā partnera vardarbības izplatību, cēloņiem, tās ietekmi uz sievietēm un bērniem un tās pārvaldību, kā arī par aizgādības tiesībām, pilnībā izmantojot EIGE un Eurostat spējas un zinātību; atgādina, ka valsts statistikas datu sniegšana par dzimumbalstītu vardarbību ir darbība, par kuru var saņemt finansējumu saskaņā ar Vienotā tirgus programmu 2021.–2027. gadam; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka dati tiek sadalīti atbilstīgi personu vecumam, seksuālajai orientācijai, dzimumidentitātei, dzimumam, rasei un etniskajai piederībai, invaliditātes statusam utt., lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā sieviešu pārdzīvojumi visā to daudzveidībā; norāda, ka tas palīdzēs labāk izprast šīs problēmas mērogu un cēloņus, galvenokārt sociālekonomiskajās kategorijās, kurās dzimumbalstīta vardarbība ir izplatītāka, un citus to ietekmējošos faktorus, kā arī atšķirīgo tiesisko regulējumu un politikas nostādnes dažādās valstīs, kuras var rūpīgi izpētīt, izmantojot detalizētus salīdzinājumus pa valstīm, lai noteiktu politikas satvarus, kas varētu mazināt vardarbības izplatību; uzsver arī to, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis vāktu statistikas datus par administratīviem un tiesas procesiem saistībā ar bērna aizbildnību intīmā partnera vardarbības gadījumos, un jo īpaši par spriedumu iznākumu un pamatojumu, ko tās sniedz, pieņemot lēmumus par aizgādību un apmeklēšanas tiesībām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju veicināt ES mēroga sabiedrības informēšanas kampaņas, kas nepieciešamas, lai novērstu vardarbību ģimenē un nostiprinātos pilnīga neiecietība pret to; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(2)  OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV C 337, 20.9.2018., 167. lpp.

(4)  OV C 232, 16.6.2021., 48. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0379.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0024.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0025.

(8)  OV L 338, 21.12.2011., 2. lpp.

(9)  OV L 181, 29.6.2013., 4. lpp.

(10)  OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.

(11)  Līguma par Eiropas Savienību 2. pants un 3. panta 3. punkts un LESD 8., 10., 19. un 157. pants.

(12)  Hartas 21. un 23. pants.

(13)  FRA2014. gada 3. marta ziņojums “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”).

(14)  Stambulas konvencija.

(15)  Eiropas Padome, Human Rights Channel: Stop Child Sexual Abuse in Sport” (“Cilvēktiesību kanāls: Bērnu seksuālas izmantošanas izbeigšana sportā”), skatīts 2021. gada 21. jūlijā.

(16)  Eurostat, “Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauti bērni”, 2020. gada oktobrī iegūtie dati.

(17)  FRA2014. gada 3. marta ziņojums “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”).

(18)  Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālā direktora Dr. Hans Henri P. Kluge2020. gada 7. maija paziņojums presei “Covid-19 pandēmijas laikā vardarbība joprojām ir novēršama, nevis neizbēgama”.

(19)  FRA2014. gada 3. marta ziņojums “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”).

(20)  Eiropola 2020. gada 19. jūnija ziņojums “Exploiting isolation: offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic” (“Izolācijas izmantošana: Noziedznieki un personas, kas Covid-19 pandēmijas laikā cietušas no seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē”).

(21)  Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija paskaidrojuma ziņojums Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu.

(22)  EDVAW platformas 2019. gada 31. maija paziņojums “Intimate partner violence against women is an essential factor in the determination of child custody” (“Intīmā partnera vardarbība pret sievietēm ir būtisks faktors bērnu aizgādības noteikšanā”),

(23)  Stambulas konvencijas 35. pants.

(24)  Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu – Vispārīgais ieteikums Nr. 35 par vardarbību pret sievietēm dzimuma dēļ, ar ko atjaunina vispārējo ieteikumu Nr. 19.

(25)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai (2020. gada 28. oktobris) par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682).

(26)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai (2021. gada 4. marts) par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (COM(2021)0093).

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

(28)  OV L 178, 2.7.2019., 1. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/45

---

P9_TA(2021)0407

ES ceļu satiksmes drošības politikas satvars 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam — ieteikumi turpmākiem pasākumiem virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei (2021/2014(INI))

(2022/C 132/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 19. jūnija darba dokumentu “ES ceļu satiksmes drošības politikas satvars 2021.–2030. gadam. Turpmākie pasākumi virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei” (SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 19. jūnija darba dokumentu “ES ceļu satiksmes drošības politikas satvars 2021.–2030. gadam. Turpmākie pasākumi virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei” (SWD(2019)0283),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Direktīvu (ES) 2015/413, ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (1) (Pārrobežu izpildes direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Direktīvu (ES) 2015/413, ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (1) (Pārrobežu izpildes direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (2) (Direktīva par vadītāju apliecībām), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (2) (Direktīva par vadītāju apliecībām),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Regulu (ES) 2019/2144 par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību (3) (Vispārējā drošības regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Regulu (ES) 2019/2144 par prasībām mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju un šiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanai attiecībā uz to vispārīgo drošību un transportlīdzekļa braucēju un neaizsargāto ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību (3) (Vispārējā drošības regula),

| — | ņemot vērā 2021. gada 27. aprīļa rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa paketes ceļu satiksmes drošības aspektiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 27. aprīļa rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa paketes ceļu satiksmes drošības aspektiem (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 8. jūnija secinājumus par ceļu satiksmes drošību, ar kuriem atbalsta Valletas 2017. gada marta deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 8. jūnija secinājumus par ceļu satiksmes drošību, ar kuriem atbalsta Valletas 2017. gada marta deklarāciju,

| — | ņemot vērā Stokholmas deklarāciju, kas tika pieņemta trešās globālās ministru konferences par ceļu satiksmes drošību laikā, kura notika 2020. gada 19.–20. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas deklarāciju, kas tika pieņemta trešās globālās ministru konferences par ceļu satiksmes drošību laikā, kura notika 2020. gada 19.–20. februārī,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. oktobra deklarāciju par velotransportu kā klimatam draudzīgu transporta veidu, ko ES transporta ministri parakstīja neformālajā sanāksmē Luksemburgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. oktobra deklarāciju par velotransportu kā klimatam draudzīgu transporta veidu, ko ES transporta ministri parakstīja neformālajā sanāksmē Luksemburgā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0211/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0211/2021),

| A. | tā kā katru gadu joprojām aptuveni 22 700 cilvēku zaudē dzīvību uz ES ceļiem un aptuveni 120 000 cilvēku gūst smagas traumas; tā kā pēdējo 10 gadu laikā ceļu satiksmes negadījumos ES ir gājuši bojā vairāk nekā 11 800 bērnu un jauniešu vecumā līdz 17 gadiem; tā kā pēdējos gados ir apstājies progress virzībā uz to, lai samazinātu bojāgājušo uz ceļiem skaitu ES, un tādējādi nav sasniegts mērķis laikposmā no 2010. līdz 2020. gadam uz pusi samazināt uz ceļiem bojāgājušo cilvēku skaitu; tā kā iepriekš minētie skaitļi liecina par nepieņemamu cilvēcisko un sociālo cenu, ko maksā ES iedzīvotāji, un tā kā satiksmes avāriju negatīvās papildu sekas ES ik gadu rada zaudējumus apmēram 2 % no tās IKP; |
| --- | --- |

A.

tā kā katru gadu joprojām aptuveni 22 700 cilvēku zaudē dzīvību uz ES ceļiem un aptuveni 120 000 cilvēku gūst smagas traumas; tā kā pēdējo 10 gadu laikā ceļu satiksmes negadījumos ES ir gājuši bojā vairāk nekā 11 800 bērnu un jauniešu vecumā līdz 17 gadiem; tā kā pēdējos gados ir apstājies progress virzībā uz to, lai samazinātu bojāgājušo uz ceļiem skaitu ES, un tādējādi nav sasniegts mērķis laikposmā no 2010. līdz 2020. gadam uz pusi samazināt uz ceļiem bojāgājušo cilvēku skaitu; tā kā iepriekš minētie skaitļi liecina par nepieņemamu cilvēcisko un sociālo cenu, ko maksā ES iedzīvotāji, un tā kā satiksmes avāriju negatīvās papildu sekas ES ik gadu rada zaudējumus apmēram 2 % no tās IKP;

| B. | tā kā ES vērojamas jaunas tendences un izaicinājumi saistībā ar automatizāciju, kas var būtiski ietekmēt ceļu satiksmes drošību; tā kā jārisina jautājumi saistībā ar tādu arvien izplatītāku parādību kā uzmanības novēršana ar mobilajām ierīcēm; tā kā tuvākajā nākotnē jaunu risku, it īpaši neaizsargātiem ceļa lietotājiem, tādiem kā motociklistiem, riteņbraucējiem un gājējiem, radīs transportlīdzekļu ar dažādiem automatizācijas un savienošanas risinājumiem un tradicionālo transportlīdzekļu klātbūtne jauktā satiksmē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES vērojamas jaunas tendences un izaicinājumi saistībā ar automatizāciju, kas var būtiski ietekmēt ceļu satiksmes drošību; tā kā jārisina jautājumi saistībā ar tādu arvien izplatītāku parādību kā uzmanības novēršana ar mobilajām ierīcēm; tā kā tuvākajā nākotnē jaunu risku, it īpaši neaizsargātiem ceļa lietotājiem, tādiem kā motociklistiem, riteņbraucējiem un gājējiem, radīs transportlīdzekļu ar dažādiem automatizācijas un savienošanas risinājumiem un tradicionālo transportlīdzekļu klātbūtne jauktā satiksmē;

| C. | tā kā tehnoloģiskie sasniegumi, savienojamība, automatizācija un dalīšanās ekonomika sniedz jaunas iespējas ceļu satiksmes drošībai un sastrēgumu novēršanai, jo īpaši pilsētu teritorijās; tā kā, attīstot sinerģiju starp drošības un ilgtspējības pasākumiem un turpinot modālo pārvirzi uz sabiedriskā transporta veidiem un aktīvu mobilitāti, varētu samazināt CO2 emisijas, uzlabot gaisa kvalitāti un attīstīt aktīvāku un veselīgāku dzīvesveidu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tehnoloģiskie sasniegumi, savienojamība, automatizācija un dalīšanās ekonomika sniedz jaunas iespējas ceļu satiksmes drošībai un sastrēgumu novēršanai, jo īpaši pilsētu teritorijās; tā kā, attīstot sinerģiju starp drošības un ilgtspējības pasākumiem un turpinot modālo pārvirzi uz sabiedriskā transporta veidiem un aktīvu mobilitāti, varētu samazināt CO2 emisijas, uzlabot gaisa kvalitāti un attīstīt aktīvāku un veselīgāku dzīvesveidu;

| D. | tā kā jaunākajos Eiropas jauno automobiļu novērtēšanas programmas (Euro NCAP) testos to automobiļu pasažieriem, kuriem ir piešķirtas piecas zvaigznes, bija par 68 % zemāks letālu traumu risks un par 23 % zemāks smagu traumu risks nekā pasažieriem automobiļos, kuri saņēmuši tikai divas zvaigznes; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunākajos Eiropas jauno automobiļu novērtēšanas programmas (Euro NCAP) testos to automobiļu pasažieriem, kuriem ir piešķirtas piecas zvaigznes, bija par 68 % zemāks letālu traumu risks un par 23 % zemāks smagu traumu risks nekā pasažieriem automobiļos, kuri saņēmuši tikai divas zvaigznes;

| E. | tā kā arvien palielinās uz ceļiem bojāgājušo neaizsargātu ceļa lietotāju īpatsvars, jo galvenie ieguvēji no transportlīdzekļu drošības uzlabošanas un citiem ceļu satiksmes drošības pasākumiem ir automobiļu lietotāji; tā kā ES pārdoto jauno automobiļu masa, jauda un maksimālais ātrums arvien pieaug, radot lielākus riskus ceļu satiksmei; tā kā ir steidzami jārisina motociklistu, riteņbraucēju un gājēju drošības jautājums; |
| --- | --- |

E.

tā kā arvien palielinās uz ceļiem bojāgājušo neaizsargātu ceļa lietotāju īpatsvars, jo galvenie ieguvēji no transportlīdzekļu drošības uzlabošanas un citiem ceļu satiksmes drošības pasākumiem ir automobiļu lietotāji; tā kā ES pārdoto jauno automobiļu masa, jauda un maksimālais ātrums arvien pieaug, radot lielākus riskus ceļu satiksmei; tā kā ir steidzami jārisina motociklistu, riteņbraucēju un gājēju drošības jautājums;

| F. | tā kā divriteņu mehāniskie transportlīdzekļi, lai gan tie veido tikai 2 % no kopējā nobraukto kilometru skaita, aptver 17 % no ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo kopskaita; tā kā starp valstīm pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā ES par prioritāti būtu jānosaka turpmāka rīcība, lai nākamajā desmitgadē uzlabotu šo transportlīdzekļu drošību; |
| --- | --- |

F.

tā kā divriteņu mehāniskie transportlīdzekļi, lai gan tie veido tikai 2 % no kopējā nobraukto kilometru skaita, aptver 17 % no ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo kopskaita; tā kā starp valstīm pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā ES par prioritāti būtu jānosaka turpmāka rīcība, lai nākamajā desmitgadē uzlabotu šo transportlīdzekļu drošību;

| G. | tā kā saskaņā ar Komisijas pētījumu tikai 8 % nāves gadījumu notiek uz automaģistrālēm, 37 % – pilsētu teritorijās, bet 54 % – uz lauku ceļiem; tā kā jaunas investīcijas un esošās infrastruktūras pienācīga uzturēšana visā tās dzīves ciklā ir būtiska ceļu satiksmes drošībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Komisijas pētījumu tikai 8 % nāves gadījumu notiek uz automaģistrālēm, 37 % – pilsētu teritorijās, bet 54 % – uz lauku ceļiem; tā kā jaunas investīcijas un esošās infrastruktūras pienācīga uzturēšana visā tās dzīves ciklā ir būtiska ceļu satiksmes drošībai;

| H. | tā kā netiek ziņots par visiem negadījumos cietušajiem, pieejamie statistikas dati nav precīzi; tā kā ir jāizstrādā efektīvas testēšanas metodes, lai noteiktu ceļu satiksmes negadījumos cietušo faktisko skaitu; |
| --- | --- |

H.

tā kā netiek ziņots par visiem negadījumos cietušajiem, pieejamie statistikas dati nav precīzi; tā kā ir jāizstrādā efektīvas testēšanas metodes, lai noteiktu ceļu satiksmes negadījumos cietušo faktisko skaitu;

| I. | tā kā ceļu satiksmes dalībnieku drošas uzvedības nodrošināšana un īstenošana, piemēram, braucot pareizajā ātrumā, izmantojot aizsardzības līdzekļus, piemēram, drošības jostas un aizsargķiveres, nevadot transportlīdzekli alkohola vai narkotiku reibumā, kā arī vadot, braucot un staigājot bez nevajadzīgas uzmanības novēršanas, ir būtiski, lai novērstu letālus ceļu satiksmes negadījumus un mazinātu to sekas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ceļu satiksmes dalībnieku drošas uzvedības nodrošināšana un īstenošana, piemēram, braucot pareizajā ātrumā, izmantojot aizsardzības līdzekļus, piemēram, drošības jostas un aizsargķiveres, nevadot transportlīdzekli alkohola vai narkotiku reibumā, kā arī vadot, braucot un staigājot bez nevajadzīgas uzmanības novēršanas, ir būtiski, lai novērstu letālus ceļu satiksmes negadījumus un mazinātu to sekas;

| J. | tā kā mobilitātes un ceļu satiksmes drošības jomā pastāv dzimumu, vecuma un sociālā nevienlīdzība; |
| --- | --- |

J.

tā kā mobilitātes un ceļu satiksmes drošības jomā pastāv dzimumu, vecuma un sociālā nevienlīdzība;

| K. | tā kā jauno ES ceļu satiksmes drošības mērķu sasniegšanai ir vajadzīgi intensīvāki un sadarbīgāki centieni izstrādāt spēcīgu Eiropas ceļu satiksmes drošības politiku, iesaistot ieinteresētās personas, atbalsts pētniecībai un inovācijai, lai sagatavotu uz politiku balstītus risinājumus, pamatojoties uz pārliecinošiem datiem un ietekmes analīzi, pastiprināti un mērķtiecīgi izpildes pasākumi valsts līmenī, kā arī efektīva sadarbība sankciju pārrobežu izpildē; |
| --- | --- |

K.

tā kā jauno ES ceļu satiksmes drošības mērķu sasniegšanai ir vajadzīgi intensīvāki un sadarbīgāki centieni izstrādāt spēcīgu Eiropas ceļu satiksmes drošības politiku, iesaistot ieinteresētās personas, atbalsts pētniecībai un inovācijai, lai sagatavotu uz politiku balstītus risinājumus, pamatojoties uz pārliecinošiem datiem un ietekmes analīzi, pastiprināti un mērķtiecīgi izpildes pasākumi valsts līmenī, kā arī efektīva sadarbība sankciju pārrobežu izpildē;

| L. | tā kā 40 līdz 60 % no visiem ar darbu saistītajiem nāves gadījumiem ir ceļu satiksmes negadījumi, kas notiek darba laikā vai ceļā uz darbu; tā kā uz ES ceļiem izplatīta problēma ir autovadītāju nogurums; |
| --- | --- |

L.

tā kā 40 līdz 60 % no visiem ar darbu saistītajiem nāves gadījumiem ir ceļu satiksmes negadījumi, kas notiek darba laikā vai ceļā uz darbu; tā kā uz ES ceļiem izplatīta problēma ir autovadītāju nogurums;

| M. | tā kā valstu ceļu satiksmes drošības plānu un jaunā ES ceļu satiksmes drošības politikas satvara īstenošanai vajadzīgi stabili un pietiekami finanšu resursi gan no dalībvalstu, gan arī ES budžeta, |
| --- | --- |

M.

tā kā valstu ceļu satiksmes drošības plānu un jaunā ES ceļu satiksmes drošības politikas satvara īstenošanai vajadzīgi stabili un pietiekami finanšu resursi gan no dalībvalstu, gan arī ES budžeta,

ES ceļu satiksmes drošības politikas satvars 2021.–2030. gadam — turpmākie pasākumi virzībā uz ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo cilvēku skaitu tuvināšanu nullei

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka ES ceļu satiksmes drošības politikas satvarā 2021.–2030. gadam atkārtoti apstiprināts ES ilgtermiņa stratēģiskais mērķi panākt, lai līdz 2050. gadam uz Eiropas ceļiem nāves gadījumu skaits saruktu gandrīz līdz nullei, bet smagu traumu vispār nebūtu, kas zināms kā “nulles vīzija”, kā arī ES vidējā termiņa mērķis līdz 2030. gadam par 50 % samazināt nāves gadījumus un smagas traumas, kā tas norādīts Valletas deklarācijā; uzsver, ka šo ar ceļu satiksmes drošību saistīto ES mērķu un uzdevumu pamatā jābūt koordinētai, rūpīgi izplānotai, sistemātiskai un labi finansētai pieejai ceļu satiksmes drošībai ES, valstu, reģionu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | šai sakarā atzinīgi vērtē drošas sistēmas pieejas pieņemšanu ES līmenī, kas balstīta uz snieguma satvaru un laikā ierobežotiem mērķiem nāves gadījumu un smagu traumu samazināšanai; atzinīgi vērtē galvenos darbības rādītājus (GDR), kas noteikti sadarbībā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu iespēju veikt dalībvalstu snieguma padziļinātu un mērķtiecīgu analīzi un noteikt trūkumus; aicina Komisiju līdz 2023. gadam noteikt uz rezultātiem vērstus mērķus; uzsver, cik būtiska nozīme šai sakarībā ir pašreizējai ES un dalībvalstu sadarbībai, un aicina visas dalībvalstis pilnībā apņemties veikt minētos pasākumus un vienoties par saskaņotu metodiku GDR noteikšanai, kas ļaus tām salīdzināt datus; prasa izstrādāt detalizētu ceļvedi ES rīcībai, pamatojoties uz kuru var izmērīt darbības rezultātus un noteikt atbildību konkrētām struktūrām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tomēr uzskata, ka ir iespējams uzlabot iepriekš minētos GDR, un mudina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt šos rādītājus un atjaunināt tos ES stratēģiskajā rīcības plānā ceļu satiksmes drošības jomā; uzskata, ka aizsardzības līdzekļu GDR būtu jāpapildina ar GDR, kas apkopo datus par visu satiksmes dalībnieku veikto attālumu un ceļā pavadīto laiku, sadalot tos pa transporta veidiem un ceļa veidiem, lai labāk izprastu dažādos riska koeficientus un ar tiem saistītos apdraudējumus; aicina Komisiju turpināt cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai noteiktu ceļu infrastruktūras GDR, norādot ceļu tīkla drošības kvalitāti neatkarīgi no ceļa lietotāja uzvedības vai transportlīdzekļa tehnoloģijas, pamatojoties uz saskaņotu kopēju vērtēšanas metodiku; pauž nožēlu par to, ka GDR attiecībā uz transportlīdzekļu drošību nav ņemta vērā divriteņu mehānisko transportlīdzekļu drošība; aicina Komisiju izstrādāt transportlīdzekļu drošības indeksu L kategorijas transportlīdzekļiem un uzsver, ka tajā jāiekļauj visi L kategorijas transportlīdzekļu GDR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES finansējums ir izšķirošs, lai stimulētu ieguldījumus inovatīvos un viedos ceļu satiksmes drošības risinājumos un paātrinātu ceļu satiksmes drošības rezultātu sasniegšanu visā ES; aicina Komisiju aizsargāt un palielināt ES ieguldījumus ceļu satiksmes drošības jomā visās attiecīgajās ES finansēšanas programmās, tostarp pētniecībā un inovācijā; turklāt aicina visas dalībvalstis atvēlēt atbilstīgu daļu no valsts budžeta, kam kopā ar ES finansējumu būtu jānodrošina iespēja īstenot valsts ceļu satiksmes drošības programmas un jauno ES ceļu satiksmes drošības politikas satvaru 2021.–2030. gadam; aicina dalībvalstis izveidot valstu ceļu satiksmes drošības fondus kā mehānismus, lai iekasētu naudas sodus saskaņā ar to ceļu satiksmes kodeksiem un iegūtos līdzekļus pārdalītu ceļu satiksmes drošībai; aicina Komisiju attiecināt uz visām dalībvalstīm ES ceļu satiksmes drošības apmaiņas programmu, kuras mērķis ir uzlabot ceļu satiksmes drošības rādītājus, bet kura pašlaik ir vērsta tikai uz sešām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina dalībvalstis izveidot nacionālos ceļu satiksmes drošības novērošanas centrus, kas apkopotu, apstrādātu un uzturētu valstu ceļu satiksmes drošības datubāzes; aicina dalībvalstis saskaņot savas valsts ceļu satiksmes drošības stratēģijas ar ES ceļu satiksmes drošības politikas satvara 2021.–2030. gadam mērķiem un pēc iespējas ātrāk novērst ar to saistītos trūkumus; |
| --- | --- |

5.

Droša infrastruktūra

| 6. | aicina dalībvalstis un Komisiju piešķirt prioritāti ieguldījumiem, kas nodrošina lielākos ieguvumus ceļu satiksmes drošības ziņā, piešķirot prioritāti darbam vietās, kur tiek reģistrēts vislielākais negadījumu skaits, tostarp ieguldījumiem esošās infrastruktūras uzturēšanai un jaunas infrastruktūras izbūvei vietās, kur tas ir nepieciešams; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 2021.–2027. gadam paredz finansējumu drošas infrastruktūras un mobilitātes projektiem, tostarp ceļu satiksmes drošībai; aicina Komisiju vēl vairāk veicināt ES finansējuma iespējas, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, reģionālos un kohēzijas fondus, InvestEU un Eiropas Investīciju bankas (EIB) izveidoto Drošāka transporta platformu, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ceļu satiksmes drošības rādītāji ir salīdzinoši zemi; uzsver, ka ir svarīgi padarīt šo instrumentu atbilstības kritērijus skaidrākus attiecībā uz ceļu satiksmes drošības pasākumiem; aicina Komisiju atbalstīt un mudināt dalībvalstis ieguldīt drošākā, ilgtspējīgākā, noturīgākā un multimodālākā transporta tīklā, izmantojot savus nacionālos atveseļošanas un noturības plānus; aicina Komisiju Eiropas transporta tīkla (TEN-T) regulas (5) pārskatīšanā noteikt pamatu turpmākiem lēmumiem par ieguldījumiem ceļu satiksmes drošībā, tostarp īstenojot pamattīkla uzraudzības plānu saistībā ar uzturēšanu ES līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ES autoceļu tīkla proaktīva izvērtēšana būs noderīgs instruments, lai noteiktu autoceļu ieprojektēto drošību un novirzītu ieguldījumus; šai sakarā atzinīgi vērtē automaģistrāļu un galveno autoceļu risku kartēšanu un drošības kategoriju noteikšanu, kas ieviesta ar nesen pārskatītajiem ES infrastruktūras drošības noteikumiem (6), un aicina dalībvalstis savā teritorijā pēc iespējas vairāk ceļu atzīt par galvenajiem autoceļiem, lai palielinātu jaunās direktīvas potenciālu nodrošināt ceļu satiksmes drošību; aicina dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu izveidot nacionālas brīvprātīgas ziņošanas sistēmas, kurām vajadzētu būt pieejamām tiešsaistē visiem ceļu satiksmes dalībniekiem, lai atvieglotu datu vākšanu par atgadījumiem, par kuriem ziņo ceļu satiksmes dalībnieki un transportlīdzekļi, un jebkādu citu ar drošību saistītu informāciju, ko ziņotājs uzskata par faktisku vai potenciālu apdraudējumu ceļu infrastruktūras drošībai, lai nodrošinātu, ka ES iedzīvotāji sniedz pārredzamu, tūlītēju un tiešu ieguldījumu satiksmes drošībā; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk vienoties par metodiku sistemātiskai autoceļu novērtēšanai visā tīklā, kā to paredz pārskatītais iepriekš minētais akts, ņemot vērā visus aspektus, kas ir svarīgi aktīvu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu saistībā ar ES līmeņa specifikācijām ceļa zīmju un marķējuma parametriem, lai sagatavotos augstākam transportlīdzekļu automatizācijas līmenim; atgādina, cik svarīga ir ceļa zīmju un marķējumu izmantošana, tostarp to novietojums, redzamība un gaismas atstarojamība, jo īpaši attiecībā uz autovadītāja palīgsistēmu, piemēram, intelektiskās ātruma pielāgošanas un joslas ieturēšanas palīgsistēmas, labu darbību; uzsver, ka ir svarīgi izmantot infrastruktūru, lai būvētu pašizskaidrojošus, pašnodrošinošus un “piedodošus” ceļus visu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai, jo īpaši bīstamās teritorijās vai teritorijās, kurās ir ievērojams skaits neaizsargātu satiksmes dalībnieku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt kvalitātes prasības kājāmiešanas un riteņbraukšanas infrastruktūrai, lai novērstu aktīvo satiksmes dalībnieku nepietiekamo drošības līmeni; aicina Komisiju jaunajā Eiropas ceļu satiksmes drošības revidentu forumā izstrādāt kopīgas ES mācību programmas ceļu infrastruktūras revidentiem un inspektoriem, tostarp īpašu apmācību par neaizsargātu satiksmes dalībnieku vajadzībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka satiksmes dalībniekiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām un citiem invalīdiem ir īpašas vajadzības, kas būtu jāņem vērā, plānojot un būvējot jaunu ceļu infrastruktūru; aicina dalībvalstis atbalstīt ieguldījumus projektos, kuru mērķis ir padarīt ceļu infrastruktūru iekļaujošu un pieejamu visiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka saskaņā ar jaunāko ES infrastruktūras drošības noteikumu pārskatīšanu Komisijai ir pienākums līdz 2021. gadam apsvērt iespēju pārskatīt Direktīvu 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām tuneļiem (7) un apsvērt iespēju pieņemt jaunu tiesību akta priekšlikumu par minimālajām drošības prasībām tiltiem; aicina Komisiju turpināt uzlabot tuneļu drošu izmantošanu, cita starpā organizējot izpratnes veicināšanas kampaņas un veicot attiecīgus pētījumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot ekspertu grupu, lai izstrādātu ceļu klasifikācijas sistēmu, kas labāk saskaņotu ātruma ierobežojumu ar ceļu projektēšanu un izkārtojumu atbilstīgi drošas sistēmas pieejai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina veikt pasākumus, lai vēl vairāk stiprinātu ceļu satiksmes drošību pilsētu mezglos un piepilsētas un lauku apvidos un uzlabotu darbības drošību visā kritiskās infrastruktūras, piemēram, tuneļu un tiltu, dzīves ciklā, vienlaikus apsverot arī jaunu uzraudzības tehnoloģiju izmantošanu mazaizsargātai infrastruktūrai, un gaidāmajā TEN-T regulas pārskatīšanā noteikt konkrētus drošības mērķus un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis atzīt, cik svarīga ir modālā pārvirze uz aktīviem transporta veidiem, piemēram, kājāmiešanu un riteņbraukšanu, un ilgtspējīgiem sabiedriskā transporta veidiem, kas ir svarīgi līdzekļi, lai samazinātu apdraudējumu uz ceļiem, un šajā nolūkā piešķirt atbilstošus ieguldījumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Drošāka transporta platformas iniciatīvas uzsākšanu, kurā nepārprotami aicināts izveidot labākas iespējas ilgtspējīgam transportam, tostarp velosipēdistiem un gājējiem, un negadījumu mazināšanai paredzētiem projektiem; aicina Komisiju un EIB sākt izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņas, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ir labi informētas par nosacījumiem un apsver tās izmantošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina palielināt sinerģiju starp Eiropas velomaršrutu tīklu EuroVelo un TEN-T, lai velotransporta infrastruktūru padarītu drošāku un labāk savienotu; uzsver, cik svarīgi ir TEN-T projektos, kur tas ir iespējams, nodrošināt nepārtrauktus celiņus gājējiem un velosipēdistiem; aicina Komisiju veicināt neizmantoto dzelzceļa līniju pārveidi un aktīvi atbalstīt velo-vilcienu projektus un intermodalitāti; norāda, ka jauni infrastruktūras veidi, piemēram, modernas stoplīnijas, velosipēdu glabātuves, veloceliņi vai veloielas, piedāvā jaunas iespējas drošai un aktīvai mobilitātei; uzsver nepieciešamību saskaņot un īstenot noteikumus par ceļa zīmēm un signāliem, lai izvairītos no pārpratumiem un palielinātu drošību un atvieglotu ceļu lietošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka riteņbraukšanas un kājāmiešanas infrastruktūra, ko dalībvalstis ieviesa, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, tiek saglabāta un paplašināta ar mērķi vēl vairāk veicināt drošu un aktīvu modalitāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar reģioniem un pilsētām, lai pabeigtu visas trūkstošās pēdējo kilometru infrastruktūras un intermodālo un pārrobežu savienojumu izveidi visā TEN-T, tādējādi ļaujot netraucētāk un efektīvāk izmantot infrastruktūru un pakalpojumus un uzlabot ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

17.

Droši transportlīdzekļi

| 18. | atzinīgi vērtē Vispārējās drošības regulas neseno pārskatīšanu, kas paredz jaunu uzlabotu transportlīdzekļu drošības parametru, tādu kā intelektiskas ātruma pielāgošanas un ārkārtas joslas saglabāšanas sistēmu, obligātu izmantošanu ES no 2022. gada, kas varētu līdz 2030. gadam izglābt aptuveni 7 300 dzīvību un novērst 38 900 smagu traumu; aicina Komisiju savlaicīgi pieņemt vērienīgus un savlaicīgu sekundāros tiesību aktus, kuros vajadzētu būt arī prasībai visos jaunajos transportlīdzekļos uzstādīt augstas veiktspējas intelektisko ātruma pielāgošanas sistēmu; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt iespēju praktiski piemērot prasību par motociklu obligātu aprīkošanu ar šīm sistēmām, kā arī to, kādu ietekmi uz ceļu satiksmes drošību atstās vieglajiem automobiļiem, furgoniem, kravas automobiļiem un autobusiem paredzētā nākamās paaudzes intelektiskā ātruma pielāgošana, cik šāda sistēma ir iespējama un pieņemama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, cik svarīga ir inovācija transportlīdzekļu tehnoloģijās, kas var gan palīdzēt mazināt avāriju smagumu, gan samazināt avāriju iespējamību, izmantojot aktīvas un pasīvas drošības elementus; aicina Komisiju pārskatīt turpmākos pasažieru transportlīdzekļu standartus, ņemot vērā jaunāko tehnoloģiju attīstību, un ņemt vērā faktorus, kas var ietekmēt ceļu satiksmes drošību, piemēram, masu, jaudu, ātrumu un frontālās zonas lielumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju gaidāmajā L kategorijas transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma pārskatīšanā ieviest prasību, ka motocikliem ir jābūt aprīkotiem ar bremžu pretbloķēšanas sistēmu; aicina Komisiju paplašināt to transportlīdzekļu kategorijas, kuriem eCall uzstādīšana ir obligāta, jo īpaši attiecībā uz pašgājējiem divriteņu transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju turpināt izstrādāt transportlīdzekļu tipu apstiprināšanas prasības attiecībā uz triecienizturību sadursmē un iekļaut tās turpmākajās tiesību aktu pārskatīšanās, un šajās prasībās būtu arī jāiekļauj jaunākie Euro NCAP sadursmes testu kritēriji, ar kuriem uzrauga sadursmes ietekmi uz citiem transportlīdzekļiem un neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, lai panāktu minimālo standartu saskaņošanu un līdzvērtīgu pasažieru drošības līmeni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pilsētas, tām veidojot ātruma ierobežojumu datubāzes, lai veicinātu intelektiskās ātruma pielāgošanas tehnoloģijas ieviešanu saskaņā ar Vispārējās drošības regulu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka negadījumu, kuros iesaistīti kravas automobiļi un neaizsargāti satiksmes dalībnieki, bīstamību un biežumu varētu ievērojami samazināt, plaši izmantojot pagrieziena veikšanas palīgsistēmas; uzsver, ka pagrieziena veikšanas palīgsistēmas kļūs obligātas jauna veida kravas automobiļiem 2022. gadā un visiem jaunajiem kravas automobiļiem 2024. gadā; aicina Komisiju izveidot Eiropas rīcības programmu “Pagrieziena veikšanas palīgsistēma”, lai veicinātu šīs tehnoloģijas sniegtās priekšrocības un mudinātu ieinteresētās personas jau tagad brīvprātīgi un pēc iespējas ātrāk aprīkot esošos un jaunos transportlīdzekļus ar pagrieziena veikšanas palīgsistēmām; atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas atbalsta obligātu pagrieziena veikšanas palīgsistēmu brīvprātīgu ieviešanu; aicina Komisiju un dalībvalstis finansiāli atbalstīt pagrieziena veikšanas palīgsistēmu uzstādīšanu jaunos un jau ekspluatācijā esošajos transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka manipulācijas un krāpšana, kas saistīta ar elektroniskajiem drošības elementiem, piemēram, modernām autovadītāja palīdzības sistēmām, rada ievērojamu drošības risku un tādēļ tās būtu jānovērš, izstrādājot īpašu inspektoriem paredzētu apmācību par programmatūras integritātes pārbaudi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju izstrādāt sadursmes testa manekena standartus, kas vairāk atbilstu dažādiem ar transportlīdzekļa lietotāju saistītiem aspektiem, piemēram, vecumam, dzimumam, izmēriem un ķermeņa tipam gan transportlīdzekļos, gan ārpus tiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis nodrošināt nodokļu atvieglojumus un aicina privātos apdrošinātājus piedāvāt pievilcīgas mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas shēmas tādu transportlīdzekļu iegādei un lietošanai, kas atbilst visaugstākajiem drošības standartiem; aicina Komisiju pārskatīt tiesību aktus par automobiļu marķēšanu, lai tirdzniecības vietā un digitāli iekļautu papildu informāciju par jauniem transportlīdzekļiem piešķirto drošības kategoriju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē prasību, ka saskaņā ar pārskatīto Vispārējo drošības regulu visām sēdvietām obligāti jābūt aprīkotām ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu, un aicina Komisiju izstrādāt standartus attiecībā uz informācijas prasībām par bērna ierobežotājsistēmu drošības parametriem; aicina dalībvalstis sākt vecākiem un aizbildņiem paredzētas izpratnes veicināšanas kampaņas par bērnu drošību autotransportā, lai turpinātu palielināt izpratni par nepieciešamību izmantot drošības jostas, tostarp aizmugurējos sēdekļos, ņemot vērā drošības riskus, kas rodas daudzu tādu transportlīdzekļu lietotājiem, kuri tiek izmantoti pašlaik un tiks izmantoti arī turpmākos gadus un kuri nav aprīkoti ar šādu drošības jostas lietošanas atgādinājuma tehnoloģiju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju saskaņā ar Parlamenta 2021. gada 27. aprīļa rezolūciju par īstenošanas ziņojumu par Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa tiesību aktu kopuma ceļu satiksmes drošības aspektiem pienācīgi ņemt vērā transportlīdzekļu drošības pazīmju tehnisko progresu, kas paredzēts jaunajā Vispārējās drošības regulā, un nākamajā Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa noteikumu paketes pārskatīšanā iekļaut pilnveidotas drošības sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās tiek pārbaudītas periodiskajās tehniskajās pārbaudēs; šajā sakarībā aicina kompetentās iestādes nodrošināt papildu apmācību, kvalifikācijas celšanu un pārkvalificēšanu inspektoriem, kuri veic periodiskās tehniskās pārbaudes; prasa noteikt stingrākas prasības attiecībā uz transportlīdzekļa pašdiagnostiku, lai novērstu to, ka pastiprinātai drošībai paredzētas modernas braukšanas palīdzības sistēmas nepareiza darbība galu galā kļūst par apdraudējumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par to, ka transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa paketes noteikumi, kas attiecas uz kravas nostiprināšanas pārbaudi, nav obligāti; aicina Komisiju nākamajā minētās paketes pārskatīšanā ierosināt šo noteikumu pastiprināšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai novērstu krāpšanos ar odometra rādījumiem, tādējādi nodrošinot lietotu transportlīdzekļu kvalitāti un drošību; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot odometra rādījumu apmaiņas sistēmu, ko izstrādājis Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (MOVE ĢD), EU MOVEHUB platformu un tās ODOCAR moduli, kas tika izstrādāts Parlamenta ierosinātā izmēģinājuma projekta par Eiropas sistēmu krāpniecības ar odometriem ierobežošanai (OREL) rezultātā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju ierosināt jaunu saskaņotu tiesisko regulējumu par automatizētiem transportlīdzekļiem, lai, izmantojot visaptverošas pārbaudes, tostarp reālos braukšanas apstākļos, nodrošinātu, ka automatizētie transportlīdzekļu darbība ir absolūti droša to vadītājiem un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem, it īpaši ņemot vērā to mijiedarbību ar tradicionālajiem transportlīdzekļiem un neaizsargātiem ceļu lietotājiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vienlaikus prasa Komisijai iepriekš novērtēt pašlaik pieejamo autovadītāja palīgsistēmu riskus ceļu satiksmes drošībai, piemēram, transportlīdzekļu vadītāju pārmērīgu paļaušanos uz tām un uzmanības novēršanu, aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest prasību aprīkot autovadītāju mobilās un elektroniskās ierīces ar “drošu braukšanas režīmu” un standartizēti uzstādīt citus tehnoloģiskus rīkus, kas mazinātu uzmanības novērstu braukšanas laikā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver – kā Komisija norādījusi ES stratēģiskajā rīcības plānā ceļu satiksmes drošības jomā, publiskais iepirkums sniedz interesantu iespēju pozitīvi ietekmēt ceļu satiksmes drošību; aicina Komisiju skaidri ņemt vērā, ka saimnieciski visizdevīgākie piedāvājumi sabiedriskā pasažieru autopārvadājumu pakalpojumu publiskajā iepirkumā būtu jāvērtē, pamatojoties uz labāko cenas un kvalitātes attiecību, kurā būtu jāiekļauj arī transportlīdzekļu drošība, inovācija, kvalitāte, ilgtspējība un sociālie jautājumi; mudina dalībvalstis un līgumslēdzējas iestādes, piešķirot publiskā iepirkuma līgumus par autopārvadājumu pakalpojumiem, kā vienu no galvenajiem kritērijiem ņemt vērā drošības aspektus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka arī jauni individuālie pārvietošanās līdzekļi rada vairākas nopietnas bažas ne tikai saistībā ar šo līdzekļu drošību, bet arī saistībā ar to drošu izmantošanu satiksmē; pauž nožēlu, ka tikai dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus šīs problēmas risināšanai un ka saskaņotības trūkums ES var radīt neskaidrību un iebraucējiem apgrūtināt vietējo noteikumu ievērošanu; aicina Komisiju apsvērt iespēju attiecībā uz šiem jaunajiem pārvietošanās līdzekļiem pieņemt tipa apstiprināšanas regulējumu un izdot dalībvalstīm pamatnostādnes par drošības aspektu pārvaldību, tostarp par satiksmes noteikumiem šādu ierīču drošai izmantošanai; atgādina Komisijai un dalībvalstīm par nepieciešamību īstenot Eiropas un valstu izpratnes veicināšanas un izglītošanas kampaņas par mikromobilitātes ierīču drošu izmantošanu, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, tostarp bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem vai cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām; aicina Komisiju un dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi par to, kā uzlabot mikromobilitātes ierīču drošu izmantošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju atjaunināt Eiropas Savienības ceļu satiksmes negadījumu datubāzes (CARE) prasības un iekļaut mikromobilitātes ierīču, piemēram, elektrisko skrejriteņu un citu elektriski darbināmu velosipēdu, sadursmju identificēšanu; aicina dalībvalstis saskaņā ar CARE datubāzē uzkrāto informāciju īstenot konkrētus profilaktiskus drošības pasākumus valsts, reģionālā vai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

35.

Autoceļu droša izmantošana

| 36. | norāda — Komisijas pētījumā tiek lēsts, ka 25 % no visiem ceļu satiksmes negadījumiem, kuros ir bojāgājušie, ir saistīti ar alkohola lietošanu, savukārt ar narkotisko vielu lietošanu ir saistīti 15 % šādu negadījumu (8); norāda, ka ES ieteikums par pieļaujamo alkohola koncentrāciju asinīs ir pieņemts 2001. gadā; aicina Komisiju atjaunināt savus ieteikumus un tajos paredzēt pilnīgas neiecietības pret transportlīdzekļu vadīšanu alkohola reibumā sistēmu, kā arī ieviest ES ieteikumu attiecībā uz pilnīgu neiecietību pret nelegālām psihoaktīvām vielām un standartus aizlieguma vadīt transportlīdzekļus narkotisko vielu reibumā izpildei uz ceļiem; norāda, ka pieļaujamā alkohola līmeņa asinīs saskaņošana ES attiecībā uz visu kategoriju transportlīdzekļiem atvieglos salīdzināšanu saskaņā ar GDR, kas attiecas uz atturēšanos no apreibinošu vielu lietošanas uz ceļiem; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par tādu zāļu marķēšanu, kuras ietekmē cilvēku spēju vadīt transportlīdzekli, un uzsākt informatīvas kampaņas, lai palielinātu medicīnas dienestu, tostarp ģimenes ārstu, informētību šajā jomā; aicina Komisiju pārskatītajos ieteikumos iekļaut arī pamatnostādnes par alkometrisku autobloķēšanas ierīču uzstādīšanu, īpašu vērību pievēršot vairākkārtējiem pārkāpējiem, pirmreizējiem pārkāpējiem, kas būtiski pārkāpj noteikumus, kā arī visiem profesionālajiem autovadītājiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka ātruma pārsniegšana ir būtisks faktors aptuveni 30 % letālu ceļu satiksmes negadījumu un situāciju pasliktinošs faktors vairumā ceļu satiksmes negadījumu; aicina Komisiju nākt klajā ar ieteikumu piemērot drošus ātruma ierobežojumus saskaņā ar drošas sistēmas pieeju visiem ceļu veidiem, piemēram, noteikt maksimālo standarta ātrumu 30 km/h apdzīvotās vietās un teritorijās, kur ir liels riteņbraucēju un gājēju skaits, ar iespēju ieviest vēl stingrākus ierobežojumus uz galvenajiem ceļiem, paredzot atbilstīgu aizsardzību neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem; aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt ieguldījumus ātruma ierobežojumu ievērošanas nodrošināšanā un augstas kvalitātes informācijā par ātruma izšķirošo lomu un ātruma pārvaldību; aicina dalībvalstis piemērot stingrus sodus, lai atturētu no ātruma pārsniegšanas, tostarp soda punktu sistēmas, un apsvērt iespēju ieviest kursus informēšanai par ātruma bīstamību, lai pāraudzinātu vadītājus, kas atkārtoti pārkāpj ātruma ierobežojumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm (9) nerezidenti ES katru gadu izdara 10 miljonus būtisku ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu, kas saistīti ar ātruma pārsniegšanu, braukšanu pie sarkanās gaismas un transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā; atzīst, ka kopš 2015. gada ir panākts progress, lai izveidotu satvaru sankciju par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem pārrobežu izpildei, tomēr pauž nožēlu, ka šis esošais satvars, ko paredz Pārrobežu izpildes direktīva, nenodrošina arī izmeklēšanu, lai piemērotu sankcijas vai atzītu lēmumus par sankcijām; uzskata, ka ceļu satiksmes noteikumu labāka pārrobežu izpilde veicinātu šādu noteikumu ievērošanu un tai būtu atturoša ietekme, tādējādi mazinot bīstamu uzvedību un uzlabojot ceļu satiksmes drošību; šajā sakarībā aicina Komisiju pievērsties iepriekš minētajiem jautājumiem nākamajā šīs direktīvas pārskatīšanā, izvērtēt jautājumu par autovadītāja tiesību atņemšanas un soda punktu savstarpēju atzīšanu un pārskatīt Direktīvas darbības jomu, iekļaujot ceļu nodevu iekasēšanu, lai novērstu bīstamu braukšanu un saglabātu infrastruktūras kvalitāti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka ar Direktīvu par vadītāju apliecībām tika izveidots saskaņots ES autovadītāja apliecības modelis, kā arī ieviestas minimālās prasības autovadītāja apliecības iegūšanai; norāda, ka Direktīva būs jāatjaunina, apmācības programmā, jo īpaši profesionāliem transportlīdzekļa vadītājiem paredzētā programmā, ņemot vērā jaunu tehnoloģiju attīstību transportlīdzekļu un infrastruktūras jomā, kā arī transportlīdzekļu automatizācijas jomā; aicina Komisiju izstrādāt minimālos standartus autovadītāju apmācībai un izglītošanai par satiksmes drošību, vienlaikus visā ES pakāpeniski pielāgojot braukšanas kursu formu, saturu un rezultātus, un apsvērt iespēju gaidāmajā Direktīvas pārskatīšanā iekļaut vadītāju izglītības mērķu matricu, kurai ir trīs kategorijas: zināšanas un prasmes, risku palielinoši aspekti un pašnovērtējums; vēl aicina ieviest diferencētu autovadītāju apliecību sistēmu, kas mudina jaunos vadītājus gūt lielāku pieredzi saistībā ar augstāka līmeņa prasmēm, piemēram, tiešas redzamības satiksmes, pašnovērtējuma un bīstamības novērtēšanas jomā, un ierobežot noteiktas augsta riska darbības, piemēram, braukšanu naktī un ar pasažieriem, vienlaikus ņemot vērā to cilvēku mobilitātes vajadzības, kuri dzīvo attālos apvidos un kuriem ir ierobežota piekļuve sabiedriskajam transportam; turklāt aicina Komisiju turpināt saskaņot minimālos standartus attiecībā uz vadīšanas un braukšanas instruktoriem, tostarp periodisku apmācību, apmācību par bīstamības novērtēšanu, stingrāku obligāto izglītību un komunikācijas prasmēm; ar bažām atzīmē, ka vairākās dalībvalstīs ir ziņots par autovadītāja apliecību nelikumīgu izsniegšanu, un aicina Komisiju uzraudzīt šo jautājumu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju novērtēt, kādu labumu varētu dot prasība paredzēt obligātas teorētiskās un praktiskās apmācības un pārbaudes vadītāja apliecības iegūšanai visās motorizēto divriteņu transportlīdzekļu kategorijās; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju izstrādāt GDR saistībā ar satiksmes drošības un mobilitātes izglītības nodrošināšanu dalībvalstīs un izveidot ES instrumentus, lai izstrādātu, īstenotu un novērtētu satiksmes drošības un mobilitātes izglītību; mudina visas ES dalībvalstis nodrošināt augstas kvalitātes ceļu satiksmes drošības izglītību, kurai būtu jāsākas skolā un vajadzētu būt daļai no mūžizglītības; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka Covid-19 pandēmija ir veicinājusi ar piegādi mājās saistīto pakalpojumu nozares attīstību un it īpaši autofurgonu un divriteņu mehānisko transportlīdzekļu, piemēram, mopēdu, un velosipēdu, izmantošanu, veicinot jaunu platformas darba veidu un uzņēmējdarbības modeļu rašanos; aicina Komisiju nodrošināt, ka profesionālie vieglo kravas automobiļu vadītāji tiek pienācīgi apmācīti, un risināt jautājumu par minēto transportlīdzekļu vadītāju nogurumu un ātruma pārsniegšanu, jo īpaši tāpēc, ka ir ievērojami palielinājies piegāžu mājās skaits; vēl aicina Komisiju apsvērt iespēju pastiprināt tehniskās apskates režīmu un ieviest pienākumu veikt papildu pārbaudes vieglajiem kravas automobiļiem, ko izmanto paku piegādes pakalpojumu sniedzēji, kad ir sasniegts konkrēts nobraukums, un, pārskatot transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa tiesību aktu paketi, apsvērt iespēju attiecināt šo pienākumu arī uz citiem minēto kategoriju transportlīdzekļiem, kurus izmanto citiem komerciāliem mērķiem; aicina Komisiju nākt klajā ar ieteikumu par piegādes personāla drošību, tostarp prasību darba devējiem un uzņēmumiem nodrošināt drošības aprīkojumu un drošus transportlīdzekļus un garantēt to izmantošanu, kā arī apmācību par digitālajiem rīkiem, piemēram, lietojumprogrammām un interaktīvām platformām, kuras viņiem varētu būt jāizmanto; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž dziļas bažas par autovadītāju nogurumu komerciālajos kravu un pasažieru pārvadājumos, jo tas izraisa ceļu satiksmes negadījumus; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt, ka Padomes Direktīva 89/391/EEK par darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību (10) tiek pienācīgi īstenota attiecībā uz ceļu satiksmes drošības aspektiem; aicina Komisiju ieviest GDR attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju nogurumu komerciālajos kravu un pasažieru pārvadājumos; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt drošu stāvvietu skaitu TEN-T tīklā un nodrošināt, ka tās ir pielāgotas autovadītāju vajadzībām, kā arī sniegt informāciju par to pieejamību, izmantojot atjauninātu un lietotājdraudzīgu tīmekļa vietni; aicina Komisiju novērtēt, vai gaisa kondicionētāju vai līdzvērtīgu gaisa kondicionēšanas sistēmu uzstādīšana smago kravas transportlīdzekļu kajītēs varētu mazināt vadītāju nogurumu un uzlabot ceļu satiksmes drošību, ņemot vērā to, ka šīs sistēmas var darboties neatkarīgi no galvenā dzinēja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka efektīva un pilnīga reaģēšana pēc sadursmes ietver ne tikai medicīnisko aprūpi un rehabilitāciju, bet arī garīgā un sociālā atbalsta sniegšanu, atzīšanu par cietušo un rūpīgu izmeklēšanu, lai noteiktu sadursmju cēloņus un pasākumus to atkārtošanās novēršanai nākotnē, kā arī attiecīgā gadījumā kriminālprocesu un civilprocesu; aicina dalībvalstis veidot ciešāku sadarbību starp to ceļu satiksmes drošības iestādēm un veselības nozarēm, lai panāktu ārkārtas koridoru pareizu izmantošanu ar mērķi paātrināt glābšanas operācijas; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu efektīvai ārkārtas situāciju infrastruktūrai, tostarp aviācijas medicīnas pakalpojumiem, jo īpaši attālos, kalnu un salu reģionos; aicina Komisiju nākamajā Direktīvas par vadītāju apliecībām pārskatīšanā ieviest prasību par obligātu pirmās palīdzības apmācību; aicina dalībvalstis savos valsts autoceļu kodeksos iekļaut ārkārtas koridoru koncepciju un sākt turpmākas izpratnes veidošanas kampaņas; atgādina, cik svarīgi ir sniegt upuriem efektīvu turpmāko atbalstu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis attīstīt savus galvenos traumu tīklus un pieņemt pamatnostādnes savstarpējai sadarbībai, lai neatliekamās palīdzības dienesti varētu ātri nogādāt pacientus, tostarp pāri robežām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ceļu satiksmes noteikumu izpildes nepilnīga nodrošināšana apdraud centienus īstenot “nulles vīziju”; mudina dalībvalstis savos ceļu satiksmes drošības plānos noteikt ikgadējos izpildes un atbilstības mērķus un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, kā arī veikt un publicēt ikgadējus turpmākos pasākumus, analizējot sasniegtos mērķrādītājus un rezultātus; uzsver, ka tikai labi izskaidrotām, pienācīgi atspoguļotām un saskaņotām izpildes darbībām un obligātai apmācībai var būt ilglaicīga ietekme uz autovadītāju uzvedību; norāda, ka efektivitāte tiek vēl vairāk uzlabota, ja par konstatētajiem pārkāpumiem piemēroto naudas sodu apstrāde ir lielā mērā automatizēta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka mobilā tālruņa un citas elektroniskās ierīces lietošana, vadot automašīnu vai braucot ar divriteņu transportlīdzekli, būtiski mazina braukšanas spējas un ar to ir saistīti 10--30 % uz ceļiem notikušo sadursmju; aicina dalībvalstis ieviest efektīvus, samērīgus un atturošus sodus, tostarp nefinansiālus sodus, par mobilo tālruņu izmantošanu, palielināt informētību par saistītajiem riskiem un uzlabot izpildi; |
| --- | --- |

47.

Nākotnei piemērots satvars

| 48. | uzsver, ka ārējie faktori un jaunas tendences sabiedrībā rada vēl nepieredzētus izaicinājumus ceļu satiksmes drošībai, kas jārisina ES stratēģijā laikposmam līdz 2030. gadam un pēc tam; norāda, ka ES būtu jāgatavojas tam, lai savlaicīgi tiktu izlaisti savienoti un automatizēti transportlīdzekļi, kā arī būtu jāizvērtē iespējamie riski, kas saistīti ar šādu transportlīdzekļu mijiedarbību ar tradicionālajiem transportlīdzekļiem jauktā satiksmē, un iespējamie riski neaizsargātiem ceļu lietotājiem; aicina Komisiju pilnībā novērtēt lielāka skaita automatizēto transportlīdzekļu ietekmi uz satiksmi pilsētu teritorijās un uz vidi; uzsver, ka — lai garantētu automatizēto un daļēji automatizēto transportlīdzekļu drošu ekspluatāciju — varētu būt jāveic infrastruktūras modernizācija, vienlaikus uzlabojot tradicionālo transportlīdzekļu drošību un tādējādi sniedzot labumu visiem ceļu satiksmes dalībniekiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis izveidot transportlīdzekļu norakstīšanas shēmas saskaņā ar zaļajiem nosacījumiem, lai stimulētu drošāku, tīrāku un energoefektīvāku transportlīdzekļu iegādi un izmantošanu un publisko un privāto transportlīdzekļu parku atjaunošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar EIB, lai izpētītu jaunas finansēšanas shēmas, ar ko veicināt ieguldījumus drošos un ilgtspējīgos transporta pakalpojumos un drošos un ilgtspējīgos transportlīdzekļu parkos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka datiem būs būtiska nozīme ceļu satiksmes drošības uzlabošanā; atgādina, ka transportlīdzekļa ģenerēti dati ir ārkārtīgi vērtīgi, lai veiktu satiksmes pārvaldību, tehnisko apskati un ceļu satiksmes negadījumu analīzi; aicina Komisiju izveidot satvaru saistībā ar piekļuvi transportlīdzekļu ģenerētiem datiem ne tikai remonta tirgus vajadzībām, saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu (11) atļaujot šādu piekļuvi tikai satiksmes negadījumu izmeklēšanai un transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa pārbaudēm; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir digitālie dati, kas tiek glabāti notikuma datu reģistratoros (EDR), lai veiktu rūpīgu sadursmju analīzi nolūkā uzlabot ceļu satiksmes drošību; aicina Komisiju nodrošināt, ka EDR ir jāreģistrē un jāglabā visi datu elementi, kas ir būtiski padziļinātai sadursmju analīzei un ceļu satiksmes drošības pētniecībai (tostarp atrašanās vieta, datums un laiks); |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina, ka, lai gan par ceļu satiksmes drošību kopīgu atbildību nes gan visi attiecīgie dalībnieki, gan iestādes ES, valstu un vietējā līmenī, ES būtu jāuzņemas stingra vadība, lai nodrošinātu, ka ceļu satiksmes drošība joprojām ir prioritāte autotransporta jomā, palīdzot novērst ceļu satiksmes drošības atšķirības starp dalībvalstīm un nodrošinot, ka ES šajā jomā saglabā vadošo pozīciju pasaulē; uzsver ES pienākumu veicināt sadarbību un paraugprakses apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Apvienoto Karalisti, lai īstenotu Stokholmas deklarāciju par ceļu satiksmes drošību; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES ceļu satiksmes drošības politikas mērķi attiecas uz visām attiecīgajām ārējām programmām, un izstrādāt efektīvu sistēmu informācijas apmaiņai par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem ar kaimiņvalstīm, kas nav ES dalībvalstis, lai uzlabotu noteikumu izpildi, vienlaikus nodrošinot, ka jebkādai informācijas apmaiņai piemēro stingrus aizsardzības pasākumus, revīzijas un pārraudzības nosacījumus, pilnībā ievērojot piemērojamos ES noteikumus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju, ņemot vērā plānoto pilsētu mobilitātes noteikumu kopuma pārskatīšanu, veicināt drošības un ilgtspējas pasākumu sinerģiju pilsētās; šajā sakarībā aicina pilsētu teritorijās pārorientēt transporta infrastruktūru, tostarp mainot sabiedrisko vietu izmantošanas veidus, no individuāliem motorizētiem transporta veidiem uz ilgtspējīgiem, drošākiem un veselīgākiem transporta veidiem, piemēram, sabiedrisko transportu, kājāmiešanu un riteņbraukšanu, ņemot vērā neaizsargāto satiksmes dalībnieku, piemēram, bērnu, personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku, īpašās vajadzības; mudina veikt plašākus ieguldījumus un sniegt līdzfinansējumu, izmantojot ES finansēšanas instrumentus, lai pilsētu teritoriju nomalēs veidotu autostāvvietas un citas mobilitātes savienojamības zonas, nodrošinot vieglu piekļuvi dažādiem sabiedriskā transporta veidiem ar mērķi pilsētās samazināt sastrēgumus un CO2 emisijas; atzinīgi vērtē EIB ieceri atbalstīt vērienīgas ilgtspējīgu mobilitāti veicinošas investīciju programmas, lai palīdzētu valsts iestādēm veicināt ilgtspējīgu mobilitāti vietējā un reģionālā līmenī, piemēram, īstenojot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus un sabiedriskā transporta projektus; aicina Komisiju labāk integrēt ES ceļu satiksmes drošības mērķus un darbības pamatnostādnēs par ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāniem, uzraugot un veicinot paraugpraksi, tostarp nosakot rādītāju ES finansējuma izmantošanai, lai efektīvi uzlabotu ceļu satiksmes drošību pilsētās; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka lauku apvidi aizņem aptuveni 83 % no ES teritorijas un tajos dzīvo 30,6 % tās iedzīvotāju; norāda, ka lauku apvidos un jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos trūkst kvalitatīvas transporta infrastruktūras un regulāru kolektīvā sabiedriskā transporta pakalpojumu, kas tieši ietekmē ceļu satiksmes drošību; turklāt norāda, ka 54 % no letāliem ceļu satiksmes negadījumiem ES notiek uz lauku ceļiem; uzsver, ka pieejamības, savienojamības un ceļu satiksmes drošības uzlabošana lauku apvidos būtu jāiekļauj ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā; aicina Komisiju ņemt to vērā tās gaidāmajā paziņojumā par ilgtermiņa redzējumu lauku apvidiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ir jāveicina integrēta pieeja, lai sasniegtu “nulles vīzijas” mērķus un stiprinātu starpnozaru sadarbību, tostarp sadarbojoties ar NVO, pilsonisko sabiedrību, kā arī uzņēmumiem un rūpniecību reģionālā, valsts un ES līmenī; aicina uzņēmumus un MVU saskaņā ar Stokholmas deklarāciju censties sasniegt ceļu satiksmes drošību, piemērojot drošas sistēmas principus visā to vērtību ķēdē, tostarp iekšējo praksi iepirkuma, ražošanas un izplatīšanas procesā, un iekļaut ziņošanu par drošības rādītājiem savos ilgtspējas ziņojumos, kā arī publiskot tos savās oficiālajās tīmekļa vietnēs; turklāt aicina uzņēmumus un MVU attiecīgā gadījumā piedāvāt saviem autovadītājiem īpašu apmācību par ceļu satiksmes drošību un apsvērt iespēju iekļaut “mobilitātes pārvaldītāja” funkciju, lai visā to loģistikas ķēdē koordinētu un optimizētu uzņēmuma mobilitātes vajadzības saistībā ar preču un darba ņēmēju pārvadājumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, pilsonisko sabiedrību un citām galvenajām ieinteresētajām personām, lai Eiropas mērogā attīstītu ceļu satiksmes drošības kultūru; atzinīgi vērtē ES pilsētu ceļu satiksmes drošības balvas ieviešanu Eiropas Mobilitātes nedēļas ietvaros, kā arī Eiropas Ceļu satiksmes drošības hartas, kas ir lielākā pilsoniskās sabiedrības platforma ceļu satiksmes drošības jomā, pārskatīšanu; aicina Komisiju nākamajos gados ES ceļu satiksmes drošības politikas satvara 2021.–2030. gadam ietvaros organizēt iniciatīvu “Eiropas ceļu satiksmes drošības gads”; turklāt saistībā ar 2022. gadu, kas atzīts par Eiropas zaļāku pilsētu gadu, atbalsta zīmes “Drošāka pilsēta” ieviešanu, finansēšanu un uzraudzību, un šai zīmei par pamatu vajadzētu ņemt visaugstākos ceļu satiksmes drošības standartus visiem lietotājiem un plašāk izmantojamām publiskām vietām, tostarp labāku gaisa kvalitāti un CO2 emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzīst Pasaules ceļu satiksmes negadījumu upuru piemiņas dienu, kas tiek atzīmēta katrā trešajā novembra svētdienā, lai atcerētos daudzos miljonus cilvēku, kas gājuši bojā vai smagi ievainoti uz pasaules ceļiem, un kā dienu, kad pateikties neatliekamās palīdzības dienestiem par viņu darbu, un pārdomāt par to milzīgo slogu un izmaksām, ko šī katru dienu atkārtojošā traģēdija rada ģimenēm, kopienām un valstīm; oficiāli atzīst šo dienu un aicina Eiropadomi un Komisiju rīkoties tāpat, rīkojot ikgadēju pasākumu, ko atbalstītu visas trīs šīs iestādes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata — lai pienācīgi īstenotu ES ceļu satiksmes drošības politikas turpmākos pasākumus saskaņā ar visaptverošo Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju, ir vajadzīgas dažas jaunas spējas ceļu satiksmes drošības jomā, it īpaši saistībā ar koordinēšanas, uzraudzības un izvērtēšanas funkcijām un tehnisko atbalstu vispārējās stratēģijas īstenošanai; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot Eiropas autotransporta aģentūru, lai atbalstītu ilgtspējīgu, drošu un viedu autotransportu, vai, ja tas nav iespējams, uzticēt šo uzdevumu kādai jau pastāvošai aģentūrai; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.

(2)  OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.

(3)  OV L 325, 16.12.2019., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0122.

(5)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 23. oktobra Direktīva (ES) 2019/1936, ar ko groza Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 305, 26.11.2019., 1. lpp.).

(7)  OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.

(8)  Komisijas 2014. gada 18. februāra pētījums par transportlīdzekļa vadīšanas alkohola reibumā novēršanu, izmantojot alkometriskas autobloķēšanas ierīces.

(9)  Komisijas 2019. gada 15. marta sākotnējais ietekmes novērtējums par Pārrobežu izpildes direktīvas pārskatīšanu.

(10)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(11)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/56

---

P9_TA(2021)0408

Zivju krājumu atjaunošana Vidusjūrā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par zivju krājumu atjaunošanu Vidusjūrā: īstenošana un turpmākie pasākumi (2019/2178(INI))

(2022/C 132/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640) un Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), jo īpaši tās 2.2.6. punktu “Jāatjauno labs jūras ekosistēmu vidiskais stāvoklis”, arī ieviešot finanšu stimulus turpmākajos zivsaimniecības un jūrlietu politikas finanšu instrumentos, kas paredzēti aizsargājamām jūras teritorijām (tostarp Natura 2000 teritorijām un apvidiem, kas izveidoti ar starptautiskiem vai reģionāliem nolīgumiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumā “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), jo īpaši tās 2.2.6. punktu “Jāatjauno labs jūras ekosistēmu vidiskais stāvoklis”, arī ieviešot finanšu stimulus turpmākajos zivsaimniecības un jūrlietu politikas finanšu instrumentos, kas paredzēti aizsargājamām jūras teritorijām (tostarp Natura 2000 teritorijām un apvidiem, kas izveidoti ar starptautiskiem vai reģionāliem nolīgumiem),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. jūnija paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. jūnija paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)0248),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2020)0575),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (6) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (6) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (COM(2018)0390),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu (ES) 2017/159 (2016. gada 19. decembris), ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (COGECA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu (ES) 2017/159 (2016. gada 19. decembris), ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (COGECA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2107 (2017. gada 15. novembris), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2107 (2017. gada 15. novembris), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2019. gada 20. jūnijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2019. gada 20. jūnijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/982, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/982, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/560 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko attiecībā uz īpašiem pasākumiem Covid-19 uzliesmojuma ietekmes mazināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē groza Regulas (ES) Nr. 508/2014 un (ES) Nr. 1379/2013 (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/560 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko attiecībā uz īpašiem pasākumiem Covid-19 uzliesmojuma ietekmes mazināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē groza Regulas (ES) Nr. 508/2014 un (ES) Nr. 1379/2013 (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. jūnija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (Direktīva 2008/56/EK) īstenošanu (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. jūnija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (Direktīva 2008/56/EK) īstenošanu (COM(2020)0259),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 26. novembra īpašo ziņojumu 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada 26. novembra īpašo ziņojumu 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”,

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģioniem – jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģioniem – jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 38. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 38. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā ES Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP),

| — | ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS),

| — | ņemot vērā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) vidustermiņa stratēģiju (2017.–2020. gads), kuras mērķis ir nodrošināt Vidusjūras un Melnās jūras zivsaimniecības ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) vidustermiņa stratēģiju (2017.–2020. gads), kuras mērķis ir nodrošināt Vidusjūras un Melnās jūras zivsaimniecības ilgtspēju,

| — | ņemot vērā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 2018. gada ziņojumu par zivsaimniecības stāvoklī Vidusjūrā un Melnajā jūra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 2018. gada ziņojumu par zivsaimniecības stāvoklī Vidusjūrā un Melnajā jūra,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī nosprausto ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) Nr. 14. “Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī nosprausto ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) Nr. 14. “Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”,

| — | ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2020. gada ziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas darbības pārraudzību (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2020. gada ziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas darbības pārraudzību (STECF-Adhoc-20-01),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada maija retrospektīvo novērtējuma pētījumu par Vidusjūras regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada maija retrospektīvo novērtējuma pētījumu par Vidusjūras regulu,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojumu Nr. 17/2019 “Jūras vēstījums II – kurss uz tīrām, veselīgām un produktīvām jūrām, īstenojot ekosistēmisku pieeju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojumu Nr. 17/2019 “Jūras vēstījums II – kurss uz tīrām, veselīgām un produktīvām jūrām, īstenojot ekosistēmisku pieeju”,

| — | ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (Barselonas konvencija) un saistītos ES protokolus un lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (Barselonas konvencija) un saistītos ES protokolus un lēmumus,

| — | ņemot vērā Vidusjūras piekrastes valstu ministru deklarāciju MedFish4Ever, kas pieņemta Valletā, Maltā, 2017. gada 30. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras piekrastes valstu ministru deklarāciju MedFish4Ever, kas pieņemta Valletā, Maltā, 2017. gada 30. martā,

| — | ņemot vērā ministru deklarāciju, kas pieņemta 2018. gada 7. jūnijā Sofijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru deklarāciju, kas pieņemta 2018. gada 7. jūnijā Sofijā,

| — | ņemot vērā ministru deklarāciju, kuras mērķis ir īstenot reģionālo rīcības plānu mazapjoma un ilgtspējīgām zvejniecībām Vidusjūrā un Melnajā jūrā un kura pieņemta 2018. gada 26. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru deklarāciju, kuras mērķis ir īstenot reģionālo rīcības plānu mazapjoma un ilgtspējīgām zvejniecībām Vidusjūrā un Melnajā jūrā un kura pieņemta 2018. gada 26. septembrī,

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2019. gada globālo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgā klimatā,

| — | ņemot vērā UNCLOS II daļas 2. iedaļu “Teritoriālās jūras robežas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCLOS II daļas 2. iedaļu “Teritoriālās jūras robežas”,

| — | ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu klimata un vides pārmaiņu ekspertu neatkarīgā tīkla (MedECC) pirmo novērtējuma ziņojumu (MAR1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu klimata un vides pārmaiņu ekspertu neatkarīgā tīkla (MedECC) pirmo novērtējuma ziņojumu (MAR1),

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un GFCM ziņojumu “Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības stāvoklis 2020. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un GFCM ziņojumu “Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības stāvoklis 2020. gadā”,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu par jūras ūdens temperatūras paaugstināšanās ietekmi uz zivju krājumiem un zivsaimniecību (2019/2163(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu par jūras ūdens temperatūras paaugstināšanās ietekmi uz zivju krājumiem un zivsaimniecību (2019/2163(INI)),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas atzinumu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas atzinumu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (2020/2260(INI)) PECH_AD(2021)662054,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz īpašiem pasākumiem Covid-19 uzliesmojuma ietekmes mazināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē groza Regulas (ES) Nr. 1379/2013 un (ES) Nr. 508/2014 (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz īpašiem pasākumiem Covid-19 uzliesmojuma ietekmes mazināšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē groza Regulas (ES) Nr. 1379/2013 un (ES) Nr. 508/2014 (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD)) (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju “Zivju krājumu apmēra palielināšana jūrās: pasākumi, ar ko tiktu veicināta krājumu atjaunošana virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, tostarp zivju krājumu atjaunošanas zonas un aizsargājamās jūras teritorijas” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju “Zivju krājumu apmēra palielināšana jūrās: pasākumi, ar ko tiktu veicināta krājumu atjaunošana virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, tostarp zivju krājumu atjaunošanas zonas un aizsargājamās jūras teritorijas” (14),

| — | ņemot vērā Covid-19 pandēmijas pašreizējo un ilgtermiņa negatīvo sociālekonomisko ietekmi uz nozari, tostarp uz mazumtirgotājiem un svaigas pārtikas mazapjoma tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Covid-19 pandēmijas pašreizējo un ilgtermiņa negatīvo sociālekonomisko ietekmi uz nozari, tostarp uz mazumtirgotājiem un svaigas pārtikas mazapjoma tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0225/2021),

| A. | tā kā Vidusjūra ir viena no teritorijām ar vislielāko biodaudzveidību pasaulē un turklāt tā ir baseins, kurā atrodas piekrastes kopienas, kas lielā mērā ir atkarīgas no zvejas un jo īpaši mazapjoma zvejas; tā kā tās pašreizējais satraucošais vides stāvoklis, ko daļēji izraisa pārzveja, nopietni apdraud ne tikai biodaudzveidību, bet arī nozares izdzīvošanu, kuras rentabilitātes zudums var ārkārtīgi negatīvi ietekmēt zvejnieku kopienas, rūpniecību un tās palīgnozares; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vidusjūra ir viena no teritorijām ar vislielāko biodaudzveidību pasaulē un turklāt tā ir baseins, kurā atrodas piekrastes kopienas, kas lielā mērā ir atkarīgas no zvejas un jo īpaši mazapjoma zvejas; tā kā tās pašreizējais satraucošais vides stāvoklis, ko daļēji izraisa pārzveja, nopietni apdraud ne tikai biodaudzveidību, bet arī nozares izdzīvošanu, kuras rentabilitātes zudums var ārkārtīgi negatīvi ietekmēt zvejnieku kopienas, rūpniecību un tās palīgnozares;

| B. | tā kā zivju krājumiem nav neierobežotas reproduktīvās spējas un tā kā pieprasījums pēc zivīm un to patēriņš pastāvīgi pieaug; |
| --- | --- |

B.

tā kā zivju krājumiem nav neierobežotas reproduktīvās spējas un tā kā pieprasījums pēc zivīm un to patēriņš pastāvīgi pieaug;

| C. | tā kā stāvoklis Vidusjūrā – jo īpaši Vidusjūras rietumu daļā, kur tiek īstenoti jauni pasākumi, kurus gan ir pāragri pilnībā novērtēt, jo vajadzīgas papildu iniciatīvas – un Melnajā jūrā kopš datu vākšanas sākuma 2003. gadā kopumā nav mainījusies, lai gan kopš 2012. gada, iespējams, nedaudz ir palielinājusies biomasa; |
| --- | --- |

C.

tā kā stāvoklis Vidusjūrā – jo īpaši Vidusjūras rietumu daļā, kur tiek īstenoti jauni pasākumi, kurus gan ir pāragri pilnībā novērtēt, jo vajadzīgas papildu iniciatīvas – un Melnajā jūrā kopš datu vākšanas sākuma 2003. gadā kopumā nav mainījusies, lai gan kopš 2012. gada, iespējams, nedaudz ir palielinājusies biomasa;

| D. | tā kā saskaņā ar GFCM 2020. gada ziņojumu par Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības stāvokli Vidusjūrā pārzvejoto krājumu īpatsvars no 88 % 2014. gadā samazinājies līdz 75 % 2018. gadā, skaidri parādot, ka vēl daudz darāmā, taču konstatēta arī pakāpeniska rezultātu uzlabošanās, pateicoties zvejnieku uzņemtajām saistībām visā reģionā; tā kā daudzu krājumu stāvoklis joprojām ir kritisks, jo saskaņā ar ZZTEK sniegto informāciju vairāk nekā 80 % zinātniski novērtēto krājumu tiek izmantoti virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar GFCM 2020. gada ziņojumu par Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecības stāvokli Vidusjūrā pārzvejoto krājumu īpatsvars no 88 % 2014. gadā samazinājies līdz 75 % 2018. gadā, skaidri parādot, ka vēl daudz darāmā, taču konstatēta arī pakāpeniska rezultātu uzlabošanās, pateicoties zvejnieku uzņemtajām saistībām visā reģionā; tā kā daudzu krājumu stāvoklis joprojām ir kritisks, jo saskaņā ar ZZTEK sniegto informāciju vairāk nekā 80 % zinātniski novērtēto krājumu tiek izmantoti virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY);

| E. | tā kā 2019. gadā tika pieņemta regula, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentisko zvejniecību pārvaldībai Vidusjūras rietumu daļā, un tā kā ir jāgaida un jāredz, kāda būs tajā noteikto pasākumu ietekme; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2019. gadā tika pieņemta regula, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentisko zvejniecību pārvaldībai Vidusjūras rietumu daļā, un tā kā ir jāgaida un jāredz, kāda būs tajā noteikto pasākumu ietekme;

| F. | tā kā zvejas darbību ierobežojumu ievērojamā sociālekonomiskā ietekme, kas apdraud rentabilitāti tūkstošiem uzņēmumu un šo uzņēmumu izdzīvošanu, ka arī var postoši ietekmēt nodarbinātību un sociālo kohēziju piekrastes teritorijās; |
| --- | --- |

F.

tā kā zvejas darbību ierobežojumu ievērojamā sociālekonomiskā ietekme, kas apdraud rentabilitāti tūkstošiem uzņēmumu un šo uzņēmumu izdzīvošanu, ka arī var postoši ietekmēt nodarbinātību un sociālo kohēziju piekrastes teritorijās;

| G. | tā kā krājumu izsīkšana un jūras biodaudzveidības erozija apdraud piekrastes kopienu nodrošinātību ar pārtiku, darbvietas un ienākumus visā nerūpnieciskās zivsaimniecības vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

G.

tā kā krājumu izsīkšana un jūras biodaudzveidības erozija apdraud piekrastes kopienu nodrošinātību ar pārtiku, darbvietas un ienākumus visā nerūpnieciskās zivsaimniecības vērtību ķēdē;

| H. | tā kā zvejas darbību ierobežojumu nevienlīdzīgais ievērošanas līmenis neļauj sasniegt izvirzītos mērķus, nepārprotami nostādot neizdevīgos apstākļos tos, kuri ierobežojumus ievēro; |
| --- | --- |

H.

tā kā zvejas darbību ierobežojumu nevienlīdzīgais ievērošanas līmenis neļauj sasniegt izvirzītos mērķus, nepārprotami nostādot neizdevīgos apstākļos tos, kuri ierobežojumus ievēro;

| I. | tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras fonds būtu jāizmanto gan negatīvās sociālekonomiskās ietekmes mazināšanai, gan nozares darbību dažādošanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Zivsaimniecības un akvakultūras fonds būtu jāizmanto gan negatīvās sociālekonomiskās ietekmes mazināšanai, gan nozares darbību dažādošanai;

| J. | tā kā lielākā daļa no Vidusjūras zvejas flotes ir mazapjoma nerūpnieciskās zvejas kuģi, kuru īpatsvars ir 84 % no zvejas flotes un 60 % no darbvietām Vidusjūras baseinā, un tā kā, neraugoties uz dažu flotu ievērojamu samazināšanos, tomēr šis samazinājums ir atšķirīgs visā ES un trešās valstīs, kurām ir būtiska ietekme uz vietējo ekonomiku, un līdz ar to kuģu skaita tendences palikušas samērā stabilas; |
| --- | --- |

J.

tā kā lielākā daļa no Vidusjūras zvejas flotes ir mazapjoma nerūpnieciskās zvejas kuģi, kuru īpatsvars ir 84 % no zvejas flotes un 60 % no darbvietām Vidusjūras baseinā, un tā kā, neraugoties uz dažu flotu ievērojamu samazināšanos, tomēr šis samazinājums ir atšķirīgs visā ES un trešās valstīs, kurām ir būtiska ietekme uz vietējo ekonomiku, un līdz ar to kuģu skaita tendences palikušas samērā stabilas;

| K. | tā kā lielākajā daļā piekrastes un salu teritoriju mazapjoma zveja ir tradicionāls zvejas veids, kas ir daļa no dzīvesveida un nodrošina ievērojamus iztikas līdzekļus, un tādēļ ir vajadzīgi īpaši pasākumi un atbalsts, kas ļautu tai augt un attīstīties; |
| --- | --- |

K.

tā kā lielākajā daļā piekrastes un salu teritoriju mazapjoma zveja ir tradicionāls zvejas veids, kas ir daļa no dzīvesveida un nodrošina ievērojamus iztikas līdzekļus, un tādēļ ir vajadzīgi īpaši pasākumi un atbalsts, kas ļautu tai augt un attīstīties;

| L. | tā kā ir jāsasniedz veselīgs zivju krājumu līmenis, lai novērstu darbvietu zaudēšanu un saglabātu svarīgas ekonomikas nozares, kas ir atkarīgas no zivsaimniecības; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāsasniedz veselīgs zivju krājumu līmenis, lai novērstu darbvietu zaudēšanu un saglabātu svarīgas ekonomikas nozares, kas ir atkarīgas no zivsaimniecības;

| M. | tā kā papildus zvejai ir citi faktori, kas rada spiedienu uz Vidusjūras zivju krājumiem un jūras biodaudzveidību, proti, cilvēka izraisītas problēmas, piemēram, plastmasas piesārņojums, degvielas izkliede, dzīvotņu izzušana, jūras satiksme un klimata pārmaiņas, kā arī invazīvu svešzemju sugu izplatīšanās; |
| --- | --- |

M.

tā kā papildus zvejai ir citi faktori, kas rada spiedienu uz Vidusjūras zivju krājumiem un jūras biodaudzveidību, proti, cilvēka izraisītas problēmas, piemēram, plastmasas piesārņojums, degvielas izkliede, dzīvotņu izzušana, jūras satiksme un klimata pārmaiņas, kā arī invazīvu svešzemju sugu izplatīšanās;

| N. | tā kā statistika liecina par pastāvīgu zivju produktu patēriņa pieaugumu un relatīvu importa pieaugumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā statistika liecina par pastāvīgu zivju produktu patēriņa pieaugumu un relatīvu importa pieaugumu;

| O. | tā kā ir iespējams uzlabot Eiropas produktu marķēšanu nolūkā palielināt Vidusjūras zvejniecību vērtību un uzlabot izsekojamību, vienlaikus apkarojot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir iespējams uzlabot Eiropas produktu marķēšanu nolūkā palielināt Vidusjūras zvejniecību vērtību un uzlabot izsekojamību, vienlaikus apkarojot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju;

| P. | tā kā ražošana ir pastāvīgi samazinājusies un ir vajadzīgi pasākumi, ar ko atjaunot resursu ilgtspējību; |
| --- | --- |

P.

tā kā ražošana ir pastāvīgi samazinājusies un ir vajadzīgi pasākumi, ar ko atjaunot resursu ilgtspējību;

| Q. | tā kā zvejniecība un akvakultūra ir starp nozarēm, kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk, jo pieprasījums ir strauji samazinājies; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zvejniecība un akvakultūra ir starp nozarēm, kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk, jo pieprasījums ir strauji samazinājies;

| R. | tā kā Komisija ir ierosinājusi virkni pagaidu un mērķētu pasākumu, ar ko risināt problēmas, kādas jūras velšu nozarei radušās Covid-19 dēļ; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija ir ierosinājusi virkni pagaidu un mērķētu pasākumu, ar ko risināt problēmas, kādas jūras velšu nozarei radušās Covid-19 dēļ;

| S. | tā kā politiskā nestabilitāte un nemieri Lībijā rada reālu apdraudējumu ES zvejniekiem, kuri zvejo Vidusjūras dienvidu reģionā, un tiek apdraudēta viņu personiskā brīvība un zvejas darbību drošība, |
| --- | --- |

S.

tā kā politiskā nestabilitāte un nemieri Lībijā rada reālu apdraudējumu ES zvejniekiem, kuri zvejo Vidusjūras dienvidu reģionā, un tiek apdraudēta viņu personiskā brīvība un zvejas darbību drošība,

| T. | tā kā ES zvejniekiem ir jāievēro noteikumi par zivju krājumu saglabāšanu, taču citu Vidusjūras valstu zvejniekiem tie paši noteikumi nav jāievēro, un līdz ar to tiek apdraudēti centieni atjaunot krājumus un vienlaikus radīta negodīga konkurence ar ES zvejniecībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES zvejniekiem ir jāievēro noteikumi par zivju krājumu saglabāšanu, taču citu Vidusjūras valstu zvejniekiem tie paši noteikumi nav jāievēro, un līdz ar to tiek apdraudēti centieni atjaunot krājumus un vienlaikus radīta negodīga konkurence ar ES zvejniecībām;

| U. | tā kā Vidusjūra sasilst par 20 % ātrāk nekā pārējās jūras; tā kā saskaņā ar MedECC datiem klimata pārmaiņu rezultātā līdz 2050. gadam varētu izzust līdz 50 % komerciālo zivju un jūras bezmugurkaulnieku, |
| --- | --- |

U.

tā kā Vidusjūra sasilst par 20 % ātrāk nekā pārējās jūras; tā kā saskaņā ar MedECC datiem klimata pārmaiņu rezultātā līdz 2050. gadam varētu izzust līdz 50 % komerciālo zivju un jūras bezmugurkaulnieku,

Likumdošanas aspektu uzlabošana

| 1. | aicina Komisiju pēc apspriešanās ar Vidusjūras konsultatīvo padomi (MED-AC) apzināt šķēršļus zivju krājumu atjaunošanai, ietverot analīzi par GFCM 2017.–2020. gada stratēģijas īstenošanu, lai tās konstatējumus iekļautu 2021.–2030. gada stratēģijā, nodrošinot, ka tiek veikti praktiski pasākumi zivju krājumu atjaunošanai, tostarp vajadzības gadījumā jāapsver gan leģislatīvi, gan neleģislatīvi pasākumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam iekļauto Komisijas priekšlikumu nodrošināt aizsardzību vismaz 30 % ES jūras teritorijas, arī izveidojot zivju krājumu atjaunošanas apgabalus, kā to paredz kopējā zivsaimniecības politika (KZP); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka jānodrošina tagadējo aizsargājamo jūras teritoriju efektīva konsolidācija un attīstība, kā arī zvejnieku iesaistīšana sagatavošanas un pārvaldības posmā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka gaidāmajā ziņojumā par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) darbību jāiekļauj novērtējums par šādu teritoriju noteikšanu un gūtajiem panākumiem; aicina GFCM izmantot veiksmīgo piemēru, kas saistās ar zivju krājumu atjaunošanu Jabuka/Pomo Pit apgabalā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām ekonomikas nozarēm, īstenojot efektīvi pārvaldītas un savienotas aizsargājamas jūras teritorijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju risināt Vidusjūras reģiona valstu vajadzības, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu šīm valstīm reģionālo un starptautisko finansēšanas mehānismu izmantošanā un ilgtspējīgas attīstības projektu izstrādē; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju izvērtēt, vai ir vajadzīgi jauni krājumu pārvaldības plāni, lai īstenotu KZP noteiktos sociālās, ekonomiskās un vides ilgtspējas principus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina par KZP mērķi vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu attiecībā uz visiem krājumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ar bažām norāda, ka joprojām ir daudz krājumu, kuru stāvoklis nav zināms; aicina divkāršot centienus pastiprināt datu vākšanu, lai uzlabotu nepieciešamo pārvaldības pasākumu izstrādes kārtību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķi, proti, vēlākais līdz 2020. gadam panākt vai saglabāt labu jūras vides stāvokli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju veiksmīgo piemēru, kas attiecas uz zilajam tunzivīm, izmantot pētniecībā par ilgtermiņa kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanu dažu sugu zivīm, tostarp hekam, un daudzgadu plāna novērtēšanas laikā 2024. gadā nākt klajā ar priekšlikumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka AJT un citām aizsargājamām teritorijām noteikto prasību ievērošana ir atkarīga no tā, vai šīs prasības pieņem un respektē zvejnieki, piekrastes kopienas un citas ieinteresētās personas; aicina Komisiju apsvērt, vai ir jāveicina zivsaimniecības nozares, tostarp tās nerūpnieciskās zvejas struktūru, vietējo kopienu un visu attiecīgo ieinteresēto personu aktīva līdzdalība AJT plānošanā, pārvaldībā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES un tās dalībvalstis rīkoties, lai izbeigtu “papīra parkus” Vidusjūrā, un aicina izveidot AJT kā daļu no saskaņota tīkla, kurā apvienotas efektīvi pārvaldītas un savienotas teritorijas, tostarp atkrastes un dziļjūras teritorijas; atgādina par prasību pārtraukt zveju ar grunts zvejas rīkiem, kuru garums ir mazāks par 400 m, apgabalos, par kuriem ir zināms, ka tajos ir vai varētu būt jutīgas jūras ekosistēmas (JJE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES un tās dalībvalstis saskaņā ar KZP un GFCM paplašināt zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīklu, jo īpaši gadījumos, kad ir skaidras liecības par tādu zivju sugu lielu koncentrāciju, kuras nesasniedz minimālo saglabāšanas references izmēru, vai par nārsta vietām; uzsver, ka gaidāmajā ziņojumā par KZP darbību ir jāiekļauj novērtējums par šādu apgabalu noteikšanu un gūtajiem panākumiem; aicina GFCM izmantot veiksmīgo piemēru, kas saistās ar zivju krājumu atjaunošanu Jabuka/Pomo Pit apgabalā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina GFCM ierosināt vērienīgu un holistisku jaunu kopīgu stratēģiju 2021.–2025. gadam attiecībā uz zveju un akvakultūru Vidusjūrā un Melnajā jūrā, kurā jāiekļauj efektīvi un ilgtspējīgi pārvaldības pasākumi reģionālā un valsts līmenī, ievērojot maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma pieeju; aicina GFCM risināt tādus jautājumus kā globālā sasilšana, NNN zveja un atpūtas zveja, kā arī izveidot jaunus zivju krājumu atjaunošanas apgabalus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu, ka trūkst zinātnisku datu par atpūtas zveju; aicina ES dalībvalstis un GFCM pilnībā izvērtēt atpūtas zvejas ietekmi un devumu zvejas resursu pārvaldībā un gūtos datus iekļaut savos pārvaldības plānos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver uzraudzības un kontroles un efektīvas reģionālās sadarbības nozīmi jūras bioloģisko resursu pārvaldībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju GFCM līmenī popularizēt Eiropas zaļā kursa mērķus un atbalstīt ilgtspējīgu okeānu pārvaldību un zivju krājumu apsaimniekošanu, piešķirot pienācīgu finansējumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pirms katra tiesību akta priekšlikuma, kura mērķis ir ar zveju ierobežojošām darbībām palielināt zivju krājumus, tiek veikts plašs ietekmes novērtējums, lai kvantitatīvi noteiktu ierobežojumu iespējamo sociālekonomisko un vidisko ietekmi uz piekrastes kopienām, kā arī uz ES zivsaimniecības uzņēmumu produktivitāti, konkurētspēju un ražošanas ķēdi, un ka katru tiesību akta priekšlikumu pamato labākie pieejamie zinātniskie dati, kādi zināmi ar zivsaimniecības nozari saistītajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | turklāt aicina, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa gaitu un Biodaudzveidības stratēģijas un stratēģijas “No lauka līdz galdam” tendences, kā arī šo stratēģiju būtisko ietekmi uz zvejas darbībām kopumā un jo īpaši Vidusjūrā, aicina vispirms izvērtēt attiecīgo pasākumu un to īstenošanas ietekmi uz zvejniecības un akvakultūras nozari, ņemot vērā Vidusjūras īpašo statusu, proti, tā ir jūra, ko nākas dalīt ar trešām valstīm, kurām ir atšķirīgi noteikumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka trūkst precīzas kvantitatīvās informācijas par sekām, kādas zivju krājumiem rada visa iespējamā ietekme, kas pārsniedz zvejas darbības, piemēram, piesārņojums, globālā sasilšana, svešzemju sugas, ogļūdeņražu izmantošana, bagarēšana un jūras transports; uzsver, ka šis informācijas trūkums neļauj pietiekami pienācīgi un efektīvi pieņemt lēmumus, lai nodrošinātu zivju krājumu un jūras ekosistēmu saglabāšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visi leģislatīvie un neleģislatīvie priekšlikumi tiek darīti zināmi zvejnieku apvienībām, tostarp ģildēm (cofradías), izmantojot kopīgas pārvaldības modeli; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka visi turpmākie likumdošanas pasākumi, kuru mērķis ir veicināt zivju krājumu atjaunošanu Vidusjūrā un kuri ietekmē Eiropas zivsaimniecības nozares zvejas darbību, būtu jāīsteno pakāpeniski un proporcionāli nozares rīcības spējai; turklāt uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, lai turpmākie tiesību aktu priekšlikumi neradītu pārmērīgu birokrātisko un finansiālo slogu Eiropas zivsaimniecības nozarei, jo īpaši mazapjoma zvejai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka jebkurai likumdošanas iniciatīvai, kuras mērķis ir aizsargāt un atjaunot Vidusjūras krājumus, nevajadzētu aprobežoties tikai ar pasākumiem, kas ierobežo zvejas darbības, bet būtu jāizmanto holistiska pieeja šai problēmai un kopīgi jārisina visi zivju krājumu noplicināšanas draudi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka tiesību akti ir jāpieņem, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju, ko var izmantot, lai noteiktu un analizētu visu mijiedarbības spektru, kas ietekmē zivju krājumus, ņemot vērā ne tikai zvejas darbības, bet arī citus faktorus, kuri ietekmē līdzsvaru un jaunu invazīvu sugu klātbūtni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver pozitīvo ietekmi, ko stipri novecojošu Vidusjūrā aktīvu zvejas flotu atjaunošana radītu gan attiecībā uz kuģiem, gan dzinējiem, jo tādējādi varētu samazināt attiecīgo flotu ietekmi uz vidi, veicināt degvielas patēriņa efektivitāti un kuģu dekarbonizāciju un uzlabot drošību un darba apstākļus uz kuģa; atgādina, ka nolīgums par Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (EJZAF) sekmē atbalstu šajā jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju aizsargāt visas zivsaimniecības nozares un tās ražošanas ķēdes konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību, palielinot zivsaimniecības produktu vērtību un uzlabojot marķēšanu un izsekojamību, kā arī īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, ar ko nodrošināt importēto produktu atbilstību Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Padomi un Komisiju pozitīvi novērtēt Parlamenta nostāju pašreizējā Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (15) (NNN zvejas regulas) pārskatīšanā un jo īpaši saistībā ar Parlamenta priekšlikumu ieviest aizsardzības pasākumus, ievērojot konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem uz laiku tiktu apturēti to trešo valstu zvejas un akvakultūras produktu preferenciālie tarifi, kuras pienācīgi nesadarbojas cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prasa Komisijai un dalībvalstīm uzlabot visu jūras produktu marķēšanu un izsekojamību, lai sniegtu patērētājiem skaidrāku informāciju par produkta izcelsmi, sugām un informāciju par citiem aspektiem, piemēram, ražošanas metodēm un standartiem, ko piemēro nozvejai un pārstrādei, tostarp importam no trešām valstīm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina par zivsaimniecību un jūrlietām atbildīgo komisāru izveidot konsultatīvu struktūru, kurā būtu iesaistītas Vidusjūras reģiona valstis, kas nav ES dalībvalstis, nolūkā mazināt negodīgu konkurenci un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas zvejniekiem un nozarē strādājošām sievietēm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis cīnīties pret NNN zveju, palielinot zvejas darbību, uzraudzības un kontroles centienu pārredzamību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis palielināt zivsaimniecības kontroles spējas un atvieglot paraugprakses un mērķuzdevumu apmaiņu starp dalībvalstīm īstermiņa taktiskā līmenī un šajā procesā iesaistīt Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (EFCA); |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Vidusjūras reģiona dalībvalstis nekavējoties noteikt papildu GFCM zvejas lieguma apgabalus, lai aizsargātu pārmērīgi izmantotās jūras ekosistēmas, kā paraugprakses piemēru ņemot vērā Jabuka/Pomo Pit zvejas lieguma apgabalu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju apsvērt iespēju zivsaimniecību kā reģionālās sadarbības stiprināšanas instrumentu integrēt ES kaimiņattiecību politikā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prasa, lai KZP pienācīgā un obligātā īstenošanā par mērķi noteiktu pareiza līdzsvara panākšanu starp vides, ekonomikas un sociālo ilgtspēju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju analizēt vides un sociālekonomiskos datus par vietējām kopienām un Vidusjūras zivsaimniecības nozari, lai izvērtētu Covid-19 krīzes ietekmi uz nozari, kā arī zivju krājumiem, un aicina šo novērtējumu ņemt vērā turpmākajā lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju izmantot šo analīzi, izstrādājot rīcībpolitikas, veicinot pētniecības sadarbību un sadarbojoties ar visiem rīcībspēkiem visā Vidusjūras reģionā, tostarp gan ar ES, gan ar trešām piekrastes valstīm, lai izvērtētu un novērstu iespējamos strīdus starp flotēm, kas izmanto tos pašus jūras bioloģiskos resursus un atrodas jutīgos starptautisko ūdeņu apgabalos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju analizēt sociālo, ekonomisko un vidisko ietekmi, kā arī ietekmi uz zivju krājumiem atpūtas zvejas sektorā, lai šo analīzi iekļautu visos pasākumos, kas varētu tikt pieņemti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis pareizi izmantot EJZAF resursus, lai izmaksātu kompensācijas mazapjoma zvejniecībām, kurām saskaņā ar EJZAF noteikumiem un prasībām saglabāšanas pasākumu dēļ uz laiku jāpārtrauc darbība; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt iespējas, ko sniedz kopīga pārvaldība, ekosistēma un adaptīva un piesardzīga apsaimniekošana, lai panāktu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, pamatojoties uz zvejas piepūles uzraudzību un selektivitātes nodrošināšanu ieguves zvejas darbībās Vidusjūrā; |
| --- | --- |

40.

Kā novērst pārējo ekonomisko darbību ietekmi un spiedienu uz zivju krājumu atjaunošanu

| 41. | atzinīgi vērtē darbu, kas kopš 2017. gada veikts GFCM līmenī, lai izstrādātu un pieņemtu stratēģijas cīņai pret klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz zivsaimniecību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis pieņemt noteikumus, ar ko aizliedz noenkurot un pietauvot lielus privātus kuģus 300 m no krasta un aizsargājamās dzīvotnēs, kas atrodas šo 300 metru robežās un reidā, ņemot vērā šādu kuģu lielo ietekmi uz jutīgām ekosistēmām, piemēram, Posidonia oceanica pļavām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju publicēt pētījumu par dažādu cilvēka darbību un piesārņojuma avotu – gan sauszemes, gan jūras – ietekmi uz zivju krājumiem un jūras ekosistēmām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka trūkst resursu, lai veiktu zinātnisko izpēti un krājumu novērtējumu Vidusjūrā, un jo īpaši trūkst cilvēkresursu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis finansēt jaunu zinātnisko ekspertu apmācību; |
| --- | --- |

45.

Stiprināt datu vākšanu un pētniecību

| 46. | uzsver, ka jāpopularizē mazapjoma piekrastes zvejniecības un saudzējoši zvejas paņēmieni Vidusjūrā, tostarp nosakot, ka dalībvalstīm obligāti jāpiešķir šīm zvejniecībām lielāka daļa no zvejas iespējām abās zvejniecībās, kurās ieviestas KPN prasības, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā; |
| --- | --- |

46.

Piešķirt operatoriem lielāku lomu lēmumu pieņemšanā un datu vākšanā

| 47. | aicina Komisiju veikt ekonomisko analīzi par Vidusjūras zvejas resursu samazināšanās sociālajām sekām un ietekmi uz nodarbinātību, lai apzinātu piemērotus atbalsta pasākumus, kas garantētu taisnīgu un vienlīdzīgu pārkārtošanos uz saudzējošu zvejniecību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka gan datu analīzei, gan no tās izrietošiem pasākumiem var piešķirt EJZAF līdzekļus, lai atbalstītu ilgtspēju un inovāciju nozarē un tās dažādošanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina datu vākšanā par selektīvo zveju ciešāk iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes un zinātniskos institūtus ciešā sadarbībā ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK); |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina apmainīties ar labu praksi un inovācijām saistībā ar selektīvāku zvejas rīku un jūras atkritumu savākšanas metožu izstrādi, vienlaikus atzīstot zvejnieku jūras sargātāju lomu, lai veicinātu veselīgāku un tīrāku jūras vidi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka visu ar krājumu atjaunošanu Vidusjūrā saistīto mērķu pilnīga sasniegšana un Eiropas likumdevēju pieņemto noteikumu pareiza īstenošana ir atkarīga no efektīvas zivsaimniecības nozares līdzdalības; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju uzlabot un stiprināt sadarbību un dialogu ar konsultatīvajām padomēm, zvejniekiem un nozarē aktīvajiem piekrastes kopienas profesionāļiem, pienācīgi ņemot vērā viņu viedokļus un atzīstot zvejnieku, šajā nozarē strādājošo sieviešu un attiecīgo profesionālo apvienību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi īstenojamo noteikumu formulēšanā un lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina dalībvalstis ļaut vietējā līmenī izveidot zvejniecību kopīgas pārvaldības modeļus, pamatojoties uz attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalību, apspriešanos un kopīgu lēmumu pieņemšanu; atzīmē, ka šādi pārvaldības plāni prasa visaptverošu nozvejas uzraudzību, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī sociālekonomisko nosacījumu taisnīgu līdzsvaru zivsaimniecības nozarē nolūkā kompensēt atšķirības starp flotes segmentiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka kopīgas pārvaldības modeļu pamatā ir ekosistēmas pakalpojumu saglabāšana un izmantoto ekosistēmu uzturēšana, tās aizsargājot, kas nozīmē zivsaimniecībā piemērot ekosistēmas pieeju, adaptīvu pārvaldību un izveidot pastāvīgas informācijas, analīzes un rīcības sistēmu, kura balstīta uz nepārtrauktu mācīšanos un pastāvīgu atgriezenisko saiti, kā arī prasmīgu lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē 2018. gadā pieņemto rīcības plānu ar mērķi reģionā nodrošināt ilgtspējīgu nākotni mazapjoma zvejniecībām un jūras videi, kā arī uzteic platformas “Mazapjoma zvejniecības draugi” izveidi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka jebkuri aizsardzības mērķi jābalsta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

56.

Tiesiskuma ievērošana

| 57. | nosoda pastāvīgos jūras tiesību pārkāpumus Vidusjūrā, tostarp nolaupīšanu, kuģu sagrābšanu, nelikumīgu ieslodzīšanu, iebiedēšanu, kontroli, aizskaršanu, uzbrukumus un pret Savienības zvejniekiem par sava darba veikšanu vērstos netaisnīgos tiesas procesus, kas rupji pārkāpj starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju analizēt situāciju Vidusjūras reģionā un izpētīt iespēju ieviest kādu operatīvo pasākumu, ar ko aizsargāt Eiropas jūrniekus un kuģus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju nolūkā garantēt drošību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ES zvejniekiem iesaistīties dialogā ar tām Ziemeļāfrikas valstīm, kuras neievēro UNCLOS un GFCM rīcībpolitikas un lēmumus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju mudināt kaimiņvalstis uz kopīgiem centieniem, lai veicinātu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noslēgto nolīgumu ievērošanu un līdzdalību zivju krājumu labā pārvaldībā un atjaunošanā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju ar savu aģentūru starpniecību rūpīgāk uzraudzīt ES teritoriālos ūdeņus, lai identificētu trešo valstu kuģus, kas nelegāli zvejo ES teritoriālajos ūdeņos un aizsargājamās jūras teritorijās, un lai padarītu drošākus apstākļus, kādos strādā ES zvejnieki; uzsver, cik būtiski šajā nolūkā ir nodrošināt šīm aģentūrām pienācīgu finansējumu un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pastiprināt Savienības centienus, lai Vidusjūras dienvidu reģionā uzlabotu starptautisko tiesību ievērošanu, drošību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

(2)  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

(3)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(4)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

(5)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(6)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(7)  OV L 25, 31.1.2017., 12. lpp.

(8)  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

(9)  OV L 315, 30.11.2017., 1. lpp.

(10)  OV L 172, 26.6.2019., 1. lpp.

(11)  OV L 164, 20.6.2019., 1. lpp.

(12)  OV L 130, 24.4.2020., 11. lpp.

(13)  OV C 316, 6.8.2021., 28. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0017.

(15)  Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/65

---

P9_TA(2021)0409

Darbīgās vielas, to skaitā hlortolurons un difenokonazols

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (2021/2869(RSP))

(2022/C 132/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma termiņu pagarināšanu darbīgajām vielām 2-fenilfenolam (ieskaitot tādus tā sāļus kā nātrija sāls), 8-hidroksihinolīnam, amidosulfuronam, bifenoksam, hlormekvatam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, dimetahloram, etofēnproksam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, parafīneļļai, penkonazolam, piklorāmam, propakvizafopam, prosulfokarbam, etil-kvizalofopam-P, tefuril-kvizalofopam-P, sēram, tetrakonazolam, trialātam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši minētās regulas 17. pantu un 21. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši minētās regulas 17. pantu un 21. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 80. panta 7. punkta īstenošanu un aizstājamo vielu saraksta izveidošanu (3),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā savu 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas [Regulas] (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas [Regulas] (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā savas 2019. gada 10. oktobra un 2020. gada 26. novembra rezolūcijas, ko ir pieņēmis, iebilstot pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas 2019. gada 10. oktobra un 2020. gada 26. novembra rezolūcijas, ko ir pieņēmis, iebilstot pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (7) hlortolurons 2006. gada 1. martā ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (8) I pielikumā un ir ticis uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Direktīvu 2005/53/EK (7) hlortolurons 2006. gada 1. martā ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (8) I pielikumā un ir ticis uzskatīts par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009;

| B. | tā kā hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (9) tiek īstenota kopš 2013. gada; |
| --- | --- |

B.

tā kā hlortolurona apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (9) tiek īstenota kopš 2013. gada;

| C. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (10) darbīgās vielas hlortolurona apstiprinājuma periods jau bija pagarināts par vienu gadu un kopš 2017. gada tas ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2017/1511 (11), (ES) 2018/1262 (12), (ES) 2019/1589 (13), (ES) 2020/1511 (14) katru gadu ir bijis pagarināts vēl par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 533/2013 (10) darbīgās vielas hlortolurona apstiprinājuma periods jau bija pagarināts par vienu gadu un kopš 2017. gada tas ar Komisijas Īstenošanas regulām (ES) 2017/1511 (11), (ES) 2018/1262 (12), (ES) 2019/1589 (13), (ES) 2020/1511 (14) katru gadu ir bijis pagarināts vēl par vienu gadu, un tagad ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periods vēlreiz ir pagarināts par vienu gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim;

| D. | tā kā Komisija nav paskaidrojusi pagarināšanas iemeslus, vien norādījusi — “[ņ]emot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija nav paskaidrojusi pagarināšanas iemeslus, vien norādījusi — “[ņ]emot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu novērtēšana ir aizkavējusies, to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu”;

| E. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir augstā līmenī nodrošināt gan cilvēka, gan dzīvnieku veselības aizsardzību un arī vides aizsardzību, tomēr nosargājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai aizsardzība būtu nodrošināta neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, tostarp grūtniecēm, zīdaiņiem un bērniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir augstā līmenī nodrošināt gan cilvēka, gan dzīvnieku veselības aizsardzību un arī vides aizsardzību, tomēr nosargājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai aizsardzība būtu nodrošināta neaizsargātākām iedzīvotāju grupām, tostarp grūtniecēm, zīdaiņiem un bērniem;

| F. | tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — vielas augu aizsardzības līdzekļos būtu jāiekļauj tikai tad, ja ir pierādīts, ka tas nepārprotami ir izdevīgi augkopībai un ka nav sagaidāma attiecīgo vielu kaitīga ietekme uz cilvēka vai dzīvnieku veselību vai nepieņemama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — vielas augu aizsardzības līdzekļos būtu jāiekļauj tikai tad, ja ir pierādīts, ka tas nepārprotami ir izdevīgi augkopībai un ka nav sagaidāma attiecīgo vielu kaitīga ietekme uz cilvēka vai dzīvnieku veselību vai nepieņemama iedarbība uz vidi;

| G. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka nekaitīguma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā būtu jānodrošina, ka apstiprinājuma periods ir proporcionāls iespējamiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu izmantošanu, bet šajā gadījumā ir skaidri redzams, ka šādas proporcionalitātes nav; |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka nekaitīguma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma perioda ilgums būtu jāierobežo; tā kā būtu jānodrošina, ka apstiprinājuma periods ir proporcionāls iespējamiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu izmantošanu, bet šajā gadījumā ir skaidri redzams, ka šādas proporcionalitātes nav;

| H. | tā kā 15 gados, kas pagājuši kopš hlortolurona kā darbīgās vielas apstiprināšanas, tas ir atzīts par varbūtēju endokrīno disruptoru, taču minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav ne pārskatīts, ne anulēts; |
| --- | --- |

H.

tā kā 15 gados, kas pagājuši kopš hlortolurona kā darbīgās vielas apstiprināšanas, tas ir atzīts par varbūtēju endokrīno disruptoru, taču minētajā laikposmā tā apstiprinājums nav ne pārskatīts, ne anulēts;

| I. | tā kā tad, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet zinātniski pamatota pārliecība tomēr vēl nav iegūta, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai augstā līmenī nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā tad, ja ir konstatēta kaitīga ietekme uz veselību, bet zinātniski pamatota pārliecība tomēr vēl nav iegūta, Komisijai un dalībvalstīm ir iespēja un pienākums rīkoties saskaņā ar piesardzības principu, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai augstā līmenī nodrošinātu cilvēka veselības aizsardzību;

| J. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir konkrēti noteikts, ka Komisija darbīgās vielas apstiprinājumu var jebkurā brīdī pārskatīt, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, Komisija uzskata — ir norādes, kuras liecina, ka viela vairs neatbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šīs pārskatīšanas rezultātā vielas apstiprinājumu var anulēt vai grozīt; |
| --- | --- |

J.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 21. pantā ir konkrēti noteikts, ka Komisija darbīgās vielas apstiprinājumu var jebkurā brīdī pārskatīt, jo īpaši tad, ja, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, Komisija uzskata — ir norādes, kuras liecina, ka viela vairs neatbilst minētās regulas 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, un tā kā šīs pārskatīšanas rezultātā vielas apstiprinājumu var anulēt vai grozīt;

Īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus

| K. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (15) hlortolurons ir saskaņoti klasificēts kategorijās “Ļoti toksisks ūdens organismiem”, “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām”, “Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” (Carc. 2) un “Ir aizdomas, ka var kaitēt nedzimušajam bērnam” (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (15) hlortolurons ir saskaņoti klasificēts kategorijās “Ļoti toksisks ūdens organismiem”, “Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām”, “Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi” (Carc. 2) un “Ir aizdomas, ka var kaitēt nedzimušajam bērnam” (Repr. 2);

| L. | tā kā zinātniskās publikācijās (16) ir konstatēts, ka hlortoluronam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā zinātniskās publikācijās (16) ir konstatēts, ka hlortoluronam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| M. | tā kā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, turklāt minētā viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem tā ir uzskatāma par noturīgu un toksisku vielu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/408 hlortolurons 2015. gadā ir iekļauts aizstājamo vielu sarakstā, jo tiek uzskatīts, ka tam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, turklāt minētā viela atbilst kritērijiem, pēc kuriem tā ir uzskatāma par noturīgu un toksisku vielu;

| N. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tai ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, ja vien cilvēku saskarsme ar šāda augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, proti, līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kuri nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (17) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punktu darbīgo vielu nevar apstiprināt, ja tiek uzskatīts, ka tai ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, ja vien cilvēku saskarsme ar šāda augu aizsardzības līdzekļa darbīgo vielu reālos piedāvātajos apstākļos ir nebūtiska, proti, līdzeklis tiek izmantots slēgtās sistēmās vai citos apstākļos, kuri nepieļauj kontaktu ar cilvēkiem, un ja attiecīgās darbīgās vielas atliekas pārtikā vai barībā nepārsniedz sākotnējo vērtību, kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (17) 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| O. | tā kā nav pieņemams, ka Savienībā joprojām ir atļauts izmantot vielu, kas, iespējams, atbilst izslēgšanas kritērijiem, kuri noteikti darbīgajām vielām ar īpašībām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, jo tādējādi ir apdraudēta sabiedrības un vides veselība; |
| --- | --- |

O.

tā kā nav pieņemams, ka Savienībā joprojām ir atļauts izmantot vielu, kas, iespējams, atbilst izslēgšanas kritērijiem, kuri noteikti darbīgajām vielām ar īpašībām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, jo tādējādi ir apdraudēta sabiedrības un vides veselība;

| P. | tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot savā labā, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un tādēļ ar nodomu paildzināt atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamus riskus videi un cilvēka veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība attiecīgās procedūras laikā turpinās; |
| --- | --- |

P.

tā kā pieteikumu iesniedzēji Komisijas darba metodēs iestrādāto automātisko sistēmu var izmantot savā labā, lai nodrošinātu darbīgo vielu apstiprinājuma perioda tūlītēju pagarināšanu, ja nav pabeigta atkārtota riska novērtēšana, un tādēļ ar nodomu paildzināt atkārtotās novērtēšanas procesu, sniedzot nepilnīgus datus un pieprasot lielākas atkāpes un īpašus nosacījumus, kas rada nepieņemamus riskus videi un cilvēka veselībai, jo šīs bīstamās vielas iedarbība attiecīgās procedūras laikā turpinās;

| Q. | tā kā 2018. gada 13. septembra rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2018. gada 13. septembra rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis “nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns”;

| R. | tā kā 2019. gada 10. oktobra un 2020. gada 26. novembra rezolūcijās Parlaments jau ir iebildis pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2019. gada 10. oktobra un 2020. gada 26. novembra rezolūcijās Parlaments jau ir iebildis pret iepriekš noteiktajiem hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarinājumiem;

| S. | tā kā Komisija, atbildot (18) uz iepriekšējiem iebildumiem pret hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarināšanu, tikai atsaucas uz pētījumu, kas kalpojis par pamatu ietekmes novērtējumam, kurš īstenots pirms Komisijas Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas (19) un kurā nav atzīts, ka hlortolurons varētu būt endokrīnais disruptors, taču Komisija nav atzinusi, ka minētā pētījuma rezultātā hlortolurons nav svītrots no aizstājamo vielu saraksta; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija, atbildot (18) uz iepriekšējiem iebildumiem pret hlortolurona apstiprinājuma perioda pagarināšanu, tikai atsaucas uz pētījumu, kas kalpojis par pamatu ietekmes novērtējumam, kurš īstenots pirms Komisijas Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas (19) un kurā nav atzīts, ka hlortolurons varētu būt endokrīnais disruptors, taču Komisija nav atzinusi, ka minētā pētījuma rezultātā hlortolurons nav svītrots no aizstājamo vielu saraksta;

| T. | tā kā pēc Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/2100 (20) un Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas Komisija uzdeva Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) izstrādāt saskaņotus norādījumus, kas nodrošinātu, ka Savienības pieņemtie kritēriji, pēc kuriem nosaka īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, tiek konsekventi piemēroti biocīdu un pesticīdu novērtēšanai Savienībā; tā kā šie norādījumi, kuros iekļauti jauni ESAO testi, 2018. gada jūnijā ir publicēti (21), taču nav izmantoti, lai novērtētu hlortolurona īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā pēc Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/2100 (20) un Regulas (ES) 2018/605 pieņemšanas Komisija uzdeva Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) izstrādāt saskaņotus norādījumus, kas nodrošinātu, ka Savienības pieņemtie kritēriji, pēc kuriem nosaka īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, tiek konsekventi piemēroti biocīdu un pesticīdu novērtēšanai Savienībā; tā kā šie norādījumi, kuros iekļauti jauni ESAO testi, 2018. gada jūnijā ir publicēti (21), taču nav izmantoti, lai novērtētu hlortolurona īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| U. | tā kā tas nozīmē, ka hlortolurons nav pienācīgi novērtēts, lai to varētu vairs neuzskatīt par vielu, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

U.

tā kā tas nozīmē, ka hlortolurons nav pienācīgi novērtēts, lai to varētu vairs neuzskatīt par vielu, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| V. | tā kā EFSA vēl nav izvērtējusi par hlortoluronu sagatavotā atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu; |
| --- | --- |

V.

tā kā EFSA vēl nav izvērtējusi par hlortoluronu sagatavotā atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu;

| W. | tā kā pēc tam, kad 2020. gadā saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511 iepriekšējo reizi tika pagarināts apstiprinājuma periods vairākām darbīgajām vielām, tostarp hlortoluronam, apstiprinājuma periods vairs nav pagarināts tikai vienai no 27 vielām, uz kurām minētā īstenošanas regula attiecas, savukārt saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periodi tiks pagarināti 39 vielām, un daudzām no tām tas tiks darīts trešo vai ceturto reizi; |
| --- | --- |

W.

tā kā pēc tam, kad 2020. gadā saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511 iepriekšējo reizi tika pagarināts apstiprinājuma periods vairākām darbīgajām vielām, tostarp hlortoluronam, apstiprinājuma periods vairs nav pagarināts tikai vienai no 27 vielām, uz kurām minētā īstenošanas regula attiecas, savukārt saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 apstiprinājuma periodi tiks pagarināti 39 vielām, un daudzām no tām tas tiks darīts trešo vai ceturto reizi;

| X. | tā kā ir aizdomas, ka difenokonazols — gan tīrā veidā, gan savienojumos ar dažādiem azoliem, piemēram, penkonazolu, — aktivizē rezistenci pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā (22); |
| --- | --- |

X.

tā kā ir aizdomas, ka difenokonazols — gan tīrā veidā, gan savienojumos ar dažādiem azoliem, piemēram, penkonazolu, — aktivizē rezistenci pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā (22);

| Y. | tā kā rezistence pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā raisa aizvien lielākas bažas sabiedrības veselības jomā (23); tā kā vairāku pētījumu dati (24) stabili liecina — lauksaimniecībā izmantojamie azoli ir par iemeslu tam, ka klīniskos apstākļos neizdodas veiksmīgi ārstēt ar azolu nesaistītus pacientus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā rezistence pret triazolu Aspergillus fumigatus sēnītes celmā raisa aizvien lielākas bažas sabiedrības veselības jomā (23); tā kā vairāku pētījumu dati (24) stabili liecina — lauksaimniecībā izmantojamie azoli ir par iemeslu tam, ka klīniskos apstākļos neizdodas veiksmīgi ārstēt ar azolu nesaistītus pacientus;

| Z. | tā kā ir konstatēts, ka katrs ceturtais pacients, kurš nonāk intensīvās terapijas nodaļā ar Covid-19 saistītu veselības problēmu dēļ, ir inficējies ar Aspergillus fumigatus sēnīti, un 15 % no šādiem pacientiem tiek diagnosticēts rezistents Aspergillus fumigatus variants; tā kā šādus pacientus ir gandrīz neiespējami izārstēt un viņiem ir tikai 20 % izredzes izdzīvot (25); |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir konstatēts, ka katrs ceturtais pacients, kurš nonāk intensīvās terapijas nodaļā ar Covid-19 saistītu veselības problēmu dēļ, ir inficējies ar Aspergillus fumigatus sēnīti, un 15 % no šādiem pacientiem tiek diagnosticēts rezistents Aspergillus fumigatus variants; tā kā šādus pacientus ir gandrīz neiespējami izārstēt un viņiem ir tikai 20 % izredzes izdzīvot (25);

| AA. | tā kā no veselības viedokļa ir nepieņemami pagarināt apstiprinājuma periodus vielām, kuru iedarbības rezultātā veidojas rezistence pret sēnīšu zālēm, |
| --- | --- |

AA.

tā kā no veselības viedokļa ir nepieņemami pagarināt apstiprinājuma periodus vielām, kuru iedarbības rezultātā veidojas rezistence pret sēnīšu zālēm,

| 1. | uzskata, ka Īstenošanas regula (ES) 2021/1449 pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Īstenošanas regula (ES) 2021/1449 neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo tajā nav ievērots piesardzības princips; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda to, ka nopietni kavējas atļaujas pagarināšanas un endokrīno disruptoru noskaidrošanas process; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka lēmums pagarināt hlortolurona un difenokonazola apstiprinājuma periodus neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem un nav pamatots, jo nav pierādījumu, ka šīs vielas var droši izmantot, un nav arī pierādīts, ka šīs vielas ir steidzami vajadzīgas pārtikas ražošanai Savienībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina atsaukt Īstenošanas regulu (ES) 2021/1449 un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā ir ņemtas vērā zinātnes atziņas par visu attiecīgo vielu, jo īpaši hlortolurona un difenokonazola, kaitīgajām īpašībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju īstenošanas regulu projektus iesniegt tikai par tādu vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu, kuru sakarā, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, nav sagaidāms, ka Komisijai būs jānāk klajā ar priekšlikumu apstiprinājumu attiecīgajai darbīgajai vielai neatjaunot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju apstiprinājumus vielām anulēt, ja ir pierādījumi vai ir pamatotas šaubas, ka tās vairs neatbilst Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem nekaitīguma kritērijiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgi un savlaicīgi no jauna tiek izvērtēti to darbīgo vielu apstiprinājumi, par kurām tās ziņo datus, un ka kavēšanās, kas aktuāla patlaban, tiek efektīvi un pēc iespējas ātrāk novērsta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 313, 6.9.2021., 20. lpp.

(2)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(3)  OV L 67, 12.3.2015., 18. lpp.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(6)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV C 202, 28.5.2021., 7. lpp.); Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. novembra rezolūcija par Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0325).

(7)  Komisijas 2005. gada 16. septembra Direktīva 2005/53/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu hlortalonilu, hlortoluronu, cipermetrīnu, daminozīdu un tiofanātmetilu kā aktīvo vielu (OV L 241, 17.9.2005., 51. lpp.).

(8)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

(9)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

(10)  Komisijas 2013. gada 10. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 533/2013, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metil-ciklopropēnam, hlortalonilam, hlortoluronam, cipermetrīnam, daminozīdam, forhlorfenuronam, indoksakarbam, tiofanātmetilam un tribenuronam (OV L 159, 11.6.2013., 9. lpp.).

(11)  Komisijas 2017. gada 30. augusta Īstenošanas regula (ES) 2017/1511, ar ko Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, flufenacets, flurtamons, forhlorfenurons, fostiazāts, indoksakarbs, iprodions, MCPA, MCPB, siltiofams, tiofanātmetils un tribenurons (OV L 224, 31.8.2017., 115. lpp.).

(12)  Komisijas 2018. gada 20. septembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1262, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām 1-metilciklopropēns, beta-ciflutrīns, hlortalonils, hlortolurons, klomazons, cipermetrīns, daminozīds, deltametrīns, dimetēnamīds-P, diurons, fludioksonils, flufenacets, flurtamons, fostiazāts, indoksakarbs, MCPA, MCPB, prosulfokarbs, tiofanātmetils un tribenurons groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 238, 21.9.2018., 62. lpp.).

(13)  Komisijas 2019. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1589, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 248, 27.9.2019., 24. lpp.).

(14)  Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2020/1511, ar ko apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 344, 19.10.2020., 18. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(16)  Cita starpā sk. arī Hong, M., Ping, Z., Jian, X. Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8 [pētījums par hlortolurona savienojumu toksiskumu sēkliniekiem un par šādu savienojumu darbības mehānismiem peļu organismā, publicēts toksikoloģijas mehānismu un metožu žurnālā; latviešu valodā nav pieejams].

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(18)  Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Eiropas Parlamenta neleģislatīvo rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, beta-ciflutrīnam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflubenzuronam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, piklorāmam, prosulfokarbam, piriproksifēnam, tiofanātmetilam, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (SP(2019)669), https://oeil.secure. europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en; Pasākumi, ko Komisija īstenojusi saistībā ar Eiropas Parlamenta neleģislatīvo rezolūciju par Komisijas 2020. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1511, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām amidosulfuronam, bifenoksam, hlortoluronam, klofentezīnam, klomazonam, cipermetrīnam, daminozīdam, deltametrīnam, dikambam, difenokonazolam, diflufenikānam, fenoksapropam-P, fenpropidīnam, fludioksonilam, flufenacetam, fostiazātam, indoksakarbam, lenacilam, MCPA, MCPB, nikosulfuronam, parafīneļļām, piklorāmam, prosulfokarbam, sēram, triflusulfuronam un tritosulfuronam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (SP(2021)129), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/ oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en.

(19)  Komisijas 2018. gada 19. aprīļa Regula (ES) 2018/605, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

(20)  Komisijas 2017. gada 4. septembra Deleģētā regula (ES) 2017/2100, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 nosaka zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 301, 17.11.2017., 1. lpp.).

(21)  EFSA un ECHA Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311 [Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes un Eiropas Ķimikāliju aģentūras norādījumi par to, kā noskaidrot endokrīnos disruptorus Regulu (ES) Nr. 528/2012 un (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā, publicēti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes žurnālā; latviešu valodā nav pieejami], http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(22)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., and Fraaije, B.A. The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda, Fungal Biology Reviews, Volume 34, Issue 4, 2020, pp. 202-214 [pētījums par nopietnu veselības problēmu, ko rada rezistence pret azolu, kura veidojas Aspergillus fumigatus sēnītes celmā, ar ieskatu aktuālajā situācijā un turpmāko pētījumu plānu, publicēts sēnīšu bioloģijas zinātnisko recenziju izdevumā; latviešu valodā nav pieejams], https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415.

(23)  https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_Azole-Resistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(24)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., and Yu, Y. Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041-3049 [pētījums par to, ka pret azolu rezistentu Aspergillus fumigatus sēnītes celmu prevalence ir ļoti lielā mērā saistīta ar azolu saturošu fungicīdu atliekām uz lauka, publicēts vides zinātnes un tehnoloģijas žurnālā; latviešu valodā nav pieejams], https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/.

(25)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/70

---

P9_TA(2021)0410

ES un ASV turpmākās attiecības

Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. oktobra rezolūcija par ES un ASV turpmākajām attiecībām (2021/2038(INI))

(2022/C 132/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 2. decembra kopīgo paziņojumu “Jauna ES un ASV programma globālām pārmaiņām” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 2. decembra kopīgo paziņojumu “Jauna ES un ASV programma globālām pārmaiņām” (JOIN(2020)0022),

| — | ņemot vērā Transatlantiskā likumdevēju dialoga 2020. gada 24. augusta kopīgo paziņojumu par ES un ASV attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transatlantiskā likumdevēju dialoga 2020. gada 24. augusta kopīgo paziņojumu par ES un ASV attiecībām,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 7. decembra secinājumus par ES un ASV attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 7. decembra secinājumus par ES un ASV attiecībām,

| — | ņemot vērā jaunā ASV valsts sekretāra Entonija Blinkena (Antony Blinken) uzrunu ASV Senāta Ārlietu komitejā 2021. gada 19. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunā ASV valsts sekretāra Entonija Blinkena (Antony Blinken) uzrunu ASV Senāta Ārlietu komitejā 2021. gada 19. janvārī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2021. gada 26. februāra paziņojumu par drošību un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2021. gada 26. februāra paziņojumu par drošību un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas U. fon der Leienas un ASV valsts sekretāra E. Blinkena 2021. gada 24. marta kopīgo paziņojumu presei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas U. fon der Leienas un ASV valsts sekretāra E. Blinkena 2021. gada 24. marta kopīgo paziņojumu presei,

| — | ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu valsts sekretāra un Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos/ 2021. gada 24. marta kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu valsts sekretāra un Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos/ 2021. gada 24. marta kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ASV Valsts departamenta 2021. gada 26. aprīļa paziņojumu “U.S. Commitment to the Western Balkans” (par ASV saistībām pret Rietumbalkānu valstīm), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Valsts departamenta 2021. gada 26. aprīļa paziņojumu “U.S. Commitment to the Western Balkans” (par ASV saistībām pret Rietumbalkānu valstīm),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. novembra secinājumus par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. novembra secinājumus par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, ko 2016. gada 8. jūlijā Varšavā parakstīja Eiropadomes priekšsēdētājs, Eiropas Komisijas priekšsēdētājs un NATO ģenerālsekretārs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, ko 2016. gada 8. jūlijā Varšavā parakstīja Eiropadomes priekšsēdētājs, Eiropas Komisijas priekšsēdētājs un NATO ģenerālsekretārs,

| — | ņemot vērā viedokļu apmaiņu ar NATO ģenerālsekretāru Ārlietu komitejas, Drošības un aizsardzības apakškomitejas un Delegācijas attiecībām ar NATO Parlamentāro asambleju kopīgajā sanāksmē, kas notika 2021. gada 15. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā viedokļu apmaiņu ar NATO ģenerālsekretāru Ārlietu komitejas, Drošības un aizsardzības apakškomitejas un Delegācijas attiecībām ar NATO Parlamentāro asambleju kopīgajā sanāksmē, kas notika 2021. gada 15. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja dalību NATO aizsardzības ministru sanāksmē 2021. gada 17. un 18. februārī un NATO ārlietu ministru sanāksmē 2021. gada 23. un 24. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja dalību NATO aizsardzības ministru sanāksmē 2021. gada 17. un 18. februārī un NATO ārlietu ministru sanāksmē 2021. gada 23. un 24. martā,

| — | ņemot vērā paziņojumu presei, ko 2021. gada 14. jūnijā sniedza valstu un valdību vadītāji, kuri piedalījās Ziemeļatlantijas Padomes sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu presei, ko 2021. gada 14. jūnijā sniedza valstu un valdību vadītāji, kuri piedalījās Ziemeļatlantijas Padomes sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2021. gada 15. jūnijā sniegto paziņojumu “Ceļā uz atjaunotu transatlantisko partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2021. gada 15. jūnijā sniegto paziņojumu “Ceļā uz atjaunotu transatlantisko partnerību”,

| — | ņemot vērā savu 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (1),

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (2), 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (3) un 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un ASV attiecību stāvokli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (2), 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (3) un 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un ASV attiecību stāvokli (4),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0250/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0250/2021),

| A. | tā kā 75 gadus transatlantiskā partnerība ir iestājusies par brīvību, demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu, par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību un par drošību; tā kā ASV joprojām ir ES tuvākais un svarīgākais stratēģiskais partneris; tā kā šīs partnerības pamatā ir stipras politiskās, kultūras, ekonomiskās un vēsturiskās saiknes un tādas kopīgas vērtības kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, un šī partnerība dod lieliskas iespējas veidot dialogu, sadarbību un produktīvi strādāt pie kopīgu interešu vai vispārsvarīgiem jautājumiem, mērķiem un prioritātēm visā politikas spektrā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 75 gadus transatlantiskā partnerība ir iestājusies par brīvību, demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu, par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību un par drošību; tā kā ASV joprojām ir ES tuvākais un svarīgākais stratēģiskais partneris; tā kā šīs partnerības pamatā ir stipras politiskās, kultūras, ekonomiskās un vēsturiskās saiknes un tādas kopīgas vērtības kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, un šī partnerība dod lieliskas iespējas veidot dialogu, sadarbību un produktīvi strādāt pie kopīgu interešu vai vispārsvarīgiem jautājumiem, mērķiem un prioritātēm visā politikas spektrā;

| B. | tā kā ES un ASV ir kopīgas vērtības un kopīgas fundamentālas intereses veidot noteikumos balstītu starptautisko vidi, kas stiprina daudzpusību un demokrātiskās vērtības, aizstāv cilvēktiesības, atbalsta starptautiskās tiesības un veicina noteikumos balstītu starptautisko kārtību, un vienlīdz veicina arī konfliktu miermīlīgu risināšanu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un ASV ir kopīgas vērtības un kopīgas fundamentālas intereses veidot noteikumos balstītu starptautisko vidi, kas stiprina daudzpusību un demokrātiskās vērtības, aizstāv cilvēktiesības, atbalsta starptautiskās tiesības un veicina noteikumos balstītu starptautisko kārtību, un vienlīdz veicina arī konfliktu miermīlīgu risināšanu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē;

| C. | tā kā Džo Baidena (Joe Biden) ievēlēšana par ASV prezidentu un Kamalas Harisas (Kamala Harris) ievēlēšana par ASV viceprezidenti ir pavērusi jaunas iespējas arī turpmāk īstenot šo būtiski svarīgo transatlantisko partnerību un iedvest tai jaunu spēku, atsākt darbu un inovāciju visos šīs sen iedibinātās sadarbības līmeņos un veiksmīgāk sadarboties, risinot daudzpusējus jautājumus, piemēram, attiecībā uz klimata pārmaiņām, digitālo un zaļo pārkārtošanos, demokrātiju un starptautisko drošību; tā kā iespēja atkal veidot ciešu dialogu un sadarbību gan ES, gan ASV būtu jāizmanto, lai pildītu savas spēkā esošās saistības pret starptautiskajām organizācijām, kurās abas ir dalībnieces, un lai sekmīgāka būtu koordinācija un pienākumu sadale plašā dinamisku ģeopolitisko jautājumu spektrā; tā kā sadarbība ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir nemainīgs ES mērķis neatkarīgi no tā, kāda ir pie varas esošā administrācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā Džo Baidena (Joe Biden) ievēlēšana par ASV prezidentu un Kamalas Harisas (Kamala Harris) ievēlēšana par ASV viceprezidenti ir pavērusi jaunas iespējas arī turpmāk īstenot šo būtiski svarīgo transatlantisko partnerību un iedvest tai jaunu spēku, atsākt darbu un inovāciju visos šīs sen iedibinātās sadarbības līmeņos un veiksmīgāk sadarboties, risinot daudzpusējus jautājumus, piemēram, attiecībā uz klimata pārmaiņām, digitālo un zaļo pārkārtošanos, demokrātiju un starptautisko drošību; tā kā iespēja atkal veidot ciešu dialogu un sadarbību gan ES, gan ASV būtu jāizmanto, lai pildītu savas spēkā esošās saistības pret starptautiskajām organizācijām, kurās abas ir dalībnieces, un lai sekmīgāka būtu koordinācija un pienākumu sadale plašā dinamisku ģeopolitisko jautājumu spektrā; tā kā sadarbība ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir nemainīgs ES mērķis neatkarīgi no tā, kāda ir pie varas esošā administrācija;

| D. | tā kā Dž. Baidena administrācija ir paziņojusi, ka vēlas stiprināt attiecības ar ES un citiem demokrātiskiem sabiedrotajiem; tā kā prezidents Dž. Baidens savā pirmajā ārvalstu vizītē devās uz Eiropu un vizītes ietvaros šā gada 2021. gada 14. un 15. jūnijā piedalījās NATO augstākā līmeņa sanāksmē, kā arī ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Briselē; tā kā tas liecina, ka ASV ir pamatīgi apņēmusies stiprināt attiecības ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un arī turpmāk garantēt kopējo drošību un aizsardzību, īstenojot sadarbību Ziemeļatlantijas aliansē un ar Eiropas Savienību; tā kā prezidents Dž. Baidens ir ierosinājis rīkot augstākā līmeņa sanāksmi par demokrātiju, lai rastu iespējas kopā ar ES un citām demokrātiskām valstīm uzņemties vienotas saistības stiprināt mūsu demokrātiju un sekmēt intensīvāku sadarbību starp demokrātiskām valstīm, vienlaikus cīnoties pret autoritārismu un cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dž. Baidena administrācija ir paziņojusi, ka vēlas stiprināt attiecības ar ES un citiem demokrātiskiem sabiedrotajiem; tā kā prezidents Dž. Baidens savā pirmajā ārvalstu vizītē devās uz Eiropu un vizītes ietvaros šā gada 2021. gada 14. un 15. jūnijā piedalījās NATO augstākā līmeņa sanāksmē, kā arī ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē Briselē; tā kā tas liecina, ka ASV ir pamatīgi apņēmusies stiprināt attiecības ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un arī turpmāk garantēt kopējo drošību un aizsardzību, īstenojot sadarbību Ziemeļatlantijas aliansē un ar Eiropas Savienību; tā kā prezidents Dž. Baidens ir ierosinājis rīkot augstākā līmeņa sanāksmi par demokrātiju, lai rastu iespējas kopā ar ES un citām demokrātiskām valstīm uzņemties vienotas saistības stiprināt mūsu demokrātiju un sekmēt intensīvāku sadarbību starp demokrātiskām valstīm, vienlaikus cīnoties pret autoritārismu un cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē;

| E. | tā kā ir vajadzīgs pastāvīgs, konstruktīvs un līdzsvarots dialogs uz kopīgu vērtību pamata, lai veidotu spēcīgu un vērienīgu transatlantisko programmu un pievērstos aspektiem, kuros transatlantisko partneru viedokļi atšķiras, un tas ir jādara, pamatīgāk sadarbojoties, cita starpā tādās jomās kā attiecības ar Ķīnu un Krieviju, apņemšanās un spējas garantēt aizsardzību, konflikti Tuvajos Austrumos un citi ar drošību un stabilitāti saistīti jautājumi, turklāt minētā dialoga procesā tiecoties rast vienotu pieeju gadījumos, kad tas ir iespējams; tā kā ir skaidrs, ka transatlantisko aliansi nevar uzskatīt par pašsaprotamu, un tā ir no jauna jāaktivizē un pastāvīgi jāstiprina; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir vajadzīgs pastāvīgs, konstruktīvs un līdzsvarots dialogs uz kopīgu vērtību pamata, lai veidotu spēcīgu un vērienīgu transatlantisko programmu un pievērstos aspektiem, kuros transatlantisko partneru viedokļi atšķiras, un tas ir jādara, pamatīgāk sadarbojoties, cita starpā tādās jomās kā attiecības ar Ķīnu un Krieviju, apņemšanās un spējas garantēt aizsardzību, konflikti Tuvajos Austrumos un citi ar drošību un stabilitāti saistīti jautājumi, turklāt minētā dialoga procesā tiecoties rast vienotu pieeju gadījumos, kad tas ir iespējams; tā kā ir skaidrs, ka transatlantisko aliansi nevar uzskatīt par pašsaprotamu, un tā ir no jauna jāaktivizē un pastāvīgi jāstiprina;

| F. | tā kā transatlantiskās sadarbības īstenošanas un padziļināšanas procesā ES būtu jātiecas pēc partnerības vadībā ar ASV, galveno uzmanību pievēršot kopīgu interešu īstenošanai; tā kā ES turklāt būtu jāveicina sava stratēģiskā autonomija aizsardzības un ekonomisko attiecību jomā, lai tādējādi ne vien pati īstenotu savas leģitīmās intereses saistībā ar diplomātiju, drošību un ekonomiku un vienlaikus stiprinātu transatlantisko saikni un vairotu ES un ASV kopīgo ietekmi pasaules arēnā, bet arī palielinātu savas spējas gan uzņemties nopietnāku atbildību par galveno globāla un reģionāla mēroga problēmu risināšanu, gan vajadzības gadījumā patstāvīgi lemt un rīkoties ārlietu un arī drošības un aizsardzības jautājumos; |
| --- | --- |

F.

tā kā transatlantiskās sadarbības īstenošanas un padziļināšanas procesā ES būtu jātiecas pēc partnerības vadībā ar ASV, galveno uzmanību pievēršot kopīgu interešu īstenošanai; tā kā ES turklāt būtu jāveicina sava stratēģiskā autonomija aizsardzības un ekonomisko attiecību jomā, lai tādējādi ne vien pati īstenotu savas leģitīmās intereses saistībā ar diplomātiju, drošību un ekonomiku un vienlaikus stiprinātu transatlantisko saikni un vairotu ES un ASV kopīgo ietekmi pasaules arēnā, bet arī palielinātu savas spējas gan uzņemties nopietnāku atbildību par galveno globāla un reģionāla mēroga problēmu risināšanu, gan vajadzības gadījumā patstāvīgi lemt un rīkoties ārlietu un arī drošības un aizsardzības jautājumos;

| G. | tā kā ES un ASV ir visvērienīgākās divpusējās attiecības tirdzniecības un investīciju jomā, un tām ir visintegrētākās ekonomiskās attiecības pasaulē; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un ASV ir visvērienīgākās divpusējās attiecības tirdzniecības un investīciju jomā, un tām ir visintegrētākās ekonomiskās attiecības pasaulē;

| H. | tā kā abiem partneriem — gan ES, gan ASV — nākas risināt jaunas kopīgas problēmas, tādas kā autoritāru režīmu ļaunprātīgā ietekme, kas grauj daudzpusējās institūcijas, pandēmijas sociālekonomiskās sekas, globālas veselības veicināšana, klimata pārmaiņas un nepieciešamība panākt progresu, īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu mazināšanai, pretspars globālajam autoritārisma vilnim, cīņa pret globāliem noziedznieku tīkliem un terorismu, dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma reāla iedzīvināšana, rīcība, kas ļauj novērst aizvien lielāko plaisu starp pilsētām un lauku rajoniem un ar digitālo un zaļo pārkārtošanos īstenot ilgtspējīgu modernizāciju, tehnoloģiju — piemēram, mākslīgā intelekta un kiberdrošības — attīstība, nodokļu apiešana, kā arī plašāka mēroga problēmas, kuras rodas ekonomikas digitalizācijas kontekstā; |
| --- | --- |

H.

tā kā abiem partneriem — gan ES, gan ASV — nākas risināt jaunas kopīgas problēmas, tādas kā autoritāru režīmu ļaunprātīgā ietekme, kas grauj daudzpusējās institūcijas, pandēmijas sociālekonomiskās sekas, globālas veselības veicināšana, klimata pārmaiņas un nepieciešamība panākt progresu, īstenojot pasākumus klimata pārmaiņu mazināšanai, pretspars globālajam autoritārisma vilnim, cīņa pret globāliem noziedznieku tīkliem un terorismu, dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma reāla iedzīvināšana, rīcība, kas ļauj novērst aizvien lielāko plaisu starp pilsētām un lauku rajoniem un ar digitālo un zaļo pārkārtošanos īstenot ilgtspējīgu modernizāciju, tehnoloģiju — piemēram, mākslīgā intelekta un kiberdrošības — attīstība, nodokļu apiešana, kā arī plašāka mēroga problēmas, kuras rodas ekonomikas digitalizācijas kontekstā;

| I. | tā kā ar jauns impulsu transatlantiskajās attiecībās veidotos labvēlīgs politiskais konteksts, lai konstruktīvi risinātu kopīgās problēmas un lai risinātu jautājumus, kuros mums ir atšķirīgas nostājas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar jauns impulsu transatlantiskajās attiecībās veidotos labvēlīgs politiskais konteksts, lai konstruktīvi risinātu kopīgās problēmas un lai risinātu jautājumus, kuros mums ir atšķirīgas nostājas;

| J. | tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) 2020. gada decembrī nāca klajā ar jaunu ES kiberdrošības stratēģiju, kas “ļauj ES nostiprināt tās līderību kibertelpā piemēroto starptautisko normu un standartu jomā un stiprināt sadarbību ar partneriem visā pasaulē, lai veicinātu globālu, atvērtu, stabilu un drošu kibertelpu, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātiskās vērtības” (8); |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) 2020. gada decembrī nāca klajā ar jaunu ES kiberdrošības stratēģiju, kas “ļauj ES nostiprināt tās līderību kibertelpā piemēroto starptautisko normu un standartu jomā un stiprināt sadarbību ar partneriem visā pasaulē, lai veicinātu globālu, atvērtu, stabilu un drošu kibertelpu, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātiskās vērtības” (8);

| K. | tā kā ASV ir spēcīgs abu lielāko partiju atbalsts sadarbībai ar demokrātiskiem sabiedrotajiem, lai transatlantiskā sabiedrība kļūtu noturīgāka pret autoritāru režīmu radītiem hibrīddraudiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ASV ir spēcīgs abu lielāko partiju atbalsts sadarbībai ar demokrātiskiem sabiedrotajiem, lai transatlantiskā sabiedrība kļūtu noturīgāka pret autoritāru režīmu radītiem hibrīddraudiem;

| L. | tā kā pārliecinoša autoritārisma pieaugums un demokrātijas vājināšanās trešās valstīs apdraud noteikumos balstītu starptautisko kārtību un demokrātiskās vērtības, turklāt draudus rada arī pret demokrātiju vērsta populisma un galēji labējo kustību pieaugums ES un ASV iekšienē; |
| --- | --- |

L.

tā kā pārliecinoša autoritārisma pieaugums un demokrātijas vājināšanās trešās valstīs apdraud noteikumos balstītu starptautisko kārtību un demokrātiskās vērtības, turklāt draudus rada arī pret demokrātiju vērsta populisma un galēji labējo kustību pieaugums ES un ASV iekšienē;

| M. | tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, iespējams, vēl vairāk sadrumstalos stratēģisko telpu ne vien ES un ASV attiecībās, bet arī ANO Drošības padomē, G7, G20 un citos daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

M.

tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, iespējams, vēl vairāk sadrumstalos stratēģisko telpu ne vien ES un ASV attiecībās, bet arī ANO Drošības padomē, G7, G20 un citos daudzpusējos forumos;

| N. | tā kā Latīņamerika ir reģions, kam ir daudz ar ES un ASV kopīgu vērtību, interešu, vēsturisku un ekonomisku saikņu un saikņu starp cilvēkiem, kas ir ļoti svarīgas, |
| --- | --- |

N.

tā kā Latīņamerika ir reģions, kam ir daudz ar ES un ASV kopīgu vērtību, interešu, vēsturisku un ekonomisku saikņu un saikņu starp cilvēkiem, kas ir ļoti svarīgas,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka 2020. gada decembrī ir pieņemts jauns Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikums par ES un ASV programmu globālām pārmaiņām, kurā ieskicēts atjaunotas un spēcīgākas transatlantiskās partnerības plāns; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti apstiprina, ka atbalsta spēcīgu ES un ASV transatlantisko sadarbību, partnerību un draudzību, kas aizvadītajos 70 gados ir veicinājusi Eiropas attīstību, labklājību un veiksmīgu integrāciju un ir bijusi Eiropas stabilitātes un drošības pamats kopš Otrā pasaules kara beigām; uzsver, ka ES attiecības ar ASV sakņojas kopīgās vērtībās; atgādina, ka demokrātijas principi, tiesiskums un pamatbrīvību ievērošana ir gan ASV, gan ES politiskās sistēmas fundaments; ir pārliecināts, ka transatlantiskā sadarbība ir vislabākais veids, kā veicināt patlaban aktuālo globāla un reģionāla mēroga problēmu miermīlīgu, ilgtspējīgu un konstruktīvu risināšanu, tādēļ cita starpā koncentrējoties uz ilgtspējīgu un videi saudzīgu ekonomikas atjaunošanu, arī centieniem līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, un novēršot reģionālo un sociālo netaisnību, kā arī netaisnību, kas valda starp rasēm un dzimumiem; uzstāj, ka atjaunotā transatlantiskā partnerība būtu jāveido uz partneru līdztiesības pamata; uzsver, ka ES stratēģisko autonomiju tomēr nevar panākt, ja vienlaikus kvalitatīvi neuzlabojas ES ārpolitikas un aizsardzības politikas prioritāšu un principu īstenošana un ES spēja vajadzības gadījumā rīkoties autonomi, īstenojot savas leģitīmās intereses, kas cita starpā nozīmē arī vērienīgas partnerības un sadarbības veidošanu ar Savienības tuvākajiem sabiedrotajiem, tādiem kā Amerikas Savienotās Valstis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi, Komisiju un Komisijas priekšsēdētājas vietnieku/ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vēlreiz apliecināt, ka stratēģiskā transatlantiskā partnerība joprojām ir nozīmīga, lai atsāktu veidot un no jauna iedzīvinātu daudzpusēju noteikumos balstītu starptautisko kārtību, kuras centrālie elementi ir ANO sistēma un starptautiskās tiesības, lai globāli stiprinātu demokrātiju un demokrātiskās vērtības un veicinātu cilvēktiesības, lai vērstos pret autoritāru režīmu ļaunprātīgo ietekmi un dezinformāciju un lai digitālās un tehnoloģiju nākotnes noteikumus veidotu saskaņā ar kopīgām vērtībām, ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību visā pasaulē, saskaņotu nostāju attiecībās ar Krieviju un Ķīnu un vienotu piedāvājumu investēt globālās infrastruktūras iniciatīvās, ievērojot ES stratēģiju par savienojamību; vērš uzmanību uz to, cik nozīmīga ir ES stratēģija par savienojamību, un prasa intensīvāk izvērst ES un ASV sadarbību galvenajā — savienojamības — jomā; atbalsta transatlantisko partneru centienus nepieļaut enerģētisko atkarību un tāpēc izmantot visus iespējamos mehānismus, lai vairāk dažādotu enerģijas piegādi un — plašākā kontekstā — veicinātu savienojamību, kā to atspoguļo arī G7 paziņojums “Mūsu kopīgā programma globālai rīcībai, lai atjaunotu uzlabojot”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | turklāt atzīmē un solidarizējas ar jauno transatlantisko apņemšanos atbalstīt demokrātiju visā pasaulē un tādēļ jo īpaši aizstāvēt mediju brīvību, atbalstīt pilsonisko sabiedrību, kā arī aizsargāt žurnālistus un garantēt viņu drošību; atzinīgi vērtē ASV nepārprotamo apņemšanos stiprināt transatlantiskās attiecības un izvērst tās plašāk, par ko liecina ASV prezidenta lēmums savā pirmajā ārvalstu vizītē 2021. gada jūnijā doties uz Eiropu un piedalīties ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē; atbalsta augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos secinājumus par turpmāku darbību, kā tas izklāstīts 2021. gada 15. jūnijā publicētajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku paziņojumā “Ceļā uz atjaunotu transatlantisko partnerību”, kas apliecina abu pušu stingru apņemšanos panākt sinerģiju un padziļināt transatlantisko dialogu un sadarbību; jo īpaši atzīmē transatlantisko partneru apņemšanos pievērsties humanitārajām vajadzībām un iestāties par starptautiskajām humanitārajām tiesībām, kā arī paplašināt resursu bāzi rīcībai humānās palīdzības jomā; turklāt atzīmē un atbalsta ieceri intensīvāk izvērst transatlantisko sadarbību attiecībā uz sankciju piemērošanu kopīgu ārpolitikas un drošības politikas mērķu īstenošanas kontekstā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa izstrādāt jaunu transatlantisko programmu, ar ko īstenot kopīgas intereses un izmantot savu kolektīvo spēku, un veicināt daudzpusēju sadarbību, lai veidotu taisnīgāku un veselīgāku pasauli, kā arī veicināt cīņu pret klimata pārmaiņām un konfliktu, tostarp reģionālu konfliktu, miermīlīgu un ilgtspējīgu risināšanu uz starptautisko tiesību, bruņojuma kontroles, kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās principu pamata; uzsver, ka minētās programmas centrā būtu jāliek mūsu kopīgie stratēģiskie mērķi, piemēram, stiprināt zāļu piegādes ķēdi un īstenot PVO reformu, garantēt, lai vakcīnas būtu adekvāti pieejamas mazāk aizsargātām valstīm, mazināt atkarību no ārējām enerģijas rezervēm, palielināt investīcijas progresīvās tehnoloģijās, cīnīties pret nevienlīdzību, sekmēt ekoloģisko pārkārtošanos un kopīgi sadarboties ar attiecīgām trešām valstīm, galveno uzsvaru liekot uz drošību un stabilitāti ES austrumu un dienvidu kaimiņu reģionos, Rietumbalkānos un Āfrikas kontinentā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jāpadziļina sadarbība likumdošanas jomā un ka ir jāveido spēcīgākas struktūras sadarbībai likumdošanas jomā un iekļaujošam transatlantiskajam dialogam, kam pamatu nodrošina gan ES, gan ASV likumdevēji, piemēram, transatlantiskā likumdevēju asambleja; norāda, ka, palielinot informētību par tādām struktūrām kā Transatlantiskais likumdevēju dialogs, kā arī regulārāk rīkojot Parlamenta Ārlietu komitejas sanāksmes ar ASV kolēģiem un organizējot attiecīgas vizītes, piemēram, regulārus attiecīgo komiteju ikgadējos apmeklējumus, varētu atjaunot uzticību transatlantiskajai sadarbībai un atkal padarīt to nesatricināmu un efektīvu; mudina ASV Kongresu nostiprināt Transatlantisko likumdevēju dialogu, pilnvarojot to kā oficiālu struktūru ar pastāvīgā locekļa statusu, kam uzdots sekmēt Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības attiecības, un kā līdzvērtīgu sadarbības partneri Eiropas Parlamenta sadarbības delegācijai, kas izveidota attiecībām ar ASV Kongresu; atzinīgi vērtē to, ka ASV Kongresā ir atsākusi darboties Eiropas Savienības frakcija, un uzsver, cik nozīmīga ir cieša sadarbība ar Transatlantisko likumdevēju dialogu un piebiedrošanās tā pasākumiem; atkārtoti apstiprina, cik nozīmīga ir Transatlantiskā likumdevēju dialoga koordinācijas komiteja, kas nodrošina visu ar transatlantisko sadarbību saistīto darbību koordināciju attiecībā uz likumdošanas pasākumiem Eiropas Parlamentā, lai tādējādi stiprinātu parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē piesātināto transatlantisko dialogu pilsoniskās sabiedrības līmenī un aicina ES un ASV piešķirt šim dialogam vēl lielāku vērtību un debatēs par transatlantisko attiecību nākotni iesaistīt visas ieinteresētās personas no sociālās un ekonomikas jomas; uzskata, ka tādēļ varētu veidot regulāru pilsoniskās sabiedrības transatlantisko dialogu; uzsver, ka ES un ASV iedzīvotāju tieši personiskie kontakti veicina kopīgu vērtību, uzticības un transatlantisko partneru savstarpējas sapratnes veidošanos; tāpēc prasa lielāku atbalstu darbībām, kuras veicina un atvieglo mobilitātes un apmaiņas programmas, piemēram, tādas kā programma “Erasmus+”, kā arī praktikantu apmaiņu starp ASV Kongresu un Eiropas Parlamentu; vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi veicināt plašākus cilvēku tiešos personiskos kontaktus zinātnes, pētniecības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieprasa spēcīgāku parlamentāro sadarbību starp Eiropas Parlamenta deputātiem, ASV Kongresa locekļiem, ES dalībvalstu parlamentu deputātiem un dažādo ASV 50 federālo štatu likumdevējiem dažādās tematiskās jomās, lai būtu iespējams apmainīties ar labāko praksi, tādēļ cita starpā veidojot dialogus vietējā līmenī, piemēram, tādus kā koalīcija “Under2”, un izvērst koordināciju, risinot ne vien globālas, bet arī kopīgas iekšzemes problēmas, piemēram, tiecoties novērst ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, aizsargāt cilvēktiesības un demokrātijas standartus aizvien nopietnāka — gan iekšēja, gan ārēja — demokrātijas apdraudējuma kontekstā, aizstāvēt starptautiskās tiesības un nosargāt juridiski saistošus nolīgumus, veicināt kopīgas stratēģiskās intereses, vispārēju veselības apdrošināšanu, tiesiskā regulējuma konverģenci attiecībā uz antropocentrisku mākslīgo intelektu visos tā veidos, atbalstu sadarbībai starp ASV un ES uzņēmumiem, inovācijai un citām augstajām tehnoloģijām (tādām kā 5G un 6G, un biotehnoloģijām), veicināt pētniecību, izstrādi un inovāciju, tehnoloģiju uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, panākt, ka tiešsaistes platformas pilda pienākumus un uzņemas atbildību — un tādēļ cita starpā nodrošināt vajadzīgo pārraudzību, lai pārliecinātos, ka tiešsaistes platformu īstenotā politika atbilst demokrātijas pamatvērtībām —, sekmēt cīņu pret klimata pārmaiņām, arī kā pret drošības apdraudējumu, un mērķi panākt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, aizsargāt brīvu un neatkarīgu mediju telpu un nosargāt mūsu demokrātisko vēlēšanu procesu no ārvalstu iejaukšanās; atkārtoti norāda, cik svarīga ir ES un ASV sadarbība kosmosa jomā un cik svarīgs ir ES un ASV dialogs par kosmosu; atzinīgi vērtē izziņoto apņemšanos stiprināt transatlantisko sadarbību kosmosa jomā, par pamatu ņemot Galileo–GPS nolīgumu; uzskata, ka ar ES un ASV kosmosa jomā īstenotās sadarbības palīdzību starptautiskajā sabiedrībā varētu popularizēt attiecīgos drošības standartus un labāko praksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina ES un ASV kopīgi strādāt pie globāla mēroga nodokļu problēmu risināšanas, pamatojoties uz ESAO darbu — piemēram, starptautiskās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas reformu —, lai novērstu iespēju ekonomikas dalībniekiem izmantot nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) stratēģijas, tā cenšoties izvairīties no uzņēmumu nodokļu maksāšanas; šajā ziņā atbalsta ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara darbību; uzsver, ka reformu centieniem ir jāietver nodokļu oāžu likvidēšana; vērš uzmanību uz to, ka ar šādiem pasākumiem var mazināt ekonomisko nevienlīdzību; apstiprina ES apņemšanos īstenot taisnīgas nodokļu uzlikšanas principu digitālās ekonomikas jomā, kā tas ir prasīts jaunajā ES un ASV programmā globālām pārmaiņām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver to, cik nozīmīgs ir ES un ASV vīzu savstarpības princips, un mudina abas puses ar aktīvu diplomātisko iesaistīšanos rast abām pieņemamu risinājumu, kas nodrošinātu bezvīzu režīmu visām ES dalībvalstīm; atzinīgi vērtē Polijas iekļaušanu ASV vīzu režīma atcelšanas programmā un apstiprinājumu tam, ka arī Horvātija atbilst visām prasībām, lai to varētu iekļaut minētajā programmā; aicina ASV paātrināt Bulgārijas, Kipras un Rumānijas pievienošanos ASV vīzu režīma atcelšanas programmai; |
| --- | --- |

10.

Daudzpusības atjaunošana

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka ASV no jauna ir apņēmusies īstenot noteikumos balstītu daudzpusību un alianses ar saviem partneriem, un uzsver, ka tas dod svarīgu iespēju atkal cieši sadarboties ar ASV, atjaunojot, konsolidējot un plašāk izvēršot transatlantiskās attiecības, cita starpā arī tādās jomās kā daudzpusība un cilvēktiesības, un kopīgiem spēkiem — kā līdztiesīgiem partneriem — nostiprināt noteikumos balstītu globālo kārtību mūsu kopīgo liberāldemokrātisko vērtību kontekstā; vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir cieša sadarbība ar ASV un citām līdzīgi domājošām valstīm daudzpusējo organizāciju modernizēšanas nolūkā, lai panāktu, ka tās atbilst mērķim, ar kādu izveidotas, un lai pasaulē sekmīgāk veicinātu mieru un drošību, pamattiesības, universālās vērtības un starptautiskās tiesības; akcentē nepieciešamību attiecīgajos pasākumos iesaistīt tā dēvēto globālo dienvidu valstis; uzsver, ka ir vajadzīga cieša sadarbība un koordinācija ANO sistēmā, tās aģentūrās, organizācijās un misijās, cita starpā arī attiecībā uz nodrošinājumu ar personālu vadošos amatos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti apliecina apņemšanos īstenot starptautisko sadarbību ANO struktūrā, kas ir forums, bez kura nevar rast daudzpusējus risinājumus globālām problēmām un panākt globālu politikas vērienu, īstenot politikas dialogu un veidot konsensu starptautiskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa palielināt kopējo ES un ASV finansējumu progresīviem projektiem, kuru pamatā ir pašas mūsdienīgākās tehnoloģijas, palielināt kopīgas investīcijas pētniecībā un izstrādē, plašāk izvērst cilvēku tiešu akadēmisko apmaiņu STEM (zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas) jomā un palielināt kopīgo atbalstu tehnoloģiju jaunuzņēmumiem un MVU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Dž. Baidena administrācijas lēmumu atkal pievienoties Parīzes nolīgumam un iecelt Džonu Keriju (John Kerry) par īpašo prezidenta sūtni klimata jautājumos; atzinīgi vērtē paziņojumu par ES un ASV Augsta līmeņa klimata rīcības grupas izveidošanu; mudina ES un ASV nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par to, kā risināt klimata pārmaiņu un zaļākas tirdzniecības jautājumus, un mudina abus partnerus sekmēt zaļās tehnoloģijas (tostarp ūdeņraža), ilgtspējīga finansējuma un bioloģiskās daudzveidības principu praktisko īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka globāla sadarbība ir nozīmīga, lai risinātu transnacionālas problēmas — veicinātu izglītību, zinātni, jaunatnes lietas, kā arī kultūru daudzveidību un dialogu; aicina ASV atgriezties Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijā (UNESCO); |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē ASV lēmumu atkal pievienoties Pasaules Veselības organizācijai; prasa, lai transatlantiskā partnerība uzņemtos vadību veselības diplomātijas jomā, cenšoties ar koordinētu pieeju apturēt Covid-19 pasaules mērogā, kā arī novērst veselības jomā nākotnē iespējamas krīzes, un globālā mērogā panākt spēcīgāku veselības drošību, un tas jo īpaši attiecas uz Pasaules Veselības organizācijas reformu un transatlantisko partneru kopīgajiem centieniem nodrošināt globāli taisnīgu piekļuvi un sadalījumu Covid-19 vakcīnām, testiem un ārstēšanai, sevišķi valstīs ar zemākiem ienākumiem; uzstāj, ka ir jāveicina sadarbība labāku procedūru izveidošanai attiecībā uz to, kā sagatavoties pandēmijām nākotnē, un ka tas cita starpā ir jādara ar klīniski un regulējuma ziņā saskaņotu un konsekventu pieeju, kas papildina globālās piegādes ķēdes, lai tādējādi nodrošinātu elastīgumu un noturību; pieprasa objektīvu, neatkarīgu izmeklēšanu par Covid-19 pandēmijas izcelsmes avotu un izplatību, kā arī par PVO rīcību pandēmijas sākumā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir vajadzīga vērienīgāka publiskā vakcīnu diplomātija, kur vadošo lomu varētu uzņemties ES un ASV, jo globāla vakcinācija ir vienīgais veids, kā apturēt pandēmiju; atzinīgi vērtē finansiālo ieguldījumu, ko ES un ASV ir atvēlējušas mehānismam COVAX un starptautiskās sadarbības veicināšanai, lai uzlabotu vakcīnu pieejamību visā pasaulē, tādēļ ar koordinētu pieeju pievēršoties priekšlikumam atvieglot intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumus vakcīnām; šajā ziņā mudina transatlantiskos partnerus kopīgi strādāt pie tā, lai nodrošinātu vakcīnu ātru ražošanu un piegādi, kur vien tas ir nepieciešams; iedrošina ASV un ES apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz vakcīnu ieviešanu, lai tādējādi panāktu labāku sagatavotību un noturību nākotnē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pieprasa saskaņotu ES un ASV nostāju ANO, cita starpā arī attiecībā uz ANO reformu, lai panāktu, kā tā efektīvāk darbojas kā daudzpusēja organizācija, lai tā kļūtu pārredzamāka un lai vairotu uzticēšanos šai organizācijai; prasa koordinēti strādāt, lai panāktu vērienīgu saistību uzņemšanos ANO 2021. gada augstākā līmeņa sanāksmēs par klimata pārmaiņām un par bioloģisko daudzveidību (COP 26); prasa ES un ASV uzņemties vadību Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un citos forumos, piemēram, Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā un Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā; šajā ziņā uzsver, ka izšķiroša nozīme ir sadarbībai tādās jomās kā tīra enerģija, pētniecība, izstrāde un inovācija, kā arī mazoglekļa tehnoloģijas un ražojumi, un arī sadarbībai citos steidzami risināmos jautājumos, piemēram, par ieroču neizplatīšanu, konfliktu risināšanu un cīņu pret vardarbīga radikalizāciju un terorismu; pauž bažas par to, ka aizvadītajās trijās desmitgadēs Ķīnas oglekļa emisiju apjoms ir trīskāršojies un ka tās emisiju apjoma īpatsvars patlaban ir 27 % no visas pasaules siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma, jo tas nozīmē, ka ar ES un ASV centieniem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu ir stipri vien par maz, ja nepārprotamu apņemšanos un īstenošanu nenodrošina arī Ķīna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa aizstāvēt starptautiskās jūras tiesības un šajā ziņā atkārtoti aicina ASV ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju; aicina ASV piebiedroties ES, kas cenšas panākt, lai pirms nākamās ANO Vides asamblejas sanāksmes būtu pieņemts starptautisks līgums cīņai pret jūras piedrazošanu un jūras piesārņošanu ar plastmasu; mudina ASV un ES spēcīgāk sadarboties cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju visā pasaulē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē, ka prezidents Dž. Baidens ir paziņojis par jaunu dekarbonizācijas mērķrādītāju, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam, proti, 50–52 %, salīdzinājumā ar attiecīgo 2005. gada līmeni; atzīmē arī to, ka prezidents Dž. Baidens rīkoja valstu vadītāju virtuālu augstākā līmeņa sanāksmi par klimatu, lai spēcīgāk stimulētu lielākās valstis rīkoties klimata jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, ka gaisa kvalitāte ASV aizvadītajos pāris gadu desmitos ir būtiski uzlabojusies, un to lielā mērā ir veicinājusi tehnoloģiju uzlabošanās un inovācija enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka ES kopā ar ASV būtu vēlreiz jāapliecina — ilgtspējīgas attīstības mērķi un Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam ir centrālie elementi efektīvas daudzpusējās sadarbības sistēmā, kurā iesaistās arī Ķīna, kad vien tas iespējams, ja vien Ķīna patiesi ir apņēmusies uzturēt dialogu un sadarbību bez sacīkstes principa un ar darba programmu, kas vēl vairāk nostiprina 2030. gada programmas pamatstruktūras un mērķus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa intensīvāk sadarboties, piemērojot ierobežojošus pasākumus, tostarp sankcijas saistībā ar cilvēktiesībām, un mudina Padomi ES globālajā cilvēktiesību sankciju režīmā iestrādāt korupcijas komponentu; aicina ES un ASV koordinēt savu sankciju piemērošanas politiku, kad vien tas iespējams un ir lietderīgi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Dž. Baidena administrācijas paziņojumu par apņemšanos atsākt sadarbību ar ANO Cilvēktiesību padomi, kas liecina, ka ASV atkal vēlas veicināt cilvēktiesības visā pasaulē, cerot stiprināt centienus panākt cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē un nepieļaut cilvēktiesību autoritāru pārskatīšanu, tās traktējot kā uz valsti vērstu jēdzienu; aicina ES un ASV kopā ar līdzīgi domājošiem sabiedrotajiem strādāt pie Cilvēktiesību padomes reformas un, konkrētāk, skaidri noteikt tās dalības kritērijus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa stiprināt ES un ASV apņemšanos veicināt un aizsargāt cilvēktiesības visā pasaulē, kā arī cīnīties pret autoritārisma un neliberālu režīmu pieaugumu; mudina veidot vispusīgu ES un ASV kopīgu instrumentu kopumu cīņai pret cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina ES iestādes kopā ar demokrātiskām partnervalstīm nopietni strādāt pie tā, lai starptautiskā līmenī aizstāvētu un veicinātu pamata cilvēktiesības un demokrātiskās vērtības, un tādēļ vēl spēcīgāk veidot ciešu sadarbību ar starptautiskām organizācijām, tādām kā Eiropas Padome un EDSO; uzskata, ka Parlaments un ASV Kongress varētu sadarboties gadījumos, kad nepamatoti vai represiju nolūkā, vēršoties pret attiecīgo personu darbību, tiek sodīti un ieslodzīti cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka Dž. Baidena administrācija ir atcēlusi ASV sankcijas pret Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) augstākajām amatpersonām; mudina ASV pievienoties Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem un konstruktīvi sadarboties ar SKT tās īstenotajos izmeklēšanas un tiesvedības procesos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti aicina ASV atcelt nāvessodu un īstenot savas krimināltiesību sistēmas reformu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina ES un ASV uzturēt dialogu un apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz to, kā veicināt rasu un dzimumu līdztiesību; aicina ES un ASV ar izlēmīgu rīcību vērsties pret sistēmisku rasismu, par ko liecina policijas vardarbība, no kuras nesamērīgi cieš tieši etniskās un rasu minoritātes, un pret iesakņojušos nevienlīdzību, kas intensīvi veicina likumīgus, miermīlīgus protestus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka ES un ASV kopā var veicināt līdztiesību un cilvēktiesību ievērošanu un panākt, ka abi šie elementi ir pienācīgi atspoguļoti un tiem ir pienācīgs atbalsts daudzpusēju forumu lēmumu pieņemšanas procesos; tāpēc ierosina apsvērt iespēju veidot pastāvīgu platformu dialogam starp ES un ASV, lai ar konkrētu rīcību apkarotu rasismu, naida runu un diskrimināciju, tostarp diskrimināciju pret LGBTIQ kopienu, un pieprasa šajā ziņā ciešāku daudzpusējo sadarbību ar starptautiskām organizācijām, tādām kā EDSO, ANO, Āfrikas Savienība, Amerikas valstu organizācija un Eiropas Padome; aicina ES un ASV kopīgi rīkot pret rasismu vērstu pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par cīņu pret rasismu un diskrimināciju pasaules mērogā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ir ļoti nobažījies par Teksasas štata likumdevēju pieņemto Teksasas Sirdsdarbības likumu (Texas Heartbeat Act), ar ko de facto ir aizliegti aborti, jo tas ir nopietns uzbrukums sieviešu seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; pauž nožēlu, ka ASV Augstākajai tiesai neizdevās panākt vienprātīgu lēmumu, tāpēc tā noraidīja lūgumu izspriest šī bezprecedenta tiesību akta pieņemšanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzstāj, ka ir jāpieliek vairāk pūļu, lai uzlabotos dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības, cita starpā arī tādos jautājumos kā ar dzimumu saistīta vardarbība un seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES un dalībvalstis spēcīgāk sadarboties ar ASV, veicinot reliģijas vai ticības brīvību visā pasaulē; aicina ES un ASV abpusēji nodrošināt Eiropas un ASV kultūras un vēstures mantojuma aizsardzību un saglabāšanu ASV un ES; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Dž. Baidena administrāciju ātri īstenot izziņotos plānus slēgt Gvantanamo ieslodzījuma vietu; pauž nožēlu par to, ka gandrīz 20 gadus pēc šīs ieslodzījuma vietas izveidošanas tajā joprojām ir 40 ieslodzītie, tostarp pieci ieslodzītie, par kuru atbrīvošanu bija lēmusi B. Obamas administrācija; aicina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk piedāvāt savu atbalstu šā procesa atvieglošanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina ASV garantēt, ka tādi pamatpakalpojumi kā veselības aprūpes sistēma un sociālās aizsardzības sistēmas ir taisnīgi un atklāti pieejami lielākam iedzīvotāju īpatsvaram; mudina jaunievēlēto Dž. Baidena administrāciju spert konkrētus soļus, lai regulētu ASV pilsoņu īpašumā esošu ieroču glabāšanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vērš uzmanību uz to, cik plašs ir līdz šim vēl nebijušu kopīgo problēmu spektrs, ar ko saskaras transatlantiskie partneri un kas aptver gan cīņu pret terorismu, gan hibrīddraudus, klimata pārmaiņas, dezinformāciju, kiberuzbrukumus, jaunas un revolucionāras tehnoloģijas un spēku samēra maiņu pasaules mērogā, un arī problēmu, kas šajā sakarībā rodas attiecībā uz noteikumos balstītu starptautisko kārtību; |
| --- | --- |

35.

Intensīvāka sadarbība starptautiskās tirdzniecības un investīciju jomā

| 36. | uzsver, ka ir jāizmanto pozitīvais impulss un kopā ar ASV jāstrādā pie daudzpusējās tirdzniecības sistēmas nostiprināšanas un Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformas; atzinīgi vērtē 2021. gada 15. jūnijā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes noslēguma paziņojumu “Ceļā uz atjaunotu transatlantisko partnerību”, kas liecina, ka iesaiste atkal ir aktīva un konstruktīva; atzinīgi vērtē vienošanos par sadarbības sistēmu attiecībā uz lieliem civilās aviācijas gaisa kuģiem; ņem vērā, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku paziņojumā ir atzīts — ASV 232. sadaļā noteikto tarifu piemērošana importam no ES ir radījusi saspīlējumu transatlantiskajās attiecībās, un ļoti atzinīgi vērtē nepārprotamo apņemšanos, kas pausta tajā pašā paziņojumā, proti, līdz gada beigām rast risinājumu patlaban atšķirīgajiem viedokļiem par tērauda un alumīnija ražošanas jaudas pārpalikumu; uzskata, ka ir būtiski veidot vairākas pastāvīgu diskusiju platformas, tādas kā Tirdzniecības un tehnoloģiju padome un ES un ASV kopīgā tehnoloģiju konkurences politikas dialoga struktūra, jo tās vēl vairāk sekmēs transatlantisko komerciju, un mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk izveidot efektīvu un iekļaujošu ES struktūru partnerībai ar Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota kopīga ES un ASV Covid-19 ražošanas un piegādes ķēdes darba grupa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Tirdzniecības un tehnoloģiju padome ir daļa no pozitīvas transatlantiskās tirdzniecības programmas, un tās galīgais mērķis ir jaunajās tehnoloģijās iedibināt demokrātijas vērtības un ētiku, lai kļūtu par pārredzamu institucionālu struktūru un par globālas digitālās pārkārtošanās līderi; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka dibināšanas sanāksme ir notikusi atbilstoši plānotajam, kaut arī bija jūtams saspīlējums, kas ir atklāti un godīgi jāpārrunā; norāda, ka būtu iespējami daži ātri ieguvumi, kas veicinātu plašāku divpusējo tirdzniecību, un tāpēc mudina abas puses koncentrēties uz konkrētiem, reāliem rezultātiem; šajā ziņā atzinīgi vērtē rezultātus, ar kādiem noslēgusies šā gada 29. septembrī Pitsburgā notikusī Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes pirmā sanāksme, kurā tika apstiprinātas konkrētas tēmas katrai no 10 darba grupām; saistību kontekstā atbalsta apņemšanos sadarboties, lai nepieļautu jaunu un lieku šķēršļu veidošanos tirdzniecībai ar jaunām un topošām tehnoloģijām, kā arī sadarboties ieguldījumu izvērtēšanas un divējāda lietojuma preču eksporta jomā, un apņemšanos panākt rezultatīvāku politikas īstenošanu, vēršoties pret ārpustirgus un tirdzniecību kropļojošām politikas nostādnēm un praksi; atzinīgi vērtē to, ka ir noskaidrotas konkrētas tēmas, piemēram, ārpustirgus ekonomikas sistēmu radīto problēmu risināšana, kā arī sadarbība darba tiesību politikas un ar tirdzniecību saistītas klimata politikas jomā Globālās tirdzniecības problēmu risināšanas darba grupā; vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir sadarbība saistībā ar starptautisku tehnoloģijas standartu noteikšanu; prasa Transatlantiskā likumdevēju dialoga struktūrā izveidot Tirdzniecības un tehnoloģiju apakškomiteju, lai papildinātu Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes izpildvaras funkciju un lai īstenotu minētās padomes demokrātisku kontroli; uzsver, ka Tirdzniecības un tehnoloģiju padome nav forums sarunām par ES un ASV tirdzniecības nolīgumu, tomēr neizslēdz šādu iniciatīvu iespējamību nākotnē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm ir pasaulē integrētākās ekonomiskās attiecības, kas ir arī plašākās un dziļākās divpusējās tirdzniecības un investīciju attiecības — preču un pakalpojumu tirdzniecības apjoms pārsniedz 1 triljonu EUR gadā; atgādina, ka ES un ASV ekonomikas īpatsvars kopā ir vairāk nekā 40 % no pasaules IKP un gandrīz viena trešdaļa no pasaules tirdzniecības plūsmām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vērš uzmanību uz to, ka mums — vēsturiskiem sabiedrotajiem un tirdzniecības partneriem — ir svarīgi ar svaigiem spēkiem aktivizēt transatlantiskās attiecības tirdzniecības jomā, jo īpaši aktuālās Covid-19 krīzes situācijā, un tādējādi veicināt daudzpusību, sekmēt atvērtu, noteikumos balstītu tirdzniecības sistēmu un rast kopīgus risinājumus akūtām pasaules mēroga problēmām, tostarp attiecībā uz globālu veselību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ņem vērā norādes, ko uzklausīšanā par Dž. Baidena administrācijas 2021. gada tirdzniecības programmu jau ir snieguši partneri no ASV un ASV tirdzniecības pārstāve Katrīna Tai (Katherine Tai); |
| --- | --- |

40.

| 41. | šajā sakarībā atkārtoti pauž atbalstu jaunajai ES tirdzniecības stratēģijai, kuras mērķis ir — arī ar Savienības transatlantiskās programmas palīdzību — panākt sinerģiju starp iekšpolitikas un ārpolitikas mērķiem saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tirdzniecības politiku uzskata par transatlantiskās programmas ģeopolitiski stratēģisku instrumentu; uzsver, ka ASV ir ārkārtīgi nozīmīgs tirdzniecības partneris, un tāpēc atzinīgi vērtē pozitīvos signālus no Dž. Baidena administrācijas, kura plāno stiprināt divpusējās attiecības ar ES, un prasa atjaunot sadarbību, kam turpmākajos gados būtu jādod noturīgi un konkrēti rezultāti, ņemot vērā to, ka atvērtas stratēģiskās autonomijas kontekstā arī drošības intereses atstāj ietekmi uz mūsu ekonomiskajām attiecībām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vērš uzmanību uz to, ka ir jāvienojas par kopīgu rīcību, kuras pamatā ir kopīgas intereses un vērtības, kā arī kopīgi riska faktori un apdraudējums, un tas ir jādara, lai veicinātu globāli ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | akcentē nepieciešamību īstenot pasaules tirdzniecības sistēmas reformu, lai tādējādi nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaulē, un kopīgi strādāt pie jauniem tirdzniecības noteikumiem, sevišķi attiecībā uz negodīgu tirdzniecības praksi, jo negodīga konkurence smagi ietekmē mūsu uzņēmumus un darba ņēmējus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atbalsta pieeju partnerībai vadībā ar ASV, tostarp saskaņotu nostāju attiecībās ar Krieviju un Ķīnu, kas vērsta uz kopīgu interešu īstenošanu mūsu ekonomiku zaļās un digitālās pārkārtošanas procesos, kā arī uz kopīgām iniciatīvām par globālu sabiedrisko labumu nodrošināšanu; uzsver, ka šajā programmā ir iekļauti “darba ņēmēji un algas”, kā arī noturīgākas, ilgtspējīgākas un atbildīgākas piegādes ķēdes; šajā ziņā mudina abas puses saskaņot savu pieeju piespiedu darba un ekspluatējošu darba apstākļu jautājumos un aicina tās sadarboties, lai panāktu, ka tirdzniecības nolīgumos un arī daudzpusējā līmenī labāk ir ievērotas darba ņēmēju tiesības un vides standarti, un tādēļ cita starpā izmantot vienai otras pieredzi, lai efektīvāk nodrošinātu šo noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir uzskatāmi jāapliecina — ka labākas ES un ASV tirdzniecības attiecības būs izdevīgas iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kuri globalizācijas ietekmē ir atstāti novārtā, un uzņēmumiem abās Atlantijas okeāna pusēs; šajā sakarībā prasa ES un ASV sadarboties un saskaņot savas stratēģijas, lai panāktu investīciju sinerģiju un lai jo īpaši īstenotu savu ekonomiku zaļo un digitālo pārkārtošanos, kas ir ilgtspējīga un iekļaujoša; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīmē, ka ES un ASV kopīgās problēmas pēc būtības ir aizvien mazāk militāras un ir saistītas ar mūsu ekonomisko partnerību; tāpēc prasa turpināt un intensīvāk izvērst Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa transatlantisko parlamentāro dialogu par tirdzniecību, tādēļ īstenojot sadarbību komiteju līmenī, proti, starp Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komiteju (ES puse) un komiteju “Ways & Means”, tās Tirdzniecības apakškomiteju un Senāta Finanšu komiteju (ASV puse), kā arī Transatlantiskā likumdevēju dialoga struktūrā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka ASV atbalsta jauno PTO ģenerāldirektori Ngozi Okondžo-Ivealu (Ngozi Okonjo-Iweala) un ka ASV atkal ir pievienojusies Parīzes nolīgumam; atzinīgi vērtē to, ka uz četriem mēnešiem ir apturēta Airbus-Boeing tarifu piemērošana, jo tie pārāk negatīvi ietekmēja ES lauksaimniecības pārtikas produktus, un uzskata to par pozitīvu soli ceļā uz noturīgu risinājumu civilās aviācijas gaisa kuģu subsīdiju jautājumā; norāda, ka šo tarifu apturēšanas periods beigsies 2021. gada jūlijā, un mudina rast risinājumu, ar ko šos tarifus varētu atcelt pavisam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē ASV vēlmi sākt diskusiju, lai risinātu jautājumu par tērauda un alumīnija ražošanas jaudas pārpalikumu pasaulē; atzīmē Komisijas lēmumu apturēt tarifu paaugstināšanu ASV importam, kas bija atbildes reakcija uz ASV īstenotajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | turklāt atzinīgi vērtē to, ka PTO ir ātri noslēgts nolīgums par tarifa kvotu, kas bija pirmais nolīgums ar ASV jauno Dž. Baidena administrāciju un kas liecina, ka šī jaunā administrācija vēlas PTO struktūrā panākt vienošanos ar ES; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tomēr atzīst, ka dažās jomās intereses joprojām ir atšķirīgas; šajā ziņā mudina abas puses atrisināt divpusējos strīdus; mudina ASV atcelt vienpusēji noteiktos tirdzniecības pasākumus un kliedēt draudīgo ieceri noteikt vēl arī citus pasākumus attiecībā uz digitālo pakalpojumu nodokļiem un mudina ASV atturēties no turpmākiem pasākumiem un drīzāk pievērsties tam, kas mūs vieno; lielu nozīmi piešķir ES un ASV 2021. gada jūnijā notikušajai augstākā līmeņa sanāksmei, ko uzskata par atspēriena punktu, lai turpinātu restaurēt mūsu tirdzniecības attiecības un apspriestos par jomām, kuras vēl nav izmantotas, bet veicinātu plašāku sadarbību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | lai gan sarunas vēl turpinās, mudina ASV nekavējoties atcelt 232. sadaļā noteiktos tarifus tēraudam un alumīnijam, jo Eiropas uzņēmumus nevar uzskatīt par ASV valsts drošības apdraudējumu, un uzsver, ka kopīgi ir jārisina problēmas, kas saistītas ar tērauda un alumīnija ražošanas jaudas pārpalikumu no trešām valstīm; cita starpā atkārtoti norāda, ka ES cer uz ES un ASV savstarpēju tarifu likvidēšanu rūpniecības precēm; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kaut gan stingri iebilst pret to, ka ir slēgti izmeklēšanas procesi par digitālajiem nodokļiem saistībā ar 301. sadaļu, tomēr atzinīgi vērtē lēmumu apturēt sešu mēnešu represīvos tirdzniecības pasākumus, kas vērsti pret tādām ekonomikas nozarēm kā apavu ražošana dalībvalstīs, kuras ieviesušas digitālo pakalpojumu nodokli laikā, kad vēl turpinās sarunas ESAO struktūrā; pauž bažas par ASV tirdzniecības pārstāves sākotnējo sarakstu ar tarifu pretpasākumiem, kuri izriet no izmeklēšanas procesiem, kas saistībā ar 301. sadaļu ir īstenoti par dažādiem ES digitālo pakalpojumu nodokļiem, un kuri ietver īpaši sensitīvus ražošanas sektorus, piemēram, apavu ražošanas un ādas apstrādes sektorus, kam papildu tarifu pieņemšanas gadījumā ASV tirgus, iespējams, vairs nebūtu pieejams; mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt sarunu procesu, kas saistīts ar ESAO priekšlikumu par digitālo nodokļu sistēmu, un šīs sarunas pēc iespējas drīzāk pabeigt, un izmantot visas iespējas, lai nepieļautu vēl lielāku ekonomisko kaitējumu ES uzņēmumiem, sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši rēķinoties ar stratēģijām, kuras vērstas uz atveseļošanos pēc Covid-19 krīzes; uzskata — tā kā kopējā tirdzniecības politika ir ES ekskluzīvās kompetences joma, un ņemot vērā ASV represiju draudus, kas saistīti ar digitālo nodokļu tiesību aktiem, ir vēlama vienota ES, nevis individuāla katras valsts pieeja, jo īpaši tāpēc, lai nepieļautu transatlantisko tarifu turpmāku savstarpējo eskalāciju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst, ka joprojām nav izmantotas visas iespējas novērst nopietno birokrātiju un stiprināt transatlantisko ekonomisko partnerību; saistībā ar aktuālo sāncensību tehnoloģiju jomā uzsver, cik mūsu uzņēmumiem nozīmīga ir cieša transatlantiskā regulējuma telpa, un tas jo īpaši attiecas uz jaunām digitālajām, enerģētikas un ar klimatu saistītām tehnoloģijām; cer, ka abas puses dialoga procesā reaģēs uz ES bažām, kas saistītas ar ASV likumu par tikai amerikāņu preču pirkšanu (Buy American Act) un tā dēvēto Džonsa likumu un kas cita starpā skar arī publisko iepirkumu un pakalpojumu tirgu pieejamību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atbalsta kopīgu pieeju Covid-19 krīzes pārvarēšanai, tādēļ cita starpā arī nodrošinot, ka vakcīnas ir pieejamākas un to cena ir pieņemamāka; prasa ES un ASV kopīgi strādāt un uzņemties vadību, īstenojot centienus risināt vakcīnu trūkuma problēmu, un tādējādi nodrošināt, lai vakcīnas pēc iespējas ātrāk būtu piegādātas visā pasaulē un pēc iespējas lielākā daudzumā; atzinīgi vērtē to, ka ES un ASV partnerībā ir paziņojušas par apņemšanos panākt lielāku progresu centienos nodrošināt globālu vakcināciju pret Covid-19 un tādēļ līdz nākamajā gadā paredzētajai ANO Ģenerālās asamblejas sanāksmei sasniegt 70 % vakcinācijas aptveri visā pasaulē; atgādina, ka pasaulē ir globāls vakcīnu trūkums; tāpēc, lai panāktu taisnīgumu vakcīnu pieejamības ziņā, prasa ES un ASV sadarboties ar ražotājiem, tā cenšoties palielināt vakcīnu un to komponentu globālo ražošanas jaudu; prasa abām pusēm atturēties no jebkādiem eksporta ierobežošanas pasākumiem, nodrošināt piegādes ķēžu pienācīgu darbību, garantēt vajadzīgo tehnoloģiju nodošanu un labāk sagatavoties globālām ārkārtas situācijām, kas veselības jomā ir iespējamas nākotnē; mudina abas puses izvērst sadarbību regulējuma jomā, lai veicinātu zāļu būtisku pieejamību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju un Dž. Baidena administrāciju aktīvi atbalstīt jaunās PTO ģenerāldirektores iniciatīvas, jo īpaši veselības jomā; šajā sakarībā norāda uz nostāju, ko par iespējamo atbrīvojumu no Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) Parlaments ir paudis savā 2021. gada 10. jūnija rezolūcijā (9); |
| --- | --- |

56.

| 57. | kaut gan atzīst, ka ir svarīgi aizsargāt Eiropas intelektuālā īpašuma tiesības, lai uzņēmumi nezaudētu inovācijas spēju, tomēr uzskata, ka ir būtiski izvērtēt visas TRIPS līgumā pieejamās elastības iespējas, kas ļautu palielināt vakcīnu un vakcīnu komponentu globālo ražošanas jaudu; uzsver, ka risinājumi intelektuālā īpašuma tiesību jomā var būt tikai daļa no vispārējas globālas atbildes reakcijas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka PTO joprojām ir noteikumos balstītas, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas stūrakmens; prasa spēcīgāk sadarboties, īstenojot PTO reformu, tostarp tās trīs pamatfunkciju reformu, kas nozīmē, ka steidzami ir jāpārveido un jāatjauno Apelācijas institūcija un jānostiprina PTO īstenotās uzraudzības un apspriešanās funkcijas, un tādēļ cita starpā arī jāveicina atvērti plurilaterāli nolīgumi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina abus partnerus sadarboties, lai reglamentētu veselības produktu tirdzniecību, izstrādātu digitālās tirdzniecības noteikumus un noteiktu vērienīgu klimata un vides programmu, tādēļ cita starpā arī atsākot sarunas par vides preču nolīgumu, un mudina tos strādāt pie kopīgiem priekšlikumiem, tostarp par subsīdiju mehānismiem un par fosilā kurināmā subsīdiju pakāpenisku likvidēšanu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | cer, ka abas puses vienosies par konkrētiem rezultātiem 12. PTO Ministru konferencē (MC12), lai PTO būtu gatava zaļās un digitālās pārkārtošanās procesiem, un ka tās cita starpā panāks vienošanos arī attiecībā uz nolīgumu par zivsaimniecību, deklarāciju par tirdzniecību un veselību, darba programmu strīdu izšķiršanas sistēmas reformai, darba programmu par rūpniecības subsīdijām un valstij piederošiem uzņēmumiem, un ka abi partneri panāks ievērojamu progresu sarunās par e-komerciju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina abas puses sadarboties, lai atjauninātu PTO noteikumus par valstij piederošiem uzņēmumiem, rūpniecības subsīdijām, ražošanas jaudas pārpalikumu un tehnoloģiju nodošanu, un tā censties panākt, ka minētā organizācija ir gatava efektīvi risināt 21. gadsimtā aktuālās problēmas; šajā ziņā atbalsta arī plašāku trīspusējo iniciatīvu ar Japānu un prasa ES un ASV uzņemties PTO līdzīgi domājošu valstu koalīcijas vadību, lai vienotos par jauniem noteikumiem, vienlaikus arī izstrādājot autonomu instrumentu cīņai pret negodīgām ārvalstu subsīdijām; cer, ka abas puses veicinās daudzpusējos nolīgumus un centīsies tos noslēgt; aicina ASV no jauna uzņemties saistības īstenot PTO Nolīgumu par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ņem vērā rezultātu, ar kādu noslēgusies pirmā ES un ASV dialogam par Ķīnu veltītā augsta līmeņa sanāksme, kurā abas puses vēlreiz uzsvēra, ka tirdzniecības attiecības ar Ķīnu tām ir daudzšķautņainas un ietver sadarbības, konkurences un sistēmiskas sāncensības elementus; atbalsta kopīgu stratēģisko pieeju attiecībās ar Ķīnu gadījumos, kad tas ir iespējams, un atbalsta sadarbību daudzpusējos forumos, risinot tādas kopīgas problēmas kā klimata pārmaiņas un negodīga tirdzniecības prakse, kas rada tirgus izkropļojumus un nevienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir saskaņota nostāja, lai vērstos pret kropļojošām rūpniecības subsīdijām (sevišķi attiecībā uz valstij piederošiem uzņēmumiem un ražošanas jaudas pārpalikumu vitāli svarīgos sektoros), tehnoloģiju piespiedu nodošanu, intelektuālā īpašuma zādzībām, obligātu kopuzņēmumu veidošanu, tirgus šķēršļiem un lai panāktu piespiedu darba aizliegumu, tādēļ cita starpā arī diskutējot par ASV pirmā posma nolīgumu ar Ķīnu un ES visaptverošo investīciju nolīgumu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīmē, ka šādus jautājumus nevar atrisināt vienpusēji vai divpusēji, un prasa veidot līdzīgi domājošu partneru starptautisku koalīciju PTO struktūrā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ES un ASV kopīgajā stratēģijā un PTO struktūrā ir būtiski iedibināt cilvēktiesību ievērošanas komponentu, un tas attiecas arī uz starptautisku uzņēmumu darbību; šajā sakarībā norāda, ka ir vajadzīgi saistoši tiesību akti par pienācīgus pārbaudi, un prasa ASV piebiedroties un atbalstīt šo pieeju visā piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka, reaģējot uz Ķīnas iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, ES un ASV būtu jāstiprina transatlantiskā sadarbība, kas vērsta uz noteikumos balstītu un ilgtspējīgu savienojamību, un cer uz turpmāku sadarbību, jo īpaši attiecībā uz augstu kvalitātes standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju, veicinot dialogu un kopīgu rīcību, pārliecinoši veicināt ES intereses un atvērtu ES stratēģisko autonomiju un reaģēt uz nepamatotiem ASV nodokļiem, sankciju eksteritoriālu piemērošanu, kas ir pretrunā starptautiskajām tiesībām, un uz tirgus šķēršļiem; uzsver, ka ir jāstiprina ES autonomie tirdzniecības pasākumi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konkrēti, aicina ASV nodrošināt, ka publiskā iepirkuma procedūras ir pārredzamas, atklātas un prognozējamas uz vienlīdzīgas attieksmes principa pamata; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu instrumentam, ar ko atturēt trešās valstis no piespiedu pasākumu īstenošanas un ar ko šādus pasākumus neitralizēt, un izstrādāt tiesību aktu, ar kuru atbalstīt Eiropas uzņēmumus, pret kuriem šīs sankcijas ir vērstas un kuri darbojas saskaņā ar starptautisko tiesību normām; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mudina abas puses iesaistīties tālejošā dialogā, rast fundamentālu pamatu kopīgai rīcībai un meklēt iespējas slēgt selektīvus tirdzniecības un investīciju nolīgumus, tādēļ atsākot augsta līmeņa stratēģisko dialogu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa ar Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes starpniecību spēcīgāku veidot ilgtspējīgu regulatīvo, zaļo un digitālo partnerību; prasa panākt vienošanos par atbilstības novērtēšanu, kas būtu īpaši izdevīgi MVU, un pieprasa saskaņotu pieeju starptautisku standartu noteikšanai vitāli svarīgām un jaunām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgajam intelektam, turklāt prasa sadarboties regulējuma jomā, kas piemērojams lielajiem tehnoloģiju uzņēmumiem, kā arī digitālo un globālo nodokļu regulējuma jomā; prasa ES un ASV apmainīties ar informāciju par ārvalstu investīciju izvērtēšanu stratēģiskās nozarēs, cita starpā arī par iespējamiem naidīgas pārņemšanas gadījumiem, un prasa abiem partneriem šajos jautājumos sadarboties; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mudina abas puses apmainīties ar labāko normatīvo praksi; mudina ES un ASV turpināt sarunas par atbilstības novērtēšanu, tā cenšoties likvidēt finansiāli apgrūtinošus šķēršļus, kas nav saistīti ar tarifiem; uzsver, ka abām pusēm ir būtiski vienot un vadīt līdzīgi domājošu partneru koalīciju, lai panāktu, ka starptautiskās standartizācijas organizācijas vairāk izmanto transatlantiskos standartus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina abas puses ar tirdzniecības palīdzību cīnīties pret klimata pārmaiņām un panākt augšupēju konverģenci; šajā ziņā mudina abas puses sadarboties, nosakot oglekļa cenas, un jo īpaši koordinēt oglekļa ievedkorekcijas mehānisma izstrādi, un mudina tās sadarboties, arī īstenojot efektīvus pasākumus, kas vērsti pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību un ar ko attiecībā uz ieroču tirdzniecību, tostarp ASV un ES dalībvalstu ieroču eksportu, tiek vairota pārredzamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa ASV un ES kopīgi strādāt, lai ESAO struktūrā ieviestu globālu uzņēmumu ienākuma nodokli, un īpaši atzinīgi vērtē G7 valstu panākto vienošanos par globālu nodokļu reformu, turklāt akcentē vienošanos par minimālo globāla uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi vismaz 15 % apmērā un pieprasa abu partneru sadarbību cīņā pret krāpniecisku un kaitniecisku tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka spēcīgāki tirdzniecības un ekonomiskie partneri veido spēcīgākas alianses; atzinīgi vērtē abu pušu centienus noturīgākas padarīt savas piegādes ķēdes, jo īpaši attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pieprasa spēcīgāku ES un ASV sadarbību Arktikā, ņemot vērā jaunu navigācijas ceļu atvēršanu un iespējamo dabas resursu pieejamību klimata pārmaiņu ietekmē, kā arī rēķinoties ar citu valstu, piemēram, Ķīnas, augošo ekonomisko interesi par Arktiku; aicina Komisiju šīm iespējām un problemātikai pievērsties arī topošajā Arktikas stratēģijā; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mudina Komisiju — kā ierasts, — ar ASV sadarboties pārredzami un tādēļ cita starpā arī publicēt visus ASV nosūtītos priekšlikumus un garantēt Parlamenta un pilsoniskās sabiedrības iesaisti attiecīgo priekšlikumu sagatavošanā, lai tādējādi vairotu patērētāju un iedzīvotāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

77.

Drošības un aizsardzības problēmu kopīga risināšana

| 78. | uzsver, ka transatlantiskā alianse joprojām ir fundamentāli nozīmīga Eiropas kontinenta drošībai un stabilitātei, jo NATO ir Eiropas kolektīvās aizsardzības pamats un viens no Eiropas drošības galvenajiem balstiem; turklāt atkārtoti apliecina, ka NATO sabiedrotajiem un partneriem, un arī Eiropas Savienībai kopīgiem spēkiem ir jādara vairāk, lai attaisnotu cerības, ko tie pamatoti izpelnījušies kā uzticami un līdztiesīgi transatlantiskie partneri, kuri spēj un vēlas aizstāvēt sevi un pārvarēt krīzes kaimiņreģionos, vajadzības gadījumā tādēļ arī uzņemoties vadību, tomēr ciešā sadarbībā ar Amerikas Savienotajām Valstīm; atbalsta transatlantisko partneru atbildības līdzsvara atjaunošanu attiecībā uz drošību, tādēļ cenšoties panākt, ka aizsardzības jautājumos ES dalībvalstis vairāk paļaujas uz sevi (kas savukārt mazina slogu ASV), turklāt centienus īstenot tā, lai veidotos sinerģija starp dalību NATO un ES aizsardzības spējām; uzsver, ka ES un NATO sadarbības pamatā ir 74 kopīgi saskaņoti pasākumi konkrētās jomās; atgādina, ka minētajām organizācijām ir atšķirīgi uzdevumi un prioritātes — NATO ir atbildīga par savu locekļu kolektīvu teritoriālo aizsardzību, savukārt ES darbība ir vērsta uz krīžu militāru pārvarēšanu ārvalstīs, — un ka ir iespējas izvērst dialogu un sadarbību problemātiskos drošības jautājumos un attiecībā uz stratēģisku partnerību, kuras pamatā ir kopīgs atbalsts tādām pamatvērtībām kā demokrātija, brīvība un miera veicināšana; uzsver, ka arī pamatīgāka sadarbība, resursu apvienošana un koplietošana, kā arī efektīva un pārredzama Eiropas aizsardzības nozare stiprina NATO pieejamās spējas; vērš uzmanību uz to, ka darbības, ar ko tiek veidots spēcīgs ES rūpnieciskais pamats un stiprākas militārās spējas ES līmenī un kas nodrošina ieguldījumu militārās mobilitātes un sadarbspējas jomā, ne vien stiprinās ES, bet vienlaikus nostiprinās arī transatlantisko aliansi, turklāt veidosies sinerģija ar ES un tās dalībvalstu lomu un nozīmi NATO struktūrā; tāpēc pauž apņemšanos pilnībā īstenot Eiropas aizsardzības iniciatīvas, tostarp jo īpaši tādas kā Eiropas Aizsardzības fonds (EAF), pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO) un Eiropas Miera mehānisms (EPF); uzsver, ka transatlantiskā partnerība var būt sekmīga tikai tad, ja visas dalībvalstis pilda savas saistības, tostarp solījumus ieguldīt aizsardzībā, un iesaistās savstarpēja atbalsta procesā, kā arī tiecas pēc līdzsvarotākas pienākumu sadales; uzsver, ka visiem NATO sabiedrotajiem ir jāiegulda finanšu līdzekļi, lai attīstītu, iegūtu un uzturētu spējas, kas NATO ir vajadzīgas iedzīvotāju aizsardzībai; turklāt norāda, ka patlaban tiek strādāts pie ES stratēģiskā kompasa, kas kļūs par pagrieziena punktu ceļā uz spēcīgāku Eiropas sadarbību aizsardzības un drošības jomā, un uzsver, ka būtu jānodrošina stratēģiskā kompasa cieša sasaiste ar NATO stratēģiskās koncepcijas sagatavošanas procesu, un pauž pārliecību, ka šie paralēlie procesi dod unikālu iespēju būtiski sekmēt un atjaunināt transatlantisko partnerību politikas un drošības jomā un panākt, ka abi partneri ir gatavi risināt aktuālas globāla mēroga problēmas, ar kurām saskaras gan ES, gan ASV; uzsver, ka Eiropas stratēģiskās autonomijas mērķis nekādā ziņā neapdraud NATO, bet gan to papildina; prasa noslēgt administratīvu vienošanos starp Eiropas Aizsardzības aģentūru un Amerikas Savienotajām Valstīm un atzinīgi vērtē ES un ASV apņemšanos pēc iespējas drīzāk sākt diskusijas, kā par to liecina 2021. gada 15. jūnijā notikušas ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes noslēgumā publicētais paziņojums; visnotaļ atbalsta ārpolitikas un arī drošības un aizsardzības politikas koordinācijas procesu veidošanos starp ASV, ES un Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzinīgi vērtē Padomes 2021. gada 6. maija pozitīvo lēmumu, ar ko militārās mobilitātes projekta koordinētajai Nīderlandei ir atļauts aicināt ASV, Kanādu un Norvēģiju — pēc pašu šo valstu lūguma — piedalīties PESCO militārās mobilitātes projektā; uzsver, ka ar šo līdzdalību varēs veicināt ES un NATO spēju saskaņošanu, kā arī transatlantisko spēku sadarbspēju, gatavību un noturību; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pieprasa spēcīgāku ES, ASV un NATO sadarbību ar mūsu austrumu kaimiņvalstīm, jo īpaši Gruziju, Ukrainu un Moldovu, drošības un aizsardzības jautājumos un prasa tādēļ cita starpā arī atbalstīt šo valstu teritoriālo integritāti un spēcīgāku noturību pret apdraudējumu, kas saistīts ar kiberdrošību, informācijas telpu, spiegošanu, un citiem pret tām vērstiem draudiem; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē ASV lēmumu atsaukt ASV spēku izvešanu no ES un pastiprināt savu militāro klātbūtni ES dalībvalstīs, tā apliecinot savu apņemšanos īstenot transatlantisko sadarbību drošības jomā; izsaka pateicību tiem daudzajiem ASV dienestiem, kuri aizvadītajās desmitgadēs ir palīdzējuši garantēt Eiropas un tās iedzīvotāju aizsardzību un drošību; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mudina ES un ASV sekmēt ciešu sadarbību ne vien ierastu drošības apdraudējumu kontekstā, bet arī saistībā ar jauniem apdraudējumiem, piemēram, naidīgu ārvalstu tehnoloģisku dominanci, hibrīddraudiem, dezinformācijas kampaņām un ļaunprātīgu iejaukšanos vēlēšanu procesos; mudina ES un ASV veidot ciešu sadarbību kiberdrošības jomā; mudina ES pilnveidot savas kiberspējas, lai tās kļūtu efektīvākas, un tā vairot spēju pašai sevi aizsargāt pret kiberdraudiem; atzinīgi vērtē Komisijas jauno kiberdrošības stratēģiju, kas ir pamats starptautisko normu un standartu noteikšanai kibertelpā; prasa attīstīt, iegūt un uzturēt vajadzīgās spējas, arī NATO struktūrā, un tas cita starpā attiecas arī uz izlūkošanas datu koplietošanu, un pieprasa spēcīgāku koordināciju starp ES aģentūrām — piemēram, Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), — un attiecīgajām ASV puses struktūrām; atzīst, ka kiberaizsardzība zināmā mērā ir efektīvāka, ja ietver arī dažus uzbrūkošus līdzekļus un pasākumus, ar nosacījumu, ka to izmantošana ir saskaņā ar starptautisko tiesību normām; uzsver, ka ir vajadzīga vienota pieeja attiecībā uz aizliegumu izmantot letālus autonomos ieročus bez apzinātas cilvēka kontroles, kā arī attiecībā uz ieroču sistēmu autonomijas regulējumu pasaules līmenī un uz kiberrīku un masu novērošanas tehnoloģiju eksporta un izplatīšanas ierobežojumiem; vērš uzmanību uz to, ka ir jāatjaunina vispārējā ieroču kontrole, lai varētu risināt ar kiberdrošību un mākslīgo intelektu saistītas problēmas; aicina transatlantiskos partnerus atbalstīt un aktīvi palīdzēt īstenot ANO ģenerālsekretāra aicinājumu par vispārēju karadarbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzskata, ka demokrātisko procesu un vēlēšanu norises aizsardzība ir globālās drošības jautājums; šajā ziņā ierosina kopīgi izstrādāt strukturētu sistēmu atbildes pasākumiem, reaģējot uz iejaukšanos vēlēšanu norisēs, un par pamatu ņemt Transatlantisko brīvu un noturīgu demokrātisko procesu prakses kodeksu, kas ir izstrādāts, lai noteiktu strukturālus un vispusīgus pasākumus, kuri īstenojami, reaģējot uz iejaukšanās hibrīdo raksturu, un tādēļ cieši sadarboties ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ar EDSO; aicina ES un ASV kopā ar visiem attiecīgajiem partneriem, jo īpaši ar organizācijām, kas atbalsta Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem, veicināt ciešāku un vērienīgāku starptautisko sadarbību vēlēšanu novērošanas jomā, lai tādējādi vērstos pret augošo sabiedrības drošības apdraudējumu vēlēšanu norisēs; uzsver, ka kopīgi ir jāvēršas pret tādu aizvien biežāk sastopamu parādību kā vēlēšanu viltus novērošana valsts iekšienē, jo tas mazina sabiedrības uzticēšanos vēlēšanu novērošanai kopumā, un ka ir padziļināti jāizvērtē iespējas, problēmas un riski, kas saistīti ar to, ka vēlēšanās aizvien vairāk tiek izmantotas jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; uzstāj, ka visos līmeņos ir jāstiprina nepieciešamā sadarbība ar attiecīgajām iekšzemes vēlēšanu novērošanas organizācijām un ka ir arī jānodrošina to spēcīgāka aizsardzība darbības procesā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi attīstīt kvantu datošanas spējas, un akcentē nepieciešamību pēc plašākas ES un ASV sadarbības šajā jomā, lai nodrošinātu, ka kvantu datošana vispirms tiek īstenota starp partneriem, kuriem ir ciešas saiknes un attiecīgi kopīgi mērķi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver Ziemeļatlantijas zemūdens telesakaru kabeļu stratēģisko nozīmi, jo tie nodrošina vairāk nekā 95 % starptautisko telesakaru; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi stiprināt transatlantisko sadarbību, lai garantētu, ka ir aizsargāti un tiek ievēroti starptautiskie instrumenti — tostarp ANO Jūras tiesību konvencija (UNCLOS) —, kuri reglamentē zemūdens kabeļu izmantošanu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atbalsta ES un ASV drošības un aizsardzības dialoga veidošanu un aicina PV/AP to pēc iespējas drīzāk sākt īstenot; norāda, ka ir svarīgi šajā dialogā iesaistīt arī NATO pārstāvjus, lai veicinātu sinerģiju ar ES un NATO attiecību struktūrā patlaban notiekošo sadarbību un lai nepieļautu politikas jomā īstenojamu atbildes pasākumu dublēšanos; vērš uzmanību uz to, ka ES un ASV drošības un aizsardzības dialogam būtu jāietver sadarbība, kas vērsta uz drošības un aizsardzības iniciatīvām, krīžu pārvarēšanu, militārām operācijām un divpusēju drošības jautājumu risināšanu, kā tas ir norādīts ES un ASV programmā globālām pārmaiņām; uzsver, ka informācijas apmaiņa būtu svarīgs šāda dialoga elements; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka mums kopīga ir nepieciešamība pēc sabiedrības iesaistes introspektīvā procesā par mums kopīgām demokrātiskām vērtībām, par cieņu pret līdzcilvēkiem un par viedokļu dažādību, lai no jauna iedvestu spēku demokrātijai pasaulē un lai to aizsargātu pret augušo autoritārismu, ko veicina ne vien Krievija un Ķīna, bet kas pieaug arī transatlantiskajā kopienā, un ka tādēļ mums cita starpā ir jāpanāk arī stingrāka savu demokrātisko sistēmu pārskatatbildība un noturība, jāvēršas pret ekstrēmistu viedokļiem un rasismu, jo tā ir auglīga augsne, kur zelt pret demokrātiju vērstām kustībām, kā vienotam veselam ģeopolitiski jādod pretspars autoritāru režīmu ļaunprātīgajai ietekmei, kā arī jāiesaistās transatlantiskajā dialogā un jāveicina iekļaujoša sociālā un ekonomikas politika, kas vēršas pret īstajiem nevienlīdzības cēloņiem; vērš uzmanību uz to, cik vērtīgs ir transatlantiskais dialogs un sadarbība attiecībā uz politikas nostādnēm, ar ko tiek atbalstīta demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums un apkarota dezinformācija un ārvalstu iejaukšanās; akcentē nepieciešamību abām pusēm pievērsties faktoriem, kuru ietekmē mazinās sabiedrības uzticība politikai un iestādēm; uzsver, ka, strādājot šajā virzienā, ir arī jāveido uzticēšanās zinātnei un faktiem, jāpaplašina drošības tīkls, kuru veido nediskriminēšanas politikas nostādnes, un jāiestājas un jāvēršas pret rasu un reliģisko diskrimināciju; |
| --- | --- |

87.

| 88. | turklāt aicina ES un ASV kopīgi sniegt ekonomisko, politisko un operatīvo atbalstu Āfrikā izveidotām reģionālām organizācijām, tādām kā Āfrikas Savienība, Sāhelas G5 valstu grupa un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS); |
| --- | --- |

88.

| 89. | vērš uzmanību uz to, ka ES un ASV ir jāpanāk sinerģija, īstenojot centienus apkarot terorismu un radikalizāciju, un ka abiem partneriem ir jānodrošina, ka šo centienu atbalstam ir vajadzīgie resursi un ka tie konkrētā apdraudējuma kontekstā ir samērīgi; uzskata, ka abiem partneriem būtu jācenšas pilnveidot pašreizējo praksi attiecībā uz izlūkošanas datu koplietošanu starp dalībvalstīm, īpašu uzsvaru liekot uz to, kā panākt, lai labāka, kopīga ir situācijas apzināšanās svarīgākajās jomās, tostarp tādās kā jaunas drošības zonas, jaunu un revolucionāru tehnoloģiju izmantošana terorisma nolūkā, kā arī hibrīda taktika; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mudina ES un ASV stingri sadarboties, īstenojot deradikalizācijas un pretterorisma centienus, un tādēļ cita starpā ieviest kopīgus mācību pasākumus, kopīgus pretterorisma kursus, amatpersonu apmaiņas programmas, taktiskās mācības un izglītības iniciatīvas; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vērš uzmanību uz to, ka demokrātijas principiem ir ārkārtīgi svarīga nozīme, jo tie ir mūsu sociālā un ekonomiskā progresa un mūsu sabiedrības brīvības pamats; atbalsta prezidenta Dž. Baidena priekšlikumu rīkot augstākā līmeņa sanāksmi par demokrātiju, lai popularizētu universālas vērtības; aicina ASV iedvesmoties no ES pieredzes, kas saistīta ar konferenci par Eiropas nākotni, un aicina Komisiju un Padomi gan politiski, gan praktiski atbalstīt augstākā līmeņa sanāksmes iniciatīvu; uzskata, ka ierosinātā augstākā līmeņa sanāksme par demokrātiju būtu jārīko, lai veicinātu vērtībās balstītu daudzpusību un solidaritāti starp demokrātiskām valstīm, kad tās nonākušas grūtībās, lai stiprinātu demokrātiju gan iekšzemē, gan visā pasaulē — un jo īpaši lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskas pārvaldības procesā —, lai paustu bažas un meklētu miermīlīgus risinājumus situācijā, kad demokrātiskas kustības joprojām tiek nežēlīgi apspiestas, lai aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp vides aizstāvjus, visā pasaulē un arī lai vērstos pret autoritāru režīmu aizvien lielāku ietekmi; šajā ziņā uzsver, ka tādējādi varētu ieskicēt nepārprotamu kursu uz populisma un autoritārisma izskaušanu, kā arī uz fundamentālu demokrātijas un cilvēktiesību vērtību aizsardzību; iesaka ES kopā ar ASV izveidot transatlantisku aliansi demokrātijas aizstāvībai visā pasaulē un izstrādāt demokrātijas aizsardzības instrumentu kopumu, kurā būtu jāiekļauj kopīgas darbības attiecībā uz sankcijām, pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vērstas politikas nostādnes, noteikumi par ekonomiskās un finansiālās palīdzības nosacījumiem, starptautiska izmeklēšana un atbalsts cilvēktiesību aktīvistiem un demokrātijas aizstāvjiem; prasa abiem partneriem uzlabot saziņu ar sabiedrību un arī pašā sabiedrībā par transatlantiskās savienības stabilo nozīmi un tās aktualitāti mūsdienās; šajā sakarībā vēlreiz apliecina to, cik vērtīgi ir sakari starp likumdevējiem, uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

91.

Ciešāka ārpolitikas koordinācija

| 92. | uzskata, ka ES būtu ciešāk jāsadarbojas ar ASV un jāatjauno stratēģiskā partnerība attiecībā uz Austrumu partnerības valstīm un Rietumbalkāniem, lai tur veidotos noturīgas, pārtikušas, demokrātiskas un etniski daudzveidīgas sabiedrības, kas spēj pretoties gan vietējo, gan ārējo autoritāro spēku graujošajai ietekmei; atgādina, ka Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstu stabilitāte nozīmē mieru un drošību gan attiecīgajā reģionā, gan Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē to, ka ASV ar ES aizvien ciešāk koordinē darbību, kas vērsta uz palīdzību Rietumbalkānu valstīm, kuras tiecas integrēties Eiropā un pievienoties ES; uzskata, ka regulāra, institucionāla koordinācija starp Ārlietu padomi un ASV valsts sekretāru šajā un arī citos ārlietu politikas jautājumos veicinātu vērienīgāku transatlantisko dialogu un sadarbību abiem partneriem svarīgos ārlietu politikas jautājumos, kā arī sekmētu vēl spēcīgāku politiskās nostājas konverģenci transatlantiskā līmenī; atgādina, ka ir ieteicis izveidot Transatlantisko politikas padomi (TPP), kas PV/AP un ASV valsts sekretāra vadībā, regulāri uzturot kontaktu ar vadošajiem politiķiem, nodrošinātu ārpolitikas un drošības politikas jautājumu sistemātisku apspriešanu un koordinēšanu; pieprasa spēcīgu ES vadību un efektīvu koordināciju ar ASV, lai dotu pretsparu ierosmēm mainīt valstu robežas un arī līdzīgām iekšzemes iniciatīvām, kuras padziļina etnisko šķelšanos un segregāciju, un lai risinātu problemātiskos jautājumus, kas saistīti ar Ķīnas ieguldījumu un finansējumu reģionā un ar attiecīgo ietekmi uz demokrātisku pārvaldību un vidi; uzsver, ka cieša ES un ASV sadarbība un koordinācija ir nozīmīga cīņā pret valsts nozagšanu, korupciju, organizēto noziedzību, ārēju iejaukšanos un uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu brīvībai, kā arī lai veicinātu tiesiskumu, pamatīgas reformas, labas kaimiņattiecības un samierināšanos un vieglāk sasniegtu eiroatlantiskās integrācijas mērķi; uzsver ES vadošo nozīmi Serbijas un Kosovas attiecību normalizēšanas procesā; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver, ka tas ir abu partneru interesēs — atbalstīt ilgtermiņā nepārejošu mieru, stabilitāti, noturību, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu Dienvidkaukāzā; atzinīgi vērtē ASV iesaisti reģionā sadarbībā ar ES, cita starpā arī tādos mehānismos kā EDSO Minskas grupa; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina ES un ASV kopīgiem spēkiem strādāt pie tā, lai novērstu pastāvīgo un aizvien augošo apdraudējumu, kas skar kultūras mantojuma aizsardzību un saglabāšanu, un tādēļ cita starpā vērsties arī pret kultūras mantojuma kontrabandu, jo īpaši konfliktu zonās; mudina enerģiski īstenot stratēģiju, kas ietver sabiedrības intensīvas informēšanas kampaņas, neidentificētu senlietu nelikumīgas tirdzniecības vispārēju nosodījumu, vienota rīcības kodeksa izveidi attiecībā uz kultūras objektu aizsardzību un kas sekmē dažādu tiesībaizsardzības iestāžu plašāku sadarbību un cita starpā arī tūlītēju informācijas apmaiņu starp valstu izlūkošanas dienestiem, kā arī izvērstāku sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm un mākslas un arheoloģijas nozares pārstāvjiem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | atzīmē, ka Ķīnas ekonomiskā ietekme, ģeopolitiskā vara un dažādas Ķīnas spēka projekcijas izpausmes, kā arī militārā jauda valsts autoritāro pārvaldības sistēmu ir pretstatījusi rietumu pārvaldības sistēmām, kuru pamatā ir liberālas demokrātiskas vērtības; atgādina, ka ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš” un darbojoties kibertelpā, Arktikas reģionā un Āfrikā Ķīna ir vairojusi savu klātbūtni gan starptautiskā mērogā, gan Eiropā; šajā sakarībā uzsver, ka Ķīna ir kļuvusi ne vien par sistēmisku sāncensi un konkurentu, bet arī par svarīgu partneri daudzu globālu problēmu risināšanā; ir pārliecināts, ka transatlantiskā pieeja attiecībām ar Ķīnu ir vislabākais veids, kā nodrošināt mierīgas, ilgtspējīgas un savstarpēji izdevīgas ilgtermiņa attiecības ar Ķīnu; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka nesen ir atsācies vispusīgs ES un ASV augsta līmeņa stratēģiskais dialogs par Ķīnu, un uzskata, ka tam būtu jākļūst par vienu no galvenajiem mehānismiem, ar ko mums veicināt interešu kopību un pārvarēt viedokļu atšķirības, kā arī izvērtēt ES un ASV iespējas daudzpusējās struktūrās strādāt ar Ķīnas Tautas Republiku pie tādām kopīgām un globālām problēmām kā klimata pārmaiņas, ar veselības apdraudējumu saistītie riska faktori, cilvēktiesību ievērošana, kibertelpa, bruņojuma kontrole, ieroču neizplatīšana, kā arī jaunas un revolucionāras tehnoloģijas; uzsver, ka šim dialogam ir nepieciešama spēcīga parlamentārā dimensija; prasa izstrādāt plašu politikas instrumentu klāstu un gadījumos, kad tas iespējams, censties rast transatlantisku sinerģiju, lai veidotu attiecības ar Ķīnu; šajā ziņā uzsver, ka gan ES, gan ASV ir nopietnas bažas par sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, un tas jo īpaši attiecas uz uiguru kopienu; ir stingri pārliecināts, ka attiecībās ar ĶTR — gan divpusējās, gan citāda formāta — vienmēr ir jāiekļauj kopīgu demokrātisko vērtību nosargāšana un popularizēšana un ka visās daudzpusējās programmās kā galvenais elements ir jāiestrādā pilnīga starptautisko tiesību ievērošana un cilvēktiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

95.

| 96. | akcentē nepieciešamību izvērtēt, kurās jomās var veidoties konverģence un ir iespējama sadarbība un labāka koordinācija un konsultēšanās starp ASV un ES jautājumos, kas skar Ķīnu, lai tādējādi nepieļautu saspīlējumu transatlantiskajās attiecībās — līdzīgu tam, kāds izveidojās pēc trīspusējā ASV, Apvienotās Karalistes un Austrālijas drošības pakta (tā dēvētā AUKUS), kuru šīs savienības puses noslēdza, neapspriežoties ar ES sabiedrotajiem —, un tas jo īpaši attiecas uz cilvēktiesību un minoritāšu tiesību aizsardzību un uz saspīlējuma mazināšanu Dienvidķīnas jūrā, Austrumķīnas jūrā, Honkongā un Taivānas šauruma abās pusēs; uzsver, ka UNCLOS ir nozīmīgs juridiskais pamats konfliktu risināšanai; atkārtoti pauž atbalstu iniciatīvām par kopīgu savienojamību, arī ES nesen izziņotās stratēģijas “Globālā vārteja” struktūrā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atzinīgi vērtē neseno progresu, kurš panākts saistībā ar ES stratēģiju attiecībā uz Indijas un Klusā okeāna reģionu, prasa šo stratēģiju — kas ir ES interesēs un augstākā līmenī celtu tās vērtības, — ātri un vispusīgi īstenot un vērš uzmanību uz to, cik nozīmīgs ir šis ģeogrāfiski stratēģiskais reģions, kurā atrodas transatlantiskajiem partneriem kopīgi demokrātiskie draugi un partneri, tādi kā Japāna, Dienvidkoreja, Austrālija un Jaunzēlande, arī Taivāna, un prasa veidot spēcīgāku ES un ASV partnerību un koordināciju attiecībā uz Indijas un Klusā okeāna reģionu; atgādina, cik svarīgi ir veicināt
  stratēģiskas
  attiecības ar ASEAN dalībniekiem un ar Klusā okeāna salu forumu (PIF); |
| --- | --- |

97.

| 98. | uzsver, ka tādi nedemokrātiski režīmi kā Ķīna arvien vairāk izmanto tehnoloģijas, lai kontrolētu un apspiestu savus iedzīvotājus, ierobežojot iespējas īstenot pamattiesības, kā arī sociālās un politiskās tiesības; pieprasa plašāku ES un ASV sadarbību, izstrādājot uz cilvēku orientētu tehnoloģiju, kas ievēro privātumu un mazina neobjektivitāti un diskrimināciju; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atzīst, ka Ķīnas vadošie pētniecības centri intelektuālo īpašumu un jaunākās tehnoloģijas bieži vien iegādājas, lai straujāk virzītos valsts militāro mērķu īstenošana, un tāpēc uzsver, ka ES būtu jāstrādā pie ilgtermiņa stratēģijas sagatavošanas, kas nepieļautu Ķīnas militārā un civilā sektora saplūšanas procesu Eiropā; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atzīst, ka ES un NATO būtu jākoordinē sava rīcība gadījumos, kad Ķīnas darbība ir pretrunā eiroatlantiskajām drošības interesēm; uzsver, ka par prioritārām būtu jānosaka problēmas, kas saistītas ar kibertelpu, hibrīddraudiem, jaunām un revolucionārām tehnoloģijām, kosmosu, bruņojuma kontroli un ieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ir nobažījies par Ķīnas ekonomisko spiedienu uz dalībvalstīm un trešām valstīm; atbalsta domu par kolektīvu ekonomikas aizsardzību, ko nodrošinātu sadarbība ar līdzīgi domājošām demokrātiskām valstīm, lai pretotos Ķīnas ekonomiskajam spiedienam; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ir nobažījies par Ķīnas Komunistiskās partijas ciešo saikni ar rūpniecību Ķīnā, sevišķi ar drošības nozares uzņēmumiem; iesaka dalībvalstīm veikt iepirkuma prakses iekšējo revīziju, lai nodrošinātu, ka produktos, kas iekļauti valstu tīklos un aizsardzības iestādēs, nav izmantotas no Ķīnas uzņēmumiem nākušas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

102.

| 103. | prasa cieši sadarboties, lai strādātu pie kopīga plāna attiecībām ar Krievijas Federāciju un lai vienlaikus kopīgi vērstos pret vairākiem apdraudējumiem, kuru avots ir rodams Krievijas Federācijā, piemēram, pret nemitīgo Ukrainas, Gruzijas un Moldovas Republikas destabilizēšanu, atbalstu nelikumīgajai Lukašenko valdīšanai Baltkrievijā, Krievijas iesaisti un ietekmi Rietumbalkānos un Melnās jūras reģionā, nosodāmo iejaukšanos demokrātisko procesu — tostarp vēlēšanu, — norisē ES un ASV, ekstrēmistu veidotu politisko partiju un revizionisma politikas finansēšanu, hibrīddraudiem un dezinformācijas kampaņām, tomēr cenšoties ar to arī selektīvi sadarboties transatlantiskajiem partneriem kopīgu interešu jomās, sevišķi tādās kā bruņojuma kontroles sistēmas struktūra, kas ietver arī Līgumu par vidējas un tuvas darbības kodolieročiem, klimata diplomātija, Kopīgā visaptverošā rīcības plāna (KVRP) reanimēšana un Afganistānas stabilizācija; atzinīgi vērtē pašreizējās ASV administrācijas lēmumu paplašināt jauno START ieroču samazināšanas līgumu; uzsver, ka abiem lielākajiem pasaules procesu dalībniekiem — ASV un Krievijai — ir enerģiski jāatsāk sarunas par bruņojuma kontroli, kas tieši ietekmē Eiropas drošību, un ka turpmāk sarunās par bruņojuma kontroli ir jāiesaista arī Ķīna; uzsver, ka steidzami ir jāatjauno parastā bruņojuma kontroles sistēmas struktūra, lai ierobežotu bruņošanās sacensību un lai mazāk būtu neparedzētu incidentu; atzinīgi vērtē Dž. Baidena administrācijas gatavību atkal sākt dialogu un sarunas ar Krieviju un atbalsta ES un ASV ieceri veidot ES un ASV augsta līmeņa dialogu ar Krieviju; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm būtu aktīvi jāatbalsta centieni rast izvērstāka dialoga iespējas un jāpalīdz atjaunot savstarpēju uzticēšanos; akcentē to, ka vienlaikus ir svarīgi veidot dialogu ar pilsonisko sabiedrību un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas Krievijā, jo tās tiecas panākt aktīvāku dialogu par politisko plurālismu, pārstāvniecību un Krievijas tautas leģitīmo vēlmi pēc demokrātijas; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzskata, ka ES un ASV ir jānodrošina, lai divējādā pieeja atturēšanai un dialogs ar Krieviju būtu koordinēti atbilstoši parametriem, par kuriem ir panākta vienošanās Velsas un Varšavas augstākā līmeņa sanāksmēs; |
| --- | --- |

104.

| 105. | aicina ES un ASV laikus un apņēmīgi vērsties pret Krievijas izlūkdienestu graujošo darbību ES teritorijā; iesaka dalībvalstīm izvērst pretizlūkošanas dienestu sadarbību un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina PV/AP un Padomi izstrādāt jaunu stratēģisku pieeju ES attiecībām ar Krieviju, saskaņā ar kuru ir labāk jāatbalsta pilsoniskā sabiedrība, jāstiprina tieši personiski kontakti ar Krievijas iedzīvotājiem, skaidri jānosaka nepārkāpjamas robežas sadarbībai ar Krievijas valsti pārstāvošiem subjektiem, jāizmanto tehnoloģiskie standarti un atvērtais internets, lai atbalstītu brīvo telpu un ierobežotu represīvās tehnoloģijas, un jāapliecina solidaritāte ar ES austrumu partneriem, cita starpā arī drošības jautājumos un miermīlīgā konfliktu risināšanā; vērš uzmanību uz to, ka ES un ASV dialogs ar Krieviju jebkurā gadījumā ir jāveido uz starptautisko tiesību un cilvēktiesību ievērošanas pamata; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kā nozīmīgu akcentē un prasa īstenot ASV un ES sadarbību un koordināciju attiecībās ar Āfrikas kontinentu, dažādiem tā reģioniem un valstīm, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību un sekmētu mieru, stabilitāti un pārticību; uzsver, ka steidzami ir vajadzīgas stipras un taisnīgas partnerattiecības starp ASV, ES un Āfriku, rēķinoties ar problēmām tādās jomās kā klimata pārmaiņas un to demogrāfiskās sekas, bioloģiskās daudzveidības sabrukums, Āfrikas dabas resursu izsmelšana, ar ko nodarbojas Ķīna, ilgtspējīga sociālekonomiskā attīstība, izglītība, digitalizācija, tiesiskums, demokrātijas veicināšana, kā arī cilvēktiesību, pilsoniskās sabiedrības un dzimumu līdztiesības stiprināšana; uzskata, ka jebkāda palīdzība drošības jomā būtu sniedzama, pamatojoties uz cilvēka drošības pieeju un vietējo iedzīvotāju vajadzībām un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, un tai būtu jāietver stingra pārskatatbildība, kā arī demokrātiskās un parlamentārās kontroles mehānismi; atzinīgi vērtē Dž. Baidena administrācijas apņemšanos spēcīgāk sadarboties ar Starptautisko koalīciju Sāhelai; mudina ASV un ES kopīgiem spēkiem vērsties pret vardarbīgo ekstrēmismu un terorismu, ko aizvien vairāk izvērš ISIS un “Al Qaeda” atzarojumi, un risināt humanitārās, ekonomiskās un pārvaldības problēmas Sāhelā, kā arī Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā kopumā; prasa izvērst dialogu un koordināciju saistībā ar transatlantisko partneru nostāju jautājumos, kas ir problemātiski tādām valstīm kā Irāka, Libāna, Sīrija, Irāna un Lībija; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pieprasa labāku sadarbību Arktikā, jo par Arktiku aizvien vairāk interesējas arī citas valstis, piemēram, Ķīna, un Arktikā notiek Krievijas militāro spēku koncentrēšanās; atzinīgi vērtē ES un ASV lēmumu — ko apliecina pēc ES un ASV 2021. gada 15. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes sniegtais paziņojums, — kopīgi strādāt pie tā, lai Arktika nemainīgi būtu miera un stabilitātes reģions, un kopīgi darboties Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

108.

| 109. | uzsver, ka ir jāuztur spēkā un attiecīgos gadījumos jāpadziļina ES, ASV un Apvienotās Karalistes strukturālās stratēģiskās attiecības uz mums kopīgo vērtību, interešu un problēmu pamata, cita starpā arī attiecībā uz drošības jautājumiem, tomēr nodrošinot ES lēmumu pieņemšanas autonomiju; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pauž nožēlu, ka pēc ASV un Eiropas spēku izvešanas Afganistānā varu nežēlīgi ir pārņēmuši Taliban spēki, kā rezultātā plaši ir izplatīti cilvēktiesību pārkāpumi, sevišķi pret meitenēm, sievietēm, etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, un valstī pieņemas spēkā humanitārā krīze; atkārtoti norāda, ka uzskata — transatlantiskajai kopienai ar divkāršu spēku ir jācenšas panākt Afganistānā ilgstošu mieru, stabilitāti un progresu un tādēļ jāatbalsta afgāņu pilsoniskā sabiedrība, cilvēktiesību aizstāvji un jo īpaši sieviešu tiesību aizstāvji, kā arī politiskie aktīvisti, žurnālisti, akadēmisko aprindu pārstāvji, mākslinieki un citas apdraudētas grupas un personas; pieprasa intensīvu transatlantisko koordināciju un konsultēšanos, lai nodrošinātu, ka tiek iegūti, glabāti un kopīgi ir izmantojami izlūkošanas dati par terorisma draudiem no Afganistānas, jo īpaši no ISIS, Al Qaeda un citiem ar tiem saistītajiem grupējumiem; pieprasa saskaņotu transatlantisko pieeju, ar ko nepieciešamība pēc operatīvas kontaktēšanās ar talibiem humanitāros un terorisma apkarošanas nolūkos ir apvienota ar skaidriem nosacījumiem par attiecību veidošanu ar Taliban vadītu valdību nākotnē, kā vienu no šādiem nosacījumiem paredzot valdības apņemšanos ievērot cilvēktiesības un cīnīties pret terorismu; pieprasa pamatīgu transatlantisko pārdomu procesu par to, kāda mācība ir gūta pēc misijas Afganistānā, lai šāda procesa rezultātā izdarītu secinājumus, kas vajadzīgi turpmākiem centieniem veicināt pasaulē stabilitāti, drošību un labu pārvaldību; turklāt aicina transatlantiskos partnerus veidot attiecības ar visiem Afganistānas kaimiņiem, paturot prātā to, kādā nelaimē ir nonākuši cilvēki no Afganistānas, kuri kaimiņos ir meklējuši patvērumu, un rēķinoties ar nepieciešamību viņiem palīdzēt; |
| --- | --- |

110.

| 111. | atzinīgi vērtē ASV atjaunoto aktivitāti Vidusjūras austrumu daļā, jo īpaši saskaņā ar 2019. gada likumu par Vidusjūras austrumu reģionu, kas ļauj piešķirt Kiprai un Grieķijai jaunu palīdzību drošības jomā un stiprina reģionālo dalībnieku sadarbību enerģētikas jomā; atzinīgi vērtē ES un ASV lēmumu — ko apliecina pēc ES un ASV 2021. gada 15. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes sniegtais paziņojums, — cieši sadarboties, lai panāktu saspīlējuma noturīgu mazināšanos Vidusjūras austrumu daļā, kur viedokļu atšķirības būtu jārisina dialoga ceļā, labticīgi un saskaņā ar starptautisko tiesību normām; atbalsta ES un ASV paziņojumu par abu partneru ieceri tiekties pēc sadarbībā veidotām un savstarpēji izdevīgām attiecībām ar demokrātisku Turciju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atbalsta ciešāku sadarbību starp ASV un Latīņamerikas valstīm, veicinot daudzpusību, demokrātiskās vērtības, ilgtspējīgu attīstību, cilvēktiesības un starptautisko tiesību standartus, ekonomikas izaugsmi, cīņu pret nevienlīdzību, cīņu pret narkotiku nelegālu tirdzniecību un pret organizēto noziedzību, kā arī veicinot bioloģisko daudzveidību un cīņu pret klimata pārmaiņām; vērš uzmanību uz to, ka ES un ASV ir aktīvāk jāstrādā ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm, kas ir ļoti nozīmīgi sabiedrotie starptautiskos forumos un stratēģiskie partneri daudzpusības aizstāvībai; prasa izveidot ES, ASV un Latīņamerikas “Atlantijas trīsstūra aliansi”, kas ļautu abiem reģioniem kopīgi panākt turpmāku progresu tādās jomās kā demokrātija, drošība un narkotiku nelegāla tirdzniecība, cīņa pret nevienlīdzību un sadarbība attīstības jomā; šajā ziņā akcentē to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai šī sadarbība ar ASV un Latīņamerikas valstīm atspoguļotos kopīgos centienos atbalstīt oponentus un disidentus, kuriem dažādās valstīs draud atriebība, jo viņi ir iestājušies par demokrātijas vērtībām un cilvēktiesību aizsardzību; šajā sakarībā aicina ASV un ES sadarboties gan savstarpēji, gan ar citām valstīm, lai patiesi brīvu, ticamu, iekļaujošu, pārredzamu un pilnīgi demokrātisku vēlēšanu ceļā un ar atbalstu leģitīmiem politiskajiem spēkiem, kurus atzinis Eiropas Parlaments, atjaunotu cilvēktiesības un demokrātiju Venecuēlā; turklāt atkārtoti pauž apņemšanos veicināt demokrātiju un cilvēktiesības visās Latīņamerikas valstīs; pieprasa spēcīgāku ES un ASV sadarbību attiecībā uz sankcijām; atkārtoti rosina ASV un ES regulāri apmainīties ar viedokļiem par attiecīgajām augstākā līmeņa sanāksmēm, ko katrs no partneriem rīko ar Latīņamerikas valstīm, t. i., par ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmi un par Amerikas kontinentu augstākā līmeņa sanāksmi, kuru rīko Amerikas valstu organizācija; |
| --- | --- |

112.

| 113. | norāda, ka MENA reģions ir svarīgs Eiropas un tātad arī transatlantiskajai drošībai un stabilitātei; tāpēc pieprasa izvērstāku dialogu un koordināciju, transatlantiskajiem partneriem formulējot savu nostāju attiecībās ar MENA reģiona valstīm, un tādēļ prasa tiem cita starpā arī aktīvi vērsties pret nopietniem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem, kas vērojami minētajā reģionā; mudina ASV atkal pievienoties KVRP, kas ir viens no globāla ieroču neizplatīšanas režīma stūrakmeņiem un pamats saspīlējuma mazināšanai Tuvajos Austrumos un Persijas līča reģionā; atbalsta ASV prasību par “ilgāku un stingrāku” kodolvienošanos ar Irānu un mudina uz nākamo soli — transatlantisku sadarbību šajā jautājumā; atzinīgi vērtē ASV lēmumu atjaunot finansējumu UNRWA; prasa atjaunot transatlantiskos centienus saturīgi atdzīvināt Tuvo Austrumu miera procesu un panākt tā sekmīgu noslēgumu, kas būtu dzīvotspējīgs divu valstu risinājums; atzinīgi vērtē to, ka ir parakstītas un tiek īstenotas tā dēvētās Ābrama vienošanās, un rosina uz transatlantisku sadarbību, lai šīs saites padziļinātu; |
| --- | --- |

113.

o

o o

| 114. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un to informācijai nosūtīt ASV Valsts departamentam un ASV Kongresam. |
| --- | --- |

114.

---

(1)  OV C 28, 27.1.2020., 49. lpp.

(2)  OV C 117 E, 6.5.2010., 198. lpp.

(3)  OV C 65, 19.2.2016., 120. lpp.

(4)  OV C 433, 23.12.2019., 89. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0012.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0013.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0256.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_20_2391.

(9)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. jūnija rezolūcija par globālās Covid-19 krīzes novēršanu: ietekme, ko jaunattīstības valstīs radītu Covid-19 vakcīnu, ārstēšanas, aprīkojuma un ražošanas jaudas atbrīvojums no PTO TRIPS līguma ievērošanas (Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0283).

---

Ceturtdiena, 2021. gada 7. oktobris

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/88

---

P9_TA(2021)0411

Īstenošanas ziņojums par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par ES trasta fondiem un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (2020/2045(INI))

(2022/C 132/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208., 210., 214. un 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208., 210., 214. un 314. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020. un 2021. gada vispārējo budžetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020. un 2021. gada vispārējo budžetu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. novembra paziņojumu “Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei” (VPMM) (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. novembra paziņojumu “Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei” (VPMM) (COM(2011)0743),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gadā pieņemto Globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gadā pieņemto Globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385),

| — | ņemot vērā Valletas augstākā līmeņa sanāksmes 2015. gada novembra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Valletas augstākā līmeņa sanāksmes 2015. gada novembra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 30. jūnijā parakstīto “Jauno Eiropas Konsensu par attīstību — mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 30. jūnijā parakstīto “Jauno Eiropas Konsensu par attīstību — mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Tiesībās balstīta pieeja, aptverot visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Tiesībās balstīta pieeja, aptverot visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152),

| — | ņemot vērā 2008. gada 30. janvāra Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 30. janvāra Eiropas Konsensu par humāno palīdzību,

| — | ņemot vērā ES trasta fonda (ESTF) “Bêkou”, ESTF “Madad”, ESTF Āfrikai un ESTF Kolumbijai dibināšanas līgumus un 2020. gada decembrī pārskatītos dibināšanas līgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES trasta fonda (ESTF) “Bêkou”, ESTF “Madad”, ESTF Āfrikai un ESTF Kolumbijai dibināšanas līgumus un 2020. gada decembrī pārskatītos dibināšanas līgumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra Lēmumu C(2015)9500 par Savienības un dalībvalstu rīcības koordināciju, izmantojot koordinācijas mehānismu “Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijai” (4), kas grozīts ar Komisijas 2016. gada 10. februāra Lēmumu C(2016)0855 (5), Komisijas 2017. gada 18. aprīļa Lēmumu C(2017)2293 (6), 2018. gada 14. marta Lēmumu C(2018)1500 (7) un 2018. gada 24. jūlija Lēmumu C(2018)4959 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra Lēmumu C(2015)9500 par Savienības un dalībvalstu rīcības koordināciju, izmantojot koordinācijas mehānismu “Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijai” (4), kas grozīts ar Komisijas 2016. gada 10. februāra Lēmumu C(2016)0855 (5), Komisijas 2017. gada 18. aprīļa Lēmumu C(2017)2293 (6), 2018. gada 14. marta Lēmumu C(2018)1500 (7) un 2018. gada 24. jūlija Lēmumu C(2018)4959 (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. aprīļa ceturto gada ziņojumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (COM(2020)0162), kā arī tās iepriekšējos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. aprīļa ceturto gada ziņojumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (COM(2020)0162), kā arī tās iepriekšējos ziņojumus,

| — | ņemot vērā septīto rezultātu ziņojumu par ESTF “Madad”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā septīto rezultātu ziņojumu par ESTF “Madad”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu “ES trasta fonds Centrālāfrikas Republikas atbalstam “Bêkou”: cerīgs sākums par spīti dažām nepilnībām” (Nr. 11/2017), Īpašo ziņojumu “Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā — noderīgs atbalsts, bet vajadzīgi uzlabojumi, lai palielinātu ieguldīto līdzekļu atdevi” (Nr. 27/2018) un Īpašo ziņojumu “Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds Āfrikai: elastīgs, bet trūkst mērķtiecības” (Nr. 32/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu “ES trasta fonds Centrālāfrikas Republikas atbalstam “Bêkou”: cerīgs sākums par spīti dažām nepilnībām” (Nr. 11/2017), Īpašo ziņojumu “Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā — noderīgs atbalsts, bet vajadzīgi uzlabojumi, lai palielinātu ieguldīto līdzekļu atdevi” (Nr. 27/2018) un Īpašo ziņojumu “Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds Āfrikai: elastīgs, bet trūkst mērķtiecības” (Nr. 32/2018),

| — | ņemot vērā Komisijas lēmumus par ES trasta fondu darbības termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada decembrim atbilstīgi Finanšu regulas 234. pantam, kā arī Parlamenta nostājas par darbības termiņa pagarināšanas lēmumu projektiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas lēmumus par ES trasta fondu darbības termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada decembrim atbilstīgi Finanšu regulas 234. pantam, kā arī Parlamenta nostājas par darbības termiņa pagarināšanas lēmumu projektiem,

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūciju “ES ārējās finansēšanas instrumentu īstenošana: vidusposma novērtēšana 2017. gadā un turpmākā struktūra pēc 2020. gada” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūciju “ES ārējās finansēšanas instrumentu īstenošana: vidusposma novērtēšana 2017. gadā un turpmākā struktūra pēc 2020. gada” (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par attīstības sadarbības instrumenta, humānās palīdzības instrumenta un Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par attīstības sadarbības instrumenta, humānās palīdzības instrumenta un Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par ES trasta fondu Āfrikai — ietekme uz attīstības un humāno palīdzību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par ES trasta fondu Āfrikai — ietekme uz attīstības un humāno palīdzību (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai,

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (12), 2017. gada 18. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Sīriju (13), 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Sīriju (14), 2016. gada 24. novembra rezolūciju par situāciju Sīrijā (15) un 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu — 2015. finanšu gada pārpalikuma ieskaitīšana (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (12), 2017. gada 18. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Sīriju (13), 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Sīriju (14), 2016. gada 24. novembra rezolūciju par situāciju Sīrijā (15) un 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu — 2015. finanšu gada pārpalikuma ieskaitīšana (16),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (17), 2018. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (18) un 2018. gada 4. jūlija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, III iedaļa — Komisija: bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pagarināšana (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (17), 2018. gada 12. decembra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (18) un 2018. gada 4. jūlija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, III iedaļa — Komisija: bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pagarināšana (19),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2020 projektu (20) un tam pievienoto Lēmumu par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2020. gadā, lai turpinātu sniegt humāno palīdzību bēgļiem Turcijā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2020 projektu (20) un tam pievienoto Lēmumu par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2020. gadā, lai turpinātu sniegt humāno palīdzību bēgļiem Turcijā (21),

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. un 2020. gadā pieņemtos lēmumus pagarināt ESTF “Madad” līdz 2021. gada 14. decembrim atbilstīgi Finanšu regulas 234. pantam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. un 2020. gadā pieņemtos lēmumus pagarināt ESTF “Madad” līdz 2021. gada 14. decembrim atbilstīgi Finanšu regulas 234. pantam,

| — | ņemot vērā apņemšanos risināt Sīrijas krīzi un atbalstīt tās iedzīvotājus, ko ES un tās dalībvalstis pauda konferencēs Londonā un Briselē, kas notika laikposmā no 2016. līdz 2021. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apņemšanos risināt Sīrijas krīzi un atbalstīt tās iedzīvotājus, ko ES un tās dalībvalstis pauda konferencēs Londonā un Briselē, kas notika laikposmā no 2016. līdz 2021. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada vidusposma novērtējumu un regulāros rezultātu ziņojumus par ESTF “Madad”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada vidusposma novērtējumu un regulāros rezultātu ziņojumus par ESTF “Madad”,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (23), 2018. gada 14. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) 2021.–2027. gadam (COM(2018)0460), kā arī 2018. gada 14. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) 2021.–2027. gadam (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (23), 2018. gada 14. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) 2021.–2027. gadam (COM(2018)0460), kā arī 2018. gada 14. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) 2021.–2027. gadam (COM(2018)0465),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0255/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0255/2021),

| A. | tā kā kopš 2014. gada ir izveidoti četri ES trasta fondi, lai reaģētu uz vajadzību pēc elastīgiem un ātri izmantojamiem instrumentiem, lai sniegtu saskaņotu un stabilu atbalstu krīzes situācijās, un tie ir ESTF “Bêkou”, kas izveidots 2014. gada 15. jūlijā ar mērķi sniegt atbalstu visās jomās, lai Centrālāfrikas Republika varētu izkļūt no krīzes, kā arī tās atjaunošanas centieniem; ESTF “Madad” — Eiropas Savienības reģionālais trasta fonds, kas izveidots 2014. gada 15. decembrī reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, lai nodrošinātu resursu apvienošanu un pielāgošanu, kā arī reaģēšanu reģionālā līmenī; ESTF Āfrikai — Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā, kas izveidots 2015. gada 12. novembrī; kā arī ESTF Kolumbijai, kas izveidots 2016. gada 12. decembrī, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2014. gada ir izveidoti četri ES trasta fondi, lai reaģētu uz vajadzību pēc elastīgiem un ātri izmantojamiem instrumentiem, lai sniegtu saskaņotu un stabilu atbalstu krīzes situācijās, un tie ir ESTF “Bêkou”, kas izveidots 2014. gada 15. jūlijā ar mērķi sniegt atbalstu visās jomās, lai Centrālāfrikas Republika varētu izkļūt no krīzes, kā arī tās atjaunošanas centieniem; ESTF “Madad” — Eiropas Savienības reģionālais trasta fonds, kas izveidots 2014. gada 15. decembrī reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, lai nodrošinātu resursu apvienošanu un pielāgošanu, kā arī reaģēšanu reģionālā līmenī; ESTF Āfrikai — Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā, kas izveidots 2015. gada 12. novembrī; kā arī ESTF Kolumbijai, kas izveidots 2016. gada 12. decembrī, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta;

| B. | tā kā 2018. gadā, pārskatot Finanšu regulu, tika ieviesti noteikumi, lai zināmā mērā stiprinātu Parlamenta kontroles pilnvaras jaunu ESTF izveidē vai esošo pagarināšanā; tā kā minētie noteikumi joprojām ir pārāk ierobežoti, lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta pilnvērtīgu demokrātisko kontroli, kā arī pilnīgu Eiropas Parlamenta kā budžeta iestādes uzraudzību, kā to paredz Līgumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gadā, pārskatot Finanšu regulu, tika ieviesti noteikumi, lai zināmā mērā stiprinātu Parlamenta kontroles pilnvaras jaunu ESTF izveidē vai esošo pagarināšanā; tā kā minētie noteikumi joprojām ir pārāk ierobežoti, lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta pilnvērtīgu demokrātisko kontroli, kā arī pilnīgu Eiropas Parlamenta kā budžeta iestādes uzraudzību, kā to paredz Līgumi;

| C. | tā kā Parlaments, atbildot uz aicinājumu pagarināt ES trasta fondu darbības termiņu līdz 2021. gada beigām, 2020. gadā sniedza galvenokārt pozitīvus atzinumus, taču pauda bažas par projektu, it īpaši to, kas saistīti ar robežu un migrācijas pārvaldību, īstenošanas pārredzamības trūkumu, un izvirzīja nosacījumu, ka ESTF Āfrikai gadījumā obligāti bija jāsniedz garantijas par pamattiesību ievērošanu visu finansēto projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments, atbildot uz aicinājumu pagarināt ES trasta fondu darbības termiņu līdz 2021. gada beigām, 2020. gadā sniedza galvenokārt pozitīvus atzinumus, taču pauda bažas par projektu, it īpaši to, kas saistīti ar robežu un migrācijas pārvaldību, īstenošanas pārredzamības trūkumu, un izvirzīja nosacījumu, ka ESTF Āfrikai gadījumā obligāti bija jāsniedz garantijas par pamattiesību ievērošanu visu finansēto projektu īstenošanā;

| D. | tā kā gan ES trasta fondu, gan Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā (FRT) izveidošana pamatojās uz to, ka nepieciešama elastīga, īpaša un ātra reakcija, kas nav iespējama klasiskajā iestāžu sistēmā un ar ierobežotajiem ES budžeta resursiem un elastību; tā kā jaunajam ES ārējā finansējuma satvaram (Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam (NDICI) – Global Europe) būtu jānovērš ierobežojumi, kas ir iemesls trasta fondu izveides nepieciešamībai, nodrošinot iespēju elastīgāk un ātrāk reaģēt uz specifiskām krīzes situācijām; tā kā ārpusbudžeta instrumenti, tādi kā ES trasta fondi, un ārkārtas mehānismi, piemēram, FRT, apdraud demokrātiskas pārskatatbildības, pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principus, kā arī apdraud Eiropas Parlamenta lomu un ES budžeta integritāti un vienotību; tā kā Parlaments netika iesaistīts apspriedēs par ārpusbudžeta instrumentu izveidi; tā kā ESTF Āfrikai un ESTF “Bêkou” izveidei tika izmantots Eiropas Attīstības fonda (EAF) finansējums un tāpēc Parlaments nemaz netika iesaistīts šo divu ESTF izveidē; tā kā Parlamenta iespējamā iesaiste aprobežojās ar iebildumu pret īstenošanas lēmumu par ESTF “Madad” un ESTF Kolumbijai dibināšanas līgumiem projektiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā gan ES trasta fondu, gan Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā (FRT) izveidošana pamatojās uz to, ka nepieciešama elastīga, īpaša un ātra reakcija, kas nav iespējama klasiskajā iestāžu sistēmā un ar ierobežotajiem ES budžeta resursiem un elastību; tā kā jaunajam ES ārējā finansējuma satvaram (Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam (NDICI) – Global Europe) būtu jānovērš ierobežojumi, kas ir iemesls trasta fondu izveides nepieciešamībai, nodrošinot iespēju elastīgāk un ātrāk reaģēt uz specifiskām krīzes situācijām; tā kā ārpusbudžeta instrumenti, tādi kā ES trasta fondi, un ārkārtas mehānismi, piemēram, FRT, apdraud demokrātiskas pārskatatbildības, pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principus, kā arī apdraud Eiropas Parlamenta lomu un ES budžeta integritāti un vienotību; tā kā Parlaments netika iesaistīts apspriedēs par ārpusbudžeta instrumentu izveidi; tā kā ESTF Āfrikai un ESTF “Bêkou” izveidei tika izmantots Eiropas Attīstības fonda (EAF) finansējums un tāpēc Parlaments nemaz netika iesaistīts šo divu ESTF izveidē; tā kā Parlamenta iespējamā iesaiste aprobežojās ar iebildumu pret īstenošanas lēmumu par ESTF “Madad” un ESTF Kolumbijai dibināšanas līgumiem projektiem;

| E. | tā kā, dibinot ESTF, Komisijai ir jāpamato tā pievienotā vērtība, pamanāmība, papildināmība ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un atbilstība politikas mērķiem, un tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt finansējuma izlietojuma pastāvīgu uzraudzību un izvērtēšanu, lai nodrošinātu, ka tā ietekme vienmēr atbilst ES tiesībām, pamatvērtībām un mērķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā, dibinot ESTF, Komisijai ir jāpamato tā pievienotā vērtība, pamanāmība, papildināmība ar citiem ES finansēšanas instrumentiem un atbilstība politikas mērķiem, un tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt finansējuma izlietojuma pastāvīgu uzraudzību un izvērtēšanu, lai nodrošinātu, ka tā ietekme vienmēr atbilst ES tiesībām, pamatvērtībām un mērķiem;

| F. | tā kā saskaņā ar Finanšu regulu katru gadu būtu jāveic ES trasta fondu neatkarīga ārējā revīzija un Komisijai ir tiesības apturēt finansēšanas nolīgumu, ja partnervalsts pārkāpj pienākumus attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas principu vai tiesiskuma ievērošanu, kā arī nopietnos korupcijas gadījumos; tā kā Eiropas Revīzijas palāta savos īpašajos ziņojumos par ES trasta fondiem iesaka Komisijai uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu (ESTF “Bêkou”), likvidēt trūkumus īstenošanā, uzlabot efektivitāti un mērķtiecīgas darbības (ESTF Āfrikai) un nodrošināt lielāku ieguldīto līdzekļu atdevi (FRT); |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Finanšu regulu katru gadu būtu jāveic ES trasta fondu neatkarīga ārējā revīzija un Komisijai ir tiesības apturēt finansēšanas nolīgumu, ja partnervalsts pārkāpj pienākumus attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas principu vai tiesiskuma ievērošanu, kā arī nopietnos korupcijas gadījumos; tā kā Eiropas Revīzijas palāta savos īpašajos ziņojumos par ES trasta fondiem iesaka Komisijai uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu (ESTF “Bêkou”), likvidēt trūkumus īstenošanā, uzlabot efektivitāti un mērķtiecīgas darbības (ESTF Āfrikai) un nodrošināt lielāku ieguldīto līdzekļu atdevi (FRT);

| G. | tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm pastāv būtiskas humānās un bēgļu vajadzības, kas pārsniedz Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā tvērumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm pastāv būtiskas humānās un bēgļu vajadzības, kas pārsniedz Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā tvērumu;

| H. | tā kā Parlaments, lai gan ir atzinis to pievienoto vērtību, tomēr ir vairākkārt uzsvēris vajadzību uzlabot ES trasta fondu un FRT parlamentāro uzraudzību, kā arī nepieciešamību tikt aktīvāk iesaistītam jaunu ES trasta fondu izveidē un sarunās par tiem, kā arī esošo ES trasta fondu un citu finanšu instrumentu ES ārējās darbības jomā darbības termiņa pagarināšanas procesā; tā kā Parlaments aicināja Komisiju uzlabot komunikāciju par ESTF un norādīja, ka regulāri sniegtai un uz rādītājiem balstītai informācijai par ESTF īstenošanu ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu demokrātisku uzraudzību un Eiropas Parlamenta kontroles funkciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments, lai gan ir atzinis to pievienoto vērtību, tomēr ir vairākkārt uzsvēris vajadzību uzlabot ES trasta fondu un FRT parlamentāro uzraudzību, kā arī nepieciešamību tikt aktīvāk iesaistītam jaunu ES trasta fondu izveidē un sarunās par tiem, kā arī esošo ES trasta fondu un citu finanšu instrumentu ES ārējās darbības jomā darbības termiņa pagarināšanas procesā; tā kā Parlaments aicināja Komisiju uzlabot komunikāciju par ESTF un norādīja, ka regulāri sniegtai un uz rādītājiem balstītai informācijai par ESTF īstenošanu ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu demokrātisku uzraudzību un Eiropas Parlamenta kontroles funkciju;

| I. | tā kā lielāko daļu iemaksu ES trasta fondos patlaban nodrošina ES budžets, bet dalībvalstu iemaksas veido tikai nelielu daļu no to kopējiem budžetiem; tā kā dalībvalstu iemaksas FRT balstās nevis uz brīvprātības principu, bet gan uz nacionālajam kopienākumam atbilstošu iemaksu skalu un tiek tieši iekļautas Savienības budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu; tā kā ESTF gadījumā dalībvalstu iemaksas netiek integrētas Savienības budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 187. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielāko daļu iemaksu ES trasta fondos patlaban nodrošina ES budžets, bet dalībvalstu iemaksas veido tikai nelielu daļu no to kopējiem budžetiem; tā kā dalībvalstu iemaksas FRT balstās nevis uz brīvprātības principu, bet gan uz nacionālajam kopienākumam atbilstošu iemaksu skalu un tiek tieši iekļautas Savienības budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu; tā kā ESTF gadījumā dalībvalstu iemaksas netiek integrētas Savienības budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 187. panta 6. punktu;

| J. | tā kā ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojumā un ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumā īpaša uzmanība ir pievērsta tam, lai novērstu jaunus nelegālās migrācijas jūras vai sauszemes maršrutus, likvidētu cilvēku kontrabandas tīklus, kontrolētu Turcijas robežas un nediskriminējošā veidā atbalstīt atgriešanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojumā un ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumā īpaša uzmanība ir pievērsta tam, lai novērstu jaunus nelegālās migrācijas jūras vai sauszemes maršrutus, likvidētu cilvēku kontrabandas tīklus, kontrolētu Turcijas robežas un nediskriminējošā veidā atbalstīt atgriešanos;

| K. | tā kā LESD 208. pantā paredzēts, ka Savienības attīstības sadarbības politikas galvenais mērķis ir samazināt un ilgākā laika posmā izskaust nabadzību; tā kā jaunais Eiropas Konsenss par attīstību joprojām ir doktrināla sistēma attiecībā uz ES attīstības politiku un Eiropas Konsensā par humāno palīdzību vēlreiz tiek apstiprināti humānās palīdzības pamatprincipi; tā kā ES un tās partneriem humānās palīdzības jomā ir jāspēj nodrošināt palīdzību un aizsardzību, ņemot vērā vajadzības un tādu principu ievērošanu kā neitralitāte, objektivitāte, humānisms un humānās palīdzības neatkarība; tā kā līdzekļi no oficiālās attīstības palīdzības (OAP) finansējuma avotiem ir jāpiešķir ekonomiskajai, cilvēkkapitāla un sociālajai attīstībai, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, vietējās izturētspējas veidošanai, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām, un miera uzturēšanas operācijām attīstības un/vai humānās palīdzības sniegšanai, īpašu uzmanību pievēršot attīstības problēmām, kas apzinātas trasta fonda lēmumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā LESD 208. pantā paredzēts, ka Savienības attīstības sadarbības politikas galvenais mērķis ir samazināt un ilgākā laika posmā izskaust nabadzību; tā kā jaunais Eiropas Konsenss par attīstību joprojām ir doktrināla sistēma attiecībā uz ES attīstības politiku un Eiropas Konsensā par humāno palīdzību vēlreiz tiek apstiprināti humānās palīdzības pamatprincipi; tā kā ES un tās partneriem humānās palīdzības jomā ir jāspēj nodrošināt palīdzību un aizsardzību, ņemot vērā vajadzības un tādu principu ievērošanu kā neitralitāte, objektivitāte, humānisms un humānās palīdzības neatkarība; tā kā līdzekļi no oficiālās attīstības palīdzības (OAP) finansējuma avotiem ir jāpiešķir ekonomiskajai, cilvēkkapitāla un sociālajai attīstībai, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, vietējās izturētspējas veidošanai, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām, un miera uzturēšanas operācijām attīstības un/vai humānās palīdzības sniegšanai, īpašu uzmanību pievēršot attīstības problēmām, kas apzinātas trasta fonda lēmumā;

| L. | tā kā ES trasta fonda Āfrikai dibināšanas līgums skaidri paredz Lībijas robežu pārvaldības projektu iekļaušanu ESTF mandātā un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) regulējuma piemērošanas jomā; tā kā kopš 2017. gada jūlija ar ESTF Āfrikai starpniecību ir piešķirti gandrīz 90 miljoni EUR, lai apmācītu Lībijas krasta apsardzi un nodrošinātu tai aprīkojumu un sniegtu atbalstu, un 49 miljoni EUR ir piešķirti, lai uzlabotu repatriantu aizturēšanas apstākļus; tā kā ESTF dibināšanas līgums skaidri paredz, ka trasta fonds finansē darbības, kas veicina visu migrācijas pārvaldības aspektu uzlabošanu atbilstīgi Vispārējai pieejai migrācijai un mobilitātei, tostarp neatbilstīgas migrācijas ierobežošanu un novēršanu un cīņu pret cilvēku kontrabandu; tā kā tomēr ir saņemtas ziņas par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar Lībijas krasta apsardzes darbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES trasta fonda Āfrikai dibināšanas līgums skaidri paredz Lībijas robežu pārvaldības projektu iekļaušanu ESTF mandātā un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) regulējuma piemērošanas jomā; tā kā kopš 2017. gada jūlija ar ESTF Āfrikai starpniecību ir piešķirti gandrīz 90 miljoni EUR, lai apmācītu Lībijas krasta apsardzi un nodrošinātu tai aprīkojumu un sniegtu atbalstu, un 49 miljoni EUR ir piešķirti, lai uzlabotu repatriantu aizturēšanas apstākļus; tā kā ESTF dibināšanas līgums skaidri paredz, ka trasta fonds finansē darbības, kas veicina visu migrācijas pārvaldības aspektu uzlabošanu atbilstīgi Vispārējai pieejai migrācijai un mobilitātei, tostarp neatbilstīgas migrācijas ierobežošanu un novēršanu un cīņu pret cilvēku kontrabandu; tā kā tomēr ir saņemtas ziņas par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar Lībijas krasta apsardzes darbību;

| M. | tā kā 2020. gadā Parlaments uzskatīja, ka, lai pagarinātu ESTF Āfrikai darbības termiņu, visos projektos, kas saņem finansējumu, būtu jāparedz obligātas garantijas attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas pārvaldībai un arī nodrošinot, ka šīs garantijas tiek noteiktas gadījumā, ja nākotnē būs vajadzīgs pienācīgi pamatots jauns trasta fonds; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2020. gadā Parlaments uzskatīja, ka, lai pagarinātu ESTF Āfrikai darbības termiņu, visos projektos, kas saņem finansējumu, būtu jāparedz obligātas garantijas attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, īpašu uzmanību pievēršot migrācijas pārvaldībai un arī nodrošinot, ka šīs garantijas tiek noteiktas gadījumā, ja nākotnē būs vajadzīgs pienācīgi pamatots jauns trasta fonds;

| N. | tā kā ES Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā (“Madad” trasta fonds) ir mobilizējis EUR 2,3 miljardus, tostarp brīvprātīgas iemaksas no 21 ES dalībvalsts, Turcijas un Apvienotās Karalistes; tā kā tā programmas ir vērstas uz izglītību, iztikas līdzekļiem, veselības aprūpi, aizsardzību un ūdeni, sniedzot labumu bēgļiem, iekšzemē pārvietotām personām un vietējām kopienām un sniedzot atbalstu vairāk nekā 7 miljoniem saņēmēju; tā kā, ieilgstot Sīrijas pilsoņu karam, “Madad” trasta fonda reaģēšana turpināja attīstīties līdz ar humanitāro attīstības saikni, lielāku uzmanību pievēršot sistēmu stiprināšanai, lai atbalstītu uzņēmējvalstu centienus un spējas reaģēt uz šo ieilgušo krīzi, jo īpaši sniedzot sabiedriskos pakalpojumus Irākā, Jordānijā un Libānā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā (“Madad” trasta fonds) ir mobilizējis EUR 2,3 miljardus, tostarp brīvprātīgas iemaksas no 21 ES dalībvalsts, Turcijas un Apvienotās Karalistes; tā kā tā programmas ir vērstas uz izglītību, iztikas līdzekļiem, veselības aprūpi, aizsardzību un ūdeni, sniedzot labumu bēgļiem, iekšzemē pārvietotām personām un vietējām kopienām un sniedzot atbalstu vairāk nekā 7 miljoniem saņēmēju; tā kā, ieilgstot Sīrijas pilsoņu karam, “Madad” trasta fonda reaģēšana turpināja attīstīties līdz ar humanitāro attīstības saikni, lielāku uzmanību pievēršot sistēmu stiprināšanai, lai atbalstītu uzņēmējvalstu centienus un spējas reaģēt uz šo ieilgušo krīzi, jo īpaši sniedzot sabiedriskos pakalpojumus Irākā, Jordānijā un Libānā;

| O. | tā kā saskaņā ar tā novērtējumu projektu uzsākšana “Madad” fondam ir salīdzinoši ātrāka nekā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta standarta procedūru ietvaros; tā kā “Madad” trasta fondam arī ir izdevies panākt apjomradītus ietaupījumus, īstenojot liela mēroga projektus, kuru vidējais apjoms ir EUR 20 miljoni un kuru vidējais īstenošanas periods ir aptuveni 30 mēneši; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar tā novērtējumu projektu uzsākšana “Madad” fondam ir salīdzinoši ātrāka nekā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta standarta procedūru ietvaros; tā kā “Madad” trasta fondam arī ir izdevies panākt apjomradītus ietaupījumus, īstenojot liela mēroga projektus, kuru vidējais apjoms ir EUR 20 miljoni un kuru vidējais īstenošanas periods ir aptuveni 30 mēneši;

| P. | tā kā Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā atšķiras no citiem ESTF galvenokārt tāpēc, ka tas joprojām ir iekļauts Savienības budžetā, |
| --- | --- |

P.

tā kā Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā atšķiras no citiem ESTF galvenokārt tāpēc, ka tas joprojām ir iekļauts Savienības budžetā,

| Q. | tā kā Komisija uzskata, ka Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā ir paredzēts esošo ES finansēšanas instrumentu koordinēšanai, lai tie tiktu konsekventā un apvienotā veidā mobilizēti reaģēšanai uz bēgļu vajadzībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija uzskata, ka Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā ir paredzēts esošo ES finansēšanas instrumentu koordinēšanai, lai tie tiktu konsekventā un apvienotā veidā mobilizēti reaģēšanai uz bēgļu vajadzībām;

I.   
  Vispārīgi apsvērumi

Budžeta aspekti

| 1. | norāda, ka 2020. gada 31. decembrī visiem ES trasta fondiem solītā kopējā summa bija 7 691 miljons EUR, un ES budžeta ieguldījums bija 3170 miljoni EUR, savukārt no šīs summas 3 534 miljoni EUR bija Eiropas Attīstības fonda (EAF) finansējums, bet 988 miljonus EUR nodrošināja dalībvalstis un citu līdzekļu devēju solījumi; norāda arī, ka līdz šim datumam bija noslēgti līgumi par 7 141 miljonu EUR un ES trasta fondi bija izmaksājuši 4 869 miljonus EUR; tāpat norāda, ka līdz 2020. gada 31. decembrim visu ES trasta fondu saistību apropriāciju izpildes rādītājs bija 98 % (ESTF “Madad” bija uzņēmies saistības vairāk nekā 95 % apmērā, ESTF “Bêkou” — 99 % apmērā, ESTF Āfrikai — 99 % apmērā un ESTF Kolumbijai — 94 % apmērā no pieejamajām saistību apropriācijām), savukārt maksājumu apropriāciju kopējai izpildes rādītājs bija 63 % (ESTF Āfrikai — 62 %, ESTF “Bêkou” — 66 %, ESTF Kolumbijai — 52 % un ESTF “Madad” — 64 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka mehānismu Turcijai veido divas maksājumu daļas — katra 3 miljardu EUR apmērā; pauž nožēlu, ka atšķirībā no pirmās maksājumu daļas 2016.–2017. gadā, kad ES budžeta ieguldījums bija 1 miljards EUR, bet dalībvalstu ieguldījums — 2 miljardi EUR, otrās maksājumu daļas 2018.–2018. gadam ieguldījumu attiecība bija pretēja, un tas nelabvēlīgi ietekmēja uzsāktos Savienības projektus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina — FRT pirmajai maksājumu daļai IPA II ieguldījums bija 52,4 %, humānās palīdzības instrumenta ieguldījums — 46,6 %, ES Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta ieguldījums — 0,7 % un attīstības sadarbības instrumenta ieguldījums — 0,3 %, savukārt otrajai maksājumu daļai IPA II ieguldījums ir 64,5 %, savukārt humānās palīdzības instrumenta ieguldījums — 35,5 %; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka līdz 2020. gada beigām 36,6 % no FRT pirmās maksājuma daļas piešķīruma bija izlietoti, īstenojot tiešu pārvaldību, savukārt 63,4 % no piešķīruma — īstenojot netiešu pārvaldību (no šā apjoma vairāk nekā četras piektdaļas finansējuma pārvaldīja starptautiskās organizācijas); norāda arī, ka no otrās maksājuma daļas, īstenojot tiešu pārvaldību, izlietots 32,1 % piešķīruma (pilnībā pārvaldīja Eiropas Komisija), savukārt, īstenojot netiešu pārvaldību, izlietoti 67,9 % piešķīruma (trīs ceturtdaļas finansējuma pārvaldīja starptautiskās organizācijas); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda arī, ka starptautiskās organizācijas ir īstenojušas lielāko daļu ES trasta fondu finansējuma (36,8 %), apsteidzot Eiropas Komisiju (35,7 %), dalībvalstu aģentūras (24,2 %) un valsts pārvaldes struktūras (3,4 %); |
| --- | --- |

5.

Parlamenta iesaiste lēmumu pieņemšanas un rezultātu uzraudzības satvarā, kā arī ziņojumā un/vai izvērtēšanā

| 6. | norāda, ka komiteju priekšsēdētājiem un attiecīgajiem locekļiem ir piešķirts novērotāju statuss trasta fondu stratēģisko valžu sanāksmēs un FRT vadības komitejā; pauž nožēlu, ka šis statuss nav formāli noteikts trasta fondu dibināšanas līgumos; stingri mudina, aicinot uz valdes sanāksmēm, ņemt vērā Parlamenta darba oficiālo kalendāru un visu attiecīgo informāciju un dokumentus, ko plānots izskatīt valdes sanāksmēs, iesniegt savlaicīgi pirms sanāksmēm, lai nodrošinātu deputātu un sekretariāta personāla aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par Parlamenta ierobežoto lomu lēmumu par Savienības ieguldījumu ES trasta fondos pieņemšanā, to uzraudzībā un kontrolē un atgādina, ka pirms ESTF izveides un/vai to darbības termiņa pagarināšanas pilnībā bija jāizmanto esošie juridiskie, regulatīvie un budžeta risinājumi un ESTF bija jāpaliek galējās iespējas instrumentam; atgādina par agrākajiem pieprasījumiem, uz kuriem nav saņemtas atbildes, un atkārtoti norāda, ka Parlamentam vajadzētu būt pārstāvētam operatīvo komiteju sanāksmēs un tam jābūt iespējai uzraudzīt rīcības komitejas darbības, un aicina Komisiju savlaicīgi sniegt detalizētu informāciju par šajās komitejās pieņemtajiem lēmumiem; uzskata, ka Parlamentam ir pilnībā jāizmanto savas īstenošanas uzraudzības un budžeta kontroles pilnvaras un jānodrošina, lai ES finansēšanas lēmumi un ar tiem saistītie piešķīrumi atbilstu Savienības likumības un pareizas finanšu pārvaldības principiem, tādējādi nodrošinot ES darbībām demokrātisku leģitimitāti un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ņem vērā Komisijas centienus cieši uzraudzīt un vērtēt intervences pasākumus, kā arī iegūt zināšanas par ES trasta fondu un FRT darbībām, izmantojot mērķtiecīgu ziņojumu kopumu; aicina, lai panāktu lielāku pārredzamību, pastiprināt šos centienus, publicējot attiecīgos datus ES trasta fondu un FRT tīmekļa vietnēs, tostarp konkrētu informāciju par finansētajiem projektiem un sasniegtajiem rezultātiem attiecībā pret noteiktajiem mērķiem; uzsver, ka šādu ziņojumu pieejamība, precizitātes pakāpe, tas, lai tie būtu pilnīgi, un to faktuālā atbilstība ir būtisks priekšnoteikums Eiropas Parlamenta kā budžeta iestādes atbalstam, lai pienācīgi novērtētu īstenošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka ESTF Āfrikai 2019. un 2020. gada ziņojumos tika darīta pieejama informācija par pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) iesaisti; pauž nožēlu, ka šī informācija nav publiski pieejama apakšlīgumu slēgšanas nepietiekamās pārredzamības dēļ; norāda, ka pēc iespējas šāda informācija būtu jānorāda, atsevišķi sadalot projektu līmenī, ņemot vērā pienācīgi pamatotas konfidencialitātes un drošības prasības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par Komisijas novēlotu paziņojumu par tās ieceri pagarināt ES trasta fondu darbības termiņu un dažu trasta fondu novēlotiem novērtējumiem, kas liedza Parlamentam savlaicīgi izdarīt pilnīgus un precīzus secinājumus attiecībā uz trasta fondu Āfrikai, tādējādi ierobežojot demokrātisku uzraudzību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka Parlaments uzstāja, lai ES trasta fondu darbības termiņu pagarināšanai līdz 2021. gada decembrim, kam Parlaments piekrita, būtu tikai tehnisks raksturs, lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz jauno DFS un efektīvu līgumu slēgšanas procesu, kā arī piešķirtā finansējuma izlietojumu; uzsver Komisijas sniegtos apliecinājumus, ka prasītais termiņa pagarinājums bija nepieciešams, lai nodrošinātu tiesiskā pamata turpināmību 2014.–2020. gada DFS uzņemto saistību maksājumiem un ka jaunas NDICI vai IPA III saistības ES trasta fondiem netiks paredzētas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Komisijai savos ziņojumos būtu jāparāda papildināmība, kas piemīt dažādiem finanšu instrumentiem, kuri paredzēti jomām, uz kurām attiecas ES trasta fondi un FRT, tostarp papildināmība ar ārējo investīciju plānu, kā arī jāparāda radītā pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

12.

II.   
  Visu ES trasta fondu un FRT novērtējums

Trasta fonds “Bêkou”

| 13. | uzskata, ka trasta fonds “Bêkou” ir daļēji devis ieguldījumu kā viens no instrumentiem, lai risinātu situāciju Centrālāfrikas Republikā (CĀR), kā arī veidotu saikni starp attīstības un humanitārajām vajadzībām Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atsaucas uz Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas delegācijas Centrālāfrikas Republikā 2018. gada februārī secinājumiem, kuros norādīts, ka trasta fonds “Bêkou” ir pamanāms un valstī tiek vērtēts atzinīgi, un projekti — vismaz vietējā līmenī un mazākā apmērā — atbilstīgi risina dažādās vajadzības no rehabilitācijas un iztikas līdzekļu nodrošināšanas līdz ilgāka termiņa attīstībai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada īpašajā ziņojumā publicētos secinājumus, ka trasta fonda “Bêkou” sasniegumi kopumā ir bijuši pozitīvi un ka tas ir piesaistījis citu līdzekļu devēju — lai gan tikai dažu — atbalstu, ka lielākajai daļai projektu ir sasniegti plānotie rezultāti un tie ir nodrošinājuši labāku ES pamanāmību; tomēr norāda, ka ziņojumā tika ieteikts labāk noteikt intervences jomu, uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu un projektu atlases procedūras un uzlabot uzraudzību un darbības rezultātu novērtēšanu, kā arī optimizēt izmaksas un uzlabot īstenošanas organizāciju atlases pārredzamību; norāda, ka rīcības komitejas darbā dalībvalstis pārstāv dalībvalstu attīstības aģentūras, kuras ir arī izraudzītas par projektu īstenotājām, un pauž bažas, ka tas varētu radīt interešu konfliktu rīcības komitejas projektu atlases procedūrā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka, ņemot vērā humanitāro krīzi, nabadzību un jaunās drošības problēmas CĀR, turpmākam ES atbalstam būs vajadzīgas mērķtiecīgas programmas un attiecīgā gadījumā elastīgs ES finansējums saskaņā ar NDICI, lai uzlabotu humāno palīdzību, veicinātu mieru un drošību, demokratizāciju un demokrātisko iestāžu stiprināšanu, kā arī cilvēktiesību ievērošanu CĀR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka, neskatoties uz ES un citu līdzekļu devēju intervenci, situācija valstī joprojām ir nestabila, jo rodas jauni konflikti un būtiski trūkst pārtikas; |
| --- | --- |

17.

Trasta fonds “Madad”

| 18. | uzskata, ka ESTF “Madad” ir parādījis savu pievienoto vērtību, reaģējot uz krīzi, kā arī attiecībā uz ES, nodrošinot labāku ārējo pamanāmību un ietekmi, labāku kontroli, koordinēšanu un finansējuma piesaisti no dažādiem avotiem salīdzinājumā ar valsts līmeni vai citiem starptautiskiem kanāliem; norāda, ka tā finansējuma izlietojums bija atbilstīgs tiesiskajam pamatam vai izmantotajiem Savienības instrumentiem vai to mērķiem; tādēļ atgādina, ka projektiem, kas finansēti no trasta fonda “Madad”, ir jāveicina un jāaizsargā cilvēka cieņa, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī jāveicina sociālā un ekonomiskā iekļautība, it īpaši minoritāšu un neaizsargātu grupu iekļautība; pauž nožēlu par to, ka konflikts Sīrijā turpinās, un uzsver, ka, lai risinātu to Sīrijas bēgļu vajadzības, kuri paredzamā nākotnē nevar atgriezties savā piederības valstī, kā arī uzņēmēju kopienu vajadzības saistībā ar ilgāka termiņa integrāciju un nodarbinātību, joprojām ir vajadzīga ES un starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa palīdzība, kā arī sadarbībā ar uzņēmējām kopienām ir jāstiprina to spējas ilgāka termiņa integrācijas un nodarbinātības jomā; norāda, ka konflikta skartajās teritorijās Sīrijā nav iespējams veikt ilgtermiņa atjaunošanas pasākumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka 2018. gada oktobra stratēģiskajā vidusposma novērtējumā bija secināts, ka ESTF “Madad” ir bijis “vērienīgs un izmaksu ziņā efektīvs”, ka ar salīdzinoši zemāk izmaksām ir aptverts liels skaits atbalsta saņēmēju un ka tas ir “devis iespēju ES rīkoties elastīgi”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē trasta fonda ātro un elastīgo reakciju, atbalstot partnervalstis un kopienas koronavīrusa uzliesmojuma laikā, izrādot aktīvu iesaisti darbību pielāgošanā un pārorientēšanā ne tikai veselības, bet arī citās jomās, piemēram, iztikas, aizsardzības, izglītības vai sociālās kohēzijas jomā Libānā, Irākā, Turcijā un Jordānijā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik būtiska nozīme ir pastāvīgam atbalstam, kas tiek sniegts bēgļiem, iekšēji pārvietotām personām un neaizsargātām uzņēmējām kopienām, tostarp plašākā reģionā, kur turpinās ieildzis konflikts, nodrošinot ilgāka termiņa, paredzamu, pilnībā pārredzamu un ātri pieejamu finansējumu no instrumentiem, kas izveidoti 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai (DFS) un dalībvalstu potenciālo ieguldījumu ārējo piešķirto ieņēmumu veidā, ņemot vērā visus finanšu instrumentus, kas paredzēti saskaņā ar Finanšu regulu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par palestīniešu bēgļu kopienu neaizsargātību Sīrijā un reģionā un aicina nodrošināt pastāvīgu atbalstu un viņu iekļaušanu ES humānās palīdzības plānos un risinājumos, kas saistīti ar Sīrijas krīzi; |
| --- | --- |

22.

Āfrika

| 23. | norāda, ka trasta fonds Āfrikai tika izveidots kā ārkārtas trasta fonds, lai palīdzētu risināt krīzi trīs Āfrikas reģionos ar mērķi panākt ilgtermiņa stabilitāti un sasniegt attīstības mērķus; uzskata, ka ESTF Āfrikai ir ātri izmantojams un elastīgs instruments, kas palīdz risināt kopīgas globālas problēmas, piemēram, migrāciju un piespiedu pārvietošanu, klimata pārmaiņu ietekmi un ekonomikas krīzes; uzsver, ka līdz šim nepieredzētā situācija, ko izraisīja pašreizējā Covid-19 pandēmija, prasīja visu nepieciešamo elastību un ātrumu; tomēr uzsver, ka, sniedzot elastību, vienmēr jānodrošina pilnīga pārredzamība un pārskatatbildība; uzskata, ka varētu būt iespējami uzlabojumi ar mērķtiecīgāku rīcību, lai virzītu darbības trīs jomās un atbalstītu rezultātu izvērtēšanu un ziņošanu par tiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pieņem zināšanai, ka 78 projekti veicināja lielākas ekonomiskās un nodarbinātības iespējas, tika īstenoti 97 projekti noturības stiprināšanai, 75 projekti bija veltīti migrācijas pārvaldībai un 75 projekti palīdzēja uzlabot pārvaldību un konfliktu novēršanu; ar bažām norāda, ka īpašu apstākļu dēļ dažos projektos ES reaģēšanas centrā ir nokļuvusi migrācijas pārvaldība; tomēr Ar bažām norāda, ka īpašu apstākļu dēļ migrācijas pārvaldība dažos projektos ir kļuvusi par ES uzmanības centrā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka ESTF Āfrikai ir dažos gadījumos veicinājusi trīskārtīgu — humanitāro, attīstības un miera veicināšanas pasākumu — saiknes pieeju, kas nebija iespējama, izmantojot iepriekšējās DFS ES finanšu instrumentus; atgādina, ka ES trasta fondu finansējums jāizlieto un jāvērtē, pamatojoties uz oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem, un ka visas izmaksas, kuras šai prasībai neatbilst, jāfinansē no citiem avotiem, ko trasta fonds apvieno, un nosoda jebkādu OAP līdzekļu izmantošanu, kas ir pretrunā attīstības mērķiem; atgādina par būtisku principu, ka humānai palīdzībai jābūt neatkarīgai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž nožēlu par to, ka 37 % no ESTF Āfrikai līdzekļiem ir piešķirti pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot un samazināt migrāciju, savukārt mazāk nekā 9 % ir piešķirti tam, lai risinātu jautājumu par migrācijas un piespiedu pārvietošanas virzītājspēkiem; norāda, ka mazāk nekā 1,5 % no ESTF Āfrikai līdzekļiem tika piešķirti likumīgiem migrācijas kanāliem; atzīst, ka robežu drošība ir ļoti būtiska Āfrikas partnervalstu stabilitātei un ka ES ir jāatbalsta partnervalstis cīņā pret neatbilstīgas migrācijas plūsmu, cilvēku kontrabandas un cilvēku tirdzniecības pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda uz ziņojumiem par nemitīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Lībijā saistībā ar Lībijas krasta apsardzes darbībām; uzsver, ka daudzi krasta apsardzes izglābtie vai pārtvertie cilvēki tiek atgriezti patvaļīgai aizturēšanai briesmīgos apstākļos Lībijā; uzsver, ka bēgļu atgriešana valstīs, kurās viņi nav drošībā, pārkāpj 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu; norāda, ka saistībā ar Ārkārtas tranzīta mehānismu pastāv bažas par cilvēktiesību ievērošanu projektu īstenošanā; norāda, ka Lībijā nav ievērots neizraidīšanas princips; tomēr atgādina, ka jebkādā iejaukšanās gadījumā būtu jānodrošina cilvēku dzīvību, cieņas un cilvēktiesību pilnīga aizsardzība; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis, apspriežoties ar PSO, pārskatīt un veikt īpašu riska novērtējumu par sadarbību ar kompetentajām iestādēm jūras un robežu uzraudzības un pārvaldības jomā, ko finansē no ESTF Āfrikai, lai nodrošinātu objektīvu cilvēktiesību ievērošanas novērtējumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, cik būtiska nozīme ir sadarbībai un dialogam ar vietējiem partneriem; uzteic veiktās apspriešanās un izpēti, lai noteiktu prioritārās vajadzības; stingri aicina Komisiju pienācīgi iesaistīt vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas projektos, ko atbalsta ESTF Āfrikai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka viens no ESTF Āfrikai galvenajiem mērķiem, kas noteikts tā dibināšanas līgumā, ir risināt migrācijas galvenos cēloņus, it īpaši veicinot noturību, ekonomikas attīstību un vienlīdzīgas iespējas, kā arī drošību un attīstību un novēršot cilvēktiesību pārkāpumus; aicina likt lielāku uzsvaru uz ilgtermiņa attīstības mērķiem, tādiem kā nodarbinātība, izglītība, pārtikas nodrošinājums un vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošana; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 32/2018 ir norādīti dažādi trūkumi, tostarp ES publiskā iepirkuma tiesību aktu nepiemērošana un nepārredzama pārvaldība, ieteikta uzlabota projektu atlases procedūra, lielāks īstenošanas ātrums un sistemātiskāks darbības rezultātu uzraudzības process, aptverot visu projektu klāstu, un norādīts, ka fonda plašā darbības jomas dēļ tas bieži vien nav efektīvs, jo nav pietiekami izteiktas vajadzības un līdzekļi, ar kuru palīdzību varētu sasniegt izmērāmu ietekmi; aicina nodrošināt vienkāršošanu un labāku komunikāciju attiecībā uz pieteikumiem dalībai iepirkuma procedūrās, lai veicinātu mazāku un vietējo NVO piekļuvi ES finansējumam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka ESTF Āfrikai nodrošināja devumu noturības stiprināšanā un humanitāro un attīstības pasākumu saiknes pieejas īstenošanā nestabilā situācijā; norāda arī, ka tas veicināja sadarbību dažādu ieinteresēto personu starpā un nodrošināja trešo valstu līdzekļu devēju ieguldījumu, kam pēc Brexit ir īpaši būtiska nozīme, kā arī trasta fonds veicināja jautājuma par migrāciju un piespiedu pārvietošanu, kā arī ES reakcijas uz to pamanāmību; vienlaikus pauž nožēlu, ka šā fonda īstenošanas uzraudzība nav bijusi atbilstīga, un prasa projektu loģiskajā ietvarā iekļaut konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, reālistiskus un savlaicīgus (SMART) mērķus, kā arī noteikt izmērāmus mērķus attiecībā uz projektu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atcelt saistības par līdzekļiem no ESTF Āfrikai, kas sākotnēji bija piešķirti Eritrejai, it īpaši iepirkumam ceļu atjaunošanas projektiem, kuros tika izmantots piespiedu darbs; |
| --- | --- |

32.

Kolumbija

| 33. | uzskata, ka Trasta fonds Kolumbijai ir pierādījis savu vērtību un pašreizējā situācijā ir būtisks instruments, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu starp Kolumbijas valdību un Kolumbijas Revolucionāriem bruņotiem spēkiem (FARC); norāda, ka ESTF Kolumbijai pagarināšana ir vēlreiz apliecinājusi ES apņemšanos un nodrošinājusi tik vajadzīgo atbalstu miera procesam Kolumbijā; atgādina, ka ESTF Kolumbijai ir izveidots atbilstīgi attīstības sadarbības instrumentam un tā darbība jāpielāgo Eiropas Savienības attīstības politikas galvenajam mērķim: “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana” un “politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā.”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka fondam ir būtiska nozīme arī, atbalstot Kolumbiju visaptverošas lauku attīstības un ekonomikas izaugsmes jomā; tomēr aicina Kolumbijas miera procesu arī turpmāk noteikt prioritāti pilnībā pārredzamās ilgtermiņa un vidējā termiņa finansēšanas programmās un uzraudzībā un šo programmu īstenošanā nodrošināt atbilstīgu demokrātisku kontroli un Eiropas Parlamenta iesaisti, kā arī rīkot atbilstīgas, pārredzamas un iekļaujošas apspriešanās ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar vietējo pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž atzinību Kolumbijai par to, ka, neskatoties uz valsts problēmām miera nolīguma īstenošanā, tā īsteno centienus, lai sniegtu atbalstu vairāk nekā 1,7 miljoniem migrantu no Venecuēlas, kuri devušies bēgļu gaitās uz Kolumbiju, it īpaši uz 10 gadiem piešķirot viņiem pagaidu aizsardzības statusu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē Čīles Republikas iesaisti trasta fondā, kļūstot par līdzekļu devēju; norāda, ka reģionālo partneru līdzdalībai ir augsta pievienotā vērtība un ka tā veicinājusi gan ES iesaistes un sadarbības vietējo atzīšanu, gan arī leģitimāciju; |
| --- | --- |

36.

Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā

| 37. | norāda, ka Turcijā ir vislielākais bēgļu skaits pasaulē — ar gandrīz 4 miljoniem reģistrētu bēgļu no Sīrijas, Irākas un Afganistānas; atgādina par FRT būtisko lomu, uzņemot bēgļus no Sīrijas; aicina veikt rūpīgu ES un Turcijas paziņojuma ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumu un uzsver, ka ir svarīgi, lai abas puses tā īstenošanā nodrošinātu pamattiesību ievērošanu; uzskata, ka ES būtu jāturpina sniegt vajadzīgo atbalstu Sīrijas un citiem bēgļiem un bēgļus uzņemošajām kopienām Turcijā, nodrošinot, ka Turcijas valdība nav tieši iesaistīta finansējuma pārvaldībā un piešķiršanā, kas galvenokārt būtu jādod tiešā veidā bēgļiem un bēgļus uzņemošajām kopienām un kas būtu jāpārvalda organizācijām, kuras garantē pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka ES FRT ir pierādījis savu nozīmi kā inovatīvs līdzekļu apvienošanas instruments un būtisks koordinēšanas mehānisms, lai palīdzētu Turcijai ātri reaģēt uz tūlītējām bēgļu un viņu uzņēmēju kopienu humānās palīdzības un attīstības vajadzībām, un uzsver, ka ir jānodrošina šo darbību ilgtspēja; tādēļ norāda, ka, lai sasniegtu gaidītos rezultātus, lielākā daļa projektu bija jāpagarina; pauž atbalstu Turcijas pilsoniskajai sabiedrībai un atgādina par starptautisko organizāciju atzinīgi vērtējamajiem centieniem šo projektu īstenošanā; uzsver pievienoto vērtību, ko rada vietējo organizāciju, ekspertu un NVO, kā arī organizāciju, ekspertu un NVO no visām dalībvalstīm iesaistīšana FRT īstenošanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pirmās daļas panākumus, jo īpaši Ārkārtas sociālās drošības tīklu (ESSN), kas ir lielākais humānās palīdzības projekts, kuru pārvalda Komisija; atzinīgi vērtē otrās daļas progresu, kas veicina pakāpenisku pāreju no humānās palīdzības uz attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst FRT nozīmi atbalsta sniegšanā aptuveni 1,8 miljoniem bēgļu, nodrošinot viņu pamatvajadzības, sniedzot 668 900 bēgļu bērniem atbalstu izglītības jomā un nodrošinot miljoniem bēgļu veselības aprūpes un aizsardzības pakalpojumus; tomēr uzsver, ka Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 27/2018 tika norādīts uz neatbilstību veselības un izglītības jomas darbību finansēšanā, ar vienlaikus izmantotām dažādām pārvaldības struktūrām līdzīgu projektu finansēšanai; turklāt ziņojums uzsvēra, ka būtu bijis iespējams panākt lielāku pievienoto vērtību ar finansiāla atbalsta projektiem, un aicināja Komisiju uzlabot pašvaldību infrastruktūras un sociālekonomiskā atbalsta plānošanu, nodrošināt darbības vidi NVO un uzlabot ziņošanu par Mehānismu; jo īpaši norāda uz Covid-19 ietekmi uz bēgļiem un uzsver, ka tika FRT izveidots, neskatoties uz pastāvošajām nopietnajām bažām par bēgļu cilvēktiesību situāciju Turcijā starptautisko patvēruma tiesību ziņā; atgādina, ka 2020. gadā Komisija pieprasīja mobilizēt vēl 481,6 miljonus EUR no ES budžeta neparedzēto izdevumu rezerves, tādējādi pārsniedzot FRT sākotnēji paredzēto piešķīrumu, lai finansētu darbības saskaņā ar Ārkārtas sociālās drošības tīkla programmu un nosacītu maksājumu shēmu izglītībai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārtoti pauž dziļu nožēlu, ka Parlaments netika formāli iesaistīts apspriedēs un ka tam nelūdza dot piekrišanu šā mehānisma izveidei vai pagarināšanai, un ka Parlaments tika iesaistīts tikai kā viena no budžeta iestādēm, tādējādi apdraudot FRT pārskatatbildību; uzsver, ka šāda situācija nedrīkst atkārtoties; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 27/2018 (24) raisa šaubas par fonda finansēto humānās palīdzības projektu efektivitāti, jo to īstenošanā netika konsekventi un visaptveroši izvērtēta budžetā iekļauto izmaksu pamatotība; norāda, ka ziņojumā arī paustas bažas par to, ka revīzijas laikā nebija iespējams pārbaudīt visus humānās palīdzības projektus; šajā saistībā uzsver, ka Turcijas iestāžu atteikums nodrošināt piekļuvi datiem par atbalsta saņēmējiem divu finansiālā atbalsta projektu īstenošanā var radīt šaubas par pareizu finanšu pārvaldību fonda īstenošanā, it īpaši ņemot vērā straujo situācijas pasliktināšanos tiesiskuma un pamattiesību jomā Turcijā; atgādina, ka ir jānodrošina Turcijas valdības un vietējo pašvaldību izlietotā finansējuma kontrole; norāda, ka finansējums jāizmanto tikai, lai nodrošinātu visas bēgļu fiziskās un psiholoģiskās vajadzības, tostarp lai nodrošinātu mājokļus, pārtiku un izglītību un nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni; aicina Komisiju uzlabot uzraudzību un iegūt datus par visu FRT programmu un projektu atbalsta saņēmējiem; uzsver — lai panākt pilnīgu pārskatatbildību un nepieļautu dubultu finansēšanu, Komisijai finansējums būtu jādara pieejams, pamatojoties uz vietējo īstenošanas partneru sasniegtajiem mērķiem, un pēc tam, kad saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem veikts īstenošanas novērtējums; aicina Komisiju nodrošināt, lai FRT mērķi un īstenošana ir saskaņā ar ES vispārējiem principiem, politikas virzieniem un mērķiem, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām, un pauž bažas par šo principu vājināšanos Turcijā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka ir svarīgi pāriet no humānās palīdzības uz attīstības sadarbību, un aicina Komisiju izstrādāt un īstenot pārejas stratēģiju, kuras mērķis būtu palīdzēt radīt iztikas iespējas bēgļiem, lai uzlabotu viņu pašpaļāvību un sociālo iekļaušanu uzņēmējkopienās; atgādina par ES ilgtermiņa mērķi panākt, lai ES finansētās darbības pakāpeniski pārņemtu Turcijas iestādes, pilnībā ievērojot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības; aicina visas puses, kas iesaistītas gaidāmajā daudzpusējā konferencē par Vidusjūras austrumdaļu, visaptveroši pievērsties šim jautājumam, kā arī humanitārajiem un attīstības jautājumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkārtoti prasa Turcijai ievērot neizraidīšanas principu, jo īpaši uz Sīrijas robežas, nodrošinot, ka tiek pilnībā ievērotas 1951. gada Bēgļu konvencijā garantētās bēgļu cilvēktiesības un viņu statuss, un ka tā neizmanto migrācijas plūsmas un neizmanto tās kā šantāžas avotu pret ES politiskiem mērķiem; sagaida, ka Turcija pilnībā un bez diskriminācijas īstenos ES un Turcijas 2016. gada marta paziņojumu un ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu; mudina Komisiju nodrošināt ES un Turcijas paziņojuma īstenošanas ciešu uzraudzību, tostarp saistībā ar patvēruma meklētāju un migrantu, kas saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu atgriezti Turcijā cilvēktiesību situāciju, un ziņot Parlamentam par to; aicina Turcijas iestādes nodrošināt UNHCR pilnīgu piekļuvi atgriešanas centriem pie Turcijas un Sīrijas robežas, lai būtu iespējams uzraudzīt neizraidīšanas principa ievērošanu; uzsver, ka, sniedzot finansiālo atbalstu Turcijai bēgļu plūsmu pārvaldībā, ir jāievēro pilnīga budžeta pārredzamība, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju neierobežota iesaiste; aicina Komisiju pārliecināt Turcijas iestādes par vajadzību uzlabot starptautisko NVO darba vidi; aicina Komisiju balstīties uz savu pieredzi saistībā ar īpašu trešo pušu pārbaudes sistēmu, lai uzlabotu finansējuma izlietojuma uzraudzību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Turciju izvairīties no bēgļu turēšanas aizturēšanas centros, cenšoties panākt, lai viņi parakstītu brīvprātīgas atgriešanās veidlapas, un nodrošināt viņiem piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem neatkarīgi no viņu reģistrācijas vietas valstī; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka FRT atbalsta tikai reģistrētus bēgļus; pauž bažas par to, ka daudzi bēgļi ir palikuši bez palīdzības, jo vairākās provincēs un pilsētās reģistrācija ir apgrūtināta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Padomes aicinājumu Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par Sīrijas bēgļu Turcijā, kā arī Jordānijā, Libānā un citās reģiona valstīs turpmāko finansēšanu; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Nākotnes perspektīva un ieteikumi

| 48. | uzsver nepieciešamību labāk apmierināt finansējuma vajadzības ieilgušas krīzes situācijās un saistībā ar humānās palīdzības koordinēšanu un pāreju uz atjaunošanu un attīstību elastīgā un savstarpēji saistītā veidā tādā veidā, kas ir atbilstīgs starptautiskās attīstības politikas mērķiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Savienības attīstības politikas principiem, piemēram, nabadzības izskaušanas atbalstīšanai un nevienlīdzības mazināšanai, un humānās palīdzības gadījumā pilnībā ievērojot humānās palīdzības principus — cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību, pilnībā aizsargājot cilvēku dzīvības, cieņu un cilvēktiesības; uzstāj, ka ES palīdzībai jābūt efektīvai un lietderīgai, lai tai būtu reāla ietekme uz vietas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka jāņem vērā gūtā pieredze saistībā ar trasta fondu un FRT izveidi, pārvaldi un īstenošanu, lai to izmantotu jaunās paaudzes ārējo finanšu instrumentu izveidē, kā arī lai uzlabotu ES ārējās palīdzības un parlamentārās kontroles sinerģiju un saskaņotību; mudina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu galīgo pārskatu par ESTF īstenošanu, izvērtējot tā atbilstību ES attīstības, cilvēktiesību un humanitārajiem mērķiem; turklāt uzstāj, ka gadījumā, ja nākotnē radīsies vajadzība pēc jebkāda jauna ESTF vai ad hoc instrumenta, iemaksu mehānisms no Savienības budžeta ir skaidri jādefinē un jāapspriež jau no paša sākuma, pilnībā iesaistot Parlamentu; tāpat arī uzskata, ka būtu vēl vairāk jāpalielina ES ārējās palīdzības ietekme un pamanāmība, uzsverot ES un tās dalībvalstu kā globālās attīstības finansējuma lielāko līdzekļu devēju nozīmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju nodrošināt, ka neatkarīgas ES struktūras un eksperti veic pārredzamu ietekmes novērtējumu par ES finansēto projektu ietekmi uz migrantu un bēgļu cilvēktiesībām, kā arī uz attiecīgo valstu plašāku sabiedrību; aicina izveidot efektīvu un neatkarīgu uzraudzības mehānismu, lai pilnvērtīgi uzraudzītu un izvērtētu šā finansējuma izlietojumu un rīcības protokolus pamattiesību pārkāpumu gadījumā; uzskata, ka ir nepieciešams pilnībā iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus to plānošanā un īstenošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem un to īstenošanu izveidot skaidru un pilnīgu pārskatu par līdzekļiem, ko izmanto, lai finansētu sadarbību ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības jomā; uzsver, ka ir svarīgi apmainīties ar revīzijas datiem ar ES finansiālās uzraudzības iestādēm, tostarp ERP, OLAF un EPPO; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka jārisina problēmas saistībā ar iekšējo migrāciju Āfrikā, kas veido gandrīz 90 % no migrācijas plūsmām Āfrikā, īstenojot ciešu sadarbību ar Āfrikas Savienību un atbilstīgi Āfrikas migrācijas politikai un rīcības plānam 2018.–2030. gadam; tomēr uzstāj, ka ilgtermiņā ir vajadzīga pieeja, kas ļautu izvairīties no atkarības no ārējas iejaukšanās; šajā sakarībā uzstāj uz iespēju nodrošināšanu ar izglītības palīdzību un kvalitatīvas izglītības nozīmi, lai radītu spēcīgāku atbalstu sadarbībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka dzimumu līdztiesība un sociālā iekļautība ir vieni no galvenajiem NDICI finansējuma izlietojuma mērķiem; atkārtoti norāda uz ES apņemšanos panākt sieviešu un meiteņu iespēju palielināšanu un aicina Komisiju dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī noturības veidošanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām integrēt trasta fondu un FRT plānošanā un īstenošanā; iesaka ES trasta fondu un Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā projektu īstenošanā regulāri veikt dzimumsensitīvu analīzi un izskatīt sieviešu iesaisti atbalstīto projektu izstrādē; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju pārtraukt vai pārskatīt sadarbību ar trešām valstīm, kuras neievēro cilvēktiesības pilnībā, tostarp apturēt konkrētu finansējumu un projektus, kas apdraud cilvēktiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | neraugoties uz to, ka Finanšu regula paredz iespēju izveidot trasta fondus ārējām darbībām, atkārtoti pauž Parlamenta neatlaidīgo prasību, ka ārējā palīdzība būtu pilnībā jāfinansē no Savienības budžeta un būtu jāīsteno konsekventi, ievērojot saskaņotu noteikumu kopumu, pamatojoties uz tiesību aktos paredzētiem instrumentiem un pilnībā ievērojot Parlamenta leģislatīvās, budžeta un kontroles prerogatīvas, kā arī ES budžeta vienotības, pārskatatbildības, pārredzamības, efektivitātes un pareizas budžeta pārvaldības principus; uzsver, ka ārkārtas instrumentu pieņemšana sarežģī finanšu pārvaldību un rada finansiālu spiedienu uz esošajiem ārpolitikas instrumentiem, tādējādi, iespējams, ietekmējot to efektivitāti; uzskata, ka ES trasta fondi būtu jāizmanto tikai, lai reaģētu uz pēkšņu būtisku krīzi un situācijās, kad ir jākoordinē vairāku līdzekļu devēju reakcija un kad ārpolitikas mērķi nevar pilnībā sasniegt ar esošajiem ārējās finansēšanas instrumentiem, un ar nosacījumu, ka tie atbilst pareizas finanšu pārvaldības principam un ka Savienības trasta fonds nedublē citus esošos finansēšanas kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildvērtību, un ka trasta fonda mērķi ir saskaņoti ar tā Savienības instrumenta vai budžeta posteņa mērķiem, no kura tas tiek finansēts; aicina Komisiju nodrošināt efektīvāku komunikāciju uz vietas, uzsverot ES kā starptautiskās attīstības palīdzības finansējuma lielākās devējas nozīmi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka EAF, Savienības budžeta un citu līdzekļu devēju resursu apvienošanai trasta fondos nevajadzētu ietekmēt esošo ES rīcībpolitiku un programmu spēju īstenot to sākotnējos mērķus, piemēram, izskaust nabadzību un veicināt pamattiesības; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka ES trasta fondi un FRT būtu jāuzskata par īpašiem vai saistībā ar ārkārtas situāciju izveidotiem instrumentiem, kuru pievienotā vērtība un ietekme uz vietas būtu labi jāpamato un jāuzrauga; sagaida, ka Komisija pilnībā izmantos iespējas, ko sniedz uz programmām balstīta pieeja atbilstīgi NDICI ģeogrāfiskajam pīlāram un IPA III — ko vairs nedrīkst izmantot, lai finansētu pirmspievienošanās palīdzību Turcijai, izņemot atbalstu Turcijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai, —, papildinot tās ar globālām tematiskajām programmām, ātras reaģēšanas finansējumu un lielu neplānotu rezervi saskaņā ar NDICI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka ir sagaidāms, ka rezerve jaunām problēmām un prioritātēm saskaņā ar NDICI papildinās ģeogrāfisko un tematisko programmu finansējumu un ātras reaģēšanas darbības; uzsver, ka Komisija ir apņēmusies apspriest šā finansējuma izmantošanu ģeopolitiskā dialoga ar Parlamentu ietvaros un sniegt sīki izstrādātu informāciju pirms tā mobilizēšanas, vienlaikus pilnībā ņemot vērā Parlamenta piezīmes par paredzētā finansējuma veidu, mērķiem un apmēru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē jauno ES ārējās finansēšanas instrumentu — NDICI, jo tas paredz palielināt iespējas izmantot ES budžetu, lai reaģētu uz jaunām ārkārtas situācijām; pauž pārliecību, ka NDICI ļaus efektīvāk piešķirt resursus, kā arī nodrošināt pietiekamu elastību un reaģētspēju, vienlaikus mācoties no līdzšinējās pieredzes un NDICI veiktiem esošo trasta fondu novērtējumiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka pašreizējā ES iestāžu sistēmā būtu pilnībā jāizmanto NDICI potenciāls un nepieciešamības gadījumā būtu jāuzlabo tā darbība, taču ārkārtas finanšu instrumenti būtu jāizmanto tikai neparedzētos ārkārtas gadījumos, tādējādi nodrošinot Savienības budžeta vienotību un demokrātisku pārskatatbildību; šajā saistībā uzsver, ka parastais lēmumu pieņemšanas un pārvaldības satvars nodrošina ES ārējās darbības lielāku leģitimitāti gan ES, gan arī saņēmējās valstīs; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pieprasa, lai jebkāda pašreizējā Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pēcteča finansēšana netiktu veikta uz nesen pieņemto finansēšanas instrumentu, jo īpaši IPA III un NDICI, tostarp tā jauno problēmu un prioritāšu rezerves, rēķina, jo FRT pēctecis nav reakcija uz patiešām jaunu izaicinājumu vai krīzi; stingri atbalsta jebkuras šādas iniciatīvas finansēšanu, izmantojot jaunas apropriācijas, ko vajadzības gadījumā palielina ar dalībvalstu iemaksām; atkārtoti norāda, ka Parlaments jau no paša sākuma ir pilnībā jāiesaista diskusijās par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pēcteci, tostarp tā finansēšanas un pārvaldības struktūrām, kurām jāatspoguļo finansējuma izcelsme un budžeta lēmējinstitūcijas loma; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ja tiktu palielinātas vajadzības 2021.–2027. gada DFS, iesaka kā pirmo un galveno risinājumu apsvērt likumdevēju pieņemto instrumentu izmantošanu, proti, palielinot NDICI finansējumu, pārskatot DFS un NDICI noteikumus vai kā otro risinājumu apsver attiecīgo NDICI budžeta pozīciju stiprināšanu ar iemaksām ārējo piešķirto ieņēmumu veidā ar nosacījumu, ka Parlaments tiek pilnvērtīgi iesaistīts lēmumu pieņemšanas procesā un tam tiek nodrošinātas pienācīgas uzraudzības pilnvaras; šajā saistībā sagaida, ka gaidāmā Finanšu regulas pārskatīšana nodrošinās budžeta iestādes atbilstīgu iesaisti ārējo piešķirto ieņēmumu pārvaldībā; uzsver — ja tomēr rastos pienācīgi pamatota nepieciešamība izveidot jaunu trasta fondu nopietnas krīzes gadījumā vai, ja notiek starptautisko attiecību pēkšņas izmaiņas, kas prasa vērienīgu ES finansiālu atbalstu, vai vajadzība apvienot resursus ar trešām valstīm, kas nebūtu iespējams risinājums, izmantojot likumdevēju pieņemtos instrumentus, Parlaments ir jau no paša sākuma pilnībā jāiesaista; šajā sakarībā uzskata, ka Finanšu regula būtu jāpārskata, lai garantētu pienācīgu Parlamenta lomu jebkura jauna trasta fonda izveidē un kontrolē, tostarp fonda dibināšanas līguma izstrādē un Savienības ieguldījuma mobilizēšanā, fonda īstenošanā, darbība turpināšanā un iespējamā likvidēšanā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju NDICI īstenošanā piešķirt prioritāti saiknes pieejai, kā arī aicina veicināt sadarbību starp ES dalībniekiem humānās palīdzības un attīstības jomā, it īpaši pēckrīzes situācijā un ieilgušas krīzes gadījumā, lai labāk pielāgotos vietējām vajadzībām un sasniegtu augstākus rezultātus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka iespēju migrācijas politiku integrēt ES ārpolitikā būtiski paplašina migrācijas jautājuma iekļaušana NDICI tematiskajā, ģeogrāfiskajā un ātrās reaģēšanas komponentā; tomēr ar bažām norāda, ka ar ātrās reaģēšanas komponenta starpniecību sadarbību ar trešām valstīm migrācijas pārvaldības jomā var finansēt, neprasot, lai Komisija publicētu kādus plānošanas dokumentus vai apspriestos ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kā arī bez Parlamenta piekrišanas, tostarp saistībā ar plānu “Gatavība migrācijai un krīzei”, kurā trūkst mehānismu, lai novērtētu šādas iejaukšanās iespējamo negatīvo ietekmi; šajā saistībā uzstāj, ka ir jānodrošina, lai Daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam tiktu pievienots stabils cilvēktiesību satvars, lai varētu apzināt, īstenot un uzraudzīt turpmākās sadarbības programmas migrācijas jomā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka noteikumi par NDICI paredz termiņa vidusposma un galīgos novērtējumus, kā arī to, ka Komisija sagatavo sīki izstrādātus gada ziņojumus Parlamentam un Padomei par īstenotajām darbībām, sasniegtajiem rezultātiem, efektivitāti un panākto progresu virzībā uz tematiskajiem mērķiem un regulas mērķiem; aicina Komisiju izstrādāt un īstenot precīzu metodiku, lai līdzsekotu 10 % finansējuma, kas piešķirti migrācijas un piespiedu pārvietošanas jautājumu risināšanai, kā arī efektīvi nodrošināt pienācīgu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz šo finansējumu, kā to paredz regula; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē vietējā līmeņa lēmumu pieņemšanas procedūru un pielāgošanu vietējiem apstākļiem, un iespēju īstenot ES trasta fondu un FRT pārrobežu un vairāku gadu finansētos projektus, jo tiem ir augsta pievienotā vērtība; aicina šādus aspektus integrēt turpmākajā plānošanā saistībā ar budžeta instrumentiem ES ārējās politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzīst, ka, lai veicinātu samierināšanu, dialogu un mieru, izšķiroša nozīme ir sadarbībai ar vietējo kopienu pārstāvjiem un ieinteresētajām personām, tostarp vietējām pārvaldes iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, NVO, sociālajiem partneriem un vietējiem reliģiskajiem līderiem; uzsver, ka vietējiem dievnamiem un reliģiskajām organizācijām ir būtiska nozīme attīstības sadarbībā un humānās palīdzības sniegšanā personām, kurām tā visvairāk vajadzīga, un aicina Komisiju sadarboties ar tiem, it īpaši sniedzot tiešu atbalstu grūti sasniedzamām kopienām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka ir svarīgi piešķirt nozīmīgu daļu no turpmākā ES finansējuma migrācijas jomā pilsoniskās sabiedrības grupām trešās valstīs, lai tās sniegtu palīdzību migrantiem un aizsargātu un uzraudzītu viņu tiesības, kā arī nodrošināt, lai nozīmīga ES finansējuma daļa tiktu piešķirta cilvēktiesību, starptautiskās aizsardzības un bēgļu nākotnes perspektīvas uzlabošanai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju plānošanas metodes pielāgot vietējai situācijai un jaunām vietējā mēroga problēmām, kā arī atbalstīt vietējo atbildību jaunu ES attīstības instrumentu īstenošanā; tāpat aicina Komisiju veikt vajadzību izvērtēšanu un ES reakciju pielāgot vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju iesaistīt trešo valstu partnerus kopīgās iniciatīvās un kopīgu tādu problēmu risināšanas finansēšanā kā migrācija, piespiedu pārvietošana, klimata pārmaiņas, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un neaizsargātu grupu aizsardzība; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju piešķirt prioritāti ieguldījumiem izglītībā un darbvietu radīšanā, sniedzot iespējas cilvēkiem partnervalstīs, lai viņi varētu iesaistīties vietējās ienākumus nesošās darbībās; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sagaida, ka Komisija efektīvāk un mērķtiecīgāk risinās pašreizējās un iespējamās krīzes un nodrošinās iespējamās atjaunošanas darbības, izmantojot esošos risinājumus un citus pieejamos mehānismus saskaņā ar spēkā esošo Finanšu regulu, veidojot ciešu un koordinētu sadarbību ar dalībvalstīm un citām ES iestādēm Eiropas komandas pieejas ietvaros, kā arī ar līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem un līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomei. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(4)  OV C 407, 8.12.2015., 8. lpp.

(5)  OV C 60, 16.2.2016., 3. lpp.

(6)  OV C 122, 19.4.2017., 4. lpp.

(7)  OV C 106, 21.3.2018., 4. lpp.

(8)  OV C 278, 8.8.2018., 3. lpp.

(9)  OV C 390, 18.11.2019., 76. lpp.

(10)  OV C 390, 18.11.2019., 33. lpp.

(11)  OV C 204, 13.6.2018., 68. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0012.

(13)  OV C 307, 30.8.2018., 117. lpp.

(14)  OV C 215, 19.6.2018., 44. lpp.

(15)  OV C 224, 27.6.2018., 88. lpp.

(16)  OV C 101, 16.3.2018., 179. lpp.

(17)  OV C 23, 21.1.2021., 58. lpp.

(18)  OV C 388, 13.11.2020., 326. lpp.

(19)  OV C 118, 8.4.2020., 264. lpp.

(20)  Eiropas Savienības budžeta grozījuma Nr. 5 galīgā pieņemšana (ES, Euratom) 2020/1157 par 2020. finanšu gadu (OV L 299, 11.9.2020., 1. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 15. jūlija Lēmums (ES) 2020/1268 par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2020. gadā, lai turpinātu sniegt humāno palīdzību bēgļiem Turcijā (OV L 298, 11.9.2020., 21. lpp.).

(22)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0243.

(23)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(24)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 27/2018 “Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā — noderīgs atbalsts, bet vajadzīgi uzlabojumi, lai palielinātu ieguldīto līdzekļu atdevi”, 6. lpp. un 40. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/102

---

P9_TA(2021)0412

Stāvoklis ES kiberaizsardzības spēju jomā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli ES kiberaizsardzības spēju jomā (2020/2256(INI))

(2022/C 132/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra un 2017. gada 15. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra un 2017. gada 15. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” (JOIN(2017)0450),

| — | ņemot vērā 2018. gada jūlijā parakstīto kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada jūlijā parakstīto kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 17. maija Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 17. maija Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus par papildu centieniem uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus par papildu centieniem uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 2019/881 par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (Kiberdrošības akts) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 2019/881 par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (Kiberdrošības akts) (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 16. jūnija secinājumus par ES ārējo darbību terorisma un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 16. jūnija secinājumus par ES ārējo darbību terorisma un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un apkarošanai,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par Civilās KDAP pakta izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par Civilās KDAP pakta izveidi,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2020/1127, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2020/1127, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 22. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2020/1537, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 22. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2020/1537, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/797 par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu par ES Drošības savienības stratēģiju (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu par ES Drošības savienības stratēģiju (COM(2020)0605),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 16. decembra kopīgo paziņojumu “ES kiberdrošības stratēģija digitālajai desmitgadei” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 16. decembra kopīgo paziņojumu “ES kiberdrošības stratēģija digitālajai desmitgadei” (JOIN(2020)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kritisko vienību noturību (COM(2020)0829),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 9. marta secinājumus par ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 9. marta secinājumus par ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā atklātā sastāva darba grupas (OEWG) 2021. gada 10. marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklātā sastāva darba grupas (OEWG) 2021. gada 10. marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Atbruņošanās programmu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Atbruņošanās programmu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas apskatu Nr. 09/2019 par Eiropas aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas apskatu Nr. 09/2019 par Eiropas aizsardzību,

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kiberaizsardzību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par kiberaizsardzību (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0234/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0234/2021),

| A. | tā kā ES un tās dalībvalstīm ir vēl vairāk jāpilnveido kiberdrošības stratēģija, lai tajā noteiktu reālus, precīzus un vērienīgus mērķus, kā arī skaidri izklāstītu politikas pasākumus gan militārajā, gan civilajā sektorā un arī jautājumos, kurās abi sektori pārklājas; tā kā visām ES iestādēm un ES dalībvalstīm ir plašāk jāsadarbojas visos līmeņos, lai izstrādātu minēto stratēģiju, kuras galvenajiem mērķiem vajadzētu būt noturības stiprināšanai un attiecīgi kopīgu, kā arī labāku valsts līmeņa, stabilu civilo un militāro kiberspēju un sadarbības attīstīšanai nolūkā reaģēt uz ilgstošiem drošības izaicinājumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un tās dalībvalstīm ir vēl vairāk jāpilnveido kiberdrošības stratēģija, lai tajā noteiktu reālus, precīzus un vērienīgus mērķus, kā arī skaidri izklāstītu politikas pasākumus gan militārajā, gan civilajā sektorā un arī jautājumos, kurās abi sektori pārklājas; tā kā visām ES iestādēm un ES dalībvalstīm ir plašāk jāsadarbojas visos līmeņos, lai izstrādātu minēto stratēģiju, kuras galvenajiem mērķiem vajadzētu būt noturības stiprināšanai un attiecīgi kopīgu, kā arī labāku valsts līmeņa, stabilu civilo un militāro kiberspēju un sadarbības attīstīšanai nolūkā reaģēt uz ilgstošiem drošības izaicinājumiem;

| B. | tā kā ES ir apņēmusies piemērot spēkā esošās starptautiskās tiesības kibertelpā, jo īpaši ANO Statūtus, kuros valstis tiek aicinātas mierīgā ceļā atrisināt starptautiskus strīdus un starptautiskajās attiecībās atturēties no draudu izteikšanas vai spēka izmantošanas pret citu valstu teritoriālo integritāti vai politisko neatkarību, vai no jebkādas citas rīcības, kas neatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir apņēmusies piemērot spēkā esošās starptautiskās tiesības kibertelpā, jo īpaši ANO Statūtus, kuros valstis tiek aicinātas mierīgā ceļā atrisināt starptautiskus strīdus un starptautiskajās attiecībās atturēties no draudu izteikšanas vai spēka izmantošanas pret citu valstu teritoriālo integritāti vai politisko neatkarību, vai no jebkādas citas rīcības, kas neatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķiem;

| C. | tā kā pēdējos gados nepārtraukti pieaug valstisko un nevalstisko dalībnieku īstenoto ļaunprātīgu kiberoperāciju skaits pret ES un tās dalībvalstīm, kas ir atklājis Eiropas drošībai būtisko tīklu vājās vietas; tā kā kiberuzbrucēji kļūst aizvien dažādāki, to uzbrukumi — sarežģītāki, turklāt pieaug šādu uzbrucēju skaits; tā kā šie uzbrukumi nozīmē, ka aizsardzības spēju palielināšana un Eiropas kiberspēju attīstīšana ir prioritārs jautājums; tā kā jebkurā brīdī var notikt postoši kiberuzbrukumi un dalībnieki gan ES, gan valstu līmenī būtu jāmudina veikt vajadzīgos pasākumus, lai visu laiku uzturētu efektīvas kiberaizsardzības spējas pat miera laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējos gados nepārtraukti pieaug valstisko un nevalstisko dalībnieku īstenoto ļaunprātīgu kiberoperāciju skaits pret ES un tās dalībvalstīm, kas ir atklājis Eiropas drošībai būtisko tīklu vājās vietas; tā kā kiberuzbrucēji kļūst aizvien dažādāki, to uzbrukumi — sarežģītāki, turklāt pieaug šādu uzbrucēju skaits; tā kā šie uzbrukumi nozīmē, ka aizsardzības spēju palielināšana un Eiropas kiberspēju attīstīšana ir prioritārs jautājums; tā kā jebkurā brīdī var notikt postoši kiberuzbrukumi un dalībnieki gan ES, gan valstu līmenī būtu jāmudina veikt vajadzīgos pasākumus, lai visu laiku uzturētu efektīvas kiberaizsardzības spējas pat miera laikā;

| D. | tā kā Covid-19 pandēmija un kibernedrošības palielināšanās parādīja, ka ir vajadzīgi starptautiski nolīgumi; tā kā Covid-19 pandēmijas laikā kiberuzbrukumu skaits ir būtiski pieaudzis un tā kā ES un tās dalībvalstis ir novērojušas kiberdraudus un ļaunprātīgas kiberdarbības, kuras vērstas pret nozīmīgiem operatoriem, tostarp uzbrukumus ar mērķi iedragāt tādas kritiskās infrastruktūras darbību kā energoinfrastruktūra, transporta infrastruktūra vai veselības aprūpes infrastruktūra, kā arī ievērojamu skaitu kibertelpas iespējotas ārvalstu iejaukšanās gadījumus, kas ir padarījuši neskaidras robežas starp mieru un karadarbību; tā kā Eiropas atveseļošanas plānā ir paredzētas papildu investīcijas kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Covid-19 pandēmija un kibernedrošības palielināšanās parādīja, ka ir vajadzīgi starptautiski nolīgumi; tā kā Covid-19 pandēmijas laikā kiberuzbrukumu skaits ir būtiski pieaudzis un tā kā ES un tās dalībvalstis ir novērojušas kiberdraudus un ļaunprātīgas kiberdarbības, kuras vērstas pret nozīmīgiem operatoriem, tostarp uzbrukumus ar mērķi iedragāt tādas kritiskās infrastruktūras darbību kā energoinfrastruktūra, transporta infrastruktūra vai veselības aprūpes infrastruktūra, kā arī ievērojamu skaitu kibertelpas iespējotas ārvalstu iejaukšanās gadījumus, kas ir padarījuši neskaidras robežas starp mieru un karadarbību; tā kā Eiropas atveseļošanas plānā ir paredzētas papildu investīcijas kiberdrošības jomā;

| E. | tā kā kibertelpu tagad atzīst par darbības jomu; tā kā kiberdraudi var iedragāt visas tradicionālās militārās jomas un tā kā tradicionālās jomas ir atkarības no kibertelpas funkcionalitātes, nevis otrādi; tā kā konflikti var notikt visās fiziskajās (sauszemes, gaisa, jūras un kosmosa) un virtuālās (IT) jomās, tos var pastiprināt hibrīdkara un pastarpināto karu elementi, piemēram, kibertelpas iespējotas dezinformācijas kampaņas, kā arī kiberspēju un stratēģisku uzbrukumu ofensīva un defensīva izmantošana pret digitālo pakalpojumu sniedzējiem nolūkā traucēt kritiskas infrastruktūras, kā arī mūsu demokrātisko iestāžu darbībai, un tie var radīt ievērojamus finansiālus zaudējumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā kibertelpu tagad atzīst par darbības jomu; tā kā kiberdraudi var iedragāt visas tradicionālās militārās jomas un tā kā tradicionālās jomas ir atkarības no kibertelpas funkcionalitātes, nevis otrādi; tā kā konflikti var notikt visās fiziskajās (sauszemes, gaisa, jūras un kosmosa) un virtuālās (IT) jomās, tos var pastiprināt hibrīdkara un pastarpināto karu elementi, piemēram, kibertelpas iespējotas dezinformācijas kampaņas, kā arī kiberspēju un stratēģisku uzbrukumu ofensīva un defensīva izmantošana pret digitālo pakalpojumu sniedzējiem nolūkā traucēt kritiskas infrastruktūras, kā arī mūsu demokrātisko iestāžu darbībai, un tie var radīt ievērojamus finansiālus zaudējumus;

| F. | tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Komisijai un Eiropas Aizsardzības aģentūrai (EAA) būtu jāpalīdz dalībvalstīm koordinēt un pastiprināt centienus nodrošināt kiberaizsardzības spējas un tehnoloģijas, pievēršoties visiem spēju attīstības aspektiem, tostarp doktrīnai, vadībai, organizācijai, personālam, apmācībai, rūpniecībai, tehnoloģijai, infrastruktūrai, loģistikai, sadarbspējai un resursiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Komisijai un Eiropas Aizsardzības aģentūrai (EAA) būtu jāpalīdz dalībvalstīm koordinēt un pastiprināt centienus nodrošināt kiberaizsardzības spējas un tehnoloģijas, pievēršoties visiem spēju attīstības aspektiem, tostarp doktrīnai, vadībai, organizācijai, personālam, apmācībai, rūpniecībai, tehnoloģijai, infrastruktūrai, loģistikai, sadarbspējai un resursiem;

| G. | tā kā, izstrādājot 2017. gada prasību katalogu, ko izmanto visu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) militāro prasību noteikšanai dažādiem ilustratīviem scenārijiem, tika secināts, ka kiberaizsardzības spējām ir jāpiešķir augsta līmeņa prioritāte; |
| --- | --- |

G.

tā kā, izstrādājot 2017. gada prasību katalogu, ko izmanto visu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) militāro prasību noteikšanai dažādiem ilustratīviem scenārijiem, tika secināts, ka kiberaizsardzības spējām ir jāpiešķir augsta līmeņa prioritāte;

| H. | tā kā ES misiju un operāciju sekmīga izpilde aizvien vairāk ir atkarīga no netraucētas piekļuves drošai kibertelpai un tādēļ ir vajadzīgas noturīgas operatīvās kiberspējas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES misiju un operāciju sekmīga izpilde aizvien vairāk ir atkarīga no netraucētas piekļuves drošai kibertelpai un tādēļ ir vajadzīgas noturīgas operatīvās kiberspējas;

| I. | tā kā 2018. gadā atjauninātajā ES kiberaizsardzības politikas satvarā (CDFP) tika noteiktas prioritātes, tostarp kiberaizsardzības spēju attīstība, kā arī KDAP sakaru un informācijas tīklu aizsardzība; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gadā atjauninātajā ES kiberaizsardzības politikas satvarā (CDFP) tika noteiktas prioritātes, tostarp kiberaizsardzības spēju attīstība, kā arī KDAP sakaru un informācijas tīklu aizsardzība;

| J. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja savā 2021. gada runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka ir vajadzīga ES kiberaizsardzības politika; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja savā 2021. gada runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka ir vajadzīga ES kiberaizsardzības politika;

| K. | tā kā mākslīgā intelekta arvien plašākā integrācija aizsardzības spēku kiberspējās (kiberfiziskās sistēmās, tostarp sakaru un datu saiknēs starp transportlīdzekļiem tīklā savienotā sistēmā) var izraisīt neaizsargātību pret elektroniskās karadarbības uzbrukumiem, piemēram, sakaru traucēšanu, mānīšanu vai uzlaušanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā mākslīgā intelekta arvien plašākā integrācija aizsardzības spēku kiberspējās (kiberfiziskās sistēmās, tostarp sakaru un datu saiknēs starp transportlīdzekļiem tīklā savienotā sistēmā) var izraisīt neaizsargātību pret elektroniskās karadarbības uzbrukumiem, piemēram, sakaru traucēšanu, mānīšanu vai uzlaušanu;

| L. | tā kā ES kiberdrošības un kiberaizsardzības līmeņa paaugstināšana ir nesaraujami saistīta ar Eiropas digitālo un ģeopolitisko mērķu sasniegšanu un radītu lielāku noturību, sekojot līdzi kiberuzbrukumu pieaugošajai sarežģītībai un draudiem; tā kā ES ar spēcīgu kiberdrošības kultūru un spēcīgu kiberdrošības tehnoloģiju, tostarp spēju laicīgi un efektīvi identificēt un attiecināt ļaunprātīgas darbības un pienācīgi reaģēt, varētu aizsargāt savus iedzīvotājus, kā arī dalībvalstu drošību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES kiberdrošības un kiberaizsardzības līmeņa paaugstināšana ir nesaraujami saistīta ar Eiropas digitālo un ģeopolitisko mērķu sasniegšanu un radītu lielāku noturību, sekojot līdzi kiberuzbrukumu pieaugošajai sarežģītībai un draudiem; tā kā ES ar spēcīgu kiberdrošības kultūru un spēcīgu kiberdrošības tehnoloģiju, tostarp spēju laicīgi un efektīvi identificēt un attiecināt ļaunprātīgas darbības un pienācīgi reaģēt, varētu aizsargāt savus iedzīvotājus, kā arī dalībvalstu drošību;

| M. | tā kā starptautiskas teroristu organizācijas ir uzlabojušas savas specializētās zināšanas par kiberkaru un to aktīvāk izmanto un kiberuzbrucēji izmanto vismodernākās tehnoloģijas, lai atklātu sistēmu un ierīču vājās vietas un iesaistītos liela un ārkārtīgi liela mēroga kiberuzbrukumos; |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskas teroristu organizācijas ir uzlabojušas savas specializētās zināšanas par kiberkaru un to aktīvāk izmanto un kiberuzbrucēji izmanto vismodernākās tehnoloģijas, lai atklātu sistēmu un ierīču vājās vietas un iesaistītos liela un ārkārtīgi liela mēroga kiberuzbrukumos;

| N. | tā kā aizsardzības un kosmosa nozares saskaras ar iepriekš nepieredzētu globālo konkurenci un lielām tehnoloģiju pārmaiņām, jo parādās progresīvas kibertehnoloģijas; tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir norādījusi uz spēju nepilnībām IKT tehnoloģiju, kiberkaradarbības un mākslīgā intelekta jomā; tā kā ES ir kiberdrošības produktu un pakalpojumu neto importētājs, un tas palielina tehnoloģiskās atkarības risku un neaizsargātību pret operatoriem, kas ir ārpus ES; tā kā vienotam ES mākslīgā intelekta spēju kopumam būtu jānovērš tehniskās nepilnības un jāpanāk, ka dalībvalstis, kam nav attiecīgo zināšanu par tehnoloģijām un to ražošanu vai spējas ieviest mākslīgā intelekta sistēmas savās aizsardzības ministrijās, netiek atstātas novārtā; |
| --- | --- |

N.

tā kā aizsardzības un kosmosa nozares saskaras ar iepriekš nepieredzētu globālo konkurenci un lielām tehnoloģiju pārmaiņām, jo parādās progresīvas kibertehnoloģijas; tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir norādījusi uz spēju nepilnībām IKT tehnoloģiju, kiberkaradarbības un mākslīgā intelekta jomā; tā kā ES ir kiberdrošības produktu un pakalpojumu neto importētājs, un tas palielina tehnoloģiskās atkarības risku un neaizsargātību pret operatoriem, kas ir ārpus ES; tā kā vienotam ES mākslīgā intelekta spēju kopumam būtu jānovērš tehniskās nepilnības un jāpanāk, ka dalībvalstis, kam nav attiecīgo zināšanu par tehnoloģijām un to ražošanu vai spējas ieviest mākslīgā intelekta sistēmas savās aizsardzības ministrijās, netiek atstātas novārtā;

| O. | tā kā spiegprogrammatūras Pegasus skandāls parādīja, ka daudzi žurnālisti, cilvēktiesību aktīvisti, ievēlēti pārstāvji un citi ES pilsoņi ir tikuši izspiegoti; tā kā vairākas valstis, piemēram, Krievija, Ķīna un Ziemeļkoreja, ir bijuši iesaistīti ļaunprātīgās kiberdarbībās, cenšoties īstenot politiskus, ekonomikas un drošības mērķus, un šādas darbības ir ietvērušas uzbrukumus kritiskai infrastruktūrai, kiberspiegošanu un masveida novērošanu attiecībā uz ES iedzīvotājiem, atbalstot dezinformācijas kampaņas, izplatot ļaunprogrammatūras un ierobežojot piekļuvi internetam un IT sistēmu darbību; tā kā šādas darbības neņem vērā un pārkāpj starptautiskās tiesības, cilvēktiesības un ES pamattiesības, apdraudot ES demokrātiju, drošību, sabiedrisko kārtību un stratēģisko autonomiju, tādēļ ir vajadzīga kopīga ES reakcija, piemēram, izmantojot satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai, tostarp izmantojot ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā spiegprogrammatūras Pegasus skandāls parādīja, ka daudzi žurnālisti, cilvēktiesību aktīvisti, ievēlēti pārstāvji un citi ES pilsoņi ir tikuši izspiegoti; tā kā vairākas valstis, piemēram, Krievija, Ķīna un Ziemeļkoreja, ir bijuši iesaistīti ļaunprātīgās kiberdarbībās, cenšoties īstenot politiskus, ekonomikas un drošības mērķus, un šādas darbības ir ietvērušas uzbrukumus kritiskai infrastruktūrai, kiberspiegošanu un masveida novērošanu attiecībā uz ES iedzīvotājiem, atbalstot dezinformācijas kampaņas, izplatot ļaunprogrammatūras un ierobežojot piekļuvi internetam un IT sistēmu darbību; tā kā šādas darbības neņem vērā un pārkāpj starptautiskās tiesības, cilvēktiesības un ES pamattiesības, apdraudot ES demokrātiju, drošību, sabiedrisko kārtību un stratēģisko autonomiju, tādēļ ir vajadzīga kopīga ES reakcija, piemēram, izmantojot satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai, tostarp izmantojot ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumā;

| P. | tā kā Padome 2020. gada 30. jūlijā pirmo reizi nolēma noteikt ierobežojošus pasākumus pret personām, vienībām un struktūrām, kas ir atbildīgas par dažādiem kiberuzbrukumiem vai ir tajos iesaistītas, nolūkā labāk novērst un nepieļaut ļaunprātīgu rīcību kibertelpā, atturēt no tās un reaģēt uz to; tā kā tiesiskais regulējums ES kibersankciju režīmam tika pieņemts 2019. gada maijā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Padome 2020. gada 30. jūlijā pirmo reizi nolēma noteikt ierobežojošus pasākumus pret personām, vienībām un struktūrām, kas ir atbildīgas par dažādiem kiberuzbrukumiem vai ir tajos iesaistītas, nolūkā labāk novērst un nepieļaut ļaunprātīgu rīcību kibertelpā, atturēt no tās un reaģēt uz to; tā kā tiesiskais regulējums ES kibersankciju režīmam tika pieņemts 2019. gada maijā;

| Q. | tā kā kiberdiplomātijā un atturēšanas stratēģijās galvenais komponents ir attiecināšanas veidi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kiberdiplomātijā un atturēšanas stratēģijās galvenais komponents ir attiecināšanas veidi;

| R. | tā kā ES un NATO sadarbība saskaņā ar ES un NATO 2016. gada kopīgo deklarāciju pēdējos gados ir pastiprinājusies vairākās jomās, tostarp kiberdrošības un kiberaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES un NATO sadarbība saskaņā ar ES un NATO 2016. gada kopīgo deklarāciju pēdējos gados ir pastiprinājusies vairākās jomās, tostarp kiberdrošības un kiberaizsardzības jomā;

| S. | tā kā ANO Valdības ekspertu grupas (UNGGE) 2010., 2013. un 2015. gada konsensa ziņojumi, ko apstiprinājusi ANO Ģenerālā asambleja, veido vispārēju normatīvo satvaru kiberstabilitātei, un tajā ir atzīts, ka kibertelpā piemēro spēkā esošās starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūtus visā to kopumā, un 11 brīvprātīgas, nesaistošas normas par valstu atbildīgu rīcību, kā arī uzticības veicināšanas pasākumus un spēju veidošanu, |
| --- | --- |

S.

tā kā ANO Valdības ekspertu grupas (UNGGE) 2010., 2013. un 2015. gada konsensa ziņojumi, ko apstiprinājusi ANO Ģenerālā asambleja, veido vispārēju normatīvo satvaru kiberstabilitātei, un tajā ir atzīts, ka kibertelpā piemēro spēkā esošās starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūtus visā to kopumā, un 11 brīvprātīgas, nesaistošas normas par valstu atbildīgu rīcību, kā arī uzticības veicināšanas pasākumus un spēju veidošanu,

Stāvoklis ES kiberaizsardzības spēju jomā

| 1. | uzsver, ka kopēja kiberaizsardzības politika un būtiska ES līmeņa sadarbība pie kopīgu un arī labāku kiberspēju veidošanas ir pamatelementi padziļinātas un uzlabotas Eiropas aizsardzības savienības izveidei un tiem ir vajadzīga sarežģīta tehnisko, stratēģisko un operatīvo spēju kombinācija; norāda, ka kiberaizsardzība attiecas uz darbībām, instrumentiem un procesiem, kuri ir samērīgi un atbilst starptautiskajām tiesībām, turklāt ietver gan militāros, gan civilos elementus un kuru mērķis cita starpā ir aizsargāt KDAP sakaru un informācijas tīklus, KDAP misijas un operācijas, kā arī palīdzēt dalībvalstīm; uzsver, ka gan kopējās, gan dalībvalstu militārās kiberaizsardzības spējas ir steidzami jāattīsta un jāpastiprina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka kibertelpas bezrobežu raksturs, kā arī ievērojamais kiberuzbrukumu skaits un to pieaugošā sarežģītība nozīmē, ka ir nepieciešama koordinēta Savienības līmeņa reakcija, tostarp kopējas dalībvalstu atbalsta spējas un dalībvalstu atbalsts ES kiberdiplomātijas instrumentu kopuma pasākumiem, kā arī intensīvāka ES un NATO sadarbība, balstoties uz informācijas apmaiņu starp kiberkrīzes reaģēšanas komandām, paraugprakses apmaiņu, pilnveidotu apmācību, pētniecību un militārajām mācībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē CDPF kā instrumentu, ar kura palīdzību būs iespējams atbalstīt dalībvalstu kiberaizsardzības spēju attīstīšanu; uzsver, ka, pārskatot CDPF, būtu vispirms jāapzina pašreizējie trūkumi un vājās vietas ES un valstu militārajās struktūrās; uzsver, ka ir jāuzlabo koordinācija starp ES iestādēm, aģentūrām un struktūrām, starp dalībvalstīm un ar tām, kā arī ar Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu, ka atjauninātais CDPF sasniedz ES kiberaizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina EĀDD un Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt izstrādāt vispusīgu pasākumu kopumu un saskaņotu IT drošības politiku, lai stiprinātu noturību, bet arī militāro kiberaizsardzības koordināciju; mudina stiprināt sadarbību ar ES civilo datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), lai aizsargātu tīklus, ko izmanto visas ES iestādes, struktūras un aģentūras, cieši sadarbojoties ar attiecīgo informācijas sistēmu pārvaldošo struktūrvienību vadītājiem, un uzlabot ES iestāžu, struktūru un aģentūru saziņu ar dalībvalstīm; prasa Parlamentam nodrošināt līdzdalību CERT-EU rezultātos nolūkā panākt tādu IT drošības līmeni, kas tam ļautu saņemt visu nepieciešamo klasificēto un neklasificēto informāciju, lai tas varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem, tostarp pašreizējā procesa rezultātā, kura mērķis ir aizstāt 2002. gada Iestāžu nolīgumu par piekļuvi informācijai drošības un aizsardzības jomā; aicina EĀDD nodrošināt, lai tā aktīviem, telpām un darbībām, tostarp galvenajai mītnei, ES delegācijām un KDAP misijām un operācijām, būtu atbilstīgs kiberdrošības līmenis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai CDPF 2018. gada mērķi izveidot ES militāro CERT tīklu; aicina dalībvalstis ievērojami palielināt spējas apmainīties ar klasificētu informāciju, lai, kad vien tas ir vajadzīgs un noderīgs, sekmētu informācijas apmaiņu, un izveidot ātru un drošu Eiropas tīklu kiberuzbrukumu konstatēšanai, novērtēšanai un novēršanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka 2018. gada ES spēju attīstības prioritātēs, kas noteiktas saistībā ar Spēju attīstības plānu (CDP), ir apsvērta nepieciešamība attīstīt pilna spektra spējas un kiberaizsardzība ir noteikta par vienu no galvenajām prioritātēm; atgādina, ka CDP ir uzsvērts, ka kiberstāvokļa apzināšanās tehnoloģijām un aizsardzības kibertehnoloģijām ir būtiska nozīme drošības apdraudējumu novēršanā; atzinīgi vērtē EAA sniegto atbalstu dalībvalstīm saistībā ar to kibernoturības uzlabošanas spēju attīstīšanu, piemēram, spēju konstatēt un izturēt kiberuzbrukumus, kā arī atgūties no tiem; pieņem zināšanai dažādās dalībvalstu darbības, ko tās īstenojušas EAA ietvaros, tostarp EAA projektu “Kiberaizsardzības prasību izstrāde” (CyDRE), kura rezultātā būtu jāizstrādā kibertelpas operāciju korporatīvā arhitektūra, tostarp to darbības jomu, funkcionalitāti un prasības, pamatojoties uz valstu un ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis noteikt kopīgu saziņas standartu, ko varētu izmantot klasificētai un neklasificētai informācijai, lai veicinātu ātru rīcību un izveidotu drošu tīklu kiberuzbrukumu novēršanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD), kurš ir pirmais pilnvērtīgais ES līmeņa aizsardzības pārskats un viens no galvenajiem instrumentiem, kas balsta dalībvalstu aizsardzības izdevumu, plānošanas un sadarbības vispārējo saskaņotību, un kuram būtu jāpalīdz veicināt investīcijas kiberaizsardzības spēju attīstībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē panākumus, kas jau gūti saistībā ar Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu vairāku attiecīgu izlūkošanas, drošas saziņas un kiberaizsardzības projektu veidā; jo īpaši atzinīgi vērtē prasību izveidot viegli izvēršamu un savstarpēji savienotu kiberrīku kopumu aizsardzībai un to, ka EAF palīdzēs arī stiprināt noturību un uzlabot sagatavotību, reaģētspēju un sadarbību kiberjomā, ja vien par šādu prioritāti tiks nolemts sarunās par attiecīgajām EAF darba programmām; uzsver, ka ES spēja izstrādāt kiberaizsardzības projektus ir atkarīga no tehnoloģiju, iekārtu, pakalpojumu, datu un datu apstrādes kontroles un tai ir vajadzīga uzticama nozares ieinteresēto personu bāze, un vienlaikus aicina pilnībā īstenot un piemērot Aizsardzības iepirkuma direktīvu (6); aicina dalībvalstis izmantot EAF, lai kopīgi attīstītu kiberaizsardzības spējas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē dalībvalstu sadarbības stiprināšanu kiberaizsardzības un vadības, kontroles, sakaru, datorsistēmu, izlūkdatu, novērošanas un izlūkošanas (C4ISR) jomā un progresu, kas panākts pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) ietvaros, tostarp īstenojot tādus konkrētus projektus kā Kiberdrošības ātrās reaģēšanas vienības un savstarpēja palīdzība kiberdrošības jomā; atgādina, ka EAF un PESCO piedāvā lieliskus veidus, kā attīstīt kiberaizsardzības spējas un paātrināt kiberdrošības iniciatīvas, piemēram, izmantojot Kiberdraudu un kiberincidentu reaģēšanas informācijas apmaiņas platformu un Kibertelpas un informācijas telpas koordinācijas centru; aicina visas dalībvalstis nodrošināt saskaņotību un uzmanības koncentrēšanu uz kiberspējām, attīstot stratēģisku vienotu pieeju prioritātēm; aicina sekmēt pētniecību, inovāciju un specializēto zināšanu apmaiņu, lai pilnvērtīgi izmantotu PESCO un EAF potenciālu; atzinīgi vērtē Padomes 2020. gada 5. novembra lēmumu atļaut trešām valstīm dažos konkrētos gadījumos pievienoties atsevišķiem PESCO projektiem, ņemot vērā to, ka tās var radīt pievienoto vērtību un nodrošināt tehniskās zināšanas un papildu spējas, un ar nosacījumu, ka tās atbilst politisko, materiālo un juridisko nosacījumu kopumam, par ko panākta vienošanās; uzsver, ka dalībvalstu un trešo valstu piedalīšanās ar kiberdrošību saistītos PESCO projektos, katru ārkārtas gadījumu izskatot atsevišķi un pamatojoties uz efektīvu savstarpīgumu, varētu būt ES stratēģiskajās interesēs, lai sasniegtu vērienīgākus mērķus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka kiberaizsardzība tiek uzskatīta par operatīvu uzdevumu visās KDAP misijās un ka kibernoturība un saistītās spējas ir jāizveido, jāpārbauda un jāizvērš pirms KDAP plānošanas procesu uzsākšanas; atgādina, ka ES misiju un operāciju sekmīga izpilde aizvien vairāk ir atkarīga no netraucētas piekļuves drošai kibertelpai, tādēļ ir vajadzīgas spēcīgas un noturīgas operatīvās kiberspējas, kā arī atbilstīga reaģēšana uz uzbrukumiem militāriem objektiem, misijām un operācijām; uzsver, ka saskaņā ar Civilās KDAP paktu civilajām KDAP misijām ir jābūt kibernoturīgām un attiecīgā gadījumā jāatbalsta uzņēmējvalstis, tostarp izmantojot pārraudzību, mentorēšanu un konsultācijas; iesaka izskatīt iespējas sekmēt mūsu partneru kiberspēju veidošanu, piemēram, paplašinot ES apmācību misiju pilnvaras, lai tajās ietvertu arī kiberaizsardzības aspektus vai lai uzsāktu civilās kibermisijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Padomes 2019. gada 14. maija lēmumu par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis, kas ļauj ieviest mērķtiecīgus ierobežojošus pasākumus, lai atturētu no kiberuzbrukumiem un reaģētu uz tiem, ja tie rada apdraudējumu ES vai tās dalībvalstīm, tostarp kiberuzbrukumiem trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; atzinīgi vērtē šādu ierobežojošu pasākumu noteikšanu 2020. gada jūlijā un 2020. gada oktobrī kā ticamu soli ES kiberdiplomātijas instrumentu kopuma, tostarp ierobežojošu pasākumu, īstenošanā un ES kiberatturēšanas nostājas stiprināšanā; aicina turpināt izstrādāt un stingri īstenot samērīgu ierobežojošu pasākumu sistēmu, lai ierobežotu kiberuzbrukumus, vienlaikus ievērojot Eiropas redzējumu par internetu, kas paredz, ka tas ir vienots, atvērts, neitrāls, bezmaksas, drošs un nesadrumstalots tīkls; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka, ņemot vērā kibertehnoloģiju divējādo raksturu, militārajam sektoram ļoti svarīgi ir droši civilie produkti un pakalpojumi, kas tādējādi sekmē labāku kiberaizsardzību; atzinīgi vērtē darbu, kuru veic ENISA kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām un kura mērķis ir nodrošināt ES ar IKT produktu, pakalpojumu un procesu sertifikācijas shēmām, lai paaugstinātu vispārējo kiberdrošības līmeni digitālajā vienotajā tirgū; uzsver ES izšķirošo celmlauža lomu tādu standartu izstrādē, kas veido kiberdrošības vidi, veicina godīgu konkurenci ES un pasaules mērogā un reaģē uz trešo valstu īstenotiem eksteritoriāliem pasākumiem un radītiem drošības riskiem; turklāt atzīst ENISA būtisko nozīmi, sniedzot atbalstu pētniecības iniciatīvām un citiem sadarbības veidiem, kuru mērķis ir uzlabot kiberdrošību; uzsver, ka investīcijas kiberaizsardzības un kiberdrošības spējās ir svarīgas, lai uzlabotu ES un dalībvalstu noturību un stratēģiskās spējas; šajā sakarā uzsver programmu “Digitālā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši tās kopas “Civilā drošība sabiedrībai”, nozīmi; norāda uz 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS), kā arī Atveseļošanas un noturības mehānismā (ANM) pieejamo atbilstošo finanšu instrumentu nozīmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu progresu kiberpavēlniecības ieviešanā armijās; |
| --- | --- |

14.

Stratēģiskais redzējums: kiberaizsardzības noturības panākšana

| 15. | norāda, ka Stratēģiskais kompass uzlabos un virzīs ES ambīciju līmeņa īstenošanu drošības un aizsardzības jomā un īstenos šīs ambīcijas kā spēju vajadzības, tostarp prioritāri kiberaizsardzības jomā, tādējādi palielinot ES un dalībvalstu spēju konstatēt, attiecināt, novērst un nepieļaut ļaunprātīgas kiberdarbības, atturēt no tām, reaģēt uz tām un atgūties no tām, stiprinot ES pozīciju, situācijas apzināšanos, tiesisko un ētisko regulējumu, rīkus, procedūras un partnerības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka Stratēģiskajam kompasam būtu jāpadziļina stratēģiskā kultūra kiberjomā un jānovērš spēju un pilnvaru dublēšanās; uzsver, ka ir būtiski pārvarēt pašreizējo ES vispārējās kiberarhitektūras sadrumstalotību un sarežģītību un izstrādāt kopīgu redzējumu par to, kā panākt kibertelpas drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka sadrumstalotība ir saistīta ar nopietnām bažām par resursu un personāla trūkumu ES līmenī, kas kavē sasniegt mērķi izveidot visdrošāko digitālo vidi, un tādēļ uzsver, ka ir jāpalielina gan resursi, gan personāls; mudina PV/AP un/vai dalībvalstis palielināt finanšu un kiberaizsardzības personāla resursus, jo īpaši kiberizlūkošanas analītiķu un kiberkriminālistikas ekspertu skaitu, kā arī viņu apmācību tādās jomās kā lēmumu pieņemšana un politikas veidošana, politikas īstenošana, reaģēšana uz kiberincidentiem un to izmeklēšana, tostarp kiberprasmju attīstīšana, lai stiprinātu ES spēju raksturot un attiecināt kiberuzbrukumus un tādējādi īsā termiņā nodrošināt pienācīgu politisko, civilo un militāro reakciju; prasa piešķirt papildu finansējumu CERT-EU un ES Izlūkošanas un situāciju centram (INTCEN) un atbalstīt dalībvalstis drošības operāciju centru (SOC) izveidē un stiprināšanā, lai izveidotu SOC tīklu visā ES, kas varētu uzlabot civilmilitāro sadarbību nolūkā laicīgi brīdināt par kiberdrošības incidentiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka saskaņota ES militārā apmācība un izglītība kiberjomā būtiski uzlabotu uzticēšanās līmeni dalībvalstu starpā, uzlabojot standarta darbības procedūras, nosakot skaidrākus noteikumus un uzlabojot piemērošanu; šajā sakarā norāda uz svarīgo apmācības darbu, ko kiberaizsardzības jomā veic Eiropas Drošības un aizsardzības koledža (EDAK), un šajā sakarā atzinīgi vērtē kiberjomas izglītības, apmācības, izvērtēšanas un mācību (ETEE) platformas izveidi, kuras mērķis ir nodrošināt kiberdrošības un kiberaizsardzības apmācību civilajam un militārajam personālam, kā arī panākt ar kiberjomu saistītās apmācības nepieciešamo saskaņošanu un standartizāciju; uzsver, ka EDAK būtu jāsaņem vairāk Savienības strukturālā finansējuma, lai tā spētu palielināt savu ieguldījumu ES kiberaizsardzības prasmju sekmēšanā, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir vajadzīgi augsta līmeņa kiberjomas eksperti; aicina dalībvalstis sekmēt partnerības ar akadēmiskajām aprindām, lai atbalstītu kiberdrošības pētniecības un izstrādes programmas nolūkā izstrādāt jaunas kopīgas tehnoloģijas, rīkus un prasmes, kas būtu izmantojamas gan civilajā, gan militārajā sektorā; uzsver, ka izglītība ir svarīga, lai vairotu sabiedrības informētību un uzlabotu iedzīvotāju prasmes sevi pasargāt no kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ES kiberaizsardzības politikas pasākumos ir jāietver dzimumu apsvērumi un ka tiem ir mērķtiecīgi jānovērš dzimumu nelīdztiesība kiberaizsardzības speciālistu vidū, jo īpaši īstenojot aktīvus dzimumneitrālus politikas pasākumus un pielāgotas apmācības programmas sievietēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka kiberaizsardzībai ir gan militāra, gan civila dimensija un tādēļ ir vajadzīga ciešāka sadarbība, kā arī lielāka sinerģija un saskaņotība starp instrumentiem; uzsver, ka vispirms ir jāanalizē un jāapspriež sadarbības un koordinācijas problēmas, bet pēc tam arī cilvēkresursu un tehnisko resursu trūkums gan valstu, gan ES līmenī; norāda, ka šādu gan militāro, gan civilo resursu sekmīgu integrēšanu var nodrošināt tikai ar apmācību un mācībām, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas; šajā sakarā atzīmē NATO mācības “Locked Shields” kā vienu no labākajiem piemēriem, kā notiek kiberaizsardzības spēju testēšana un uzlabošana gan civilajā, gan militārajā jomā; tādēļ aicina PV/AP un Komisiju izstrādāt integrētu politikas pieeju un sekmēt sinerģiju un ciešu sadarbību starp militāro CERT tīklu, CERT-EU un CSIRT tīklu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē PV/AP un Komisijas kopīgo paziņojumu “ES kiberdrošības stratēģija digitālajai desmitgadei”, kura mērķis ir uzlabot sinerģiju starp civilo, aizsardzības un kosmosa kiberdarbu un sadarbību šajā jomā; uzskata, ka stratēģija ir pavērsiens ES un dalībvalstu kibernoturības uzlabošanai, tādējādi stiprinot ES digitālo līderību un tās stratēģiskās spējas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | iesaka izveidot kopīgu kibervienību, lai pastiprinātu sadarbību nolūkā reaģēt uz nepietiekamo informācijas apmaiņu ES iestāžu, struktūru un aģentūru starpā, tādējādi garantējot drošu un ātru informācijas tīklu, kā arī dodot iespēju pilnvērtīgi izmantot esošās struktūras, resursus un spējas; norāda, ka kopīgajai kibervienībai varētu būt liela nozīme ES aizsargāšanā pret smagiem pārrobežu kiberuzbrukumiem, balstoties uz pārrobežu informācijas apmaiņas koncepciju; uzsver koordinācijas nozīmi nolūkā nepieļaut struktūru un pienākumu pārklāšanos izveides laikā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 23. jūnija ieteikumu, kurā minēts, ka būtu jāizveido īpašas saskarnes ar kopīgo kibervienību, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu ar kiberaizsardzības jomā strādājošajiem, jo īpaši izmantojot EĀDD pārstāvību; turklāt uzsver, ka attiecīgo PESCO projektu pārstāvjiem kopīgā kibervienība būtu jāatbalsta, jo īpaši attiecībā uz situācijas apzināšanos un sagatavotību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka, ņemot vērā kiberaizsardzības divējādo raksturu, kiberaizsardzības spēju uzlabošanai ir vajadzīgas arī civilās speciālās zināšanas par tīklu un informācijas drošību; uzsver, ka divējāda lietojuma standarta sistēmu izplatīšana var radīt problēmas saistībā ar to, ka sistēmas izmanto pieaugošs skaits valstisko dalībnieku, kā arī nevalstisko naidīgo dalībnieku; aicina Komisiju un dalībvalstis aktivizēt vairākas nozīmīgas “sviras”, piemēram, sertifikāciju, kā arī privātu dalībnieku atbildības uzraudzību; uzsver, ka tehnoloģisko inovāciju galvenokārt virza privāti uzņēmumi, tādēļ ļoti svarīga ir sadarbība ar privāto sektoru un civilajām ieinteresētajām personām, tostarp nozarēm un struktūrām, kas iesaistītas kritiskās infrastruktūras pārvaldībā, kā arī ar MVU, pilsonisko sabiedrību, organizācijām un akadēmiskajām aprindām un tā būtu jāpastiprina; pieņem zināšanai ierosinājumu pārskatīt Direktīvu par tīklu un informācijas sistēmu drošību (TID) un priekšlikumu direktīvai par kritisko vienību noturību, kuru mērķis ir aizsargāt kritisko infrastruktūru, uzlabot piegādes ķēdes drošību un palielināt regulētu dalībnieku iekļaušanu digitālajā ekosistēmā; atgādina, ka katrai dalībvalstij vajadzētu būt īpašai politikai attiecībā uz kiberdrošības piegādes ķēžu risku pārvaldību, jo īpaši pievēršoties jautājumam par uzticamiem pārdevējiem; atgādina arī to, ka TID direktīvā būtu jāņem vērā dalībvalstu kompetence, un norāda uz attiecīgajiem Drošības un aizsardzības apakškomitejas atzinumiem par abiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka 2020. gada 29. septembrī sāka darboties Kiberkrīžu sadarbības organizāciju tīkls (CyCLONe), kas ir vēl vairāk uzlabojis laicīgu informācijas apmaiņu un situācijas apzināšanos, novēršot trūkumus ES tehniskā un politiskajā līmenī; norāda, ka nolūkā panākt efektīvas kiberaizsardzības spējas informācijas apmaiņas kultūras jomā ir jāpāriet no principa “nepieciešamība zināt” uz principu “nepieciešamība kopīgot”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu par civilo, aizsardzības un kosmosa nozaru sinerģiju un atgādina par šo trīs nozaru ciešo savstarpējo atkarību kiberaizsardzības jomā; norāda, ka atšķirībā no citām militārajām jomām kibertelpas “izveidē” izmantoto infrastruktūru galvenokārt darbina komercsubjekti, kas lielākoties atrodas ārpus ES, un tas rada rūpniecisku un tehnoloģisku atkarību no trešām personām; pauž stingru pārliecību, ka ES ir jāpalielina tehnoloģiskā suverenitāte un jāveicina inovācija, investējot tādu jaunu tehnoloģiju ētiskā izmantošanā drošības un aizsardzības jomā kā mākslīgais intelekts un kvantu datošana; stingri mudina dalībvalstīs izstrādāt uz mākslīgo intelektu vērstu pētniecības un izstrādes programmu; tomēr uzsver, ka tad, ja mākslīgais intelekts tiek izmantots militāros nolūkos, ir jāievēro starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības un ES ir jāuzņemas vadība globāla mākslīgā intelekta tiesiskā regulējuma sekmēšanā, balstoties uz demokrātiskām vērtībām un pieeju, kas paredz cilvēka iesaistīšanos procesā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz svarīgo darbu, ko veic ES Satelītcentrs (SatCen), un uzsver, ka Savienībai ir jābūt pietiekamiem resursiem satelītuzņēmumu un izlūkdatu vākšanas jomā; prasa aģentūrai izanalizēt un sniegt ziņojumu par ES un dalībvalstu satelītu drošību un/vai neaizsargātību pret kosmosa atkritumiem un kiberuzbrukumiem; uzsver, ka ES SatCen būtu jāsaņem lielāks strukturālais Savienības finansējums, lai tas varētu turpināt sniegt ieguldījumu Savienības darbībās; uzsver, ka, lai saglabātu un uzlabotu ES stratēģisko autonomiju situācijas apzināšanās jomā, kiberaizsardzības spējām ir izšķiroša nozīme nolūkā garantēt drošu un noturīgu informācijas apmaiņu ar SatCen gan attiecībā uz drošību no kosmosa, gan drošību kosmosā; uzsver, ka ES ir jācenšas novērst kosmosa telpas militarizāciju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu Bukarestē izveidot Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru, caur ko ar kiberdrošību saistītais finansējums tiks novirzīts no programmas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, un mudina īstenot raitu sadarbību ar tā valstu koordinācijas centru tīklu; uzsver centra nozīmi attiecīgo kiberdrošības projektu un iniciatīvu īstenošanā, kas palīdzēs radīt jaunas spējas, kuras ir būtiskas Savienības noturības stiprināšanai un koordinācijas pastiprināšanai starp civilo un aizsardzības kiberdrošības nozari; uzsver, ka Kiberdrošības kompetenču centram ir jāapvieno galvenās Eiropas ieinteresētās personas, tostarp nozare, akadēmiskās un pētniecības organizācijas un citas attiecīgas pilsoniskās sabiedrības apvienības, lai palielinātu un izplatītu zinātību kiberdrošības jomā visā ES; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver šifrēšanas nozīmīgumu un to, ka ir svarīgi nodrošināt likumīgu piekļuvi šifrētiem datiem; atgādina, ka datu šifrēšanas un šādu spēju uzlabošana un maksimāli plaša izmantošana var sniegt ievērojamu ieguldījumu valstu, sabiedrību un rūpniecības kiberdrošībā; atbalsta programmu “Eiropas digitālā suverenitāte”, kuras mērķis ir sekmēt un uzlabot pašreizējās spējas kiberrīku un šifrēšanas rīku ziņā, iedvesmojoties no tādām Eiropas pamattiesībām un pamatvērtībām kā privātums, vārda brīvība un demokrātija, nolūkā uzlabot Eiropas konkurētspēju kiberdrošības tirgū un veicināt iekšējo pieprasījumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē gaidāmo dokumentu “Militārais redzējums un stratēģija par kibertelpu kā operāciju jomu”, kurā kibertelpa tiks definēta kā ES KDAP operāciju joma; aicina pastāvīgi izvērtēt KDAP misiju informācijas infrastruktūras neaizsargātību un īstenot kopējus saskaņotus standartus kiberaizsardzības izglītībā, apmācībā un mācībās, lai atbalstītu KDAP misijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējie ierobežojumi ES Militārās plānošanas un īstenošanas centra (MPĪC) klasificētajās sistēmās kavē tā spējas; tādēļ aicina EĀDD ātri aprīkot MPĪC ar vismodernāko autonomu un drošu sakaru un informācijas sistēmu (CIS), kas spēj apstrādāt klasificētus ES datus tā KDAP misijām un operācijām un kam ir pienācīgs aizsardzības un noturības līmenis un izveidots spēku štābs; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina kiberdrošību vēl vairāk integrēt ES mehānismos reaģēšanai krīzes situācijās un sasaistīt esošās iniciatīvas, struktūras un procedūras dažādās kiberkopienās, lai uzlabotu savstarpējo palīdzību un operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm, jo īpaši lielu kiberuzbrukumu gadījumā, nolūkā palielināt sadarbspēju un veidot kopīgu izpratni par kiberaizsardzību; stingri uzsver, ka ir svarīgi organizēt turpmākas mācības, palielinot to biežumu, un uz scenārijiem balstītas politikas diskusijas par krīžu pārvarēšanu, tostarp par savstarpējās palīdzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) hipotētiska tāda nopietna kiberuzbrukuma scenārijā, kuru varētu uzskatīt par bruņotu uzbrukumu; aicina ar šādām iniciatīvām stiprināt kopējo izpratni par savstarpējās palīdzības un/vai solidaritātes īstenošanas procedūrām saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu un LESD 222. pantu, tostarp ar konkrētu mērķi padarīt šīs procedūras piemērojamas attiecībā uz kiberuzbrukumiem dalībvalstīm; atzinīgi vērtē NATO Briseles 2021. gada 14. jūnija samita paziņojumu, kurā atkārtoti apliecināta NATO apņemšanās vienmēr izmantot visas spējas, lai aktīvi atturētu visu kiberdraudu spektru, kā arī aizstāvētos un pretotos tiem, tostarp lēmumu piemērot 5. pantu, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi; atzinīgi vērtē turpmāku diskusiju par saikni starp ES kiberdrošības krīžu pārvaldības satvaru un kiberdiplomātijas instrumentu kopumu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka ES ir aizvien biežāk iesaistīta hibrīdkonfliktos ar ģeopolitiskajiem pretiniekiem; uzsver, ka tās ir īpaši destabilizējošas un bīstamas darbības, jo izveido neskaidras robežas starp karu un mieru, destabilizē demokrātiskas iekārtas un izraisa šaubas mērķiedzīvotāju prātos; atgādina, ka šie uzbrukumi paši par sevi nereti nav pietiekami nopietni, lai piemērotu NATO līguma 5. pantu vai LES 42. panta 7. punktu, lai gan tiem ir kumulatīva stratēģiskā ietekme un to nav iespējams efektīvi risināt tikai ar cietušās dalībvalsts pretpasākumiem; uzskata, ka tādēļ ES būtu jācenšas rast risinājumu, lai novērstu šo juridisko vakuumu, mainot LES 42. panta 7. punkta un LESD 222. panta interpretāciju tā, lai paturētu tiesības uz kolektīvo aizsardzību arī situācijā, kas nesasniedz kolektīvās aizsardzības robežvērtību, un lai būtu iespējami ES dalībvalstu brīvprātīgi kolektīvie pretpasākumi, un starptautiskā līmenī būtu jāstrādā ar sabiedrotajiem pie līdzīga starptautiska risinājuma; uzsver, ka tas ir vienīgais efektīvais veids, kā novērst paralīzi reaģēšanā uz hibrīddraudiem, un instruments mūsu pretinieku izmaksu paaugstināšanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti norāda, ka kopējas spēcīgas attiecināšanas spējas ir viens no galvenajiem instrumentiem ES un dalībvalstu spēju stiprināšanai un būtisks efektīvas kiberaizsardzības un kiberatturēšanas elements; uzsver, ka, ES līmenī uzlabojot informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā par tehniskiem jautājumiem, analīzi un apdraudējumu izlūkdatiem, varētu panākt kolektīvu attiecināšanu ES līmenī; atzīst, ka kiberaizsardzība zināmā mērā ir efektīvāka, ja tajā ir iekļauti arī daži uzbrūkoši līdzekļi un pasākumi, bet ar nosacījumu, ka to izmantošana atbilst starptautiskajām tiesībām; uzsver, ka kiberuzbrukumu skaidra attiecināšana ir noderīgs atturēšanas instruments; aicina apsvērt ļaunprātīgu kiberdarbību vienotu publisku attiecināšanu, ietverot iespēju EĀDD vadībā sagatavot kiberrīcības ziņojumus konkrētiem dalībniekiem, lai ES līmenī sniegtu kopsavilkumu par valstu finansētām ļaunprātīgām kiberdarbībām pret dalībvalstīm; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka ES un NATO kibersadarbībai ir izšķiroša nozīme, jo tā varētu darīt iespējamu un stiprināt ļaunprātīgu kiberincidentu oficiālu kolektīvo attiecināšanu un līdz ar to ļaut piemērot ierobežojošas sankcijas un pasākumus; norāda, ka, ja pārkāpēji būtu informēti par iespējamo pretpasākumu klāstu, to samērīgumu, piemērotību un atbilstību starptautiskajām tiesībām, jo īpaši ANO Statūtiem (pamatojoties uz kiberuzbrukumu smagumu, mērogu un mērķi), kopumā tiktu panākta efektīva noturība un atturēšana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē AP/PV priekšlikumu mudināt un sekmēt dalībvalstu ES kiberizlūkošanas darba grupas izveidi, kura strādātu INTCEN ietvaros, lai sekmētu stratēģisku izlūkošanas sadarbību kiberdraudu un kiberdarbību jomā nolūkā turpināt atbalstīt ES situācijas apzināšanos un lēmumu pieņemšanu saistībā ar kopīgu diplomātisko atbildi; mudina panākt turpmāku progresu attiecībā uz kopīgo priekšlikumu kopumu, jo īpaši pašreizējo mijiedarbību ar ES Hibrīddraudu analīzes vienību un NATO Hibrīdanalīzes vienību, attiecībā uz informācijas apmaiņu situācijas apzināšanās un analīzes jomā, kā arī attiecībā uz taktisko un operatīvo sadarbību; |
| --- | --- |

35.

Partnerību stiprināšana un ES lomas palielināšana starptautiskajā kontekstā

| 36. | uzskata, ka sadarbībai ar NATO kiberaizsardzības jomā ir svarīga nozīme, lai novērstu kiberuzbrukumus, kuri ietekmē dalībvalstu kolektīvo drošību, kā arī atturētu no šādiem kiberuzbrukumiem un reaģētu uz tiem; aicina dalībvalstis pilnībā kopīgot pierādījumus un izlūkdatus, lai tos izmantotu kibersankciju sarakstu izveidē; aicina pastiprināt koordināciju ar NATO šajā jautājumā, piedaloties kiberdrošības mācībās un kopīgā apmācībā, piemēram, paralēlajās un koordinētajās mācībās (); |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst, ka ES un NATO būtu jākoordinējas gadījumos, kad naidīgi subjekti apdraud Eiroatlantiskās drošības intereses; pauž bažas par jo īpaši Ķīnas, Krievijas un Ziemeļkorejas sistemātisko agresīvo rīcību kibertelpā, tostarp par daudziem kiberuzbrukumiem valsts iestādēm un privātiem uzņēmumiem; uzskata, ka ES un NATO sadarbībā galvenā uzmanība būtu jāpievērš izaicinājumiem kibertehnoloģiju, hibrīdtehnoloģiju, kā arī jauno un revolucionāro tehnoloģiju (EDT), kosmosa, ieroču kontroles un neizplatīšanas jomā; mudina ar ES un NATO sadarbību nodrošināt noturīgus, izmaksu ziņā pieejamus un drošus ātrdarbīgus tīklus atbilstoši ES un nacionālās drošības standartiem, kas garantē nacionālos un starptautiskos informācijas tīklus, kuri spēj nodrošināt sensitīvu datu un saziņas šifrēšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē vienošanos starp CERT-EU un NATO Datorincidentu reaģēšanas centru (NCIRC) nolūkā nodrošināt spēju reaģēt uz apdraudējumiem reāllaikā, uzlabojot kiberincidentu novēršanu, konstatēšanu un reaģēšanu uz tiem gan ES, gan NATO; uzsver arī to, ka ir svarīgi palielināt kiberaizsardzības apmācības spējas par IT un kibersistēmām sadarbībā ar NATO Kopējo kiberaizsardzības izcilības centru (CCD COE) un NATO Sakaru un informācijas akadēmiju (NCI); |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina vēl vairāk pastiprināt ES un NATO sadarbību, jo īpaši attiecībā uz kiberaizsardzības sadarbspējas prasībām, meklējot iespējamu papildināmību un savstarpēji izdevīgu spēju stiprināšanu, sekmējot attiecīgo KDAP struktūru sasaistīšanu ar NATO Apvienoto misiju tīklošanu, izvairoties no dublēšanās un atzīstot savus attiecīgos pienākumus; mudina pastiprināt ES PESCO, kā arī NATO Viedās aizsardzības, savienoto spēku iniciatīvu un aizsardzības investīciju solījumu, sekmēt resursu apvienošanu un koplietošanu, tādējādi cenšoties panākt labāku sinerģiju un lielāku efektivitāti attiecībās starp piegādātājiem un galalietotājiem; atzinīgi vērtē ES un NATO sadarbības progresu kiberaizsardzības jomā, sevišķi saistībā ar koncepciju un pieredzes apmaiņu, abpusēju piedalīšanos kibermācībās un savstarpējiem informatīviem ziņojumiem, jo īpaši par krīžu pārvaldības kiberdimensiju; ierosina izveidot kopīgu ES un NATO kiberdraudu informācijas centru, kā arī kopīgu kiberdrošības darba grupu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ciešāk koordinēt kiberaizsardzību starp dalībvalstīm, ES iestādēm, NATO sabiedrotajiem, ANO un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO); šajā sakarā mudina vēl vairāk veicināt EDSO uzticības veicināšanas pasākumus kibertelpai un uzsver nepieciešamību izstrādāt efektīvus starptautiskās sadarbības instrumentus, lai atbalstītu partneru kiberspēju veidošanas stiprināšanu, kā arī izstrādāt un sekmēt uzticības veicināšanas pasākumus un iekļaujošu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un ieinteresētajām personām; atzinīgi vērtē nozīmi, kas 2021. gada 19. aprīļa ES stratēģijā par sadarbību Klusā okeāna reģionā piešķirta globālai, atvērtai, brīvai, stabilai un drošai kibertelpai; aicina aktīvi veidot ciešākas saiknes ar līdzīgi domājošām demokrātiskām valstīm Klusā okeāna reģionā, piemēram, ar ASV, Dienvidkoreju, Japānu, Indiju, Austrāliju un Taivānu, lai dalītos ar zināšanām un pieredzi, kā arī apmainītos ar informāciju par kiberdraudu novēršanu; turklāt uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar citām valstīm, jo īpaši ES tiešajām kaimiņvalstīm, lai palīdzētu tām veidot spējas sevi aizsargāt pret kiberdrošības apdraudējumiem; atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu kiberdrošības programmām Rietumbalkānos un Austrumu partnerības valstīs; uzsver, ka steidzami ir jāievēro starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūti kopumā, un plaši atzītais starptautiskais normatīvais regulējums attiecībā uz valstu atbildīgu rīcību, kā arī jādod ieguldījums ANO kontekstā notiekošajās diskusijās par starptautisko tiesību piemērošanas kārtību kibertelpā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka kiberjomā ir svarīgi panākt spēcīgu partnerību ar Apvienoto Karalisti, kas ir vadošā valsts kiberaizsardzības arsenāla ziņā; aicina Komisiju izskatīt iespēju atsākt procesu, kura mērķis ir izstrādāt oficiālu un strukturētu satvaru nākotnes sadarbībai šajā jomā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka kibertelpā ir jānodrošina miers un stabilitāte; aicina visas dalībvalstis un ES uzņemties vadību ANO aizgādnībā notiekošo diskusiju un iniciatīvu laikā, tostarp ierosinot rīcības programmu, piemērot proaktīvu pieeju starptautiski vienota tiesiskā regulējuma ieviešanā un palīdzēt patiesi sekmēt pārskatatbildību, atbilstību jaunām normām un digitālo tehnoloģiju ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kā arī veicināt valstu atbildīgu rīcību kibertelpā, pamatojoties uz ANO Ģenerālās asamblejas apstiprinātajiem konsensa ziņojumiem; atzinīgi vērtē OEWG galīgā ziņojuma ieteikumus, jo īpaši par rīcības programmas izstrādi; mudina ANO sekmēt dialogu starp valstīm, pētniekiem, akadēmiķiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ar humāno palīdzību saistītu darbību veicējiem un privāto sektoru, lai nodrošinātu iekļaujošus politikas veidošanas procesus jauniem starptautiskiem noteikumiem; aicina paātrināt visus šābrīža daudzpusējos centienus, lai normatīvie un reglamentējošie noteikumi neatpaliktu no tehnoloģiskās attīstības un jaunām karadarbības metodēm; aicina modernizēt ieroču kontroles sistēmu, lai izvairītos no digitālās pelēkās zonas rašanās; prasa pastiprināt ANO miera uzturēšanas misijas ar kiberaizsardzības spējām atbilstīgi to pilnvaru efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārtoti pauž savu nostāju attiecībā uz tādu pilnībā autonomu ieroču izstrādes, ražošanas un izmantošanas aizliegumu, kas spēj veikt uzbrukumus bez būtiskas cilvēka iejaukšanās; aicina AP/PV, dalībvalstis un Eiropadomi pieņemt kopēju nostāju autonomu ieroču sistēmu jautājumā, paredzot, ka cilvēki lielā mērā kontrolē šādu ieroču sistēmu kritiski svarīgās funkcijas; prasa sākt starptautiskas sarunas par juridiski saistošu instrumentu, ar kuru tiktu aizliegti pilnībā autonomi ieroči; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver valstu parlamentu sadarbības nozīmi nolūkā apmainīties ar paraugpraksi kiberaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES aģentūrām aizsardzības un kiberdrošības jomā, NATO ģenerālsekretāram, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.

(3)  OV L 246, 30.7.2020., 12. lpp.

(4)  OV L 351 I, 22.10.2020., 5. lpp.

(5)  OV C 28, 27.1.2020., 57. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/113

---

P9_TA(2021)0413

Arktika: iespējas, problēmas un drošības jautājumi

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Arktiku: iespējas, problēmas un drošības jautājumi (2020/2112(INI))

(2022/C 132/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 34. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību piekto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 34. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību piekto daļu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību (1), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgu ES politiku attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem (2), 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES stratēģiju Arktikas reģionam (3), 2017. gada 16. marta rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (4), 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par klimata diplomātiju (5) un 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību (1), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgu ES politiku attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem (2), 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES stratēģiju Arktikas reģionam (3), 2017. gada 16. marta rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (4), 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par klimata diplomātiju (5) un 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (6),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko 2007. gada 13. decembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko 2007. gada 13. decembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Arktikas reģions” (COM(2008)0763), 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības politikas izstrāde saistībā ar Arktikas reģionu: kopš 2008. gada panāktais progress un turpmākie pasākumi” (JOIN(2012)0019) un 2016. gada 27. aprīļa kopīgo paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku” (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Arktikas reģions” (COM(2008)0763), 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības politikas izstrāde saistībā ar Arktikas reģionu: kopš 2008. gada panāktais progress un turpmākie pasākumi” (JOIN(2012)0019) un 2016. gada 27. aprīļa kopīgo paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku” (JOIN(2016)0021),

| — | ņemot vērā attiecīgos ieteikumus, ko sniegusi Delegācija ziemeļvalstu sadarbībai un attiecībām ar Šveici un Norvēģiju, kā arī ES un Islandes apvienotajā parlamentārajā komitejā un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) apvienotajā parlamentārajā komitejā (DEEA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos ieteikumus, ko sniegusi Delegācija ziemeļvalstu sadarbībai un attiecībām ar Šveici un Norvēģiju, kā arī ES un Islandes apvienotajā parlamentārajā komitejā un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) apvienotajā parlamentārajā komitejā (DEEA),

| — | ņemot vērā 2021. gada janvāra sabiedriskās apspriešanas par ES Arktikas politiku rezultātu kopsavilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada janvāra sabiedriskās apspriešanas par ES Arktikas politiku rezultātu kopsavilkumu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (8) un Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (8) un Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC),

| — | ņemot vērā Parīzē 2015. gada 12. decembrīUNFCCC Pušu konferences 21. sesijā pieņemto nolīgumu (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzē 2015. gada 12. decembrīUNFCCC Pušu konferences 21. sesijā pieņemto nolīgumu (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Arktikas jautājumiem, 2014. gada 12. maija secinājumus par Eiropas Savienības politikas izstrādi saistībā ar Arktikas reģionu, 2016. gada 20. jūnija secinājumus par Arktiku, 2019. gada 21. novembra secinājumus “Ar kosmosu saistīti risinājumi ilgtspējīgai Arktikai” un 2019. gada 9. decembra secinājumus par ES Arktikas politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Arktikas jautājumiem, 2014. gada 12. maija secinājumus par Eiropas Savienības politikas izstrādi saistībā ar Arktikas reģionu, 2016. gada 20. jūnija secinājumus par Arktiku, 2019. gada 21. novembra secinājumus “Ar kosmosu saistīti risinājumi ilgtspējīgai Arktikai” un 2019. gada 9. decembra secinājumus par ES Arktikas politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām un 2016. gada 17. oktobra kopīgo dienestu darba dokumentu “Implementing EU External Policy on Indigenous Peoples” (ES ārējās politikas īstenošana attiecībā uz pirmiedzīvotāju tautām) (SWD(2016)0340), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām un 2016. gada 17. oktobra kopīgo dienestu darba dokumentu “Implementing EU External Policy on Indigenous Peoples” (ES ārējās politikas īstenošana attiecībā uz pirmiedzīvotāju tautām) (SWD(2016)0340),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu (COM(2008)0763),

| — | ņemot vērā Ilulisatas deklarāciju, ko pieņēma piecas Ziemeļu Ledus okeāna piekrastes valstis (ASV, Krievija, Kanāda, Norvēģija un Dānija) un kas tika paziņota 2008. gada 28. maijā un atkārtoti apstiprināta 2018. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilulisatas deklarāciju, ko pieņēma piecas Ziemeļu Ledus okeāna piekrastes valstis (ASV, Krievija, Kanāda, Norvēģija un Dānija) un kas tika paziņota 2008. gada 28. maijā un atkārtoti apstiprināta 2018. gada maijā,

| — | ņemot vērā Baltijas jūras valstu padomes (BJVP) un Barenca jūras Eiroarktikas padomes (BEAC) izveidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Baltijas jūras valstu padomes (BJVP) un Barenca jūras Eiroarktikas padomes (BEAC) izveidošanu,

| — | – ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. marta Lēmumu 2014/137/ES par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses, |
| --- | --- |

—

– ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. marta Lēmumu 2014/137/ES par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses,

| — | ņemot vērā 2016. gada jūnija ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada jūnija ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā valstu stratēģijas attiecībā uz Arktiku, jo īpaši Arktikas valstu, proti, Dānijas Karalistes, Zviedrijas un Somijas, kā arī citu ES un EEZ dalībvalstu stratēģijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu stratēģijas attiecībā uz Arktiku, jo īpaši Arktikas valstu, proti, Dānijas Karalistes, Zviedrijas un Somijas, kā arī citu ES un EEZ dalībvalstu stratēģijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Kosmosa stratēģiju Eiropai, ko Komisija publicēja 2016. gada 26. oktobrī (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kosmosa stratēģiju Eiropai, ko Komisija publicēja 2016. gada 26. oktobrī (COM(2016)0705),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra,

| — | ņemot vērā UNESCO1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām,

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. oktobra Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (CAOF nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. oktobra Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (CAOF nolīgums),

| — | ņemot vērā Konvenciju par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā (OSPAR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā (OSPAR),

| — | ņemot vērā Starptautiskās jūrniecības organizācijas Starptautisko kodeksu kuģu darbībai polārajos ūdeņos (Polārais kodekss), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās jūrniecības organizācijas Starptautisko kodeksu kuģu darbībai polārajos ūdeņos (Polārais kodekss),

| — | ņemot vērā 1974. gada Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), 1973. gada Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL), kas grozīta ar 1978. gada protokolu un ar 1997. gada protokolu, 1978. gada Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW), kas grozīta 1995. un 2010. gadā, 1972. gada Konvenciju par starptautiskiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (COLREGs), 1965. gada Konvenciju par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu (FAL) un 1979. gada Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras (SAR); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1974. gada Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), 1973. gada Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL), kas grozīta ar 1978. gada protokolu un ar 1997. gada protokolu, 1978. gada Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW), kas grozīta 1995. un 2010. gadā, 1972. gada Konvenciju par starptautiskiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem (COLREGs), 1965. gada Konvenciju par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu (FAL) un 1979. gada Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras (SAR);

| — | ņemot vērā 1920. gada 9. februāra Svalbāras līgumu (iepriekš — Līgums par Špicbergenas arhipelāgu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1920. gada 9. februāra Svalbāras līgumu (iepriekš — Līgums par Špicbergenas arhipelāgu),

| — | ņemot vērā 1996. gada 19. septembra Otavas deklarāciju par Arktikas Padomes izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 19. septembra Otavas deklarāciju par Arktikas Padomes izveidi,

| — | ņemot vērā paziņojumus, kas pieņemti Ziemeļu dimensijas parlamentārā foruma sanāksmēs 2019. gada novembrī Būdē (Norvēģija), 2017. gada novembrī Briselē, 2015. gada maijā Reikjavikā (Islande), 2013. gada novembrī Arhangeļskā (Krievija), 2011. gada februārī Trumsē (Norvēģija) un 2009. gada septembrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, kas pieņemti Ziemeļu dimensijas parlamentārā foruma sanāksmēs 2019. gada novembrī Būdē (Norvēģija), 2017. gada novembrī Briselē, 2015. gada maijā Reikjavikā (Islande), 2013. gada novembrī Arhangeļskā (Krievija), 2011. gada februārī Trumsē (Norvēģija) un 2009. gada septembrī Briselē,

| — | ņemot vērā trīs juridiski saistošos nolīgumus, par kuriem sarunas norisinājās Arktikas Padomes aizgādībā, proti, 2011. gada nolīgumu par sadarbību aeronavigācijas jomā un meklēšanā un glābšanā uz jūras Arktikā, 2013. gada nolīgumu par sadarbību attiecībā uz sagatavotību un reaģēšanu uz naftas piesārņojumu jūrā Arktikā un 2017. gada nolīgumu par starptautiskās zinātniskās sadarbības Arktikas jautājumos pastiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīs juridiski saistošos nolīgumus, par kuriem sarunas norisinājās Arktikas Padomes aizgādībā, proti, 2011. gada nolīgumu par sadarbību aeronavigācijas jomā un meklēšanā un glābšanā uz jūras Arktikā, 2013. gada nolīgumu par sadarbību attiecībā uz sagatavotību un reaģēšanu uz naftas piesārņojumu jūrā Arktikā un 2017. gada nolīgumu par starptautiskās zinātniskās sadarbības Arktikas jautājumos pastiprināšanu,

| — | ņemot vērā paziņojumu, kas pieņemts 2021. gada 13. un 14. aprīlī notikušajā Arktikas reģiona valstu parlamenta deputātu pastāvīgās komitejas 14. konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kas pieņemts 2021. gada 13. un 14. aprīlī notikušajā Arktikas reģiona valstu parlamenta deputātu pastāvīgās komitejas 14. konferencē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra paziņojumu “Noturība kritiski svarīgo izejvielu jomā: ceļā uz drošāku un ilgtspējīgāku apgādātību” (COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra paziņojumu “Noturība kritiski svarīgo izejvielu jomā: ceļā uz drošāku un ilgtspējīgāku apgādātību” (COM(2020)0474),

| — | ņemot vērā ES Arktikas forumu, kas notika Ūmeo (Zviedrija) 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Arktikas forumu, kas notika Ūmeo (Zviedrija) 2019. gadā,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumus, jo īpaši tās īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu apstākļos un īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC apmērā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumus, jo īpaši tās īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu apstākļos un īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu 1,5 oC apmērā,

| — | ņemot vērā 2017. gada 21. decembrī publicēto kopsavilkuma ziņojumu par apspriešanos ar Arktikas Ieinteresēto personu forumu, lai noteiktu svarīgākās prioritātes attiecībā uz investīcijām Arktikā un to, kā optimizēt turpmākās ES programmas reģiona finansēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 21. decembrī publicēto kopsavilkuma ziņojumu par apspriešanos ar Arktikas Ieinteresēto personu forumu, lai noteiktu svarīgākās prioritātes attiecībā uz investīcijām Arktikā un to, kā optimizēt turpmākās ES programmas reģiona finansēšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Politiskās stratēģijas centra 2019. gada jūlija stratēģisko piezīmi “Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU” (Staigāt pa plānu ledu: līdzsvarota ES stratēģija Arktikas reģionam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Politiskās stratēģijas centra 2019. gada jūlija stratēģisko piezīmi “Walking on Thin Ice: A Balanced Arctic Strategy for the EU” (Staigāt pa plānu ledu: līdzsvarota ES stratēģija Arktikas reģionam),

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu, Varšavas samita paziņojumu, ko sniedza valstu un valdību vadītāji, kuri piedalījās Ziemeļatlantijas Padomes sanāksmē Varšavā 2016. gada 8. un 9. jūlijā, kā arī NATO ģenerālsekretāra ieceltās pārdomu grupas analīzi un ieteikumus “NATO 2030: United for a New Era” (NATO 2030: Vienoti jaunai ērai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu, Varšavas samita paziņojumu, ko sniedza valstu un valdību vadītāji, kuri piedalījās Ziemeļatlantijas Padomes sanāksmē Varšavā 2016. gada 8. un 9. jūlijā, kā arī NATO ģenerālsekretāra ieceltās pārdomu grupas analīzi un ieteikumus “NATO 2030: United for a New Era” (NATO 2030: Vienoti jaunai ērai),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0239/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0239/2021),

| A. | tā kā pēdējo gadu desmitu laikā Arktika ir bijusi reģions, kurā valda miers, nav saspīlējumu un norit konstruktīva starptautiska sadarbība starp astoņām Arktikas valstīm — Dāniju, Zviedriju, Somiju, Islandi, Norvēģiju, Krieviju, Kanādu un ASV; tā kā tāpēc Arktikas valstīm un starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu to tādu saglabāt un arī turpmāk izrādīt politisko gribu sadarboties un strīdīgus jautājumus risināt saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo gadu desmitu laikā Arktika ir bijusi reģions, kurā valda miers, nav saspīlējumu un norit konstruktīva starptautiska sadarbība starp astoņām Arktikas valstīm — Dāniju, Zviedriju, Somiju, Islandi, Norvēģiju, Krieviju, Kanādu un ASV; tā kā tāpēc Arktikas valstīm un starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu to tādu saglabāt un arī turpmāk izrādīt politisko gribu sadarboties un strīdīgus jautājumus risināt saskaņā ar starptautiskajām tiesībām;

| B. | tā kā reģiona ģeopolitiskā nozīme pieaug un tāpēc, lai risinātu jautājumus saistībā ar Arktikas nākotni un globālajām problēmām, ar ko saskaras Arktikas reģions un kas attiecas ne tikai uz Arktikas piekrastes valstīm, ir nepieciešama daudzlīmeņu pārvaldība un jāīsteno reģionāla sadarbība un starptautiski risinājumi; tā kā pastāv tieša saikne starp Arktikas ģeopolitiku un drošību un Arktikas vides stāvokli, ko savukārt spēcīgi ietekmē sekas cilvēka rīcībai citās planētas daļās; |
| --- | --- |

B.

tā kā reģiona ģeopolitiskā nozīme pieaug un tāpēc, lai risinātu jautājumus saistībā ar Arktikas nākotni un globālajām problēmām, ar ko saskaras Arktikas reģions un kas attiecas ne tikai uz Arktikas piekrastes valstīm, ir nepieciešama daudzlīmeņu pārvaldība un jāīsteno reģionāla sadarbība un starptautiski risinājumi; tā kā pastāv tieša saikne starp Arktikas ģeopolitiku un drošību un Arktikas vides stāvokli, ko savukārt spēcīgi ietekmē sekas cilvēka rīcībai citās planētas daļās;

| C. | tā kā visaptverošais Arktikas pārvaldības modelis, kura pamatā ir starptautiskās tiesības, ir izrādījies efektīvs un stabils; tā kā ir pierādījies, ka sadarbība ir vislietderīgākais Arktikas valstu attiecību veids; |
| --- | --- |

C.

tā kā visaptverošais Arktikas pārvaldības modelis, kura pamatā ir starptautiskās tiesības, ir izrādījies efektīvs un stabils; tā kā ir pierādījies, ka sadarbība ir vislietderīgākais Arktikas valstu attiecību veids;

| D. | tā kā pašreizējais Arktikas pārvaldības satvars, kura centrā ir Arktikas Padome, pēdējo 25 gadu laikā ir būtiski veicinājis reģiona stabilitāti; tā kā Arktikas Padome ir galvenais Arktikas sadarbības forums un tās darba grupas kalpo par platformu pozitīvai un konstruktīvai starptautiskajai sadarbībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējais Arktikas pārvaldības satvars, kura centrā ir Arktikas Padome, pēdējo 25 gadu laikā ir būtiski veicinājis reģiona stabilitāti; tā kā Arktikas Padome ir galvenais Arktikas sadarbības forums un tās darba grupas kalpo par platformu pozitīvai un konstruktīvai starptautiskajai sadarbībai;

| E. | tā kā Arktikas Padomes darbam ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot miermīlīgu un konstruktīvu sadarbību starp Arktikas valstīm, kuras rezultātā tās ir noslēgušas vairākus saistošus nolīgumus; tā kā Arktikas reģionu līdz šim ir salīdzinoši maz ietekmējuši globālie ģeopolitiskie konflikti, taču tā militārais nozīmīgums un ģeopolitiskā stratēģiskā nozīme palielinās; tā kā Arktikas drošība un politika aizvien vairāk ir saistīta ar globāliem jautājumiem un norises ārpus Arktikas var ietekmēt Arktikas valstis un otrādi, tāpēc ir vēl jo svarīgāk novērst to, ka ģeopolitiskie saspīlējumi un konflikti citos reģionos papildus rada ietekmi uz Arktiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā Arktikas Padomes darbam ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot miermīlīgu un konstruktīvu sadarbību starp Arktikas valstīm, kuras rezultātā tās ir noslēgušas vairākus saistošus nolīgumus; tā kā Arktikas reģionu līdz šim ir salīdzinoši maz ietekmējuši globālie ģeopolitiskie konflikti, taču tā militārais nozīmīgums un ģeopolitiskā stratēģiskā nozīme palielinās; tā kā Arktikas drošība un politika aizvien vairāk ir saistīta ar globāliem jautājumiem un norises ārpus Arktikas var ietekmēt Arktikas valstis un otrādi, tāpēc ir vēl jo svarīgāk novērst to, ka ģeopolitiskie saspīlējumi un konflikti citos reģionos papildus rada ietekmi uz Arktiku;

| F. | tā kā ES pilnībā atbalsta Arktikas Padomes apņemšanos veicināt Arktikas iedzīvotāju labklājību, reģiona ilgtspējīgu attīstību un Arktikas vides aizsardzību, cita starpā ekosistēmu veselību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu un dabas resursu aizsardzību un ilgtspējīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES pilnībā atbalsta Arktikas Padomes apņemšanos veicināt Arktikas iedzīvotāju labklājību, reģiona ilgtspējīgu attīstību un Arktikas vides aizsardzību, cita starpā ekosistēmu veselību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un atjaunošanu un dabas resursu aizsardzību un ilgtspējīgu pārvaldību;

| G. | tā kā ES ir izsenis iestājusies par ciešu sadarbību Arktikas reģionā un gadu desmitiem ir bijusi iesaistīta Arktikā, Ziemeļu dimensijas politikas satvarā sadarbojoties ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi, piedaloties Baltijas jūras valstu padomes (BJVP) izveidē, īstenojot sadarbību Barenca Eiroarktiskajā reģionā, jo īpaši Barenca jūras Eiroarktikas padomes un Barenca jūras reģiona padomes satvarā, īstenojot stratēģiskās partnerības ar Kanādu un ASV un kā aktīva de facto novērotāja piedaloties Arktikas Padomē; tā kā ES Arktikas Eiropas daļas reģionālajā attīstībā un pārrobežu sadarbībā ir ieguldījusi vairāk nekā miljardu euro; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir izsenis iestājusies par ciešu sadarbību Arktikas reģionā un gadu desmitiem ir bijusi iesaistīta Arktikā, Ziemeļu dimensijas politikas satvarā sadarbojoties ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi, piedaloties Baltijas jūras valstu padomes (BJVP) izveidē, īstenojot sadarbību Barenca Eiroarktiskajā reģionā, jo īpaši Barenca jūras Eiroarktikas padomes un Barenca jūras reģiona padomes satvarā, īstenojot stratēģiskās partnerības ar Kanādu un ASV un kā aktīva de facto novērotāja piedaloties Arktikas Padomē; tā kā ES Arktikas Eiropas daļas reģionālajā attīstībā un pārrobežu sadarbībā ir ieguldījusi vairāk nekā miljardu euro;

| H. | tā kā starptautiskā iesaiste un sadarbība Arktikas reģionā balstās uz starptautiskajām tiesībām; tā kā jo īpaši būtu no jauna jāapstiprina un jānostiprina ANO Jūras tiesību konvencija (UNCLOS) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) konvencijas, kas nodrošina satvaru starptautiskajai sadarbībai un rīcībai ar Ziemeļu ledus okeānu saistītos jautājumos; tā kā UNCLOS nosaka tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru jāveic visas darbības okeānos un jūrās, piekrastes valstīm piešķir ekonomiskās tiesības uz to ekskluzīvo ekonomikas zonu un kontinentālo šelfu, kā arī paredz, ka atklātā jūra nav pakļauta nevienas valsts suverenitātei; tā kā Arktikas piekrastes valstis Ilulisatas deklarācijā ir apstiprinājušas, ka, pārvaldot Ziemeļu ledus okeānu, tās ievēros starptautiskās tiesības, jo īpaši UNCLOS; tā kā SJO nosaka globālos regulatīvos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidiskā snieguma jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā starptautiskā iesaiste un sadarbība Arktikas reģionā balstās uz starptautiskajām tiesībām; tā kā jo īpaši būtu no jauna jāapstiprina un jānostiprina ANO Jūras tiesību konvencija (UNCLOS) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) konvencijas, kas nodrošina satvaru starptautiskajai sadarbībai un rīcībai ar Ziemeļu ledus okeānu saistītos jautājumos; tā kā UNCLOS nosaka tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru jāveic visas darbības okeānos un jūrās, piekrastes valstīm piešķir ekonomiskās tiesības uz to ekskluzīvo ekonomikas zonu un kontinentālo šelfu, kā arī paredz, ka atklātā jūra nav pakļauta nevienas valsts suverenitātei; tā kā Arktikas piekrastes valstis Ilulisatas deklarācijā ir apstiprinājušas, ka, pārvaldot Ziemeļu ledus okeānu, tās ievēros starptautiskās tiesības, jo īpaši UNCLOS; tā kā SJO nosaka globālos regulatīvos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidiskā snieguma jomā;

| I. | tā kā Arktiku jo īpaši un aizvien vairāk ietekmē dramatiskās klimata pārmaiņu sekas un bioloģiskās daudzveidības degradācija, arī temperatūras paaugstināšanās, ledus stāvokļa izmaiņas, mežu ugunsgrēki, jūras līmeņa paaugstināšanās, meteoroloģisko apstākļu izmaiņas, invazīvas svešzemju sugas, ievērojams bioloģiskās daudzveidības zudums un mūžīgā sasaluma atkušana, kas ietekmē visu planētu, kā arī apdraud vietējo infrastruktūru; tā kā vietējās pielāgošanās stratēģijas un Arktikas ekosistēmas aizsardzību nevar īstenot neatkarīgi no globālās klimatrīcības satvara un šādas sadarbības pamatā ir Parīzes nolīguma īstenošana; |
| --- | --- |

I.

tā kā Arktiku jo īpaši un aizvien vairāk ietekmē dramatiskās klimata pārmaiņu sekas un bioloģiskās daudzveidības degradācija, arī temperatūras paaugstināšanās, ledus stāvokļa izmaiņas, mežu ugunsgrēki, jūras līmeņa paaugstināšanās, meteoroloģisko apstākļu izmaiņas, invazīvas svešzemju sugas, ievērojams bioloģiskās daudzveidības zudums un mūžīgā sasaluma atkušana, kas ietekmē visu planētu, kā arī apdraud vietējo infrastruktūru; tā kā vietējās pielāgošanās stratēģijas un Arktikas ekosistēmas aizsardzību nevar īstenot neatkarīgi no globālās klimatrīcības satvara un šādas sadarbības pamatā ir Parīzes nolīguma īstenošana;

| J. | tā kā dažās Arktikas daļās ir pasaulē lielākā plastmasas piedrazojuma koncentrācija, kas jau ietekmē Arktikas dzīvnieku sugas un rada barošanās tīkla piesārņošanas risku, un galu galā ietekmēs cilvēkus; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažās Arktikas daļās ir pasaulē lielākā plastmasas piedrazojuma koncentrācija, kas jau ietekmē Arktikas dzīvnieku sugas un rada barošanās tīkla piesārņošanas risku, un galu galā ietekmēs cilvēkus;

| K. | tā kā satraucošo Arktikas ledus segas kušanas ātrumu ir izraisījušas klimata pārmaiņas un faktori, kuru galvenā izcelsme ir ārpus Arktikas; tā kā klimata pārmaiņas būtu jāuzskata par apdraudējuma pavairotājām, kas saasina pašreizējās tendences, spriedzi un nestabilitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā satraucošo Arktikas ledus segas kušanas ātrumu ir izraisījušas klimata pārmaiņas un faktori, kuru galvenā izcelsme ir ārpus Arktikas; tā kā klimata pārmaiņas būtu jāuzskata par apdraudējuma pavairotājām, kas saasina pašreizējās tendences, spriedzi un nestabilitāti;

| L. | tā kā Arktikas ledus segas kušana un tās izraisītā jūras līmeņa paaugstināšanās būtiski ietekmētu vidi, ekonomiku un cilvēku drošību pasaules mērogā; tā kā Grenlandes ledus segas kušana visā pasaulē varētu paaugstināt jūras līmeni par līdz pat 7,2 metriem, nogremdējot daudzus pasaules reģionus; tā kā dažas Arktikas iedzīvotāju grupas jau saskaras ar ledus kušanas sekām un tas ir radījis migrācijas plūsmas; tā kā Grenlandes kūstošais ledus izmaina arī bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Arktikas ledus segas kušana un tās izraisītā jūras līmeņa paaugstināšanās būtiski ietekmētu vidi, ekonomiku un cilvēku drošību pasaules mērogā; tā kā Grenlandes ledus segas kušana visā pasaulē varētu paaugstināt jūras līmeni par līdz pat 7,2 metriem, nogremdējot daudzus pasaules reģionus; tā kā dažas Arktikas iedzīvotāju grupas jau saskaras ar ledus kušanas sekām un tas ir radījis migrācijas plūsmas; tā kā Grenlandes kūstošais ledus izmaina arī bioloģisko daudzveidību;

| M. | tā kā no vairākiem apdraudējumiem, ko Arktikai rada cilvēku darbība, īpašas bažas rada mūžīgā sasaluma atkušana; tā kā mūžīgais sasalums sedz aptuveni 24 % no ziemeļu puslodes augsnes, jo īpaši lielus apgabalus Krievijas ziemeļu daļā; tā kā mūžīgais sasalums satur lielu daudzumu bīstamā metāna un CO2 un, tam atkūstot, atmosfērā nonāk siltumnīcefekta gāzes, kas veicina globālo sasilšanu; tā kā mūžīgā sasaluma atkušana var izmainīt ekosistēmas un neparedzami ietekmēt drošību; |
| --- | --- |

M.

tā kā no vairākiem apdraudējumiem, ko Arktikai rada cilvēku darbība, īpašas bažas rada mūžīgā sasaluma atkušana; tā kā mūžīgais sasalums sedz aptuveni 24 % no ziemeļu puslodes augsnes, jo īpaši lielus apgabalus Krievijas ziemeļu daļā; tā kā mūžīgais sasalums satur lielu daudzumu bīstamā metāna un CO2 un, tam atkūstot, atmosfērā nonāk siltumnīcefekta gāzes, kas veicina globālo sasilšanu; tā kā mūžīgā sasaluma atkušana var izmainīt ekosistēmas un neparedzami ietekmēt drošību;

| N. | tā kā, lai gan Arktikai risināmās problēmas galvenokārt ir izraisījušas globālās klimata pārmaiņas un darbības ārpus Arktikas reģiona, klimata pārmaiņu ietekme ir jo īpaši redzama Arktikā, jo Arktika sasilst trīs reizes ātrāk nekā vidējais pasaules rādītājs un Arktikas jūras ledus kūst nepieredzētā ātrumā, un jūras līmeņa paaugstināšanās atstāj negatīvas sekas uz sabiedrību, vidi un ekonomiku ne tikai pašā reģionā, bet arī visā pasaulē; tā kā šī ietekme izmaina reģiona ekosistēmu, ģeogrāfiju un ekonomiku, potenciāli atverot jaunus transporta maršrutus, veicinot tirdzniecību, radot iespējas piekļūt retiem dabas resursiem un intensificējot pētniecības darbības, zvejniecību un tūrismu; tā kā dažām no šīm pārmaiņām ir milzīgs potenciāls tehnoloģiski attīstītas, vidi saudzējošas un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības ziņā; tā kā par Arktiku ietekmējošo problēmu risināšanu ir atbildīga visa pasaule, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām; tā kā ES būtu jārisina šīs problēmas, gan uzņemoties pašai savas saistības, gan palīdzot citiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai gan Arktikai risināmās problēmas galvenokārt ir izraisījušas globālās klimata pārmaiņas un darbības ārpus Arktikas reģiona, klimata pārmaiņu ietekme ir jo īpaši redzama Arktikā, jo Arktika sasilst trīs reizes ātrāk nekā vidējais pasaules rādītājs un Arktikas jūras ledus kūst nepieredzētā ātrumā, un jūras līmeņa paaugstināšanās atstāj negatīvas sekas uz sabiedrību, vidi un ekonomiku ne tikai pašā reģionā, bet arī visā pasaulē; tā kā šī ietekme izmaina reģiona ekosistēmu, ģeogrāfiju un ekonomiku, potenciāli atverot jaunus transporta maršrutus, veicinot tirdzniecību, radot iespējas piekļūt retiem dabas resursiem un intensificējot pētniecības darbības, zvejniecību un tūrismu; tā kā dažām no šīm pārmaiņām ir milzīgs potenciāls tehnoloģiski attīstītas, vidi saudzējošas un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības ziņā; tā kā par Arktiku ietekmējošo problēmu risināšanu ir atbildīga visa pasaule, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām; tā kā ES būtu jārisina šīs problēmas, gan uzņemoties pašai savas saistības, gan palīdzot citiem;

| O. | tā kā cilvēka izraisītas ekoloģiskās katastrofas Arktikā, jo īpaši saistībā ar naftas un citu Arktikas resursu iegūšanu, ir sarežģīti ierobežot un pārvaldīt un radītā kaitējuma novēršana var dārgi maksāt; tā kā 2020. gada maijā Sibīrijā notika Arktikā lielākā naftas noplūde, kad netālu no Krievijas pilsētas Noriļskas vairāk nekā 20 000 tonnu dīzeļdegvielas ieplūda apkārtējā augsnē un ūdensceļos, un joprojām tiek veikti attīrīšanas darbi; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēka izraisītas ekoloģiskās katastrofas Arktikā, jo īpaši saistībā ar naftas un citu Arktikas resursu iegūšanu, ir sarežģīti ierobežot un pārvaldīt un radītā kaitējuma novēršana var dārgi maksāt; tā kā 2020. gada maijā Sibīrijā notika Arktikā lielākā naftas noplūde, kad netālu no Krievijas pilsētas Noriļskas vairāk nekā 20 000 tonnu dīzeļdegvielas ieplūda apkārtējā augsnē un ūdensceļos, un joprojām tiek veikti attīrīšanas darbi;

| P. | tā kā pamatā ārēju klimata pārmaiņu ietekme Arktikā un ģeopolitiskās konkurences atjaunošanās reģionā ir faktori, kas apgrūtina ilgtspējīgu attīstību un tradicionālo iztikas avotu saglabāšanu Arktikas trauslajā vidē un var ietekmēt reģiona drošību un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

P.

tā kā pamatā ārēju klimata pārmaiņu ietekme Arktikā un ģeopolitiskās konkurences atjaunošanās reģionā ir faktori, kas apgrūtina ilgtspējīgu attīstību un tradicionālo iztikas avotu saglabāšanu Arktikas trauslajā vidē un var ietekmēt reģiona drošību un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību;

| Q. | tā kā strauji pieaug reģiona ģeoekonomiskā nozīme, ņemot vērā aizvien lielāko interesi par tā bagātajiem un pārpilnajiem dabas resursiem, arī kritiski svarīgām izejvielām, jauniem jūras ceļiem un pārvadājumu pa jūru iespējām; tā kā Arktikas valstīm ir tiesības izmantot resursus, kas atrodas to teritorijā, taču arī pienākums to darīt atbildīgi; tā kā Arktikas resursu ieguve un izmantošana ietver ievērojamus riskus reģiona neaizsargātajām ekosistēmām un vietējiem iedzīvotājiem; tā kā ES un Apvienotā Karaliste 2019. gadā importēja lielu daļu no Arktikas valstu eksportētās enerģijas, metālu, minerālu un zivju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā strauji pieaug reģiona ģeoekonomiskā nozīme, ņemot vērā aizvien lielāko interesi par tā bagātajiem un pārpilnajiem dabas resursiem, arī kritiski svarīgām izejvielām, jauniem jūras ceļiem un pārvadājumu pa jūru iespējām; tā kā Arktikas valstīm ir tiesības izmantot resursus, kas atrodas to teritorijā, taču arī pienākums to darīt atbildīgi; tā kā Arktikas resursu ieguve un izmantošana ietver ievērojamus riskus reģiona neaizsargātajām ekosistēmām un vietējiem iedzīvotājiem; tā kā ES un Apvienotā Karaliste 2019. gadā importēja lielu daļu no Arktikas valstu eksportētās enerģijas, metālu, minerālu un zivju;

| R. | tā kā ledus kušanas rezultātā atveras Ziemeļrietumu jūras koridors, Ziemeļu jūras ceļš un gaidāmais Transpolārais jūras ceļš; tā kā Arktikas reģiona dabas resursi lielākoties ir Arktikas valstu jurisdikcijā un īpašumtiesības uz šiem resursiem nav apšaubāmas; tā kā nepieciešamība izstrādāt un rast ilgtspējīgus risinājumus enerģijas ražošanai un transportam ir palielinājusi globālo pieprasījumu pēc retzemju elementiem, tādējādi pievēršot uzmanību lielākoties nepilnīgi izmantotajiem Arktikas dabas resursiem; tā kā Arktikas reģionā ir bagātīgas retzemju minerālu rezerves; tā kā patlaban 90 % no pasaules retzemju minerālu ieguves notiek Ķīnā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ledus kušanas rezultātā atveras Ziemeļrietumu jūras koridors, Ziemeļu jūras ceļš un gaidāmais Transpolārais jūras ceļš; tā kā Arktikas reģiona dabas resursi lielākoties ir Arktikas valstu jurisdikcijā un īpašumtiesības uz šiem resursiem nav apšaubāmas; tā kā nepieciešamība izstrādāt un rast ilgtspējīgus risinājumus enerģijas ražošanai un transportam ir palielinājusi globālo pieprasījumu pēc retzemju elementiem, tādējādi pievēršot uzmanību lielākoties nepilnīgi izmantotajiem Arktikas dabas resursiem; tā kā Arktikas reģionā ir bagātīgas retzemju minerālu rezerves; tā kā patlaban 90 % no pasaules retzemju minerālu ieguves notiek Ķīnā;

| S. | tā kā galvenā atbildība par Arktikas ilgtspējīgu attīstību ir Arktikas valstīm, bet nav noliedzama būtiska ārējo faktoru ietekme un tāpēc starptautiskajai sabiedrībai ir pienākums darīt visu iespējamo, lai aizsargātu Arktikas reģionu un nodrošinātu tā stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

S.

tā kā galvenā atbildība par Arktikas ilgtspējīgu attīstību ir Arktikas valstīm, bet nav noliedzama būtiska ārējo faktoru ietekme un tāpēc starptautiskajai sabiedrībai ir pienākums darīt visu iespējamo, lai aizsargātu Arktikas reģionu un nodrošinātu tā stabilitāti un drošību;

| T. | tā kā Arktikā ap Polāro loku dzīvo vairāk nekā četri miljoni cilvēku, tai skaitā vairāk nekā 40 dažādas pirmiedzīvotāju tautas un vietējās kopienas, un pusmiljons ES pilsoņu; tā kā vienīgie atzītie ES pirmiedzīvotāji, proti, sāmi, dzīvo Somijas un Zviedrijas, kā arī Norvēģijas un Krievijas arktiskajos reģionos; tā kā pirmiedzīvotāju tautām un vietējām kopienām ir ļoti svarīga nozīme dabas resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; tā kā demogrāfija ir svarīga reģionālajai attīstībai; |
| --- | --- |

T.

tā kā Arktikā ap Polāro loku dzīvo vairāk nekā četri miljoni cilvēku, tai skaitā vairāk nekā 40 dažādas pirmiedzīvotāju tautas un vietējās kopienas, un pusmiljons ES pilsoņu; tā kā vienīgie atzītie ES pirmiedzīvotāji, proti, sāmi, dzīvo Somijas un Zviedrijas, kā arī Norvēģijas un Krievijas arktiskajos reģionos; tā kā pirmiedzīvotāju tautām un vietējām kopienām ir ļoti svarīga nozīme dabas resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; tā kā demogrāfija ir svarīga reģionālajai attīstībai;

| U. | tā kā šobrīd vairāk nekā jebkad iepriekš ir ļoti svarīgi sadarboties zinātniskās pētniecības jomā, lai pārvarētu stipras vides degradācijas un klimata pārmaiņu radītās problēmas; |
| --- | --- |

U.

tā kā šobrīd vairāk nekā jebkad iepriekš ir ļoti svarīgi sadarboties zinātniskās pētniecības jomā, lai pārvarētu stipras vides degradācijas un klimata pārmaiņu radītās problēmas;

| V. | tā kā ES ir piešķīrusi vairāk nekā 200 miljonu EUR Arktikas pētniecībai programmas “Apvārsnis 2020” satvarā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES ir piešķīrusi vairāk nekā 200 miljonu EUR Arktikas pētniecībai programmas “Apvārsnis 2020” satvarā;

| W. | tā kā ES ir apņēmusies strādāt, lai panāktu atvērtu un drošu globālo jūras vidi saskaņā ar ES globālo stratēģiju un ES Jūras drošības stratēģiju; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES ir apņēmusies strādāt, lai panāktu atvērtu un drošu globālo jūras vidi saskaņā ar ES globālo stratēģiju un ES Jūras drošības stratēģiju;

| X. | tā kā ES iesaiste Arktikā ir balstīta uz vēsturi, ģeogrāfiju, ekonomiku un pētniecību; tā kā būtu jāuzsver ilgtspējīgas attīstības, kohēzijas politikas un pārrobežu sadarbības nozīme ģeopolitisko saspīlējumu mazināšanā; tā kā ES kā globāls rīcībspēks ir konsekventi apliecinājusi savu apņemšanos panākt, ka Arktika ir miermīlīgs, uz sadarbību orientēts, ilgtspējīgs un pārticīgs reģions ar tīru vidi, un tiecas nodrošināt ilgtspējīgu nākotni Arktikas iedzīvotājiem; tā kā ES ir skaidri paudusi gatavību uzņemties vēl nozīmīgāku lomu; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES iesaiste Arktikā ir balstīta uz vēsturi, ģeogrāfiju, ekonomiku un pētniecību; tā kā būtu jāuzsver ilgtspējīgas attīstības, kohēzijas politikas un pārrobežu sadarbības nozīme ģeopolitisko saspīlējumu mazināšanā; tā kā ES kā globāls rīcībspēks ir konsekventi apliecinājusi savu apņemšanos panākt, ka Arktika ir miermīlīgs, uz sadarbību orientēts, ilgtspējīgs un pārticīgs reģions ar tīru vidi, un tiecas nodrošināt ilgtspējīgu nākotni Arktikas iedzīvotājiem; tā kā ES ir skaidri paudusi gatavību uzņemties vēl nozīmīgāku lomu;

| Y. | tā kā ES var dažādos veidos palīdzēt risināt potenciālās jaunās problēmas un novērst konfliktus Arktikā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES var dažādos veidos palīdzēt risināt potenciālās jaunās problēmas un novērst konfliktus Arktikā;

| Z. | tā kā ES joprojām gaida atbildi uz savu pieteikumu pilntiesīgas novērotājas statusa saņemšanai Arktikas Padomē, lai gan Arktikas padomes locekļi tā saņemšanu apstiprināja 2013. gadā; tā kā galīgais lēmums ir atlikts dažu Arktikas Padomes locekļu pretestības dēļ; tā kā Parlaments iepriekš ir apliecinājis atbalstu minētajam pieteikumam; tā kā ES aktīvi piedalās attiecīgo Arktikas Padomes grupu, darba grupu un ekspertu grupu darbā; tā kā daudzās un dažādās ES reģionālās kompetences, ekspertu zināšanas un pašreizējās iniciatīvas var izmantot par satvaru kopīgiem projektiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES joprojām gaida atbildi uz savu pieteikumu pilntiesīgas novērotājas statusa saņemšanai Arktikas Padomē, lai gan Arktikas padomes locekļi tā saņemšanu apstiprināja 2013. gadā; tā kā galīgais lēmums ir atlikts dažu Arktikas Padomes locekļu pretestības dēļ; tā kā Parlaments iepriekš ir apliecinājis atbalstu minētajam pieteikumam; tā kā ES aktīvi piedalās attiecīgo Arktikas Padomes grupu, darba grupu un ekspertu grupu darbā; tā kā daudzās un dažādās ES reģionālās kompetences, ekspertu zināšanas un pašreizējās iniciatīvas var izmantot par satvaru kopīgiem projektiem;

| AA. | tā kā Francija, Vācija, Nīderlande, Polija, Spānija un Itālija, kas ir novērotājas Arktikas Padomē, ir būtiski iesaistītas Arktikas jautājumos un izrāda lielu interesi par turpmāku dialogu un sadarbību ar Arktikas Padomi; tā kā Igaunija un Īrija ir iesniegušas pieteikumu, lai iegūtu novērotāju statusu Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Francija, Vācija, Nīderlande, Polija, Spānija un Itālija, kas ir novērotājas Arktikas Padomē, ir būtiski iesaistītas Arktikas jautājumos un izrāda lielu interesi par turpmāku dialogu un sadarbību ar Arktikas Padomi; tā kā Igaunija un Īrija ir iesniegušas pieteikumu, lai iegūtu novērotāju statusu Arktikas Padomē;

| AB. | tā kā Islande un Norvēģija kā iesaistītas un uzticamas partnervalstis ir ar EEZ un Šengenas nolīgumu saistītas ar ES; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Islande un Norvēģija kā iesaistītas un uzticamas partnervalstis ir ar EEZ un Šengenas nolīgumu saistītas ar ES;

| AC. | tā kā ilgu laiku ir izdevies salīdzinoši labi saglabāt Arktikas stabilitāti, taču to aizvien vairāk ietekmē pieaugošās starptautiskās intereses reģionā un drošības vides pārmaiņas, arī Krievijas Federācijas pakāpeniskā remilitarizācija; tā kā Krievijas Federācijas ekonomiskie un militārie ieguldījumi Arktikā tālu pārsniedz pārējo Arktikas valstu ieguldījumus; tā kā Krievijas Federācija ir izveidojusi jaunas militārās bāzes un modernizējusi vecās militārās bāzes ziemeļu reģionos un palielinājusi piekļuves ierobežošanas un teritorijas bloķēšanas spējas (A2/AD spējas), ierobežojot kuģošanas tiesības stratēģiskajā Ziemeļu jūras ceļā, par kuru tā nepatiesi apgalvo, ka tas ir iekšējs ūdensceļš; tā kā Krievija ir paaugstinājusi savas Ziemeļu flotes statusu uz kara apgabala līmeni un ir paplašinājusi dažādus bruņoto spēku sektorus, cita starpā tos aprīkojot ar jaunām zemūdenēm, ar kodoldzinējiem un tradicionāliem dzinējiem aprīkotiem ledlaužiem, kaujas gatavības radariem un raķešu sistēmām; tā kā Krievija ir pārskatījusi bastiona aizsardzības koncepciju, kuras mērķis ir aizsargāt tās stratēģiskās spējas no Barenca jūras līdz Beringa šaurumam; tā kā Krievija ir arī intensificējusi jūras un gaisa patruļas, zemūdeņu darbību un elektroniskās karadarbības taktiku un tā ir ļoti uztraucoša notikumu attīstība; tā kā šādu ģeopolitisko norišu dēļ Arktikā tiek rīkots aizvien vairāk mācību, izvēršanas operāciju un patruļu, kā arī pieaug ieguldījumi spēju veidošanā; tā kā teritorijas militarizācija ir pretrunā sadarbības garam, kas līdz šim ir bijis Arktikas valstu attiecību pamatā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ilgu laiku ir izdevies salīdzinoši labi saglabāt Arktikas stabilitāti, taču to aizvien vairāk ietekmē pieaugošās starptautiskās intereses reģionā un drošības vides pārmaiņas, arī Krievijas Federācijas pakāpeniskā remilitarizācija; tā kā Krievijas Federācijas ekonomiskie un militārie ieguldījumi Arktikā tālu pārsniedz pārējo Arktikas valstu ieguldījumus; tā kā Krievijas Federācija ir izveidojusi jaunas militārās bāzes un modernizējusi vecās militārās bāzes ziemeļu reģionos un palielinājusi piekļuves ierobežošanas un teritorijas bloķēšanas spējas (A2/AD spējas), ierobežojot kuģošanas tiesības stratēģiskajā Ziemeļu jūras ceļā, par kuru tā nepatiesi apgalvo, ka tas ir iekšējs ūdensceļš; tā kā Krievija ir paaugstinājusi savas Ziemeļu flotes statusu uz kara apgabala līmeni un ir paplašinājusi dažādus bruņoto spēku sektorus, cita starpā tos aprīkojot ar jaunām zemūdenēm, ar kodoldzinējiem un tradicionāliem dzinējiem aprīkotiem ledlaužiem, kaujas gatavības radariem un raķešu sistēmām; tā kā Krievija ir pārskatījusi bastiona aizsardzības koncepciju, kuras mērķis ir aizsargāt tās stratēģiskās spējas no Barenca jūras līdz Beringa šaurumam; tā kā Krievija ir arī intensificējusi jūras un gaisa patruļas, zemūdeņu darbību un elektroniskās karadarbības taktiku un tā ir ļoti uztraucoša notikumu attīstība; tā kā šādu ģeopolitisko norišu dēļ Arktikā tiek rīkots aizvien vairāk mācību, izvēršanas operāciju un patruļu, kā arī pieaug ieguldījumi spēju veidošanā; tā kā teritorijas militarizācija ir pretrunā sadarbības garam, kas līdz šim ir bijis Arktikas valstu attiecību pamatā;

| AD. | tā kā Barenca jūras reģions ir bijis galvenais ballistisko un spārnoto raķešu sistēmu izmēģinājumu poligons, savukārt zona Novaja Zemļas austrumos ir bijusi galvenā kodolizmēģinājumu zona; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Barenca jūras reģions ir bijis galvenais ballistisko un spārnoto raķešu sistēmu izmēģinājumu poligons, savukārt zona Novaja Zemļas austrumos ir bijusi galvenā kodolizmēģinājumu zona;

| AE. | tā kā Krievija ir pārkāpusi savu miermīlīgo kaimiņvalstu suverenitāti un teritoriālo integritāti, bloķējot navigācijas brīvību Azovas, Melnajā un Baltijas jūrā, ko nevar neņemt vērā, izvērtējot turpmākās iespējas saglabāt pašreizējo mierīgo līdzāspastāvēšanu Arktikā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Krievija ir pārkāpusi savu miermīlīgo kaimiņvalstu suverenitāti un teritoriālo integritāti, bloķējot navigācijas brīvību Azovas, Melnajā un Baltijas jūrā, ko nevar neņemt vērā, izvērtējot turpmākās iespējas saglabāt pašreizējo mierīgo līdzāspastāvēšanu Arktikā;

| AF. | tā kā lielas bažas rada Ķīnas tālejošie projekti un iniciatīvas; tā kā Ķīna 2018. gada janvārī nāca klajā ar savu pirmo balto grāmatu par Arktikas politiku un sāka ilgtermiņa centienus ar mērķi nostiprināt savu stāvokli Arktikā un kļūt par polāru lielvaru, pasludinot sevi par “Arktikas tuvumā esošu valsti”, un pastiprina Arktikā īstenoto sadarbību ar Krieviju; tā kā Ķīna ir izveidojusi tirdzniecībai paredzētu Polāro zīda ceļu, kas ved caur Arktikas reģionu un ir iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” paplašinājums, un ir rīkojusi reģionālas zinātniskās izpētes misijas, izveidojot Arktikā pētniecības centrus un izstrādājot 24 polāros novērošanas satelītus; tā kā Ķīna ir aktīva Arktikas Padomes locekle un ir iesaistījusies divpusējā sadarbībā ar atsevišķām Arktikas valstīm un citām ieinteresētajām personā, lai gūtu atbalstu savām iniciatīvām; |
| --- | --- |

AF.

tā kā lielas bažas rada Ķīnas tālejošie projekti un iniciatīvas; tā kā Ķīna 2018. gada janvārī nāca klajā ar savu pirmo balto grāmatu par Arktikas politiku un sāka ilgtermiņa centienus ar mērķi nostiprināt savu stāvokli Arktikā un kļūt par polāru lielvaru, pasludinot sevi par “Arktikas tuvumā esošu valsti”, un pastiprina Arktikā īstenoto sadarbību ar Krieviju; tā kā Ķīna ir izveidojusi tirdzniecībai paredzētu Polāro zīda ceļu, kas ved caur Arktikas reģionu un ir iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš” paplašinājums, un ir rīkojusi reģionālas zinātniskās izpētes misijas, izveidojot Arktikā pētniecības centrus un izstrādājot 24 polāros novērošanas satelītus; tā kā Ķīna ir aktīva Arktikas Padomes locekle un ir iesaistījusies divpusējā sadarbībā ar atsevišķām Arktikas valstīm un citām ieinteresētajām personā, lai gūtu atbalstu savām iniciatīvām;

| AG. | tā kā lielākā daļa Arktikas jautājumos aktīvo personu ir aktualizējušas savas stratēģijas, ņemot vērā strauji mainīgo situāciju Arktikā un aizvien lielāko reģiona ekonomisko un ģeostratēģisko nozīmi, |
| --- | --- |

AG.

tā kā lielākā daļa Arktikas jautājumos aktīvo personu ir aktualizējušas savas stratēģijas, ņemot vērā strauji mainīgo situāciju Arktikā un aizvien lielāko reģiona ekonomisko un ģeostratēģisko nozīmi,

Starptautiskā sadarbība kā drošas, stabilas, pārtikušas, piekļūstamas un miermīlīgas Arktikas pamats

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka Arktika ir stratēģiski un politiski nozīmīga Eiropas Savienībai kā Arktikas jautājumos ieinteresētai personai un globālam rīcībspēkam, un uzsver ES apņemšanos rīkoties atbildīgi, tiecoties ilgtermiņā panākt ilgtspējīgu un mierīgu reģiona attīstību pilnīgā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visas ieinteresētās personas, tai skaitā ES un tās dalībvalstis, rīkotos ar mērķi Arktikā uzturēt miermīlīgu un intensīvu starptautisko un reģionālo sadarbību, zinātnisko pētniecību, labklājību un nesaspīlētu gaisotni, kā arī reaģēt uz ļoti satraucošo klimata pārmaiņu ietekmi un sekām reģionā; uzskata, ka Arktikai ir izšķiroša nozīme planētas vides līdzsvara saglabāšanā, pauž gandarījumu par to, ka reģionā ir ilgstoši valdījis miers un auglīga sadarbība, un Arktikas Padomes 25. gadadienā pauž atzinību par to, ka tā ir bijusi galvenais Arktikas sadarbības forums, kas ir pierādījis spēju saglabāt konstruktīvu un pozitīvu sadarbības garu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atbalsta to triju pīlāru pamatotību, uz kuriem balstās integrētā ES politika attiecībā uz Arktiku (proti, vērienīga reakcija uz klimata pārmaiņām un Arktikas vides saglabāšana, ilgtspējīgas attīstības veicināšana un starptautiskās sadarbības stiprināšana); uzsver to, cik svarīga ir līdzsvarota ES politika attiecībā uz Arktiku, un uzskata, ka ES ir sevišķi labas iespējas palīdzēt koordinēt un papildināt dalībvalstu Arktikas politiku, un tādēļ uzsver, ka ir vairāk jāsaskaņo ES iekšējā un ārējā politika attiecībā uz Arktikas jautājumiem; mudina ES savā nozaru politikā attiecīgos gadījumos iekļaut Arktikas dimensiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka svarīga loma Arktikas Padomē ir novērotājiem, kas guvuši lielu pieredzi un jau ilgu laiku īsteno zinātnisku un politisku sadarbību Arktikas reģionā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašreizējo dialogu starp novērotājiem un Arktikas Padomes prezidentvalsti; atbalsta ES pieteikumu kļūšanai par pilntiesīgu novērotāju Arktikas Padomē un mudina Arktikas Padomes locekļus sniegt pozitīvu atbildi uz ES pieprasījumu; tomēr uzsver, ka ES Arktikas Padomē jau tagad ir de facto novērotāja ar iespēju līdzdarboties un sniegt ieguldījumu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem novērotājiem locekļiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES ir jāveicina pastiprināta Arktikas daudzpusēja pārvaldība, jāveicina resursu ilgtspējīga izmantošana un pilnīgā saskaņā ar reģiona iedzīvotājiem jāaizsargā un jāsaglabā Arktika; prasa ES arī turpmāk ar īpašām zināšanām un finansējumu atbalstīt Arktikas Padomi, vairāk iesaistoties Arktikas Padomes darba grupās un dažādajos projektos; uzskata, ka ziemeļu reģions būtu jāuzskata par daļu no ES ziemeļu kaimiņreģiona un vairāk jāiesaistās pašreizējos forumos; uzsver, ka Ziemeļu dimensija, piedāvājot sekmīgu nozaru sadarbības modeli, ir konstruktīvs forums pārrobežu sadarbībai, kurā ES sniedz Krievijas, Norvēģijas un Islandes, kā arī citu novērotāju ieguldījumam vienlīdzīgu ieguldījumu kopējās politikas veidošanā; atzinīgi vērtē turpmāko praktisko sadarbību daudzās un dažādās jomās; uzsver vietējo un valsts līmeņa valstisko un nevalstisko rīcībspēku sadarbību Barenca jūras Eiroarktikas padomē, kur ES ir pilntiesīga dalībniece, jautājumos, kas jo īpaši attiecas uz Barenca jūras reģionu; norāda, ka Barenca jūras Eiroarktikas padomei ir bijusi svarīga loma uzticēšanās un savstarpējas izpratnes veidošanā ziemeļos, vienlaikus stiprinot Arktikas valstu sadarbību; norāda, ka ES būtu jācenšas piedalīties arī citos politikas forumos, kas saistīti ar Arktikas attīstību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pašreiz tiek aktualizēta ES Arktikas politika, kurai būtu jāatspoguļo ES intereses Arktikā un jārisina savstarpēji saistītās problēmas, ko rada aizvien lielāka starptautiskā uzmanība un klimata, vides, ģeopolitiskās un ģeoekonomiskās pārmaiņas reģionā; uzskata, ka šai politikā būtu jāiekļauj jauni dalībnieki, piemēram, Ķīna, un ka Arktikas drošības dimensijai būtu jāpievēršas ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas satvarā; jo īpaši uzskata, ka tajā būtu jāiekļauj visaptveroša pieeja drošībai, kam jo īpaši būtu jāietver vides un veselības jēdzieni, kā arī jūras drošības jautājumi; norāda, ka šāda visaptveroša un aktualizēta politika, kuras pamatā ir visu dalībvalstu vienprātība, ļaus ES uzņemties efektīvu, aktīvu un vērienīgāku lomu reģionā, ņemot vērā neatliekamās problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām un aizvien lielāko Arktikas ģeopolitisko nozīmi, kā arī kalpos ES iedzīvotāju, galvenokārt Arktikas iedzīvotāju, un jo īpaši pamatiedzīvotāju interesēm; uzsver, ka šādai politikai ir jāatspoguļo gan iekšējā, gan ārējā dimensija ES un Arktikas attiecībās un ka tai būtu jāietver ilgtspējīgas savienojamības aspekts, lai risinātu galvenās problēmas, ar kurām saskaras Arktikas iedzīvotāji, piemēram, kvalitatīvu interneta savienojumu nodrošināšana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka jaunā ES Arktikas politika būtu jāizmanto plašāk kā iespēja uzlabot ES iedzīvotāju, akadēmisko aprindu un uzņēmumu informētību par Arktikas jautājumiem un iesaistīšanos to risināšanā; prasa izveidot vienotu Arktikas portālu, kas aptvertu visas Arktikas iniciatīvas un ES iestāžu darbības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka pieaug interese par Arktiku un tās resursiem; pauž dziļas bažas par klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, jo īpaši par straujo ledus kušanu un resursu pārmērīgu izmantošanu, kas rada jaunus elementus un realitāti attiecībā uz noteiktiem ekonomiskās attīstības veidiem un vēl lielākus traucējumus Arktikas ekosistēmās, kuras kļūst aizvien trauslākas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka visaptverošs pārvaldības modelis, kura pamatā ir starptautiskās tiesības, ir bijis izdevīgs visām Arktikas valstīm un reģionam kopumā un ir nodrošinājis reģionā paredzamību un stabilitāti; uzsver, ka pašreizējās reģionālās struktūras veicina uzticēšanos un sadarbību starp Arktikas valstīm; uzsver, ka Arktikas valstīm ir galvenā atbildība par jautājumu risināšanu savā teritorijā; tomēr norāda uz to, ka ārējiem spēkiem ir nozīmīga ietekme uz reģiona pašreizējiem un turpmākiem problēmjautājumiem; atkārtoti norāda, ka starptautiskās tiesības ir starptautiskās attiecības Arktikā reglamentējošā tiesiskā regulējuma stūrakmens, un uzsver UNCLOS nozīmi kā visu jūrniecības darbību pamatam un jo īpaši tās XV daļas nozīmi attiecībā uz jūras strīdu miermīlīgu atrisināšanu un dažādām strīdu izšķiršanas procedūrām Arktikas kontinentālā šelfa robežu noteikšanai un Arktikas iekšējo suverenitātes problēmu atrisināšanai saistībā ar teritoriālajām jūrām; atkārtoti aicina ES un dalībvalstis uzņemties stingrāku lomu starptautisko konvenciju efektīvā īstenošanā un aicina ASV ratificēt UNCLOS; turklāt uzsver to, cik svarīgas ir starptautiskās struktūras, kas izveidotas saskaņā ar UNCLOS, tai skaitā Kontinentālā šelfa robežu komisija (CLCS), Starptautiskā Jūras dzīļu pārvalde (ISA) un Starptautiskais Jūras tiesību tribunāls (ITLOS), kā arī tādas platformas kā Arktikas Padome, Arktikas reģiona parlamentāriešu konference, Barenca jūras Eiroarktikas padome, Ziemeļu dimensija un Apvienoto Nāciju Organizācija, un turpina atbalstīt stingru un aktīvu līdzdalību parlamentārajā sadarbībā Arktikas jautājumos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst Arktikas valstu suverenitātes statusu un suverēnās tiesības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; uzskata, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt sasniegumus, ko devusi miermīlīga sadarbība trīsdesmit gadu garumā; uzsver, ka būtu pilnībā jāizmanto ES spēja rast risinājumus iespējamām drošības problēmām; uzsver, ka, ņemot vērā daudzos sarežģītos un savstarpēji saistītos jautājumus, kas attiecas uz Arktikas ekonomisko, vides un drošības attīstību, ir vajadzīgi globāli, reģionāli un vietēji forumi dialogam par reģiona drošības vajadzībām; |
| --- | --- |

9.

Klimata pārmaiņas Arktikā

| 10. | pauž dziļas bažas par secinājumiem, kuri pausti IPCC īpašajā ziņojumā par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu apstākļos un saskaņā ar kuriem globālās sasilšanas rezultātā pēdējos gadu desmitos plašā apmērā ir samazinājusies kriosfēra, vērojami ledus slāņu un ledāju masas zudumi, samazinājusies sniega sega un polāro jūru ledus apjoms un biezums, kā arī paaugstinājusies mūžīgā sasaluma temperatūra; pauž lielas bažas par sekām, ko sabiedrības veselības un drošības ziņā var radīt mūžīgā sasaluma atkušana, atsedzot gadsimtiem vai gadu tūkstošiem snaudušas baktērijas un vīrusus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Arktikā satraucošā ātrumā izzūd bioloģiskā daudzveidība, un pauž dziļas bažas par secinājumiem, kas pausti Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem; uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības zudumu ir izraisījušas ne tikai klimata pārmaiņas, bet arī izrakteņu ieguve okeānā, kas, kā norāda IPBES, visticamāk, paplašināsies arī Arktikas reģionā, kad tas atkusīs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par ziņojumiem, kuros norādīts, ka atkūstošā mūžīgā sasaluma atbrīvotās baktērijas ne tikai atbrīvo klimatam kaitīgo oglekli, bet kopā ar vīrusiem var arī radīt nopietnu apdraudējumu dzīvnieku un cilvēku veselībai; norāda, ka klimata pārmaiņas un mūžīgā sasaluma atkušana negatīvi ietekmē spēju dzīvot un strādāt šajā reģionā, jo abi minētie faktori ir veicinājuši pašreizējās infrastruktūras, ceļu un ēku zudumu vai degradāciju, krasi palielinājuši rūpniecības un satiksmes negadījumu skaitu un apdraud kultūras un mantojuma vietas un pirmiedzīvotāju dzīvesveidu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ES būtu jāīsteno politika, kas nodrošina, ka pasākumos vides jautājumu risināšanai tiek ņemtas vērā Arktikas reģiona iedzīvotāju, tai skaitā pirmiedzīvotāju, intereses aizsargāt un attīstīt reģionu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina ES uzņemties vadošo lomu, lai Arktikai izstrādātu vērienīgu klimatrīcības plānu, risinot jautājumu par globālo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus atbalstot inovatīvus risinājumus, kas attiecas uz Arktiku; |
| --- | --- |

14.

Ģeopolitiskie notikumi Arktikā

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Arktikas stabilitāti ilgu laiku salīdzinoši nav ietekmējuši konflikti citos pasaules apgabalos, un uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut, ka ģeopolitiskās norises citos reģionos papildus rada ietekmi uz Arktiku; tomēr norāda, ka pēdējos gados Arktikā ir būtiski mainījusies situācija drošības un militārajā jomā, un atzīst reģiona stratēģisko nozīmību; norāda, ka drošai, stabilai, ilgtspējīgai, miermīlīgai un pārtikušai Arktikai ir izšķiroša nozīme plašākā Eiropas drošības aspektā un tās stratēģiskajā situācijā; turklāt uzsver, ka militārajai darbībai reģionā ir jābūt paredzamai un pārredzamai un tās īstenošanai jāveicina drošība un stabilitāte, jo pastiprināta militarizācija apvienojumā ar ģeopolitisko attiecību pasliktināšanos pasaulē var izraisīt incidentus un radīt drošības riskus; tādēļ aicina pastiprināt reģionālo dialogu, pārrobežu sadarbību un savaldību militārajā jomā un mudina īstenot sarunu procesu un uzticības veicināšanas pasākumus, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — samazināt militāro aprīkojumu reģionā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka Krievijas Federācija atrodas īpašā ģeopolitiskā situācijā, jo tās teritoriālie ūdeņi un ekonomiskās zonas ir daudz lielāki nekā visām pārējām Arktikas valstīm; šajā saistībā uzsver, ka Krievijas īpašās ģeogrāfiskās iezīmes ne tikai padara to par obligātu sarunu partneri, bet arī uzliek tai lielu atbildību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka Arktikas reģionam ir nozīmīga vieta visu reģionā iesaistīto dalībnieku militārajās stratēģijās, un mudina tos īstenot savu Arktikas politiku, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; pauž nopietnas bažas par to, ka Krievija pakāpeniski pastiprina militāros spēkus — visplašākajā apmērā no visām Arktikas valstīm, arī attīstot A2/AD spējas un reaktivējot un atjauninot jūrā bāzētos kodolieročus un ledlaužu (no kuriem dažus Krievija plāno aprīkot ar spārnotajām raķetēm un elektroniskās karadarbības sistēmām) floti; uzskata, ka šādas darbības neattaisno militārā situācija uz vietas un ka tās ievērojami pārsniedz leģitīmos aizsardzības mērķus, tādējādi atspoguļojot Krievijas vēlmi panākt stratēģisku militāru pārākumu reģionā, kas radītu nestabilitāti un palielinātu konfrontācijas risku, un būtu atkāpe no 1987. gada Murmanskas iniciatīvas, kuras mērķis bija pārveidot Arktiku par starptautisku miera zonu; mudina valstis, kas atrodas pie polārā loka, neveidot militārus priekšposteņus vai zinātniskās stacijas, ko aizsargā militārie spēki; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka Krievija tā vietā, lai uzsvērtu sadarbīgas iesaistes priekšrocības, ir pieņēmusi daudz konkurējošāku, pat konfrontējošu skatījumu uz Arktiku, uzskatot Arktiku par militārās, teritoriālās un ekonomiskās ekspansijas sfēru un par arēnu, kurā īstenot savus lielvaras mērķus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina visas Arktikas valstis iesaistīties konstruktīvā un savstarpēji izdevīgā dialogā par visiem jautājumiem — no vides aizsardzības līdz ekonomiskajai attīstībai un militārajām operācijām; uzskata, ka ES un Krievijai ir būtiskas kopīgas intereses vairākās jomās, kas saistītas ar Arktiku, arī jūras drošības jomā un pārrobežu sadarbībā vides jautājumos; tomēr uzsver, ka konstruktīvai sadarbībai būtu jāatbilst selektīvas iesaistes principam, arī klimata un vides jomās, nebūtu jāapdraud to sankciju un ierobežojošo pasākumu mērķi, kas pieņemti, reaģējot uz Krievijas valdības darbībām citās pasaules daļās, un būtu jāsaskan ar ES stratēģiju attiecībā uz Krievijas Federāciju; norāda, ka Arktikas Padome būtu jāuzskata par platformu, kas palīdz uzturēt un turpināt atklātu dialogu ar Krieviju jautājumos, kas ir svarīgi arī ES; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata — tas, ka Ķīna ir iekļāvusi Arktiku savās ekonomikas attīstības programmās, tiecoties savā iniciatīvā “Viena josla, viens ceļš” integrēt Arktikas Ziemeļu jūras ceļu (kā “Polāro zīda ceļu”), ES ir cieši jāuzrauga un jāņem vērā tās aktualizētajā Arktikas politikā, jo tas liek apšaubīt pieņēmumu, ka pret Arktiku varētu attiekties kā pret autonomu reģionu, ko neskar globālā ģeopolitika; šajā sakarībā norāda uz Ķīnas ieguldījumiem pētniecībā, jaunos ledlaužos un stratēģiskās infrastruktūras projektos Arktikā, kas liek atcerēties to, kā šī valsts darbojas citās pasaules daļās, un atgādina, ka ES būtu jācenšas nezaudēt svarīgas pozīcijas salīdzinājumā ar trešām valstīm šajā jomā; pauž bažas par Ķīnas mēģinājumiem veikt ieguldījumus Ziemeļu jūras ceļa jūras ostās un iegūt izrakteņu ieguves tiesības, cita starpā, lai panāktu savu klātbūtni Arktikā, un mudina Arktikas valstis rūpīgi pārbaudīt ārvalstu ieguldījumus savos objektos un stratēģiski svarīgā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

20.

Kuģošanas brīvības aizsardzība

| 21. | atzinīgi vērtē SJO Starptautiskā kodeksa kuģu ekspluatēšanai polārajos ūdeņos (Polārais kodekss) pieņemšanu un stāšanos spēkā 2017. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa izvērtēt SJO Polārā kodeksa īstenošanu, kā arī no SOLAS un MARPOL konvencijām izrietošo standartu un saistību īstenošanu, lai noskaidrotu, vai struktūras, kas darbojas Arktikā, tās pilnībā īsteno, un apzinātu nepilnības un trūkumus, kas turpmāk jānovērš; mudina visas Arktikas piekrastes valstis ātri veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā īstenotu Polāro kodeksu; mudina kuģus, uz kuriem neattiecas SOLAS, brīvprātīgi īstenot minētos drošības pasākumus un ievērot citus pasākumus un norādījumus attiecībā uz drošu un videi nekaitīgu kuģošanu un darbību Arktikā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieņemt nozīmīgāku lomu, lai veicinātu tādu starptautisko konvenciju efektīvu īstenošanu kā Parīzes nolīgums, Minamatas konvencija, Konvencija par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, Gēteborgas protokols, Stokholmas konvencija, Polārais kodekss, Orhūsas konvencija un Konvencija par bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina uzņemties kopīgu atbildību par dzīvības aizsardzību uz jūras un polārās vides ilgtspēju, jo nākamajos gados pieaugs polārās kuģošanas apjoms un tās raksturs kļūs daudzveidīgāks; šajā sakarībā papildus Polārajam kodeksam atzinīgi vērtē kuģošanas maršrutēšanas pasākumus, kuru mērķis ir samazināt negadījumu risku, kā arī aizliegtās zonas, kuru uzdevums ir uzlabot navigācijas drošību un aizsargāt trauslo un unikālo vidi; uzsver lomu, ko pilda ES un tās dalībvalstis, palīdzot novērst un atrisināt konfliktus Arktikā, palīdzot izveidot civilās drošības mehānismus un uzlabojot krīzes pārvarēšanas spējas un meklēšanas un glābšanas infrastruktūru; uzsver, ka ES, izmantojot savas kuģošanas un navigācijas spējas un izpratni, var nodrošināt ekspertzināšanas jūras drošības un drošuma jomā; atzīst, ka meklēšanas un glābšanas operāciju jomā jau pastāv būtiska pārrobežu sadarbība; mudina ES palielināt savu ieguldījumu Arktikas Padomē, Arktikas Krasta apsardzes forumā un Barenca jūras Eiroarktikas padomē ārkārtas situāciju novēršanas, sagatavotības un katastrofas situāciju reaģēšanas jomā; ar bažām tomēr norāda uz strauji augošo jūras satiksmi un enerģijas ieguvi Ziemeļu jūras ceļa maršrutā, kas ir kļuvis par ģeopolitisko saspīlējumu un vides problēmu avotu; norāda, ka pieaug ekonomiskā ieinteresētība — jo īpaši Krievijas un Ķīnas gadījumā — attīstīt Ziemeļu jūras ceļu kā līdzekli ekonomiskās izaugsmes veicināšanai un kā globāli konkurētspējīgu valsts transporta tīklu; norāda uz liela mēroga enerģētikas projektu izstrādāšanu, piemēram, pašreizējo Krievijas un Ķīnas sadarbību projektā “Yamal LNG” un projektā “Arctic LNG 2”, un pauž bažas, ka šādi projekti ievērojami palielinās pārvadājumu apjomu pa Ziemeļu jūras ceļu un radīs būtisku spiedienu uz jau tā apdraudēto Arktikas ekosistēmu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīst Krievijas lielās skaitliskās priekšrocības un Ķīnas ledlaužu programmu izstrādi un mudina dalībvalstis un citas partnervalstis veidot pašām savas spējas šajā saistībā; uzskata, ka ES būtu jāveicina tas, lai tiktu būvēts un ekspluatēts vairāk ledlaužu un ledus klases kuģu, kas kuģotu ar ES karogu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka Arktikas reģionā ir jāpastiprina jūras uzraudzība un informācijas apmaiņa; atbalsta papildu ieguldījumus kosmosa uzraudzībā un navigācijā, izmantojot Copernicus un Galileo satelītu tīklus, kā arī in situ informāciju no Jūras novērojumu un datu tīkla (EMODnet), lai uzlabotu reaģēšanu ārkārtas situācijās, navigācijas drošību un zināšanas par klimata pārmaiņām; norāda, ka aizvien intensīvākā cilvēku darbība reģionā, arī tūrisma paplašināšanās, rada nopietnas bažas par cilvēku drošību, jo īpaši, ņemot vērā skarbos klimatiskos apstākļus un ierobežotās meklēšanas un glābšanas spējas; uzskata — lai reģionā nodrošinātu pienācīgu civilo aizsardzību, būtiska nozīme ir starptautiskajai sadarbībai, kā arī militārā, valsts un nevalstiskā sektora ciešai partnerībai; uzsver, ka ir jāveicina paraugprakse meklēšanas un glābšanas jomā, šādas paraugprakses apmaiņa un, rīkojot kopīgas mācības, meklēšanas un glābšanas vienību sadarbspēja; iesaka dalībvalstīm apsvērt iespēju izveidot jaunus pastāvīgās strukturētās sadarbības projektus — piemēram, uz meklēšanu un glābšanu vai vides pasākumiem vērstus projektus — ar mērķi stiprināt kopējās drošības un aizsardzības politikas spējas Arktikā; mudina ES un dalībvalstis rīkot mācības, kurās tiktu simulēta civilās aizsardzības mehānisma plaša īstenošana Arktikā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzstāj, ka ir ļoti svarīgi, lai Arktikā tiktu pilnībā ievērotas ārvalstu kuģu tiesības, kas paredzētas UNCLOS, jo īpaši tās 17.–21. pantā un 37.–41. pantā, arī tiesības uz miermīlīgu caurbraukšanu, tiesības uz tranzīta šķērsošanu un kuģošanas brīvība; nosoda Krievijas darbības, ar kurām tiek ierobežotas tiesības kuģot pa Ziemeļu jūras ceļiem, nosakot, ka tie ir iekšējie ūdeņi, kas ir tās pilnīgā suverēnā kontrolē, radot regulatīvus un administratīvus šķēršļus ārvalstu kuģu navigācijai šajā maršrutā un nosakot prasību saņemt Krievijas atļauju iebraukt tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā un teritoriālajās jūrās un šķērsot tās tranzītā, kā arī nenosakot skaidru atbrīvojumu kuģiem, kam ir suverēna imunitāte; uzsver, ka visiem pasākumiem, kas ierobežo kuģošanas brīvību, būtu jāatbilst UNCLOS un starptautiskajām paražu tiesībām; aicina Krievijas Federāciju ievērot UNCLOS kodificētos noteikumus un pildīt saistības, ko tā uzņēmusies, pievienojoties ANO Pušu ģenerālās asamblejas ikgadējam aicinājumam nodrošināt, ka dalībvalstu jūras prasības atbilst UNCLOS; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ziemeļu transporta ceļu attīstībai vajadzētu būt ilgtspējīgai un veicināt zaļāku pārkārtošanos; norāda, ka jauni ziemeļu dzelzceļa savienojumi, konkrētāk, stimulētu Ziemeļvalstu un Baltijas valstu ekonomiku un uzlabotu piekļuvi tirgum ziemeļu–dienvidu dimensijā; tādēļ aicina Komisiju saistībā ar Ziemeļu dimensijas partnerību transporta un loģistikas jomā risināt ziemeļu transporta jautājumus un apzināt iespējas; uzsver, ka Ziemeļu dimensijas reģionā ir vajadzīgi labāki savienojumi, lai, reaģējot uz globālās attīstības tendencēm, mazinātu nošķirtību un nodrošinātu savienotību; |
| --- | --- |

28.

Ilgtspējīga attīstība un stratēģisko resursu izmantošana

| 29. | uzsver to, cik svarīga ir Arktika ES energoapgādes drošībai, stingri uzstāj uz ilgtspējīgu, zinātniski pamatotu energoresursu izmantošanu Arktikā un uzsver, ka ir vajadzīga pastiprināta politika attiecībā uz ES ražotajiem atjaunojamajiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas ievērojami samazinātu Savienības atkarību no ārējiem avotiem un tādējādi uzlabotu tās pozīciju drošības ziņā; uzsver, ka ir jācīnās pret klimata pārmaiņām, ievērojot Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka klimata pārmaiņu un no tām izrietošās ledus apjoma samazināšanās rezultātā ir palielinājusies milzīgo ogļūdeņraža resursu pieejamība Arktikas reģionā, izmainot reģiona ģeostratēģisko nozīmību, un tas varētu ietekmēt starptautisko stabilitāti; aicina reģiona valstis arī turpmāk jebkādus pašreizējus vai turpmākus konfliktus saistībā ar piekļuvi Arktikas dabas resursiem risināt, izmantojot konstruktīvu dialogu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, UNCLOS, un atbilstoši 2008. gada Ilulisatas deklarācijai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzīst, ka naftas un gāzes ieguve Arktikā ir apdraudējums videi; uzsver, ka Arktikas ekonomiskajā attīstībā, jo īpaši Arktikas dabas resursu ieguvē un izmantošanā, būtu jāievēro starptautiskās tiesības, kā arī attiecīgās starptautiskās konvencijas un noteikumi, un jāievēro piesardzības ziņā visstingrākie vides standarti, un prasa izstrādāt stingras prasības attiecībā uz jaunu ogļūdeņraža rezervju ieguvi un izmantošanu reģionā; šajā sakarībā pauž bažas par mēģinājumiem, jo īpaši no Krievijas, kā arī citu valstu privāto uzņēmumu puses, īstenot tālejošus un sevišķi ietekmīgus ieguves projektus, kuru ietekme uz vidi nav pienācīgi novērtēta; tāpēc mudina visas Arktikas valstis attiecībā uz visiem ieguves projektiem nodrošināt ex ante ietekmes uz vidi novērtējumu un uzsver, ka ir svarīgi ievērot regulatīvos standartus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka vides aizsardzībai un cilvēka radītā piesārņojuma pārvaldībai vajadzētu būt svarīgam Arktikas mērķim; mudina neizmantot Arktikas resursus, ja ir zinātniski pierādīts, ka tas Arktikas un citām ekosistēmām nodara neatgriezenisku kaitējumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē Arktikas Padomes darbu Arktikas piesārņojuma mazināšanā un aicina ES aktīvi iesaistīties un sniegt atbalstu šajā saistībā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž lielas bažas par uzņēmuma “Norilsk Nickel” nesen izraisīto vides katastrofu, kuras rezultātā ne tikai notika vēsturiski lielākā naftas noplūde polārajā Arktikā, bet arī tundrā tika iesūknēts toksisks notekūdens no nostādināšanas baseina, kā arī par citiem noplūdes gadījumiem, kas notiek regulāri un tomēr netiek iekļauti oficiālajā statistikā; atzinīgi vērtē tiesas lēmumus uzlikt naudas sodu par katastrofu atbildīgajam uzņēmumam, taču vienlaikus pauž bažas par to, ka žurnālistiem un ekspertiem ir liegta piekļuve avārijas vietām, un aicina Krievijas iestādes izstrādāt pārredzamas un efektīvas procedūras ziņošanai par šādām vides katastrofām un to izsekošanai; pauž nožēlu par to, ka šādi negadījumi bieži notiek pirmiedzīvotāju apdzīvotajās teritorijās un tā rezultātā viņi zaudē spēju turpināt savu tradicionālo dzīvesveidu; prasa Eiropas Savienībai atbalstīt vides tiesību aizstāvjus un žurnālistus, kas izmeklē šādus gadījumus, un izmantot savus resursus, piemēram, Copernicus, lai izsekotu šādu piesārņojumu Arktikā, un rūpīgi izvērtēt ekoloģiskās un humānās sekas, ko rada tikai uz peļņu vērsta ieguve; mudina sadarboties ar Arktikas valstīm, lai izstrādātu ātrās reaģēšanas sistēmas vides katastrofu, jo īpaši naftas noplūžu, pārvaldībai reāllaikā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka Krievijas uzņēmumi turpina līdz minimumam samazināt ieguldījumus vides aizsardzībā un ražotnēs, lai iespējami īsākā laikā gūtu maksimālu peļņu, un tā rezultātā atmosfērā pastāvīgi izplūst toksiskas vielas, postoši ietekmējot ne vien vidi, bet arī lielāko daļu Arktikas pilsētu, piemēram, Noriļsku, kuras kļuvušas par vienām no pasaulē visvairāk piesārņotajām pilsētām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka Arktikai būtu jāieņem nozīmīga loma Eiropas Izejvielu aliansē, palielinot Eiropas kritiski svarīgo izrakteņu ieguves apjomu, samazinot atkarību no Ķīnas retzemju metālu jomā un attīstot iespējas zaļās ekonomikas izaugsmei, kam ir būtiska nozīme zaļās tehnoloģijas turpmākajā attīstībā un cīņā pret klimata pārmaiņām — reģiona galveno apdraudējumu; uzskata, ka vietējo pašvaldību lēmumi par minerālresursu ieguvi būtu jāpieņem pārredzami; atzinīgi vērtē Arktikas Eiropas daļā īstenotās iniciatīvas ilgtspējīgas izrakteņu ieguves un oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas jomā, piemēram, projektu HYBRIT, kurā pirmo reizi pasaulē dzelzs tiek iegūta bez fosilās enerģijas izmantošanas, ņemot vērā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc tērauda un tādas sabiedrības vajadzības, kura kļūst aizvien elektrificētāka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka Arktika ir bagāta ar minerālresursiem, un uzsver, ka Arktikas Eiropas daļai ir svarīga nozīme ES apgādē ar izejvielām, cita starpā nodrošinot būtiskus resursus, tehnoloģiju un zinātību, kas vajadzīga, lai īstenotu digitālo un zaļo pārkārtošanos; norāda, ka lielākā daļa ES kritiski svarīgo izejvielu atrodas Arktikā un tas, ja tās tiktu pienācīgi un ilgtspējīgi pārvaldītas, varētu stiprināt ES autonomiju; pieņem zināšanai to, ka viens no faktoriem, kas mudina Pekinu iegūt kontroli pār Arktikas rezervēm, ir vēlme saglabāt dominējošu stāvokli svarīgu resursu un jauno tehnoloģiju būtisku elementu piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prasa palielināt digitālās infrastruktūras pieejamību Arktikā, tādējādi veicinot uzņēmējdarbību un inovāciju un dažādojot ekonomikas attīstību; uzsver, ka ir svarīgi veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu attālās Arktikas kopienās; mudina turpināt darbu pie inovatīviem risinājumiem enerģētikas jomā un ar tiem saistītās kapacitātes veidošanu Arktikā, lai novērstu klimata pārmaiņas, ņemot vērā sabiedrības vajadzības; uzsver Ziemeļatlantijas zemūdens telesakaru kabeļu stratēģisko nozīmi, jo tie nodrošina vairāk nekā 95 % starptautisko telesakaru; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi stiprināt transatlantisko sadarbību, lai aizsargātu un ievērotu starptautiskos instrumentus, kas reglamentē zemūdens kabeļu izmantošanu, tai skaitā UNCLOS; uzsver Arktikas nozīmi, ņemot vērā tās konkurences priekšrocības klimata un ģeogrāfiskā novietojuma ziņā, attiecībā uz digitālo savienotību starp Ziemeļameriku, Eiropu un Āziju un kā datu glabāšanas centru atrašanās vietai; norāda, ka jaunajām digitālajām maģistrālēm ar paplašinātām optisko šķiedru kabeļu sistēmām un infrastruktūru arī būtu jādod iespēja uzlabot Arktikas kopienu digitālo savienojamību, kā arī veselības aprūpes atbalstu un sociālos pakalpojumus (piemēram, telemedicīnas pakalpojumus) un izglītību tiešsaistē un kopumā jāatvieglo piekļuve pasaules ekonomikai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzīst, ka Arktikas reģionā netiek pietiekami ieguldīts; uzskata, ka ES var veicināt ekonomisko, sociālo un ilgtspējīgu attīstību Arktikas kopienu labā, jo īpaši enerģētikas, transporta un infrastruktūras jomā; uzskata, ka Arktikas reģionā darbojas inovatīvas, ilgtspējīgai attīstībai nozīmīgas nozares; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka lielie attālumi, mazapdzīvoti apgabali, skarbais klimats un demogrāfiskā nelīdzsvarotība nozīmē, ka ir ļoti svarīgi palielināt savienojamību, piekļūstamību un kopienu iekļaušanu, veicot ieguldījumus informācijas un komunikācijas tehnoloģijās un transporta infrastruktūrā (dzelzceļa, jūras, zemes un gaisa pārvadājumos), lai uzlabotu produktivitāti un tirdzniecību Arktikā un ārpus tās; uzskata, ka labāki transporta un platjoslas savienojumi arī paplašinās pārrobežu darbaspēka un studentu mobilitātes iespējas, kā arī iespējas turpmākai sadarbības paplašināšanai; uzsver, ka tādi vietējiem apstākļiem atbilstīgi instrumenti kā pārdomātas specializācijas stratēģijas un teritoriālā sadarbība ir noderīgi, lai pielāgotu ilgtspējīgus ieguldījumus Arktikā, un uzskata, ka šīs ES politikas jomas būtu jāturpina attīstīt un jāsasaista ar ES Arktikas politiku; prasa sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu izveidot īpašu ieguldījumu platformu, kas veicinātu ciešāku ekonomisko sadarbību starp ES un Arktikas valstīm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda uz privātā sektora lomu Arktikai paredzētu ilgtspējīgu risinājumu izstrādē; aicina Komisiju atbalstīt Eiropas uzņēmumu ieguldījumus tādās svarīgās nozarēs kā atjaunojamās enerģijas ražošana, loģistika un elektrotīkla attīstība, vienlaikus nosakot ieguldījumu iespējas saskaņā ar ES ieguldījumu un finansēšanas instrumentiem, lai atvieglotu Eiropas uzņēmumu piekļuvi Arktikas tirgum; uzsver, cik svarīga Arktikā ir tirdzniecība un ieguldījumi digitālajā infrastruktūrā, inovācija un ekonomikas attīstība, cieši sadarbojoties valdībām, akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem; prasa, lai ES samazinātu tehniskos šķēršļus tirdzniecībai un stiprinātu sadarbību ar uzņēmumu pārstāvjiem, un mudina arī turpmāk atbalstīt Arktikas Ekonomikas padomi; uzstāj, ka uzņēmumiem, kas ir reģistrēti ES vai tajā darbojas, saistībā ar visiem saviem darījumiem un attiecībām ar Arktikas reģionu ir stingri jāievēro ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un jānodrošina efektīvi pienācīgas rūpības procesi cilvēktiesību un vides jomā; aicina šos uzņēmumus visos procesa posmos nodrošināt efektīvu, lietderīgu un uz informāciju balstītu apspriešanos ar iesaistītajām un potenciāli iesaistītajām ieinteresētajām personām, tai skaitā ar pirmiedzīvotājiem; uzsver, ka visām saimnieciskajām darbībām Arktikā vajadzētu būt ilgtspējīgām un ka būtu jāņem vērā to ietekme uz vidi, jo īpaši uz klimata pārmaiņām, un to sociālās sekas; uzsver, ka ir jāturpina veicināt ilgtspējīga reģionālā attīstība Arktikas iedzīvotāju labā, mazoglekļa darbības, zināšanas un aprites ekonomika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vispārēji atbalsta Nolīgumā attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (Ziemeļu Ledus okeāna centrālās daļas zvejniecības nolīgums) pausto viedokli, ka dabas resursu izmantošana būtu jāveic tikai tad, ja ir pamatota pārliecība, ka videi netiks nodarīts kaitējums, un uzsver, ka ir svarīgi visos posmos īstenot piesardzīgu pieeju arktiskajām un subarktiskajām zvejniecībām; uzsver, ka ir svarīgi zvejniecības pārvaldības pasākumus pamatot ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspēju; norāda, ka Arktikas piekrastes valstis ir vienojušās par satvaru darbību pārvaldībai Arktikā, cita starpā apņemoties atrisināt ar jūras teritorijām saistītās prasības, kuras pārklājas; pauž atbalstu pastāvošajām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām un globālajiem nolīgumiem attiecībā uz zvejniecību, kuģniecību un jūras vidi; uzsver, ka ES būtu jāiesaistās zivju krājumu pārvaldībā saskaņā ar UNCLOS; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka ES lielu daļu importēto zivju saņem no Arktikas, un apzinās, ka ar zvejniecībām saistīto strīdu skaits var palielināties, cita starpā tāpēc, ka dažos apgabalos — daļēji klimata pārmaiņu dēļ — zivju krājumi ir sarukuši un zivis migrē uz citiem apgabaliem; tāpēc atzinīgi vērtē Ziemeļu Ledus okeāna centrālās daļas zvejniecības nolīguma parakstīšanu, jo tā mērķis ir panākt Arktikas ilgtspējīgu attīstību un ar to tiks īstenota piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā, un prasa, lai tas ātri stātos spēkā; atzīst, ka Oslo deklarācija bija svarīga, lai panāktu šo saistošo nolīgumu par neregulētas zvejas novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā; atzinīgi vērtē pirmiedzīvotāju organizāciju pārstāvju iekļaušanu delegācijās; tomēr pauž nožēlu par to, ka viņi un NVO piedalījās tikai kā novērotāji; |
| --- | --- |

43.

Kalpot vietējām kopienām un saglabāt pirmiedzīvotāju tautu tiesības

| 44. | atzinīgi vērtē gūtos panākumus, taču atgādina, ka lielākajā daļā Ziemeļvalstu vidējie rādītāji Arktikā joprojām ir sliktāki nekā vidēji valstī attiecībā uz nabadzību, zemu paredzamo mūža ilgumu un ļoti ierobežotu cilvēces un ekonomikas attīstību; apzinās, ka tehnoloģiskā pārveide un klimata pārmaiņas ietekmē pirmiedzīvotāju tautu tradicionālo dzīvesstilu un dzīvesveidu, un tāpēc atkārtoti aicina lēmumu par attīstības izvēlēm pieņemšanas procesos aktīvi iesaistīt visas Arktikas kopienas un iedzīvotājus, jo īpaši pirmiedzīvotājus, kuriem ir vietējas un praktiskas zināšanas; šajā sakarībā stingri atbalsta pilnīgu un faktisku UNDRIP 19. panta īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz to, ka pirms tādu likumdošanas vai administratīvu pasākumu pieņemšanas un īstenošanas, kas varētu ietekmēt pirmiedzīvotājus, iepriekš ir jāsaņem viņu apzināta piekrišana; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīst, ka ledus kušanas un mērenākas temperatūras ietekmē pirmiedzīvotāji ir spiesti pārcelties un līdz ar to ir apdraudēts viņu tradicionālais dzīvesveids; atzīst Arktikas reģiona iedzīvotāju un valstu valdību vēlmi ar suverēnām tiesībām un pienākumiem turpināt tiekties uz ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, vienlaikus aizsargājot pirmiedzīvotāju tautu tradicionālos iztikas avotus un Arktikas ekosistēmu īpaši jutīgo dabu un ņemot vērā pieredzi dažādu reģiona resursu ilgtspējīgā izmantošanā un attīstīšanā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir jānodrošina pirmiedzīvotāju tautu kultūras, tradīciju un valodu saglabāšana, izveidojot spēju veidošanas programmas ne tikai pirmiedzīvotāju jaunākajai paaudzei, bet arī citiem reģiona iedzīvotājiem, kas nav pirmiedzīvotāji, lai uzlabotu izpratni par pirmiedzīvotāju tautu daudzveidību, vēsturi un tiesībām; aicina ES delegācijas Arktikas valstīs valsts un reģionālā līmenī iesaistīties patiesā un iekļaujošā dialogā ar pirmiedzīvotāju tautām un kļūt par kontaktpunktiem pirmiedzīvotāju jautājumos; uzsver, ka šo ES delegāciju darbiniekiem ir jāpārzina pirmiedzīvotāju tautu tiesības, kas apstiprinātas UNDRIP; atzinīgi vērtē to, ka ES ārējā politikā aizvien vairāk tiek atzītas pirmiedzīvotāju tautu tiesības; prasa šajā jomā labāk saskaņot ES iekšējo un ārējo Arktikas politiku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārtoti aicina ar attīstības izvēlēm saistīto lēmumu pieņemšanas procesos aktīvi iesaistīt visus Arktikas iedzīvotājus, kuri pārzina vietējos apstākļus un kuriem ir praktiskās zināšanas, un jo īpaši pirmiedzīvotājus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž nožēlu par Krievijas valdības centieniem pakļaut pilsonisko sabiedrību, bloķējot piekļuvi ārējam finansējumam, jo tas ļoti negatīvi ietekmē pirmiedzīvotāju tautas, ierobežojot to pārstāvības autonomiju un partnerības starptautiskos forumos; norāda, ka līdzīgas problēmas skar arī citas NVO, arī vides aktīvistus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka visās darbībās Arktikas reģionā, arī Arktikas resursu pārvaldībā un ilgtspējīgā izmantošanā, būtu jāievēro pirmiedzīvotāju tautu un citu vietējo iedzīvotāju tiesības, un šīm darbībām būtu jādod viņiem labums; šajā sakarībā iesaka veidot ciešāku saikni starp uzņēmumiem, kas darbojas Arktikā, un vietējām kopienām, lai radītu ekonomiskās un pētniecības iespējas un darbvietas un veicinātu ilgtspējīgu resursu attīstību, un atbalsta tādu standartu īstenošanu kā Arktikas Investīciju protokols un ANO Globālā līguma iniciatīva; atgādina par pašreizējiem starptautiskajiem instrumentiem, kas nosaka valstu jurisdikcijas, tiesības un pienākumus attiecībā uz dabas resursu pārvaldību un ilgtspējīgu izmantošanu, un uzstāj, ka šie instrumenti ir pilnībā jāievēro arī turpmāk; uzsver, ka ir svarīgi Arktikā nodrošināt cilvēku savstarpējo sadarbību, piekļuvi izglītībai un darījumdarbības iespējas un atbalstu jauniešiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību vietējo iedzīvotāju — jo īpaši jauniešu un marginalizētu grupu — mērķiem, vajadzībām un problēmām, jo īpaši saistībā ar cilvēku savstarpējo sadarbību, savienotību, piekļuvi internetam, izglītību, veselības aprūpi un nodarbinātību; uzsver, ka ir jāaktualizē Arktikas politika, lai iekļautu vērienīgu dzimuma dimensiju; prasa palielināt finansējumu tādām programmām kā “north2north” un citām mobilitātes programmām, kas īpaši paredzētas Arktikā dzīvojošajiem jauniešiem, un nodrošināt lielāku atbalstu un resursus, lai palīdzētu Arktikas iedzīvotājiem pielāgoties klimata pārmaiņu izraisītajām būtiskajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkārtoti aicina visas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; |
| --- | --- |

51.

Zinātne un zināšanas

| 52. | aicina Arktikas valstis pildīt savas saistības saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz saglabāšanu in situ; aicina visas valstis nodrošināt, ka Arktikas pirmiedzīvotāju tautas un vietējās kopienas tiek iesaistītas attiecīgo starptautisko klimata un bioloģiskās daudzveidības diplomātijas forumu apspriežu un lēmumu pieņemšanas procesos; atbalsta pirmiedzīvotāju ieteikumu par tiešu piekļuvi Klimata pārmaiņu mazināšanas fonda finansējumam savu ilgtspējīgas pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās iniciatīvu īstenošanai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver ES un tās dalībvalstu nozīmīgo ieguldījumu polārajā zinātnē, kurš būs vajadzīgs, lai izprastu klimata pārmaiņu sekas globālā un vietējā mērogā, un zināšanu nozīmi kā politikas lēmumu un ilgtspējīgas Arktikas attīstības pamatam; atkārto 14. Arktikas reģiona parlamentāriešu konferences aicinājumu stiprināt zināšanu bāzi un uzlabot sadarbību zinātnes jomā ar jauno Starptautiskā polārā gada iniciatīvu; atbalsta starptautiskos centienus attiecībā uz zinātni, zināšanām un inovāciju, kam piemīt Arktikas dimensija, un sadarbību Arktikas pētniecībā, piemēram, noslēgto un īstenoto nolīgumu par starptautiskās zinātniskās sadarbības Arktikas jautājumos pastiprināšanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka ES ar tādām programmām kā “Apvārsnis 2020” ir bijusi nozīmīga Arktikas pētniecības finansētāja; uzsver, ka ir jāpalielina ES finansējums Arktikas pētniecībai un izstrādei; prasa uzlabot uz Arktiku vērstas pētniecības un inovācijas pamanāmību un saskaņošanu, arī programmā “Apvārsnis Eiropa”; aicina Komisiju sniegt visaptverošu pārskatu par reģionam paredzēto ES finansējumu un ES horizontālo programmu Arktikas komponentiem, un mudina ES īstenot vērienīgu, tālredzīgu un vides ziņā ilgtspējīgu ieguldījumu plānu Arktikai; uzskata, ka ar šādu plānu būtu jāpalielina finansējums svarīgākajās jomās, piemēram, zinātniskajā pētniecībā, un jāpiešķir vairāk finansējuma Arktikas pētniecībai, izstrādei un inovācijai, kosmosam, digitālajai un transporta infrastruktūrai, kosmosa tehnoloģijām, ilgtspējīgai kuģniecībai, ilgtspējīgai izejvielu ieguvei un apstrādei, atjaunojamo energoresursu enerģijai un citām mazoglekļa darbībām, kā arī tūrismam; uzsver, ka ir jāuzlabo sinerģija starp pašreizējiem finansēšanas instrumentiem, lai novērstu iespējamo dublēšanos un panāktu ES iekšējo un ārējo programmu maksimālu mijiedarbību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka Arktika sniedz milzīgas iespējas inovācijai un resursu ilgtspējīgai izmantošanai, attīstot praksi, ko vēlāk var īstenot visā pasaulē, un ka tā ir izmēģinājumu vieta cita starpā ģeotermāliem, vēja un ūdens projektiem, bezoglekļa tērauda ražošanai un videi nekaitīgāku akumulatoru ražošanai; atzīst ieguldījumu, ko ES kosmosa programmas, piemēram, Copernicus, Galileo, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests un satelītsakari sniedz Arktikas vides, jūras un cilvēku drošībā un aizsardzībā, cita starpā darot iespējamu ledus pārmaiņu monitoringu, jūras resursu ilgtspējīgu pārvaldību, piesārņojuma atklāšanu, ārkārtas brīdināšanas sistēmas, kustības jūrā identificēšanu un izsekošanu un meklēšanas un glābšanas dienestu darbību; atbalsta pastāvīgus ieguldījumus šo spēju attīstīšanā un iesaka tās Arktikā izmantot sadarbībā ar Arktikas valstīm, kuras ir ES un/vai NATO dalībvalstis, un to vadībā; |
| --- | --- |

55.

Vairāk Eiropas Savienības Arktikā, vairāk Arktikas Eiropas Savienībā

| 56. | atzinīgi vērtē īpašā sūtņa Arktikas jautājumos amata izveidi 2017. gadā; atbalsta viņa pilnvaru turpināšanu un atzinīgi vērtē pašreizējā īpašā sūtņa paveikto darbu; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) uzlabot dienestu savstarpējo sadarbību un dažādu Arktikai paredzēto programmu un ieguldījumu saskaņotību un mudina tos piešķirt pienācīgus resursus, kas atbilstu ES Arktikas politikas mērķim; mudina Komisiju izveidot īpašu darba grupu Ziemeļeiropas un Arktikas jautājumu visaptverošai risināšanai; norāda, ka būtu jāstiprina ES iekšējā koordinācija Arktikas jautājumos — gan Komisijas darba grupu līmenī, gan starp attiecīgajām ES aģentūrām; mudina Komisiju Arktikas politikas koordinēšanu uzticēt vienam no Komisijas priekšsēdētājas vietniekiem, lai novērstu kompetences dublēšanos; aicina Padomi izveidot darba grupu Ziemeļeiropas un Arktikas jautājumos un aicina EĀDD izveidot līdzīgu nodaļu savās struktūrās; uzskata, ka būtu jāstiprina Parlamenta loma ES politikas attiecībā uz Arktiku izstrādāšanā un īstenošanā un ka Parlamentam būtu jāpievērš lielāka uzmanība Arktikai, cita starpā izveidojot īpašu parlamentu sadarbības delegāciju, kas īpaši atbildētu par sadarbību Arktikas jautājumos; prasa gan ES iestādēs, gan dalībvalstīs plašāk apspriest Arktikas jautājumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka jaunās ES Arktikas politikas apspriešanas process būtu jāizmanto, lai novērtētu ES pašreizējās politikas efektivitāti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzskata, ka ES kā globālam rīcībspēkam būtu aktīvi jāiesaistās politikas dialogā, jāreaģē uz aizvien lielāko Arktikas stratēģisko nozīmību un jāturpina darboties kā atzītam un uzticamam rīcībspēkam Arktikas jautājumos, ievērojot pastāvošo Arktikas konsultatīvo forumu un sekmīgo pārvaldības satvara mehānismu unikālo kopumu; uzskata, ka ES var būt godprātīga starpniece reģionālās stabilitātes un labklājības veicināšanā; aicina ES turpināt dialogu un uzticības veicināšanas pasākumus pastāvošajos daudzpusējos satvaros un ES globālajā stratēģijā kā prioritāti iekļaut Arktiku; turklāt prasa izstrādāt īpaši Arktikai paredzētu savienojamības politiku (digitalizācija, navigācija, loģistika, transports); pauž stingru pārliecību, ka Eiropas zaļais kurss — jo īpaši ar pastiprinātu ieguldījumu programmu ilgtspējīgai izaugsmei un vietējām inovatīvām iniciatīvām — ir tik ļoti vajadzīgā ilgtermiņa atbilde uz aizvien nozīmīgākajām klimata pārmaiņu problēmām un būtiski palīdzēs novērst ES stratēģisko atkarību enerģētikas jomā; ņemot to vērā, prasa Eiropas zaļajā kursā, ES stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam, ES globālajā stratēģijā, ES savienojamības stratēģijā un ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā iekļaut ES Arktikas politikas aspektu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāuztur konstruktīvas attiecības ar visām Arktikas valstīm, kas nav Eiropas valstis, un uzsver, ka ES ir jāīsteno un jāveicina tiesībās balstīta pieeja tās iesaistē ar Arktikas pamatiedzīvotājiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES Arktikas valstis plašāk apmainītos ar informāciju par pašreizējām reģiona problēmām, uzlabotu savas hibrīdkara spējas, turpinātu ieguldīt līdzekļus aizsardzībā, uzlabotu pašreiz Arktikā īstenoto darbību saskaņotību un kopīgi attīstītu jūrlietu un gaisa jomas; aicina ES un tās dalībvalstis ciešāk sadarboties Arktikas jautājumos reģionālos un starptautiskos forumos un prasa, lai ES vairāk iesaistītu vietējos un reģionālos pārvaldības līmeņus tās politikas izstrādē, kas skar šo reģionu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka vislabākā reakcija uz aizvien plašāko Ķīnas un Krievijas sadarbību Arktikā ir rodama pastiprinātā koordinācijā ES līmenī, kā arī apspriedēs ar EEZ valstīm, ASV un Kanādu, kā arī ar Apvienoto Karalisti, Japānu, Korejas Republiku, Indiju un citiem partneriem, kas apņēmušies nodrošināt miermīlīgu sadarbību un kuģošanas brīvību Arktikā un maksimāli izmantot iespējamo sinerģiju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ņem vērā ASV Arktikas drošības iniciatīvu un Kanādas Arktikas un Ziemeļu politikas satvaru un mudina ES attiecīgā gadījumā sadarboties ar līdzīgi domājošiem sabiedrotajiem, lai reģionā nodrošinātu pienācīgu koordināciju; šajā sakarībā prasa izveidot stabilu ES un Arktikas valstu dialogu, lai atbalstītu ES politikas īstenošanu attiecībā uz Arktiku; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzskata, ka Arktikas drošības jautājumi būtu jāskata arī apspriedēs un sadarbībā ar NATO, kas var izmantot NATO–Krievijas padomes satvaru, lai kliedētu pārpratumus, mazinātu saspīlējumus un novērstu krīzes; atzīst novērošanas un rekognoscēšanas darbību nozīmi reģionā un to, cik svarīgi ir izveidot mehānismus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu; uzskata, ka iepriekšēja paziņošana par Arktikas reģionā paredzētām militārajām mācībām varētu uzlabot reģionā īstenoto militāro darbību pārredzamību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka Tālie Ziemeļi ietilpst Eiropā izvietoto NATO Spēku virspavēlnieka atbildības jomā un ka ir jāsadarbojas ar NATO, lai izveidotu visaptverošu Arktikas drošības koncepciju; ņemot vērā minēto, atzinīgi vērtē secinājumus, kurus paudusi pārdomu grupa, kam NATO ģenerālsekretārs uzdeva perspektīvā pārdomu procesā izvērtēt NATO alianses politikas dimensijas stiprināšanas iespējas, un saskaņā ar kuriem NATO būtu jāuzlabo situācijas apzināšanās attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem un Arktiku un būtu jāizstrādā stratēģija, kurā ņemti vērā plašāki atturēšanas un aizsardzības plāni, kā arī noteikumi par iesaistīto valstu agresīvu darbību novēršanu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka 2018. gada “Trident Juncture” militārajās mācībās, kas apliecināja NATO operatīvo darbību Arktikā, jo īpaši Tālajos Ziemeļos (Norvēģijas un Barenca jūrā), bija nodrošināts augstākais pārredzamības līmenis; aicina visas puses, kas Arktikā veic militāras darbības, ievērot tādu pašu praksi atbilstoši starptautiskajām saistībām, arī EDSO Vīnes dokumentam, tādējādi mazinot riskus, noskaidrojot iespējamus pārpratumus un veicinot savu nolūku pārredzamību; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atbalsta centienus stiprināt noturību pret potenciālo spiedienu, ko varētu radīt Ķīna vai citi rīcībspēki, kuri nepiešķir prioritāti videi nekaitīgai un ilgtspējīgai derīgo izrakteņu ieguvei, kas atbilst starptautiskajām tiesību normām un ANO konvencijām; aicina EĀDD Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu uzraudzīt kampaņas, kuru mērķis ir ietekmēt lēmumu pieņemšanu attiecībā uz derīgo izrakteņu ieguvi reģionā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka ES un ASV ir kopīgi jāsekmē Arktikas drošība un stabilitāte, vienlaikus veicot ieguldījumus savā pastāvīgajā zinātniskajā klātbūtnē reģionā un to paplašinot; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prasa iekļaut Arktiku diskusijās par ES Stratēģisko kompasu un uzsver, ka Arktikas attīstībai būtu regulāri jāpievēršas arī Politikas un drošības komitejā un Padomes sanāksmēs; aicina regulārāk apmainīties ar viedokļiem par Arktikas jautājumiem ES un NATO apspriedēs, atzīstot, ka tā ir svarīga joma; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prasa palielināt ES pamanāmību Arktikā un aicina ES izveidot pastiprinātu politisko dialogu par divpusēju sadarbību ar Fēru salām un Grenlandi un kopā ar Dānijas iestādēm apsvērt iespēju izveidot ES birojus Grenlandē un Fēru salās; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa jaunās Arktikas stratēģijas mērķus atspoguļot ES programmās, paredzot īpašu finansējumu, projektus un attiecīgus tiesību aktus, kā arī attiecīgo ES aģentūru darbā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzskata, ka ir jāatjaunina ES jūras stratēģija, lai atspoguļotu jaunās iespējas un problēmas; uzskata, ka līdzīgi novērtējumi un pārskatīšana būtu jāveic arī par citām ES politikas jomām, arī par ES kosmosa politiku, lai izvērtētu iespēju paplašināt pašreizējās satelītu programmas, iekļaujot Arktikas reģiona īpašās vajadzības, arī attiecībā uz Copernicus izmantošanu piesārņojuma izsekošanai; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  OV C 9 E, 15.1.2010., 41. lpp.

(2)  OV C 136 E, 11.5.2012., 71. lpp.

(3)  OV C 378, 9.11.2017., 174. lpp.

(4)  OV C 263, 25.7.2018., 136. lpp.

(5)  OV C 118, 8.4.2020., 32. lpp.

(6)  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(7)  OV C 118, 8.4.2020., 15. lpp.

(8)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/129

---

P9_TA(2021)0414

Personu ar invaliditāti aizsardzība, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (Lūgumraksti Nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 un citi) (2020/2209(INI))

(2022/C 132/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā saņemtos lūgumrakstus par invaliditātes jautājumiem, kā izklāstīts šīs rezolūcijas virsrakstā, un Lūgumrakstu komitejas iepriekšējās apspriedes par šiem lūgumrakstiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saņemtos lūgumrakstus par invaliditātes jautājumiem, kā izklāstīts šīs rezolūcijas virsrakstā, un Lūgumrakstu komitejas iepriekšējās apspriedes par šiem lūgumrakstiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1., 3., 10. un 17. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1., 3., 10. un 17. principu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā vispārīgās piezīmes par CRPD kā autoritatīvus norādījumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārīgās piezīmes par CRPD kā autoritatīvus norādījumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā (2),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas (CRPD komiteja) 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas (CRPD komiteja) 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Eiropas Komisija nodrošina personu ar invaliditāti piekļuvi tās tīmekļa vietnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Eiropas Komisija nodrošina personu ar invaliditāti piekļuvi tās tīmekļa vietnēm,

| — | ņemot vērā Padomes pasākumu, ar ko izveido pārskatītu ES līmeņa sistēmu, kas paredzēta 33. panta 2. punktā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pasākumu, ar ko izveido pārskatītu ES līmeņa sistēmu, kas paredzēta 33. panta 2. punktā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Eiropas Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Eiropas Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada pamattiesību ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada pamattiesību ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra atzinumu par Eiropas Savienības programmu veidošanu invaliditātes tiesību jomā 2020.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra atzinumu par Eiropas Savienības programmu veidošanu invaliditātes tiesību jomā 2020.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vēra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (7),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426, “Diskriminācijas novēršanas direktīva”) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426, “Diskriminācijas novēršanas direktīva”) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (9),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikumu par personu ar invaliditāti stāvvietas karti (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikumu par personu ar invaliditāti stāvvietas karti (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (11),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 27. novembra darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2010.–2020. gadam izvērtējumu (SWD(2020)0291), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 27. novembra darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2010.–2020. gadam izvērtējumu (SWD(2020)0291),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (12),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (13),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (15),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, īstenošanu, ņemot vērā UNCRPD (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, īstenošanu, ņemot vērā UNCRPD (16),

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (17),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. novembra pētījumu “European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (“Eiropas strukturālie un investīciju fondi un cilvēki ar invaliditāti Eiropas Savienībā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. novembra pētījumu “European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (“Eiropas strukturālie un investīciju fondi un cilvēki ar invaliditāti Eiropas Savienībā”),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. septembra pētījumu “Inclusive education for learners with disabilities” (“Iekļaujoša izglītība izglītojamajiem ar invaliditāti”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. septembra pētījumu “Inclusive education for learners with disabilities” (“Iekļaujoša izglītība izglītojamajiem ar invaliditāti”),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. oktobra pētījumu “The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (“Lūgumrakstu komitejas aizsardzības funkcija ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanas kontekstā”) un tā atjauninājumus 2016., 2017. un 2018. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. oktobra pētījumu “The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (“Lūgumrakstu komitejas aizsardzības funkcija ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanas kontekstā”) un tā atjauninājumus 2016., 2017. un 2018. gadā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. augusta padziļināto analīzi par Eiropas Piekļūstamības aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. augusta padziļināto analīzi par Eiropas Piekļūstamības aktu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 8. maija pētījumu “Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (“Transports un tūrisms personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 8. maija pētījumu “Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (“Transports un tūrisms personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. jūlija pētījumu “The Post-2020 European disability strategy” (“Eiropas stratēģija invaliditātes jomā pēc 2020. gada”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. jūlija pētījumu “The Post-2020 European disability strategy” (“Eiropas stratēģija invaliditātes jomā pēc 2020. gada”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0261/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0261/2021),

| A. | tā kā aptuveni 1 % no visiem lūgumrakstiem, ko katru gadu saņem Lūgumrakstu komiteja, attiecas uz dažādiem invaliditātes jautājumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā aptuveni 1 % no visiem lūgumrakstiem, ko katru gadu saņem Lūgumrakstu komiteja, attiecas uz dažādiem invaliditātes jautājumiem;

| B. | tā kā ES ir aptuveni 87 miljoni personu ar invaliditāti (18); |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir aptuveni 87 miljoni personu ar invaliditāti (18);

| C. | tā kā 37 % ES iedzīvotāju vecumā no 15 gadiem ir (mēreni vai smagi) fizisko spēju vai maņu orgānu darbības traucējumi (19); |
| --- | --- |

C.

tā kā 37 % ES iedzīvotāju vecumā no 15 gadiem ir (mēreni vai smagi) fizisko spēju vai maņu orgānu darbības traucējumi (19);

| D. | tā kā lūgumraksti par invaliditātes jautājumiem atklāj grūtības, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, kā arī to, ka tās ikdienā saskaras ar diskrimināciju un šķēršļiem un ka tām nav pieejamas CRPD noteiktās pamatbrīvības un pamattiesības, piemēram, piekļuve sabiedriskajam transportam un apbūvētajai videi, zīmju valodu izmantošana, finansējums un vienlīdzīga piekļuve izglītībai un arodmācībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā lūgumraksti par invaliditātes jautājumiem atklāj grūtības, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, kā arī to, ka tās ikdienā saskaras ar diskrimināciju un šķēršļiem un ka tām nav pieejamas CRPD noteiktās pamatbrīvības un pamattiesības, piemēram, piekļuve sabiedriskajam transportam un apbūvētajai videi, zīmju valodu izmantošana, finansējums un vienlīdzīga piekļuve izglītībai un arodmācībām;

| E. | tā kā ir vispāratzīts, ka personas ar invaliditāti ikdienas dzīvē joprojām saskaras ar daudziem šķēršļiem un diskrimināciju, kas liedz tām izmantot pamatbrīvības un tiesības, kuras noteiktas piemērojamajā ES un ANO tiesiskajā regulējumā; tā kā šajā sakarā jāmin invaliditātes statusa savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm, kuras trūkums kavē personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvību ES, piekļuve sabiedriskajam transportam, fiziskā, sensoriskā un kognitīvā būvētās vides, preču, pakalpojumu un programmu piekļūstamība, zīmju valodu un visu citu piekļūstamas saziņas un informācijas līdzekļu un veidu izmantošana, izglītības un profesionālās apmācības finansēšana un vienlīdzīga piekļuve izglītībai un profesionālajai apmācībai, piekļuve darba tirgum, piekļuve personīgajai palīdzībai un iekļautība kopienā, kā arī vienlīdzīgas iespējas un attieksme nodarbinātības un profesijas jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir vispāratzīts, ka personas ar invaliditāti ikdienas dzīvē joprojām saskaras ar daudziem šķēršļiem un diskrimināciju, kas liedz tām izmantot pamatbrīvības un tiesības, kuras noteiktas piemērojamajā ES un ANO tiesiskajā regulējumā; tā kā šajā sakarā jāmin invaliditātes statusa savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm, kuras trūkums kavē personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvību ES, piekļuve sabiedriskajam transportam, fiziskā, sensoriskā un kognitīvā būvētās vides, preču, pakalpojumu un programmu piekļūstamība, zīmju valodu un visu citu piekļūstamas saziņas un informācijas līdzekļu un veidu izmantošana, izglītības un profesionālās apmācības finansēšana un vienlīdzīga piekļuve izglītībai un profesionālajai apmācībai, piekļuve darba tirgum, piekļuve personīgajai palīdzībai un iekļautība kopienā, kā arī vienlīdzīgas iespējas un attieksme nodarbinātības un profesijas jomā;

| F. | tā kā visām personām ar invaliditāti visās dzīves jomās ir vienlīdzīgas tiesības ar citiem un tām ir tiesības uz neatņemamu cieņu, vienlīdzīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju un pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un tās sagaida, ka to devums ES sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā attīstībā tiks ievērots un novērtēts; |
| --- | --- |

F.

tā kā visām personām ar invaliditāti visās dzīves jomās ir vienlīdzīgas tiesības ar citiem un tām ir tiesības uz neatņemamu cieņu, vienlīdzīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju un pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un tās sagaida, ka to devums ES sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā attīstībā tiks ievērots un novērtēts;

| G. | tā kā informācija, kas izriet no lūgumrakstiem, kurus Parlamentam iesniegušas personas ar invaliditāti vai kuri ir par invaliditātes jautājumiem, var kalpot kā informācijas avots par trūkumiem CRPD īstenošanā gan valstu, gan ES līmenī un var palīdzēt izstrādāt tiesību aktus visās rīcībpolitikas jomās; |
| --- | --- |

G.

tā kā informācija, kas izriet no lūgumrakstiem, kurus Parlamentam iesniegušas personas ar invaliditāti vai kuri ir par invaliditātes jautājumiem, var kalpot kā informācijas avots par trūkumiem CRPD īstenošanā gan valstu, gan ES līmenī un var palīdzēt izstrādāt tiesību aktus visās rīcībpolitikas jomās;

| H. | tā kā Lūgumrakstu komiteja pilda “aizsardzības funkciju”, lai nodrošinātu, ka ES politikas veidošanas un likumdošanas darbībās ES līmenī ievēro CRPD; tā kā Lūgumrakstu komiteja bija aicināta kopā ar Eiropas Ombudu, ES Pamattiesību aģentūru un Eiropas Invaliditātes forumu izveidot ES satvaru, kuru Padome pieņēma 3513. sanāksmē, kas notika 2017. gada 16. janvārī; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lūgumrakstu komiteja pilda “aizsardzības funkciju”, lai nodrošinātu, ka ES politikas veidošanas un likumdošanas darbībās ES līmenī ievēro CRPD; tā kā Lūgumrakstu komiteja bija aicināta kopā ar Eiropas Ombudu, ES Pamattiesību aģentūru un Eiropas Invaliditātes forumu izveidot ES satvaru, kuru Padome pieņēma 3513. sanāksmē, kas notika 2017. gada 16. janvārī;

| I. | tā kā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir uzsvērusi, cik būtiski ir lūgumraksti par personu ar invaliditāti tiesībām, ņemot vērā Parlamenta lomu un pienākumus, kas noteikti ES CRPD īstenošanas uzraudzības satvarā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir uzsvērusi, cik būtiski ir lūgumraksti par personu ar invaliditāti tiesībām, ņemot vērā Parlamenta lomu un pienākumus, kas noteikti ES CRPD īstenošanas uzraudzības satvarā;

| J. | tā kā Lūgumrakstu komitejas loma ietver īpašu pienākumu aizsargāt personu ar invaliditāti tiesības ES un šo personu pamatbrīvību un tiesību izmantošanu garantē ES tiesību akti un CRPD; tā kā pieejamā informācija par šīm tiesībām ir nepietiekama un nav pietiekami piekļūstama; |
| --- | --- |

J.

tā kā Lūgumrakstu komitejas loma ietver īpašu pienākumu aizsargāt personu ar invaliditāti tiesības ES un šo personu pamatbrīvību un tiesību izmantošanu garantē ES tiesību akti un CRPD; tā kā pieejamā informācija par šīm tiesībām ir nepietiekama un nav pietiekami piekļūstama;

| K. | tā kā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja augstu vērtē izšķirīgo lomu, ko Lūgumrakstu komiteja pilda, darbodamās kā tilts starp ES iedzīvotājiem, Parlamentu un pārējām ES iestādēm un kā svarīgs instruments, ar ko panākt iedzīvotāju iesaistīšanos līdzdalības demokrātijā; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Parlamentam ir viena no ikvienas ES privātpersonas un organizācijas pamattiesībām un neaizstājams tiešs faktiskas informācijas avots; |
| --- | --- |

K.

tā kā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja augstu vērtē izšķirīgo lomu, ko Lūgumrakstu komiteja pilda, darbodamās kā tilts starp ES iedzīvotājiem, Parlamentu un pārējām ES iestādēm un kā svarīgs instruments, ar ko panākt iedzīvotāju iesaistīšanos līdzdalības demokrātijā; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Parlamentam ir viena no ikvienas ES privātpersonas un organizācijas pamattiesībām un neaizstājams tiešs faktiskas informācijas avots;

| L. | tā kā būtu jāuzlabo tiesību iesniegt lūgumrakstu un lūgumrakstu procesa redzamība un piekļūstamība visām privātpersonām un organizācijām ES, ieskaitot arī personas ar invaliditāti; tā kā Lūgumrakstu komitejai šajā ziņā būtu jānodrošina labāka redzamība un pietiekama informācija, izmantojot mērķorientētas informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti; tā kā Parlaments vēl nav izstrādājis savas lūgumrakstu sistēmas rezultativitātes rādītāju un nav ievācis statistikas datus par lūgumrakstu izskatīšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā būtu jāuzlabo tiesību iesniegt lūgumrakstu un lūgumrakstu procesa redzamība un piekļūstamība visām privātpersonām un organizācijām ES, ieskaitot arī personas ar invaliditāti; tā kā Lūgumrakstu komitejai šajā ziņā būtu jānodrošina labāka redzamība un pietiekama informācija, izmantojot mērķorientētas informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti; tā kā Parlaments vēl nav izstrādājis savas lūgumrakstu sistēmas rezultativitātes rādītāju un nav ievācis statistikas datus par lūgumrakstu izskatīšanu;

| M. | tā kā CRPD ir pirmais starptautiskais cilvēktiesību līgums, ko ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis; |
| --- | --- |

M.

tā kā CRPD ir pirmais starptautiskais cilvēktiesību līgums, ko ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis;

| N. | tā kā ES un piecas dalībvalstis nav ratificējušas CRPD Fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES un piecas dalībvalstis nav ratificējušas CRPD Fakultatīvo protokolu;

| O. | tā kā Savienība, kurā valda līdztiesība — visiem un visās tās nozīmēs — ir viena no prioritātēm pašreizējās Komisijas politiskajās pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienība, kurā valda līdztiesība — visiem un visās tās nozīmēs — ir viena no prioritātēm pašreizējās Komisijas politiskajās pamatnostādnēs;

| P. | tā kā lūgumrakstos ir atkārtoti uzsvērti ierobežojumi attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi izglītībai, kuru dēļ viņu līdzdalība izglītības pasākumos ir zemāka nekā vidēji un kuri tādējādi rada sociālās un ekonomiskās atstumtības risku; tā kā katra ceturtā persona ar invaliditāti priekšlaicīgi pamet izglītības sistēmu (20); |
| --- | --- |

P.

tā kā lūgumrakstos ir atkārtoti uzsvērti ierobežojumi attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi izglītībai, kuru dēļ viņu līdzdalība izglītības pasākumos ir zemāka nekā vidēji un kuri tādējādi rada sociālās un ekonomiskās atstumtības risku; tā kā katra ceturtā persona ar invaliditāti priekšlaicīgi pamet izglītības sistēmu (20);

| Q. | tā kā līdztiesības komisāra lomas izveide bija būtiska jaunās personu ar invaliditāti tiesību stratēģijas 2021.–2030. gadam (Eiropas stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam) izstrādāšanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā līdztiesības komisāra lomas izveide bija būtiska jaunās personu ar invaliditāti tiesību stratēģijas 2021.–2030. gadam (Eiropas stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam) izstrādāšanā;

| R. | tā kā Parlaments savās rezolūcijās ir vairākkārt mudinājis dalībvalstis īstenot pienācīgu rīcībpolitiku, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti var pilnībā izmantot savas sociālās, politiskās un ekonomiskās tiesības; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments savās rezolūcijās ir vairākkārt mudinājis dalībvalstis īstenot pienācīgu rīcībpolitiku, lai nodrošinātu, ka personas ar invaliditāti var pilnībā izmantot savas sociālās, politiskās un ekonomiskās tiesības;

| S. | tā kā dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai ikvienam Eiropas Savienībā būtu tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību neatkarīgā un objektīvā, iepriekš ar likumu noteiktā tiesā un lai ikvienam būtu iespēja saņemt konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību; |
| --- | --- |

S.

tā kā dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai ikvienam Eiropas Savienībā būtu tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību neatkarīgā un objektīvā, iepriekš ar likumu noteiktā tiesā un lai ikvienam būtu iespēja saņemt konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību;

| T. | tā kā pēc tam, kad Lūgumrakstu komiteja visu dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām bija nosūtījusi jautājumus sakarā ar lūgumrakstu Nr. 0535/2017, 24 dalībvalstis izsmeļoši ziņoja, kādu progresu tās sasniegušas CRPD īstenošanā, un viens no tās pamatprincipiem ir piekļūstamība; |
| --- | --- |

T.

tā kā pēc tam, kad Lūgumrakstu komiteja visu dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām bija nosūtījusi jautājumus sakarā ar lūgumrakstu Nr. 0535/2017, 24 dalībvalstis izsmeļoši ziņoja, kādu progresu tās sasniegušas CRPD īstenošanā, un viens no tās pamatprincipiem ir piekļūstamība;

| U. | tā kā ierosinātā diskriminācijas novēršanas direktīva, kas ar horizontālu pieeju nodrošinātu lielāku aizsardzību pret visu veidu diskrimināciju, joprojām ir bloķēta Padomē un tā kā tas tā ir jau vairāk nekā desmit gadus; |
| --- | --- |

U.

tā kā ierosinātā diskriminācijas novēršanas direktīva, kas ar horizontālu pieeju nodrošinātu lielāku aizsardzību pret visu veidu diskrimināciju, joprojām ir bloķēta Padomē un tā kā tas tā ir jau vairāk nekā desmit gadus;

| V. | tā kā piekļūstamība ir priekšnoteikums, lai būtu iespējams izmantot visas pārējās CRPD paredzētās tiesības vienlīdzīgi ar citiem; tā kā Komisija ir ierosinājusi vairākas darbības, lai uzraudzītu, kā tiek īstenoti spēkā esošie tiesību akti piekļūstamības jomā, kā arī jaunus pasākumus, ar ko veidot no šķēršļiem brīvu ES; |
| --- | --- |

V.

tā kā piekļūstamība ir priekšnoteikums, lai būtu iespējams izmantot visas pārējās CRPD paredzētās tiesības vienlīdzīgi ar citiem; tā kā Komisija ir ierosinājusi vairākas darbības, lai uzraudzītu, kā tiek īstenoti spēkā esošie tiesību akti piekļūstamības jomā, kā arī jaunus pasākumus, ar ko veidot no šķēršļiem brīvu ES;

| W. | tā kā ES līmenī tādas iniciatīvas kā Pilsētas pieejamības balva veicina publisko telpu pielāgošanu vecu cilvēku un personu ar invaliditāti vajadzībām; tā kā šā pasākuma ietvaros ir apbalvotas pilsētas, kas politisko lēmumu pieņemšanas līmenī ir apņēmušās būt iekļaujošas attiecībā uz personām ar invaliditāti un ievērot viņu tiesības, reaģēt uz personu ar invaliditāti vajadzībām un uzturēt sociālo dialogu ar personu ar invaliditāti un vecu cilvēku organizācijām; tā kā sabiedrisko telpu pielāgošana ne tikai palīdzēs apkarot sociālo atstumtību, bet arī veicinās ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES līmenī tādas iniciatīvas kā Pilsētas pieejamības balva veicina publisko telpu pielāgošanu vecu cilvēku un personu ar invaliditāti vajadzībām; tā kā šā pasākuma ietvaros ir apbalvotas pilsētas, kas politisko lēmumu pieņemšanas līmenī ir apņēmušās būt iekļaujošas attiecībā uz personām ar invaliditāti un ievērot viņu tiesības, reaģēt uz personu ar invaliditāti vajadzībām un uzturēt sociālo dialogu ar personu ar invaliditāti un vecu cilvēku organizācijām; tā kā sabiedrisko telpu pielāgošana ne tikai palīdzēs apkarot sociālo atstumtību, bet arī veicinās ekonomikas izaugsmi;

| X. | tā kā vairākos lūgumrakstos ir atspoguļotas problēmas ar personu ar invaliditāti piekļuvi būvētajai videi, transportam, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un sistēmām (IKT) un citiem sabiedrībai sniegtajiem pakalpojumiem un nepieciešamība piekļuvi uzlabot; |
| --- | --- |

X.

tā kā vairākos lūgumrakstos ir atspoguļotas problēmas ar personu ar invaliditāti piekļuvi būvētajai videi, transportam, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un sistēmām (IKT) un citiem sabiedrībai sniegtajiem pakalpojumiem un nepieciešamība piekļuvi uzlabot;

| Y. | tā kā ES iestādēm ir obligāti jāizveido nepieciešamās tehniskās specifikācijas savām vietnēm, lai tās būtu piekļūstamas personām ar invaliditāti un lai personas ar invaliditāti varētu saņemt pareizu un tiešu informāciju par visiem jautājumiem, kas tās skar kā iedzīvotājus, nolūkā palielināt dokumentu, video un vietņu piekļūstamību un popularizēt alternatīvus saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES iestādēm ir obligāti jāizveido nepieciešamās tehniskās specifikācijas savām vietnēm, lai tās būtu piekļūstamas personām ar invaliditāti un lai personas ar invaliditāti varētu saņemt pareizu un tiešu informāciju par visiem jautājumiem, kas tās skar kā iedzīvotājus, nolūkā palielināt dokumentu, video un vietņu piekļūstamību un popularizēt alternatīvus saziņas līdzekļus;

| Z. | tā kā Parlamentā tika izveidota starpdienestu darba grupa zīmju valodas jautājumos, lai īstenotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu lūgumrakstā Nr. 1056/2016 pausto prasību atļaut iesniegt lūgumrakstus Eiropas Savienībā lietotajās nacionālajās zīmju valodās; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Parlamentā tika izveidota starpdienestu darba grupa zīmju valodas jautājumos, lai īstenotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu lūgumrakstā Nr. 1056/2016 pausto prasību atļaut iesniegt lūgumrakstus Eiropas Savienībā lietotajās nacionālajās zīmju valodās;

| AA. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītajā smagajā ārkārtas veselības krīzē valdību veiktajos pasākumos vienmēr būtu jāievēro cilvēku pamattiesības un brīvības un nedrīkstētu diskriminēt iedzīvotājus ar invaliditāti; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītajā smagajā ārkārtas veselības krīzē valdību veiktajos pasākumos vienmēr būtu jāievēro cilvēku pamattiesības un brīvības un nedrīkstētu diskriminēt iedzīvotājus ar invaliditāti;

| AB. | tā kā vairāki lūgumraksti pierāda, ka Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi personu ar invaliditāti situāciju (ieskaitot personu ar invaliditāti fundamentālo cilvēktiesību pārkāpumus), piemēram, piekļuvi veselības aprūpei, aizsardzības pasākumiem pret slimības izplatīšanos un izglītībai, |
| --- | --- |

AB.

tā kā vairāki lūgumraksti pierāda, ka Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi personu ar invaliditāti situāciju (ieskaitot personu ar invaliditāti fundamentālo cilvēktiesību pārkāpumus), piemēram, piekļuvi veselības aprūpei, aizsardzības pasākumiem pret slimības izplatīšanos un izglītībai,

| AC. | tā kā Parlamentam ir jānodrošina, ka ar Covid-19 saistītie pasākumi ir saskaņā ar Hartu un ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Parlamentam ir jānodrošina, ka ar Covid-19 saistītie pasākumi ir saskaņā ar Hartu un ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| AD. | tā kā sarežģītās situācijas dēļ Covid-19 krīzes laikā dažkārt uz laiku ir slēgtas iestādes personām ar invaliditāti un veciem cilvēkiem, piemēram, dienas centri un skolas; tā kā šajā ārkārtas situācijā personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem aprūpi nācies uzņemties viņu ģimenes locekļiem; tā kā pandēmijas laikā ir smagi cietušas personas ar invaliditāti, kas dzīvo iestādēs, kuras palikušas atvērtas, sakarā ar to, ka tās ir atkarīgas no fiziskas saskares ar aprūpētājiem, un ar palīgpersonāla, individuālo aizsardzības līdzekļu un dezinfekcijas līdzekļu trūkumu, kas noveda pie augsta saslimšanas gadījumu skaita un lielāka nāves gadījumu skaita; |
| --- | --- |

AD.

tā kā sarežģītās situācijas dēļ Covid-19 krīzes laikā dažkārt uz laiku ir slēgtas iestādes personām ar invaliditāti un veciem cilvēkiem, piemēram, dienas centri un skolas; tā kā šajā ārkārtas situācijā personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem aprūpi nācies uzņemties viņu ģimenes locekļiem; tā kā pandēmijas laikā ir smagi cietušas personas ar invaliditāti, kas dzīvo iestādēs, kuras palikušas atvērtas, sakarā ar to, ka tās ir atkarīgas no fiziskas saskares ar aprūpētājiem, un ar palīgpersonāla, individuālo aizsardzības līdzekļu un dezinfekcijas līdzekļu trūkumu, kas noveda pie augsta saslimšanas gadījumu skaita un lielāka nāves gadījumu skaita;

| AE. | tā kā pārvietošanās ierobežošanas pasākumiem ir īpaši nelabvēlīga ietekme uz personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

AE.

tā kā pārvietošanās ierobežošanas pasākumiem ir īpaši nelabvēlīga ietekme uz personām ar invaliditāti;

| AF. | tā kā lūgumrakstos vairākkārt uzsvērts, ka personām ar invaliditāti ir ierobežotas nodarbinātības iespējas; tā kā vidējā plaisa starp nodarbinātības līmeni personām ar invaliditāti un bez invaliditātes ES ir 25 % (21); |
| --- | --- |

AF.

tā kā lūgumrakstos vairākkārt uzsvērts, ka personām ar invaliditāti ir ierobežotas nodarbinātības iespējas; tā kā vidējā plaisa starp nodarbinātības līmeni personām ar invaliditāti un bez invaliditātes ES ir 25 % (21);

| AG. | tā kā personu ar invaliditāti nodarbinātības līmenis ir zems, proti, 50,6 % pret 74,8 % salīdzinājumā ar personām bez invaliditātes; tā kā pandēmija un sociālā un ekonomiskā krīze ir palielinājusi nevienlīdzību starp personām ar invaliditāti un personām bez invaliditātes; |
| --- | --- |

AG.

tā kā personu ar invaliditāti nodarbinātības līmenis ir zems, proti, 50,6 % pret 74,8 % salīdzinājumā ar personām bez invaliditātes; tā kā pandēmija un sociālā un ekonomiskā krīze ir palielinājusi nevienlīdzību starp personām ar invaliditāti un personām bez invaliditātes;

| AH. | tā kā darbs segregētās iestādēs neveicina personu ar invaliditāti integrāciju atvērtajā darba tirgū; |
| --- | --- |

AH.

tā kā darbs segregētās iestādēs neveicina personu ar invaliditāti integrāciju atvērtajā darba tirgū;

| AI. | tā kā gandrīz katrs ceturtais aptaujātais ES iedzīvotājs ziņojis par funkcionāliem ierobežojumiem veselības stāvokļa dēļ (22); |
| --- | --- |

AI.

tā kā gandrīz katrs ceturtais aptaujātais ES iedzīvotājs ziņojis par funkcionāliem ierobežojumiem veselības stāvokļa dēļ (22);

| AJ. | tā kā sociālā aizsardzība un nodarbinātības tiesības, Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošana saskaņā ar ES noteikumiem un CRPD un citi jautājumi, kas ietilpst Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas kompetencē, Parlamenta saņemtajos lūgumrakstos ir vieni no visbiežāk skartajiem jautājumiem personu ar invaliditāti līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā sociālā aizsardzība un nodarbinātības tiesības, Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošana saskaņā ar ES noteikumiem un CRPD un citi jautājumi, kas ietilpst Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas kompetencē, Parlamenta saņemtajos lūgumrakstos ir vieni no visbiežāk skartajiem jautājumiem personu ar invaliditāti līdztiesības jomā;

| AK. | tā kā Lūgumrakstu komiteja saņem daudz lūgumrakstu, kas saistīti ar Padomes Direktīvu 2000/78/EK un attiecas uz vienlīdzīgas attieksmes principa neīstenošanu attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi iekļaujošai izglītībai, nodarbinātībai, profesionālajai apmācībai, paaugstināšanai amatā un darba apstākļiem; tā kā dalībvalstis un ES ir ratificējušas CRPD, kuras 24. pantā noteikts, ka parakstītājiem jānodrošina, ka personas ar invaliditāti var piekļūt mūžizglītībai, pieaugušo izglītībai, profesionālajai apmācībai, vispārējai augstākajai izglītībai un vidējai izglītībai, kā arī bezmaksas un obligātai pamatizglītībai; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Lūgumrakstu komiteja saņem daudz lūgumrakstu, kas saistīti ar Padomes Direktīvu 2000/78/EK un attiecas uz vienlīdzīgas attieksmes principa neīstenošanu attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi iekļaujošai izglītībai, nodarbinātībai, profesionālajai apmācībai, paaugstināšanai amatā un darba apstākļiem; tā kā dalībvalstis un ES ir ratificējušas CRPD, kuras 24. pantā noteikts, ka parakstītājiem jānodrošina, ka personas ar invaliditāti var piekļūt mūžizglītībai, pieaugušo izglītībai, profesionālajai apmācībai, vispārējai augstākajai izglītībai un vidējai izglītībai, kā arī bezmaksas un obligātai pamatizglītībai;

| AL. | tā kā personu ar invaliditāti dzīves kvalitātei ir būtiska piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai, veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, arī pāri robežām, pienācīgi mājokļi, atbalsts neatkarīgai dzīvei un vienlīdzīgas iespējas piedalīties brīvā laika darbībās un kopienas dzīvē; |
| --- | --- |

AL.

tā kā personu ar invaliditāti dzīves kvalitātei ir būtiska piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai, veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, arī pāri robežām, pienācīgi mājokļi, atbalsts neatkarīgai dzīvei un vienlīdzīgas iespējas piedalīties brīvā laika darbībās un kopienas dzīvē;

| AM. | tā kā nesen iesniegtā Eiropas stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam ir apsveicams solis virzībā uz mērķi atrisināt problēmas, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, bet tā kā šie cilvēki joprojām saskaras ar šķēršļiem un diskrimināciju; tā kā 2019. gadā apmēram 28,4 % ES iedzīvotāju ar invaliditāti (vecumā no 16 gadiem) draudēja nabadzība un sociālā atstumtība (23); tā kā Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam šī situācija būs jārisina; |
| --- | --- |

AM.

tā kā nesen iesniegtā Eiropas stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam ir apsveicams solis virzībā uz mērķi atrisināt problēmas, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, bet tā kā šie cilvēki joprojām saskaras ar šķēršļiem un diskrimināciju; tā kā 2019. gadā apmēram 28,4 % ES iedzīvotāju ar invaliditāti (vecumā no 16 gadiem) draudēja nabadzība un sociālā atstumtība (23); tā kā Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam šī situācija būs jārisina;

| AN. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 17. principā teikts, ka “personām ar invaliditāti ir tiesības uz ienākumu atbalstu, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi, tiesības uz pakalpojumiem, kuri ļauj viņiem piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, un tiesības uz darba vidi, kas ir pielāgota viņu vajadzībām”; |
| --- | --- |

AN.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 17. principā teikts, ka “personām ar invaliditāti ir tiesības uz ienākumu atbalstu, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi, tiesības uz pakalpojumiem, kuri ļauj viņiem piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, un tiesības uz darba vidi, kas ir pielāgota viņu vajadzībām”;

| AO. | tā kā aizsargātām darbnīcām būtu jācenšas nodrošināt iekļaušanu, rehabilitāciju un pāreju uz atvērto darba tirgu, taču tās bieži vien ir segregētas vides, kurās strādājošajiem ar invaliditāti nav darba ņēmēja statusa vai darba tiesību, savukārt tas nepārprotami ir CRPD pārkāpums; tā kā iekļaujoši atbalstītas nodarbinātības modeļi, ja tie balstās uz tiesībām un tiek atzīti par nodarbinātību, var atbilst personu ar invaliditāti tiesībām un kalpot iekļaušanai atvērtajā darba tirgū un pārejai uz to; |
| --- | --- |

AO.

tā kā aizsargātām darbnīcām būtu jācenšas nodrošināt iekļaušanu, rehabilitāciju un pāreju uz atvērto darba tirgu, taču tās bieži vien ir segregētas vides, kurās strādājošajiem ar invaliditāti nav darba ņēmēja statusa vai darba tiesību, savukārt tas nepārprotami ir CRPD pārkāpums; tā kā iekļaujoši atbalstītas nodarbinātības modeļi, ja tie balstās uz tiesībām un tiek atzīti par nodarbinātību, var atbilst personu ar invaliditāti tiesībām un kalpot iekļaušanai atvērtajā darba tirgū un pārejai uz to;

| AP. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā ekonomikas krīze nopietni apdraud Eiropas ekonomiku un darbvietu saglabāšanu; tā kā pandēmija ir īpaši skārusi cilvēkus no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, īpaši personas ar invaliditāti; tā kā attiecībā uz darba tirgus piekļūstamību un iekļāvīgumu Covid-19 profilakses pasākumi personām ar invaliditāti ir radījuši gan izdevības, gan grūtības; |
| --- | --- |

AP.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā ekonomikas krīze nopietni apdraud Eiropas ekonomiku un darbvietu saglabāšanu; tā kā pandēmija ir īpaši skārusi cilvēkus no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, īpaši personas ar invaliditāti; tā kā attiecībā uz darba tirgus piekļūstamību un iekļāvīgumu Covid-19 profilakses pasākumi personām ar invaliditāti ir radījuši gan izdevības, gan grūtības;

| AQ. | tā kā ES, izmantojot pagaidu atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU, ir jāatbalsta tāda reaģēšana uz Covid-19 un atveseļošana, kur ņemta vērā invaliditāte; tā kā pilsoniskā sabiedrība un brīvprātīgās organizācijas, kas darbojas invaliditātes jomā, Covid-19 krīzes laikā atkal ir apliecinājušas savu ārkārtīgi svarīgo lomu un noturību; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā ES, izmantojot pagaidu atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU, ir jāatbalsta tāda reaģēšana uz Covid-19 un atveseļošana, kur ņemta vērā invaliditāte; tā kā pilsoniskā sabiedrība un brīvprātīgās organizācijas, kas darbojas invaliditātes jomā, Covid-19 krīzes laikā atkal ir apliecinājušas savu ārkārtīgi svarīgo lomu un noturību;

| AR. | tā kā Covid-19 profilakses pasākumi ir radījuši jaunus šķēršļus personām ar invaliditāti un saasinājuši jau pastāvošo atstumtību visās darba pasaules jomās; tā kā personām ar invaliditāti ir lielāks risks zaudēt darbu un grūtības atkal atrast darbu; tā kā Covid-19 ir negatīvi ietekmējusi darba organizācijas un darba režīma piekļūstamību un iekļāvīgumu, kā arī personu ar invaliditāti nodarbinātību un darba apstākļus un ir pakļāvusi daudzas personas ar invaliditāti negatīvajai tāldarba ietekmei; |
| --- | --- |

AR.

tā kā Covid-19 profilakses pasākumi ir radījuši jaunus šķēršļus personām ar invaliditāti un saasinājuši jau pastāvošo atstumtību visās darba pasaules jomās; tā kā personām ar invaliditāti ir lielāks risks zaudēt darbu un grūtības atkal atrast darbu; tā kā Covid-19 ir negatīvi ietekmējusi darba organizācijas un darba režīma piekļūstamību un iekļāvīgumu, kā arī personu ar invaliditāti nodarbinātību un darba apstākļus un ir pakļāvusi daudzas personas ar invaliditāti negatīvajai tāldarba ietekmei;

| AS. | tā kā 2019. gadā gandrīz 18 miljoni ES bērnu (22,2 % bērnu kopskaita) dzīvoja mājsaimniecībās, kurām draudēja nabadzība vai sociālā atstumtība; tā kā bērni ar invaliditāti ir īpaši nelabvēlīgā situācijā, tāpēc viņi ir sevišķi neaizsargāti; tā kā tas apliecina, cik svarīgi ir garantēt, ka grūtībās esošiem bērniem ir brīva un reāla piekļuve kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, izglītībai un skolas organizētiem pasākumiem, vismaz vienai veselīgai maltītei katrā mācību dienā un veselības aprūpei, kā arī efektīva piekļuve veselīgam uzturam un pienācīgam mājoklim, kā noteikts Padomes ieteikumā, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem; |
| --- | --- |

AS.

tā kā 2019. gadā gandrīz 18 miljoni ES bērnu (22,2 % bērnu kopskaita) dzīvoja mājsaimniecībās, kurām draudēja nabadzība vai sociālā atstumtība; tā kā bērni ar invaliditāti ir īpaši nelabvēlīgā situācijā, tāpēc viņi ir sevišķi neaizsargāti; tā kā tas apliecina, cik svarīgi ir garantēt, ka grūtībās esošiem bērniem ir brīva un reāla piekļuve kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, izglītībai un skolas organizētiem pasākumiem, vismaz vienai veselīgai maltītei katrā mācību dienā un veselības aprūpei, kā arī efektīva piekļuve veselīgam uzturam un pienācīgam mājoklim, kā noteikts Padomes ieteikumā, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem;

| AT. | tā kā visas ES dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām, tāpēc tā ir tām saistoša, turklāt Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā ir noteikts ES uzdevums nodrošināt bērna tiesību aizsardzību; tā kā Harta garantē, ka, ES iestādēm un dalībvalstīm īstenojot ES tiesību aktus, tiek aizsargātas bērna tiesības; tā kā Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem, pieprasot, lai visiem bērniem, tostarp romu bērniem, bērniem ar invaliditāti, bērniem bezvalstniekiem un bērniem migrantiem, kā arī bērniem, kas dzīvo ārkārtas humanitārajās situācijās, tiktu nodrošināta piekļuve iekļaujošai izglītībai no agrīnas bērnības līdz pusaudža vecumam; |
| --- | --- |

AT.

tā kā visas ES dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām, tāpēc tā ir tām saistoša, turklāt Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā ir noteikts ES uzdevums nodrošināt bērna tiesību aizsardzību; tā kā Harta garantē, ka, ES iestādēm un dalībvalstīm īstenojot ES tiesību aktus, tiek aizsargātas bērna tiesības; tā kā Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem, pieprasot, lai visiem bērniem, tostarp romu bērniem, bērniem ar invaliditāti, bērniem bezvalstniekiem un bērniem migrantiem, kā arī bērniem, kas dzīvo ārkārtas humanitārajās situācijās, tiktu nodrošināta piekļuve iekļaujošai izglītībai no agrīnas bērnības līdz pusaudža vecumam;

| AU. | tā kā ar darbu saistītā personu ar invaliditāti diskriminācija ir saistīta ar iekļaujošas izglītības un profesionālās apmācības trūkumu, kā arī ar segregāciju un diskrimināciju mājokļu un veselības aprūpes jomā un arī ar transporta un citu pakalpojumu un preču nepiekļūstamību; |
| --- | --- |

AU.

tā kā ar darbu saistītā personu ar invaliditāti diskriminācija ir saistīta ar iekļaujošas izglītības un profesionālās apmācības trūkumu, kā arī ar segregāciju un diskrimināciju mājokļu un veselības aprūpes jomā un arī ar transporta un citu pakalpojumu un preču nepiekļūstamību;

| AV. | tā kā rezolūcijā par vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātības un profesijas jomā, ņemot vērā CRPD, Parlaments atklāja Padomes Direktīvas 2000/78/EK trūkumus; |
| --- | --- |

AV.

tā kā rezolūcijā par vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātības un profesijas jomā, ņemot vērā CRPD, Parlaments atklāja Padomes Direktīvas 2000/78/EK trūkumus;

| AW. | tā kā Direktīvā (ES) 2019/1158 ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānovērtē, vai nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība par tiesībām izmantot vecāku, aprūpētāju un darba ņēmēju atvaļinājumus būtu jāpielāgo to vecāku īpašajām vajadzībām, kuri ir sevišķi nelabvēlīgos apstākļos, piemēram, vecākiem ar invaliditāti, adoptētājiem, vientuļajiem vecākiem vai šķirtiem vecākiem, kuriem ir bērni ar invaliditāti vai hronisku slimību, vai vecākiem grūtos apstākļos; |
| --- | --- |

AW.

tā kā Direktīvā (ES) 2019/1158 ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānovērtē, vai nosacījumi un sīki izstrādāta kārtība par tiesībām izmantot vecāku, aprūpētāju un darba ņēmēju atvaļinājumus būtu jāpielāgo to vecāku īpašajām vajadzībām, kuri ir sevišķi nelabvēlīgos apstākļos, piemēram, vecākiem ar invaliditāti, adoptētājiem, vientuļajiem vecākiem vai šķirtiem vecākiem, kuriem ir bērni ar invaliditāti vai hronisku slimību, vai vecākiem grūtos apstākļos;

| AX. | tā kā personas ar invaliditāti ikdienā saskaras ar daudziem šķēršļiem, cita starpā — mēģinot saņemt personīgu palīdzību, tikt iekļautiem sabiedrībā, atrast pienācīgus un cenas ziņā pieejamus mājokļus un saņemt cenas ziņā pieejamu veselības aprūpi un uz cilvēku orientētu sociālo un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

AX.

tā kā personas ar invaliditāti ikdienā saskaras ar daudziem šķēršļiem, cita starpā — mēģinot saņemt personīgu palīdzību, tikt iekļautiem sabiedrībā, atrast pienācīgus un cenas ziņā pieejamus mājokļus un saņemt cenas ziņā pieejamu veselības aprūpi un uz cilvēku orientētu sociālo un veselības aprūpi;

| AY. | tā kā bezdarbs un kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbvietu trūkums personām ar invaliditāti ir galvenie faktori, kas veicina augstu nabadzības, sociālās atstumtības un bezpajumtniecības risku personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

AY.

tā kā bezdarbs un kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbvietu trūkums personām ar invaliditāti ir galvenie faktori, kas veicina augstu nabadzības, sociālās atstumtības un bezpajumtniecības risku personām ar invaliditāti;

| AZ. | tā kā 2017. gadā trešdaļa ES pieaugušo ar invaliditāti dzīvoja mājsaimniecībās, kuru finanšu līdzekļi nebija pietiekami, lai segtu parastos nepieciešamos izdevumus; tā kā 2019. gadā gandrīz divas trešdaļas ES iedzīvotāju ar aktivitātes ierobežojumu būtu bijuši pakļauti nabadzības riskam, ja nebūtu saņēmuši sociālos pabalstus, citus pabalstus vai pensiju (24); |
| --- | --- |

AZ.

tā kā 2017. gadā trešdaļa ES pieaugušo ar invaliditāti dzīvoja mājsaimniecībās, kuru finanšu līdzekļi nebija pietiekami, lai segtu parastos nepieciešamos izdevumus; tā kā 2019. gadā gandrīz divas trešdaļas ES iedzīvotāju ar aktivitātes ierobežojumu būtu bijuši pakļauti nabadzības riskam, ja nebūtu saņēmuši sociālos pabalstus, citus pabalstus vai pensiju (24);

| BA. | tā kā personas ar invaliditāti ir daudzveidīga grupa un bieži saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, kuras kumulatīvajām sekām ir būtiska ietekme uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

BA.

tā kā personas ar invaliditāti ir daudzveidīga grupa un bieži saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, kuras kumulatīvajām sekām ir būtiska ietekme uz nodarbinātību;

| BB. | tā kā deinstitucionalizācija dažādās dalībvalstīs nenoris vienlīdz sekmīgi un tā kā, neraugoties uz attiecīgu rīcībpolitiku ieviešanu un ievērojamu līdzekļu piešķiršanu Eiropas Savienībā, aprūpes iestādēs joprojām dzīvo viens miljons cilvēku; tā kā ir iesniegti vairāki lūgumraksti par to, ka ES līdzekļi, kas paredzēti personu ar invaliditāti deinstitucionalizācijai, izmantoti nepareizi; tā kā 2021. gada februārī Eiropas Ombuds pēc savas iniciatīvas sāka izmeklēšanu par to, kā Komisija nodrošina, ka dalībvalstis ES līdzekļus izmanto, lai veicinātu neatkarīgu dzīvi personām ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem un pāreju no ievietošanas aprūpes iestādēs; tā kā dalībvalstīm ir jāpaātrina deinstitucionalizācijas process un Komisijai ir rūpīgi jāseko līdzi to progresam; |
| --- | --- |

BB.

tā kā deinstitucionalizācija dažādās dalībvalstīs nenoris vienlīdz sekmīgi un tā kā, neraugoties uz attiecīgu rīcībpolitiku ieviešanu un ievērojamu līdzekļu piešķiršanu Eiropas Savienībā, aprūpes iestādēs joprojām dzīvo viens miljons cilvēku; tā kā ir iesniegti vairāki lūgumraksti par to, ka ES līdzekļi, kas paredzēti personu ar invaliditāti deinstitucionalizācijai, izmantoti nepareizi; tā kā 2021. gada februārī Eiropas Ombuds pēc savas iniciatīvas sāka izmeklēšanu par to, kā Komisija nodrošina, ka dalībvalstis ES līdzekļus izmanto, lai veicinātu neatkarīgu dzīvi personām ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem un pāreju no ievietošanas aprūpes iestādēs; tā kā dalībvalstīm ir jāpaātrina deinstitucionalizācijas process un Komisijai ir rūpīgi jāseko līdzi to progresam;

| BC. | tā kā, vācot ES statistikas datus par iedzīvotājiem, netiek ņemts vērā personas invaliditātes raksturs, kā arī to personu ar invaliditāti skaits, kuras dzīvo aprūpes iestādēs, savukārt tas ierobežo atbilstību CRPD 31. pantam; |
| --- | --- |

BC.

tā kā, vācot ES statistikas datus par iedzīvotājiem, netiek ņemts vērā personas invaliditātes raksturs, kā arī to personu ar invaliditāti skaits, kuras dzīvo aprūpes iestādēs, savukārt tas ierobežo atbilstību CRPD 31. pantam;

| BD. | tā kā pabalstu un tiesību, kas izriet no invaliditātes statusa, kopas dažādās dalībvalstīs atšķiras, tāpat kā struktūras, kas šīs tiesības nosaka un atzīst; |
| --- | --- |

BD.

tā kā pabalstu un tiesību, kas izriet no invaliditātes statusa, kopas dažādās dalībvalstīs atšķiras, tāpat kā struktūras, kas šīs tiesības nosaka un atzīst;

| BE. | tā kā paredzams, ka Savienībā krasi pieaugs personu ar invaliditāti un tādu personu skaits, kurām nepieciešama aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, cita starpā sakarā ar demogrāfiskajām problēmām un hronisko slimību pieaugumu; tā kā lielāko daļu ilgtermiņa aprūpes pašlaik nodrošina neformāli, parasti neapmaksāti aprūpētāji, kas lielākoties ir sievietes; tā kā rīcībpolitika demogrāfisko problēmu risināšanai un reaģēšanai uz pieaugošajām aprūpes un ilgtermiņa vajadzībām būtu jāizstrādā tā, lai nepalielinātu spiedienu uz neformālajiem aprūpētājiem; |
| --- | --- |

BE.

tā kā paredzams, ka Savienībā krasi pieaugs personu ar invaliditāti un tādu personu skaits, kurām nepieciešama aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, cita starpā sakarā ar demogrāfiskajām problēmām un hronisko slimību pieaugumu; tā kā lielāko daļu ilgtermiņa aprūpes pašlaik nodrošina neformāli, parasti neapmaksāti aprūpētāji, kas lielākoties ir sievietes; tā kā rīcībpolitika demogrāfisko problēmu risināšanai un reaģēšanai uz pieaugošajām aprūpes un ilgtermiņa vajadzībām būtu jāizstrādā tā, lai nepalielinātu spiedienu uz neformālajiem aprūpētājiem;

| BF. | tā kā invaliditāti bieži izraisa arodtrauma vai hroniska slimība, kas saistīta ar arodslimību vai eksponētību veselības apdraudējumiem darbā; |
| --- | --- |

BF.

tā kā invaliditāti bieži izraisa arodtrauma vai hroniska slimība, kas saistīta ar arodslimību vai eksponētību veselības apdraudējumiem darbā;

| BG. | tā kā apņemšanās labāk integrēt personas ar invaliditāti un aizsargāt viņu tiesības būtu jāatspoguļo visās rīcībpolitikas jomās, arī Eiropas pusgada procesā, |
| --- | --- |

BG.

tā kā apņemšanās labāk integrēt personas ar invaliditāti un aizsargāt viņu tiesības būtu jāatspoguļo visās rīcībpolitikas jomās, arī Eiropas pusgada procesā,

| BH. | tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai īstenotu CRPD paredzētās tiesības, un jāizdara izmaiņas pašreizējos pasākumos, kas rada diskrimināciju pret personām ar invaliditāti, vai šādi pasākumi jāatceļ; tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāaizsargā un jāveicina personu ar invaliditāti pamattiesības visās rīcībpolitikās un programmās; |
| --- | --- |

BH.

tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai īstenotu CRPD paredzētās tiesības, un jāizdara izmaiņas pašreizējos pasākumos, kas rada diskrimināciju pret personām ar invaliditāti, vai šādi pasākumi jāatceļ; tā kā ES un dalībvalstīm būtu jāaizsargā un jāveicina personu ar invaliditāti pamattiesības visās rīcībpolitikās un programmās;

| BI. | tā kā 46 miljoniem sieviešu un meiteņu Eiropas Savienībā ir invaliditāte (25); |
| --- | --- |

BI.

tā kā 46 miljoniem sieviešu un meiteņu Eiropas Savienībā ir invaliditāte (25);

| BJ. | tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti saskaras ar multiplu intersekcionālu diskrimināciju un grūtībām, kas izriet no dzimtes un invaliditātes intersekcijas ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti, dzimtes izpausmi, dzimumpazīmēm, izcelsmes valsti, šķiru, migrācijas statusu, vecumu, rasi vai etnisko izcelsmi; tā kā sievietes ar invaliditāti no minoritāšu grupām savas neaizsargātās situācijas dēļ biežāk saskaras ar trīskāršu diskrimināciju; tā kā diskriminācija rada tādus šķēršļus viņu līdzdalībai visās dzīves jomās kā, piemēram, sociālekonomiski neizdevīgāks stāvoklis, sociālā izolācija, dzimumbalstīta vardarbība, piespiedu sterilizācija un aborts, nepietiekama piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem, kultūrai, sportam un atpūtai, zemas kvalitātes mājokļi, institucionalizācija un nepietiekama veselības aprūpe; tā kā šie šķēršļi mazina iespēju pilnībā līdzdarboties, aktīvi iesaistīties un dot savu ieguldījumu sabiedrībā, cita starpā arī izglītībā un darba tirgū; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti saskaras ar multiplu intersekcionālu diskrimināciju un grūtībām, kas izriet no dzimtes un invaliditātes intersekcijas ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti, dzimtes izpausmi, dzimumpazīmēm, izcelsmes valsti, šķiru, migrācijas statusu, vecumu, rasi vai etnisko izcelsmi; tā kā sievietes ar invaliditāti no minoritāšu grupām savas neaizsargātās situācijas dēļ biežāk saskaras ar trīskāršu diskrimināciju; tā kā diskriminācija rada tādus šķēršļus viņu līdzdalībai visās dzīves jomās kā, piemēram, sociālekonomiski neizdevīgāks stāvoklis, sociālā izolācija, dzimumbalstīta vardarbība, piespiedu sterilizācija un aborts, nepietiekama piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem, kultūrai, sportam un atpūtai, zemas kvalitātes mājokļi, institucionalizācija un nepietiekama veselības aprūpe; tā kā šie šķēršļi mazina iespēju pilnībā līdzdarboties, aktīvi iesaistīties un dot savu ieguldījumu sabiedrībā, cita starpā arī izglītībā un darba tirgū;

| BK. | tā kā Eiropas Savienībā 20,6 % sieviešu ar invaliditāti strādā pilna laika darbu (salīdzinājumā ar 28,5 % vīriešu ar invaliditāti) (26); tā kā dati liecina, ka vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti Eiropas Savienībā ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam (salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti) (27); |
| --- | --- |

BK.

tā kā Eiropas Savienībā 20,6 % sieviešu ar invaliditāti strādā pilna laika darbu (salīdzinājumā ar 28,5 % vīriešu ar invaliditāti) (26); tā kā dati liecina, ka vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti Eiropas Savienībā ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam (salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti) (27);

| BL. | tā kā CRPD ir norādīts, ka sievietes un meitenes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam vardarbības riskam gan mājās, gan ārpus tām; tā kā dažas dalībvalstis vēl nav ratificējušas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija); tā kā īpašu dzimumbalstītas vardarbības veidu iekļaušana noziegumu jomās saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu nodrošinās lielāku aizsardzību sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, |
| --- | --- |

BL.

tā kā CRPD ir norādīts, ka sievietes un meitenes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam vardarbības riskam gan mājās, gan ārpus tām; tā kā dažas dalībvalstis vēl nav ratificējušas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija); tā kā īpašu dzimumbalstītas vardarbības veidu iekļaušana noziegumu jomās saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu nodrošinās lielāku aizsardzību sievietēm un meitenēm ar invaliditāti,

Pārvaldība un īstenošana

| 1. | uzsver, ka ir nepieciešams visos līmeņos palielināt informētību par personu ar invaliditāti tiesībām, kas nostiprinātas CRPD, lai aizsargātu viņu tiesības un cieņu, un veicināt auglīgu sadarbību un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm; uzsver, ka ir vajadzīgas vispārpieņemtas invaliditātes, deinstitucionalizācijas, dzīves sabiedrībā, neatkarīgas dzīves un iekļaujošas izglītības definīcijas; mudina dalībvalstis stiprināt koordinācijas mehānismus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni sniegt atbalstu personām ar invaliditāti šādās prioritārajās jomās: veselība, izglītība, piekļūstamība, nodarbinātība un darba apstākļi, neatkarīga dzīve, koordinācija, dzīves apstākļi, sociālā aizsardzība un izpratnes veicināšana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina visas dalībvalstis, kas vēl nav ratificējušas CRPD Fakultatīvo protokolu, to nekavējoties izdarīt un ES — pilnībā to ratificēt; aicina Padomi veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ES pievienošanos Fakultatīvajam protokolam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Fakultatīvais protokols ir neatņemama CRDP daļa; norāda, ka Fakultatīvais protokols nodrošina iedzīvotājiem forumu, kurā var ziņot par iespējamiem konvencijas noteikumu pārkāpumiem, ko izdarījusi konvencijas dalībvalsts, un ļauj CRPD komitejai sākt konfidenciālu izmeklēšanu, saņemot informāciju, kas liecina par smagu vai sistemātisku pārkāpumu, kuru izdarījusi konvencijas dalībvalsts; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju visaptveroši un transversāli pārskatīt ES tiesību aktus un finansēšanas programmas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību CRPD, konstruktīvi iesaistot personu ar invaliditāti organizācijas un ES CRPD īstenošanas uzraudzības satvara dalībniekus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīcībpolitiku un pasākumu izstrādē un īstenošanā ņemt vērā personu ar invaliditāti daudzveidību un neviendabīgumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ņem vērā progresu, ko dalībvalstis panākušas rezultatīvā CRDP īstenošanā un uzraudzībā un piekļūstamības pasākumu pielāgošanā nolūkā panākt atbilstību CRPD standartiem; aicina dalībvalstis nekavējoties izraudzīties atbildīgās iestādes, kas darbotos kā kontaktpunkti, un saskaņā ar CRPD 33. pantu izveidot koordinācijas mehānismus tās īstenošanai un uzraudzībai visos administratīvajos līmeņos; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šo iestāžu darbā ir iesaistīts būtisks skaits personu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot invaliditātes platformu, lai stiprinātu ES līmeņa sadarbības pārvaldību un Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam un valstu stratēģiju invaliditātes jomā īstenošanas pārvaldību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka jaunā ES invaliditātes platforma būtu jāsaskaņo ar vadlīnijām, kas izklāstītas Eiropas sociālo tiesību pīlārā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis īstenot nacionālas izpratnes veicināšanas kampaņas invaliditātes jomā, kas popularizētu CRPD un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam un kas būtu piekļūstamas visiem un iesaistītu personas ar invaliditāti un viņu ģimenes locekļus, kā arī organizācijas, kuras viņus pārstāv; aicina dalībvalstis pieņemt vērienīgus stratēģijas īstenošanas grafikus; aicina Komisiju gaidāmajā deleģētajā aktā par pārskatīto sociālo rezultātu pārskatu iekļaut detalizētu rādītāju kopu, pēc kā novērtēt progresu stratēģijas mērķu un uzdevumu sasniegšanā, un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pilda šajos dokumentos izklāstītās saistības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai Komisijas aicinājumu visās ES iestādēs, struktūrās, aģentūrās un delegācijās iecelt “invaliditātes jautājumu koordinatorus”; vēlreiz aicina visās ES iestādēs un aģentūrās, tostarp Parlamentā un Padomē, izveidot koordinācijas punktus — ar centrālo koordinācijas punktu Komisijas Ģenerālsekretariātā — un atbalstīt tos ar pienācīgu starpiestāžu mehānismu; aicina ES iestādes noteikt par prioritāti personu ar invaliditāti iecelšanu par invaliditātes jautājumu koordinatoriem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus 2022. gadā izskatīt, kā darbojas ES CRPD īstenošanas uzraudzības satvars, un uz šā pamata ierosināt darbības; aicina Komisiju stiprināt ES satvaru un tā neatkarību, galvenokārt nodrošinot ekspertu, nevalstisko organizāciju, sociālo partneru un it īpaši personu ar invaliditāti lielāku iesaisti un līdzdalību bez diskriminācijas invaliditātes veida vai citu personisku apstākļu dēļ; uzsver, ka ES satvara pamatā jābūt detalizētiem, atjauninātiem un kvalitatīviem datiem, kas sadalīti pēc personas invaliditātes veida, balstoties uz darbu, ko veikusi Vašingtonas grupa invaliditātes statistikas jautājumos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES iestādes un dalībvalstis atkārtoti apstiprināt apņemšanos īstenot iekļaujošu līdztiesību attiecībā uz personām ar invaliditāti un pilnībā īstenot CRPD, ieskaitot tās 27. pantu par darbu un nodarbinātību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt skaidrus uzdevumus, ar ko uzlabot personu ar invaliditāti dzīves un darba apstākļus, vienlaikus ievērojot piekļūstamības un nediskriminēšanas principus un investējot vienlīdzīgās iespējās un personu ar invaliditāti līdzdalībā visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja pilda īpašu aizsardzības lomu, nodrošinādama, ka ES rīcībpolitikas izstrādē un likumdošanas darbībās ievēro CRPD; atzīmē, ka šā pienākuma kontekstā komiteja izskata lūgumrakstus par invaliditātes jautājumiem, organizē debates, tematiskus darbseminārus un atklātas uzklausīšanas par šo tematu, sagatavo rezolūcijas un ziņojumus un dodas misijās uz vietas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka, lai personas ar invaliditāti patiešām varētu izmantot tiesību aizsardzību, iesniedzot Parlamentam lūgumrakstus, tām vajadzētu būt piekļuvei nepieciešamajam atbalstam un palīdzībai tādu lūgumrakstu sagatavošanā un iesniegšanā, kas atbilst pieņemamības kritērijiem; aicina uzlabot lūgumrakstu mehānisma pamanāmību, palielinot informētību, kā arī iesaistīt lūgumrakstu izskatīšanā personas ar invaliditāti vai viņu pārstāvjus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina dalībvalstis izstrādāt nacionālos rīcības plānus, kas novērstu trūkumus attiecībā uz piekļuvi ar sabiedrības drošību saistītai informācijai, tālmācībai un mācībām tiešsaistē, personīgajai palīdzībai, aprūpei un atbalsta pakalpojumiem personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Lūgumrakstu komiteju vākt un sniegt statistikas datus par lūgumrakstu izskatīšanu un uzsver, ka komitejai ir jānodrošina tulkošana zīmju valodā, kas būtu jādara visām Eiropas Parlamenta komitejām, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai un līdzdalību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis labāk atzīt, cik svarīgi ir piekļūstami un kvalitatīvi atbalsta pakalpojumi un sistēmas neatkarīgai dzīvei; uzsver, ka ir jāveicina stratēģijas un standarti attiecībā uz individualizētu kvalitatīvu atbalstu apgādājamām personām ar invaliditāti un viņu aprūpētājiem, cita starpā — jāuzlabo sociālā aizsardzība un dažādu veidu atbalsts neformālajiem aprūpētājiem; aicina Komisiju nākt klajā ar stratēģisku ES programmu attiecībā uz aprūpi kā nākamo soli uz priekšu veselības aprūpes nozares kvalitatīvā iespēcināšanā Eiropas Savienībā, tostarp attiecībā uz personīgu un mājsaimniecības pakalpojumu darbiniekiem; atkārto, ka aprūpes programmai jāatspoguļo arī situācija, kādā ir 100 miljoni neformālo aprūpētāju ES, kuri nodrošina 80 % no ilgtermiņa aprūpes, bet kuru darbs lielākoties nav atzīts; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka Lūgumrakstu komitejai sagatavot gada ziņojumu par problēmām, kas uzsvērtas lūgumrakstos un saistītas ar personām ar invaliditāti, un nākt klajā ar ieteikumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam strukturāli integrēt Eiropas pusgada procesā, jo Eiropas pusgads ir jāizmanto, lai iedvesmotu dalībvalstu rīcībpolitikas un pieejas, stiprinātu sabiedrības iekļāvīgumu un atbalstītu personu ar invaliditāti nodarbinātību un sociālo aizsardzību; aicina Komisiju veikt ikgadēju pārskatu par invaliditātes maģistralizēšanu Eiropas pusgada procesā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot vienotu invaliditātes definīciju atbilstoši 2015. gadā pieņemtajiem CRPD komitejas noslēguma apsvērumiem par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu un nodrošināt invaliditātes statusa savstarpēju atzīšanu dalībvalstīs, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu brīvu pārvietošanos un ES pilsoņa tiesību pienācīgu izmantošanu un atzīšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES un dalībvalstis ievēro visus attiecīgos ES un ANO noteiktos pienākumus attiecībā uz personu ar invaliditāti tiesībām, jo īpaši CRPD un CRPD komitejas vispārējos komentārus par šo konvenciju, kā arī attiecīgos ES pasākumus un finansēšanas noteikumus, un šajā sakarā sniegt tām un to ģimenēm un aprūpētājiem atbalstu un darīt iespējamu paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir nepieciešams vairāk un regulāri apmācīt tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus krīžu pārvarēšanā un pārvaldībā, kā arī konfliktu deeskalācijā saskarsmē ar personām ar īpašām invaliditātes formām; |
| --- | --- |

24.

Datu aizsardzība

| 25. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis pareizi īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula jeb VDAR) (28), kā arī veic nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu personu ar invaliditāti sensitīvos datus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka jebkādai persondatu apstrādei pilnībā jāatbilst VDAR; uzsver, ka saskaņā ar VDAR ir aizliegts apstrādāt ģenētiskos un biometriskos datus fiziskas personas unikālai identificēšanai un veselības datus (sensitīvus persondatus), ja vien VDAR tas nav skaidri atļauts; |
| --- | --- |

26.

Līdzdalība

| 27. | uzsver nepieciešamību apspriesties ar personu ar invaliditāti organizācijām un aktīvi iesaistīt tās katrā visu veidu pasākumu plānošanas, pieņemšanas, īstenošanas un uzraudzības posmā, lai šie pasākumi veicinātu viņu pamattiesības; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pienācīgi iesaistīt personu ar invaliditāti organizācijas visos Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam īstenošanas posmos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, cik svarīgi ir apspriesties ar personām ar invaliditāti un to pārstāvības organizācijām un iesaistīt tās, pieņemot ar Covid-19 pandēmiju saistītus pasākumus, piemēram, atveseļošanas un vakcinācijas plānus, un jebkuras turpmākas krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka personu ar invaliditāti pilnīgai un īstenai līdzdalībai visās dzīves un sabiedrības jomās ir izšķirīga nozīme viņu pamattiesību īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka daudzi cilvēki ar invaliditāti joprojām ir norobežoti no sabiedriskās dzīves un viņiem nav kontroles pār savu ikdienas dzīvi, jo īpaši tiem, kas dzīvo aprūpes iestādēs, apstākļos, kad Covid-19 pandēmija ir atsegusi un pastiprinājusi grūtības, ar kurām viņi saskaras; mudina dalībvalstis maģistralizēt atbalsta pakalpojumus, lai cilvēkiem ar invaliditāti nodrošinātu vienlīdzīgas tiesības dzīvot neatkarīgi un iekļauties sabiedrībā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka personas ar invaliditāti tiek iesaistītas rīcībpolitikas veidošanas procesā bez jebkādiem ierobežojumiem; norāda, ka CRPD prasa pilnīgu politisko līdzdalību, kas nozīmē, ka personām ar invaliditāti jāvar piedalīties vēlēšanās un lēmumu pieņemšanas procesos vienlīdzīgi ar citiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis personām ar invaliditāti nodrošina atvieglotu naturalizāciju vai īpašus atbrīvojumus no naturalizācijas eksāmeniem, lai garantētu viņu piekļuvi pilsonībai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina par lielo skaitu to ES iedzīvotāju, kuriem invaliditātes vai garīgās veselības problēmu dēļ ir liegtas tiesības piedalīties vēlēšanās, tostarp Eiropas Parlamenta vēlēšanās; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt reālas personu ar invaliditāti tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

32.

Brīva pārvietošanās

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu līdz 2023. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu par visās dalībvalstīs atzīstamas ES invaliditātes kartes izveidi ar ieceri paplašināt izmēģinājuma projektus attiecībā uz ES invaliditātes karti un ES stāvvietu karti personām ar invaliditāti; uzskata, ka ES invaliditātes karte, kurai vajadzētu būt obligātai visās dalībvalstīs, būs svarīgs instruments, ar ko palīdzēt personām ar invaliditāti izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties no šķēršļiem brīvā ES; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt vērienīgus mērķus attiecībā uz karšu lietotāju tiesību klāstu un nodrošināt to pienācīgu īstenošanu visās dalībvalstīs, vajadzības gadījumā pieņemot saistošus ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs, kurās invaliditātes karte jau ir ieviesta, ir ziņots par nepareizu izmantošanu, kas dažkārt rada negatīvas sekas cilvēkiem, kuri patiešām ir tiesīgi uz šādu karti; tādēļ uzsver, ka visos līmeņos ir jāpalielina informētība un jāveic pasākumi, lai novērstu jaunās ES invaliditātes kartes nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju atbrīvot personas ar invaliditāti, viņu ģimenes locekļus un palīgus no ceļa nodevas maksāšanas visā ES, lai veicinātu viņu pārvietošanos, jo īpaši situācijās, kad nepieciešami vairāki braucieni medicīniskos un labbūtības nolūkos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju nostiprināt tiesisko regulējumu personu ar invaliditāti līdzdalībai tūrismā; atzīmē, ka 25 % ES vēlētāju ir zināma traucējumu vai invaliditātes pakāpe (29) un ka ES personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētā piekļūstamā tūrisma kopējais bruto apgrozījums 2012. gadā bija aptuveni 786 miljardi EUR (30); |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemtas stingrākas dzelzceļa pasažieru tiesības personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, jo īpaši to, ka pakāpeniski tiek atcelti pašreizējie izņēmumi dalībvalstīm un saīsināts iepriekšēja paziņojuma termiņš, kas jāsniedz personām ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām, kurām nepieciešama palīdzība; aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz noteikt īsākus iepriekšējā paziņojuma termiņus personām ar invaliditāti, kurām nepieciešama palīdzība ceļojumā, lai personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām varētu vieglāk izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties, kā arī noteikt piekļūstamības termiņus; aicina visās dalībvalstīs ātri īstenot pārstrādātās Regulas (EK) Nr. 1371/2007 noteikumus; aicina Komisiju izskatīt iespēju sagatavot priekšlikumu par pasažieru tiesībām personām ar invaliditāti pilsētas un lauku transportā, kas novērsīs pašreizējās nepilnības; aicina pieņemt tikpat efektīvu jūras transporta paketi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, lai nodrošinātu nepieciešamos apstākļus vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī, kas ļautu personām ar invaliditāti vienlīdzīgi ar citiem izmantot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos, pašnoteikšanos un personīgo izvēli, dzīvot neatkarīgi un tikt iekļautām sabiedrībā, kā noteikts CRPD 19. pantā; aicina dalībvalstis uzlabot publiskās pārvaldes iestāžu sniegtās informācijas piekļūstamību, izmantojot atvērtus un piekļūstamus formātus; |
| --- | --- |

39.

Piekļūstamība

| 40. | norāda uz Komisijas priekšlikumu par resursu centra “AccessibleEU” izveidi līdz 2022. gadam; aicina Komisiju izveidot ES piekļūstamības aģentūru (ES Piekļūstamības padomi), kas būtu atbildīga par piekļūstamības tehnisko specifikāciju izstrādi, atbalstot konkrētas ES rīcībpolitikas un tiesību aktus, apspriestos ar tiesību subjektiem, ieinteresētajām personām un nevalstiskajām organizācijām, palīdzētu dalībvalstīm un ES iestādēm saskaņoti īstenot piekļūstamību vienotā tirgus labā un palielinātu informētību par to, cik svarīga līdztiesīgai sabiedrībai ir piekļūstamība; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ES darba tirgus digitalizācijas iniciatīvu kognitīvo, sensorisko un fizisko piekļūstamību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu, ka piekļuve būvētajai videi un fiziskā piekļūstamība nav iekļauta Eiropas Piekļūstamības akta darbības jomā; aicina Komisiju izmantot Eiropas Piekļūstamības aktu un uz tā pamata pieņemt stingru ES satvaru attiecībā uz piekļūstamu un iekļaujošu vidi, kurā ir pilnvērtīgi piekļūstamas sabiedriskās vietas, pakalpojumi, tostarp transporta, sakaru, administratīvie un finanšu pakalpojumi, un būvētā vide; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu “Pilsētas pieejamības balva”; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Eiropas Pilsētu pieejamības balvas konkursa rezultātus; aicina dalībvalstis ieviest līdzīgus konkursus valsts līmenī; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka lūgumrakstu iesniedzēju visbiežāk paustās bažas par personu ar invaliditāti līdztiesību lielākoties ir saistītas ar piekļūstamību un sociālo aizsardzību, kā arī nodarbinātības tiesībām un tiesībām dzīvot neatkarīgi sabiedrībā; tāpēc aicina dalībvalstis pilnībā īstenot un pastāvīgi uzraudzīt visus ar piekļūstamību saistītos tiesību aktus, tostarp Direktīvu (ES) 2019/882 (Eiropas Piekļūstamības akts), lai rezultatīvi un pilnīgi likvidētu un novērstu šķēršļus, ar ko saskaras darba ņēmēji ar invaliditāti, un lai uzlabotu un nodrošinātu piekļūstamu pakalpojumu pieejamību, kā arī šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumu piemērotību; šajā kontekstā aicina dalībvalstis, Eiropas Piekļūstamības aktu transponējot valsts tiesību aktos, apsvērt pakalpojumu piekļūstamības un būvētās vides piekļūstamības savstarpējo savienotību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka pilnīga piekļūstamība ir jāgarantē visās Eiropas sabiedriskajās vietās; pauž nožēlu par to, ka Eiropas stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam pašlaik daudzējādā ziņā netiek ņemta vērā, un jo īpaši norāda, ka ir pārāk daudz publisko ēku ar arhitektoniskiem šķēršļiem, kas ir odiozs diskriminācijas veids; aicina Komisiju piekļūstamību maģistralizēt visās rīcībpolitikas jomās un aicina dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā pastāvošos tiesību aktus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs neatliekamās palīdzības numuru nepiekļūstamības dēļ daļa personu ar invaliditāti nevarēja sazināties ar pamatatbalsta un neatliekamās palīdzības dienestiem; tāpēc mudina dalībvalstis rūpīgi īstenot Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visos līmeņos tiek ātri un efektīvi īstenota Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību, lai garantētu, ka personām ar invaliditāti ir piekļūstama visa nepieciešamā informācija piekļūstamā formātā, arī nacionālajās zīmju valodās; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt rīcības plānu par tīmekļa piekļūstamību visām ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, lai nodrošinātu ES tīmekļvietņu un šajās tīmekļvietnēs un tiešsaistes platformās publicēto dokumentu atbilstību Eiropas piekļūstamības standartiem, kuri ir jāpaplašina; mudina visas ES iestādes, struktūras un aģentūras panākt atbilstību Eiropas piekļūstamības standartiem ne vēlāk kā 2022. gadā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina dalībvalstis transponēt savos tiesību aktos jau sen novilcināto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un saskaņā ar tās 7. pantu nodrošināt piekļūstamus audiovizuālo mediju pakalpojumus personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina ES iestādes uzlabot piekļūstamības līmeni un kvalitāti visās savās ēkās un likvidēt šķēršļus, kas ierobežo piekļuvi to vietnēm, debatēm un dokumentācijai, t. i., nodrošināt sagatavotās informācijas piekļūstamību, piemēram, nodrošinot tulkojumu dažādu dalībvalstu zīmju valodās, dokumentus Braila rakstā un dokumentus vienkāršā valodā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi ātri atrisināt piekļūstamības problēmas visās attiecīgajās rīcībpolitikās un instrumentos, arī attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem un lūgumrakstu Parlamentam piekļūstamību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mudina attiecīgos Parlamenta dienestus turpināt centienus un pēc iespējas īsākā termiņā pabeigt starpdienestu darba grupas zīmju valodas jautājumos projektu, lai apmierinātu lūgumraksta Nr. 1056/2016 prasības dot iespēju iesniegt lūgumrakstus starptautiskajās un nacionālajās zīmju valodās, kuras izmanto ES, tādējādi padarot pamattiesības iesniegt lūgumrakstu piekļūstamākas zīmju valodas lietotājiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir jānodrošina komiteju sanāksmju, plenārsēžu un pārējo Parlamenta sanāksmju zīmju valodu tulkošana un tulkojumi vienkāršā valodā, lai tās būtu piekļūstamas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

52.

Diskriminācijas apkarošana

| 53. | norāda, ka invaliditātes statuss dalībvalstu vidū netiek savstarpēji atzīts; aicina dalībvalstis kopīgi darboties savstarpējas uzticēšanās garā, lai atzītu citā dalībvalstī piešķirto statusu; uzsver Komisijas mērķi sadarboties ar dalībvalstīm, lai paplašinātu invaliditātes statusa savstarpējās atzīšanas darbības jomu tādās jomās kā darbaspēka mobilitāte un pabalsti, kas saistīti ar pakalpojumu sniegšanas nosacījumiem; uzsver nepieciešamību paplašināt ES invaliditātes kartes dotās priekšrocības, to vidū iekļaujot arī savstarpēji atzītus ieguvumus no piekļuves veselības aprūpei; šajā kontekstā uzsver ātras rīcības nozīmi Eiropas invaliditātes kartes ieviešanā; atkārto, ka nepieciešama savstarpēja izpratne par deinstitucionalizāciju, tās īstenošanu un neatkarīgu dzīvi sabiedrībā, lai dalībvalstu stratēģijas un ES līdzekļus labāk saskaņotu ar CRPD; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst Eiropas invaliditātes kartes daudzās izmantošanas jomas gan attiecībā uz piekļuvi daudziem pakalpojumiem bez diskriminācijas, gan attiecībā uz drošību briesmu un ārkārtas situācijās; norāda, ka šī karte nodrošinātu, ka iesaistītie policijas spēki nekavējoties atpazīst personu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar PVO datiem bērniem un pieaugušajiem ar invaliditāti ir lielāks risks ciest no vardarbības nekā viņu vienaudžiem bez invaliditātes; uzsver, ka jo īpaši nepilngadīgie “salīdzinājumā ar bērniem bez invaliditātes ir 3,7 reizes vairāk pakļauti jebkāda veida vardarbības riskam, 3,6 reizes vairāk pakļauti fiziskas vardarbības riskam un 2,9 reizes vairāk pakļauti seksuālas vardarbības riskam”; uzsver, ka “bērni ar garīgās vai intelektuālās attīstības traucējumiem, šķiet, ir vieni no visneaizsargātākajiem un viņi ir 4,6 reizes vairāk pakļauti seksuālās vardarbības riskam nekā viņu vienaudži bez invaliditātes”; tāpēc mudina izveidot Eiropas satvaru personu ar invaliditāti aizsardzībai pret jebkāda veida vardarbību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka steidzami ir vajadzīgi ES tiesību akti, kuru mērķis ir aizsargāt iedzīvotājus pret jebkāda veida diskrimināciju ES, un uzskata, ka tas ir izšķirīgi svarīgi pareizai CRPD rīcībpolitiku īstenošanai; mudina dalībvalstis pieņemt ES horizontālo diskriminācijas novēršanas direktīvu, ko Komisija iesniedza 2008. gadā; aicina Komisiju pēc iespējas drīz nākt klajā ar alternatīvu risinājumu, lai virzītos uz priekšu diskriminācijas apkarošanā visā ES visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

56.

| 57. | stingri nosoda jebkādu medicīnisku diskrimināciju, kas vērsta pret personām ar invaliditāti; atgādina, ka attiecīgajiem dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem ir jāatbilst CRPD un jānodrošina vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem; uzsver, ka, reaģējot uz turpmākām veselības krīzēm (no sagatavotības līdz ārstēšanai), ir jānodrošina, ka personas ar invaliditāti netiek atstātas novārtā; šajā sakarā mudina attiecīgās iestādes piedāvāt personām ar invaliditāti tādu pašu medicīnisko ārstēšanu kā jebkurai citai personai, ieskaitot intensīvo medicīnisko aprūpi; atgādina, ka ir svarīgi, lai sabiedriskajiem veselības aprūpes pakalpojumiem vienmēr būtu centrāla loma personu ar invaliditāti aizsardzībā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vēlreiz aicina Komisiju sadarboties ar Eiropas Savienības Tiesu attiecībā uz komunikācijas un piekļūstamības stratēģijām, lai nodrošinātu, ka personām ar invaliditāti ir iespēja piekļūt ES tiesu sistēmai bez jebkādas diskriminācijas; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt īstenot uz personām ar invaliditāti vērstas iespēcināšanas programmas, dodot tām iespēju atpazīt diskrimināciju un ziņot par to; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nosoda visu veidu personu ar invaliditāti diskrimināciju darba vietā; aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot rīcībpolitikas ar mērķi nepieļaut aizskaršanu invaliditātes dēļ; turklāt aicina dalībvalstis sadarbībā ar darba devējiem īstenot rīcībpolitikas, ar ko nepieļaut personu ar invaliditāti kiberiebiedēšanu darba vietā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka nav pieļaujama tādu personu ieslodzīšana, kuru invaliditāte nav savienojama ar apcietinājumu, un ka būtu jānodrošina alternatīvas cietumsodiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka attiecībā uz apcietinātajiem ar invaliditāti tiek ievēroti vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas, saprātīgu pielāgojumu un piekļūstamības pamatprincipi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju un labas prakses piemēriem, īpaši attiecībā uz pāreju no institucionālās aprūpes uz neatkarīgu dzīvi, piekļūstamu un cenas ziņā pieņemamu mājokļu nodrošināšanu personām ar invaliditāti un iekļaušanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka saprātīgi pielāgojumi, piekļūstamība un universālais dizains ir ārkārtīgi svarīgi faktori personu ar invaliditāti diskriminācijas apkarošanā; uzsver, cik svarīga ir faktiska nediskriminējoša piekļuve, kas nozīmē apzināt un likvidēt šķēršļus un barjeras, kuras kavē personu ar invaliditāti piekļuvi precēm, pakalpojumiem un infrastruktūrai, kas pieejama plašai sabiedrībai; uzsver, ka pēc iespējas būtu jānodrošina personām ar invaliditāti faktiska un nediskriminējoša piekļuve ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā personām bez invaliditātes un ka vajadzības gadījumā būtu jāatvieglo personām ar invaliditāti palīglīdzekļu, tostarp pārvietošanās un piekļuves palīdzības, kā arī sertificētu pavadoņsuņu un citu servisa suņu, izmantošana (31); atgādina, ka piekļūstamības standarti būtu jāpieņem, apspriežoties ar personām ar invaliditāti un viņas pārstāvošajām organizācijām, jo viņu zinātība ir būtiska, lai apzinātu piekļūstamības šķēršļus; uzsver, ka saprātīgi pielāgojumi, piekļūstamība un universālais dizains ir ārkārtīgi svarīgi faktori personu ar invaliditāti diskriminācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, cik būtiska loma ir tiem ģimenes locekļiem, kas aprūpē personas ar invaliditāti un bieži gadā par viņu vajadzībām pēc aprūpes un palīdzības; tāpēc uzsver, ka ir vajadzīgas ES un valstu rīcībpolitikas un stratēģijas, kas sniegtu spēcīgu atbalstu ģimenes locekļiem un aprūpētājiem; uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai šādiem aprūpētājiem Eiropā tiktu savstarpēji atzīts viņu statuss; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, cik svarīgas ir personu ar invaliditāti iespējas vienlīdzīgi izmantot savas pamattiesības; uzsver nepieciešamību atzīt, ka saskaņā ar CRPD 12. pantu personām ar invaliditāti ir tiesībspēja un rīcībspēja vienlīdzīgi ar citiem cilvēkiem visos dzīves aspektos; aicina dalībvalstis veikt pienācīgus un savlaicīgus pasākumus, lai nodrošinātu faktisku, taisnīgu un iekļaujošu tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu pieejamību personām ar jebkāda veida invaliditāti visos procesa posmos;; uzsver, ka telpām un pakalpojumiem ir jābūt piekļūstamiem, lai bez diskriminācijas nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi tiesu iestādēm un visam tiesiskajam procesam; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ir vajadzīgs finansiāls atbalsts, lai personas ar invaliditāti varētu algot vai nodarbināt palīgus vai finansiāli atbalstīt ģimenes locekļus, jo viņu aprūpes pakalpojumiem ir izmaksas gan laika, gan finanšu izteiksmē, un ka tas ir absolūti nepieciešams personu ar invaliditāti atbalstam un palīgiem no viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka personas ar invaliditāti ir sociāli marginalizētas un atstumtas no nodarbinātības un ekonomiskās un sociālās dzīves; pauž nožēlu par to, ka bieži vien personas ar invaliditāti, īpaši tās, kam ir lielas vajadzības pēc atbalsta, ir pakļautas lielam institucionalizācijas riskam, savukārt pašreizējais dalībvalstu finansiālais atbalsts nav pietiekams, īpaši attiecībā uz kopienā balstītu un uz cilvēkiem vērstu atbalstu, kas aizsargātu personu ar invaliditāti tiesības (32); |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka CRPD 19. pants nosaka tiesības dzīvot neatkarīgi un tikt iekļautam sabiedrībā; aicina dalībvalstis nodrošināt procesu, kas paredz personu ar invaliditāti dzīves apstākļu maiņu no institucionālas vides uz sistēmu, kura nodrošina sociālo līdzdalību un kurā pakalpojumi tiek sniegti sabiedrībā atbilstīgi individuālajai gribai un vēlmēm; aicina dalībvalstis savās deinstitucionalizācijas stratēģijās iekļaut konkrētus mērķrādītājus ar skaidriem termiņiem un pienācīgi finansēt šo stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pauž nožēlu par to, ka personas ar invaliditāti un viņu atbalsta tīkli nebija iekļauti ES vakcinācijas stratēģijā noteiktajās prioritārajās grupās; mudina dalībvalstis personām ar invaliditāti un viņu atbalsta tīkliem piedāvāt prioritāru piekļuvi vakcinācijai; šajā sakarā prasa, lai Covid-19 vakcinācijas pamatā būtu personu ar invaliditāti brīva un informēta piekrišana un lai ar pasākumiem, kas tiek uzskatīti par sabiedrības interesēs vai personas interesēs vajadzīgiem, netiktu apdraudēta personu ar invaliditāti, tostarp personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem, personu ar psihosociālu invaliditāti un autistisku personu, autonomija un tiesībspēja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina ES un valstu līmenī veikt izmeklēšanu par nesamērīgiem Covid-19 infekcijas un tās izraisītas nāves rādītājiem aprūpes iestādēs, veciem cilvēkiem un personām ar invaliditāti paredzētos aprūpes centros un citu sociālo pakalpojumu kontekstā nolūkā izprast cēloņus, identificēt atbildīgos un veikt nepieciešamos pasākumus, lai šādi gadījumi vairs nekad neatkārtotos; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina nodrošināt, ka vietas, kur tiek veikta vakcinācija, ir fiziski piekļūstamas un nodrošina cilvēku tieši sniegtas norādes un palīdzību tiem, kam tā vajadzīga; aicina vajadzības gadījumā izstrādāt bezmaksas vai zemas maksas mērķorientētas piekļūstama transporta programmas. |
| --- | --- |

70.

Nodarbinātība un sociālie jautājumi

| 71. | pauž bažas par personu ar invaliditāti, īpaši sieviešu ar invaliditāti, augsto bezdarba līmeni salīdzinājumā ar citām ES iedzīvotāju grupām; aicina dalībvalstis veicināt un nodrošināt likumdošanas un rīcībpolitikas satvaru personu ar invaliditāti un jo īpaši sieviešu ar invaliditāti līdzdalībai darba tirgū, tostarp personām ar slēptu invaliditāti, hroniskām slimībām vai mācīšanās traucējumiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina dalībvalstis iekļaujošas nodarbinātības izveidē īstenot intersekcionālu pieeju, jo īpaši rīcībpolitikās un pasākumos; pauž nožēlu par to, ka Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam nav pietiekami skatīta multiplā un intersekcionālā diskriminācija; tādēļ aicina Komisiju stratēģijas īstenošanā īpašu uzmanību pievērst intersekcionalitātei un noteikt skaidrus, izmērāmus un vērienīgus mērķrādītājus attiecībā uz daudzveidību darbavietā, kas atspoguļotu personu ar invaliditāti heterogenitāti, lai novērstu multiplo un intersekcionālo diskrimināciju; uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt stratēģijas efektivitāti, iesaistot personas ar invaliditāti un organizācijas, kas tās pārstāv; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt sociālos uzņēmumus, īpašu uzmanību pievēršot personu ar invaliditāti nodarbinātībai, jo šādi uzņēmumi ir līdzeklis, ar ko veicināt pienācīgu darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mudina dalībvalstis nodrošināt personām ar būtisku un smagu invaliditāti agru piekļuvi publiskajām pensiju shēmām, lai cīnītos pret nabadzības un sociālās atstumtības risku vecumdienās; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina dalībvalstis risināt valsts nodarbinātības dienestu nepietiekamās attīstības un nepietiekamā finansējuma problēmu, lai uzlabotu personu ar invaliditāti nodarbinātības līmeni; mudina dalībvalstis stiprināt saiknes starp valsts nodarbinātības dienestiem un darbā iekārtošanas aģentūrām; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver pozitīvo lomu, kāda ir CRPD prasībām atbilstošām aizsargātām darbavietām personu ar invaliditāti pārejā uz atvērto darba tirgu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mudina dalībvalstis atbalstīt tiesībās balstītus, iekļaujošus un pienācīgus individuālas iekārtošanas darbā un atbalsta modeļus (“atbalstīta nodarbinātība”), kas personām ar invaliditāti attiecīgos gadījumos dod iespēju pāriet uz atvērto darba tirgu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju pēc iespējas drīz sākt pārskatīt Nodarbinātības vienlīdzības direktīvu, lai to pilnībā saskaņotu ar CRPD noteikumiem un īstenotu līdzdalības procesu, kura mērķis būtu nodrošināt personu ar invaliditāti pārstāvības organizāciju tiešu un pilnīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka darbā pieņemšanas atbalsta sistēmām nevajadzētu samazināt personu ar invaliditāti algas, it īpaši izmantojot publisko līdzfinansējumu; norāda, ka personu ar invaliditāti pieņemšana darbā atalgojuma un darba laika režīma ziņā ir jābalsta uz nodarbinātības satvaru, ko piemēro citiem darba ņēmējiem, un tas jāpielāgo viņu vajadzībām; uzskata, ka personas ar invaliditāti nevar iekļaut atvērtajā darba tirgū bez vispārēja nodarbinātības regulējuma un darba samaksas un darba koplīguma slēgšanas sarunu veicināšanas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka ir nepieciešama finansiāla palīdzība, lai personas ar invaliditāti varētu pieņemt darbā vai nodarbināt īpaši kvalificētus palīgus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mudina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu sociālā nodrošinājuma koordināciju, cita starpā nodrošinot, ka personas ar invaliditāti turpina saņemt invaliditātes atbalstu, kas sedz ar invaliditāti saistītās papildu izmaksas, pat tad, kad viņas iesaistās darba tirgū vai šķērso noteiktu ienākumu slieksni, tā, lai atbalstītu viņu iekļaušanos darba tirgū un palīdzētu nodrošināt viņu cieņu un līdztiesību; uzskata, ka tas būtu jādara, grozot Regulu (EK) Nr. 883/2004 un apspriežoties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju un labas prakses piemēriem, īpaši attiecībā uz pāreju no institucionālās aprūpes uz neatkarīgu dzīvi, piekļūstamu un cenas ziņā pieņemamu mājokļu nodrošināšanu personām ar invaliditāti un iekļaušanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai novērstu pastāvošās personu ar invaliditāti nodarbinātības plaisas un veicinātu viņu piekļuvi kvalitatīvām un ilgtspējīgām darbvietām; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā iekļauto Komisijas priekšlikumu personu ar invaliditāti nodarbinātības plaisas iekļaut pārskatītajā sociālo rezultātu pārskatā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Padomes Direktīvu 2000/78/EK; mudina dalībvalstis attīstīt personu ar invaliditāti nodarbinātības izredzes, uzlabojot direktīvas, jo īpaši 5. panta par saprātīgiem pielāgojumiem, īstenošanu un ieguldot ES līdzekļus un Atveseļošanas un noturības mehānisma finansējumu personu ar invaliditāti apmācībā un darbvietu radīšanā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver, ka darba piemeklēšana, profesionālā profilēšana, vienlaicīga nodarbinātība un apmācība, integrācija darbā, kā arī mācību atbalsts un karjeras attīstības iespējas pilda svarīgu lomu, palīdzot personām ar invaliditāti atrast un saglabāt apmaksātu darbu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka darba tirgi un darba vides ir atvērtas, iekļaujošas un piekļūstamas personām ar invaliditāti, atbalstīt nodarbinātības dienestus, palielināt informētību par iekļaujošas nodarbinātības praksēm, ieviest pienācīgus stimulus un atbalsta pasākumus uzņēmumiem, īpaši mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas pieņem darbā un apmāca personas ar invaliditāti, un nodrošināt, ka vispārējās pašnodarbinātības shēmas ir piekļūstamas personām ar invaliditāti un tās atbalsta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina dalībvalstis veicināt darba vietu pielāgošanu un rīkoties, lai uzlabotu darba aizsardzību; aicina Komisiju gaidāmajā ES stratēģiskajā darba aizsardzības satvarā īpašu uzmanību pievērst darba ņēmējiem ar invaliditāti un nospraust vērienīgus mērķus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina ES iestādes un dalībvalstis ieviest darba vietu kvotas personām ar invaliditāti, lai veicinātu iekļaujošas darba vietas; |
| --- | --- |

88.

Publiskais iepirkums un ES līdzekļi

| 89. | atgādina, ka publiskā iepirkuma procedūras dalībvalstīs ir jāveic un jāizpilda tā, lai pilnībā tiktu ievērotas saņēmēju, tostarp personu ar invaliditāti, pamattiesības; norāda, ka dalībvalstīm, īstenojot publiskā iepirkuma tiesību aktus, ir jāievēro CRPD, jo īpaši attiecībā uz saziņas līdzekļu izvēli, tehniskajām specifikācijām, līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem un līguma izpildes nosacījumiem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atgādina, ka laba sabiedrisko pakalpojumu struktūra, īpaši veselības aizsardzības un izglītības jomā, ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret personām ar invaliditāti neatkarīgi no viņu ekonomiskā stāvokļa; aicina dalībvalstis izmantot ES līdzekļus, lai uzlabotu šos pakalpojumus un ar tiem saistīto infrastruktūru REACT-EU un Next Generation EU iniciatīvu garā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Komisiju un dalībvalstis partnerības nolīgumu par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem galīgajā saturā un šo fondu programmās iekļaut mērķus un pieejas, kas uzlabotu personu ar invaliditāti dzīves apstākļus, vienlaikus ievērojot piekļūstamības un nediskriminēšanas principus, un ieguldīt vienlīdzīgās iespējās un personu ar invaliditāti līdzdalībā visās dzīves jomās, tostarp atbalstot pāreju no institucionālās dzīves uz kopienā balstītu dzīvi; aicina Komisiju cieši uzraudzīt ES līdzekļu izmantošanu saskaņā ar CRPD; uzsver, ka vajadzīga pakāpeniska konverģence attiecībā uz piekļūstamības, līdzdalības un kopienā balstītas dzīves definīcijām kā līdzeklis dalībvalstu kohēzijas veicināšanai; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina dalībvalstis izmantot iespējas, ko attiecīgie ES fondi dod personu ar invaliditāti darbvietu radīšanai un apmācībai, garantēt un atbalstīt publisko telpu un infrastruktūras pilnīgu piekļūstamību un nodrošināt, ka ES finansētas darbības sasniedz personas ar invaliditāti; pauž nožēlu par to, ka vairākās dalībvalstīs ES līdzekļi joprojām tiek izmantoti, lai būvētu jaunu segregētu vidi personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver vajadzību pienācīgi finansēt aprīkojumu, kas nepieciešams personām ar invaliditāti, lai nodrošinātu, ka tās var izmantot vislabākās pieejamās tehnoloģijas un aprīkojumu ikdienas dzīvē, nodarbinātībā un sociālajā līdzdalībā; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka ES finansējums nekad nebūtu jāizmanto, lai finansētu nepiekļūstamus produktus, pakalpojumus vai infrastruktūru; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka lauku attīstības programmās un stratēģijās ir iekļauti īpaši informēšanas pasākumi personām ar invaliditāti, kas dzīvo laukos, un iesaistīt tās minēto programmu un stratēģiju izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

95.

Digitalizācija

| 96. | aicina dalībvalstis izpētīt digitalizācijas un digitālo risinājumu sniegtās iespējas un potenciālu un atzīt palīgtehnoloģiju un adaptīvo tehnoloģiju vērtību personām ar invaliditāti, pienācīgi ņemot vērā persondatu aizsardzību un ētiskus apsvērumus; atgādina, ka digitālo rīku un palīgtehnoloģiju izmantošanas potenciāls ir atkarīgs no personu ar invaliditāti iespējām attīstīt savas digitālās prasmes; uzsver, ka nepieciešamo digitālo prasmju un MI zināšanu attīstīšana var neaizsargātām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti, pavērt ceļu uz darba tirgu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | norāda, ka Covid-19 pandēmija ir pierādījusi, ka visiem iedzīvotājiem vajadzētu būt iespējai gūt labumu no digitālās pārveides bez jebkādas diskriminācijas vai atstumtības; uzsver informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) nozīmi mobilitātei, komunikācijai un piekļuvei sabiedriskajiem pakalpojumiem; tāpēc aicina dalībvalstis aktīvi veicināt personu ar invaliditāti līdzdalību, gādājot piemērotus līdzekļus, kas viņiem nodrošina piekļuvi tiešsaistes sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina ES iestādes nodrošināt visaugstākos piekļūstamības standartus savās infrastruktūrās, pakalpojumos un digitālajos pakalpojumos, darīt visu iespējamo, lai ar likumdošanas procedūrām saistītos dokumentus publicētu lietotājdraudzīgā un piekļūstamā veidā, un nodrošināt, ka personas ar invaliditāti var pienācīgi un pilnībā piekļūt to tīmekļa vietnēm un kontaktveidlapām; mudina dalībvalstis izstrādāt programmas, kuru mērķis ir iekļaut sabiedrībā personas ar invaliditāti ar sporta, mākslas, kultūras un atpūtas aktivitāšu starpniecību un kuras veicinātu šo cilvēku līdzdalību politiskajā procesā bez jebkādiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

98.

Pētniecība

| 99. | aicina Komisiju dziļāk izpētīt, kā jaunās tehnoloģijas ietekmē personas ar invaliditāti, arī veselības aspektā, piemēram, kā LED apgaismes ierīces ietekmē gaismjutīgas personas; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atgādina, ka, lai izstrādātu pienācīgu un rezultatīvu rīcībpolitiku un rastu risinājumus, kas pielāgoti visu ES personu ar invaliditāti vajadzībām, ir vajadzīgi salīdzināmi un uzticami ES dati; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus izveidot kopēju satvaru Eiropas statistikai par indivīdiem un mājsaimniecībām, lai vāktu uzticamus datus par personu ar invaliditāti līdzdalību dažādajos izglītības un darba veidos un līmeņos, kā arī līdzdalību sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver nepieciešamību ieguldīt inovācijā un pētniecībā, kas attiecas uz personu ar invaliditāti nodarbinātību un uzņēmējdarbību, lai atbalstītu viņu finansiālo izdzīvošanu un līdzdalību ekonomiskajā un sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

101.

| 102. | uzsver, ka ir jāpastiprina pētniecība un inovācija piekļūstamu tehnoloģiju jomā, lai stiprinātu darba tirgus iekļāvīgumu attiecībā uz personām ar invaliditāti; uzsver, ka personām ar invaliditāti svarīgas ir IKT mobilitātes, komunikācijas un piekļuves sabiedriskajiem pakalpojumiem jomā; |
| --- | --- |

102.

Izglītība

| 103. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir gatavas īstenot iekļaujošu izglītības rīcībpolitiku; aicina dalībvalstis palielināt savu izglītības sistēmu spēju nodrošināt kvalitatīvu un piekļūstamu izglītību visiem izglītojamajiem, veicinot īpašus pasākumus un individualizētu atbalstu, piemēram, piekļūstamas un pielāgotas mācību programmas un mācību materiālus, piekļūstamas IKT un pienācīgu digitālo izglītību, un aicina Komisiju stiprināt lomu, ko vienlīdzīgas attieksmes pret bērniem ar invaliditāti nodrošināšanā pilda Garantija bērniem, apsverot piekļūstamu skolu balvas shēmu; aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt speciālistu apmācībā par personu ar invaliditāti vajadzībām; atkārto, ka attiecīgo ES finansēšanas programmu īstenošanai un piešķīrumiem būtu jāveicina pāreja uz iekļaujošu izglītību; uzsver, ka personām ar invaliditāti būtu jāgarantē piekļuve izglītībai, arī tādu krīžu laikā kā Covid-19 pandēmija, un dalībvalstīm šajā jomā būtu jācīnās pret visu veidu diskrimināciju un atstumtību; uzsver nepieciešamību palielināt jauniešu ar invaliditāti dalību apmācībā (ņemot vērā viņu vajadzības), kas viņiem nodrošinātu labāku piekļuvi darba tirgum; norāda uz ieguvumiem, ko lingvistisku minoritāšu bērniem un bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām dod mācīšanās dzimtajā valodā agrīnās izglītības posmā gadījumos, kad viņiem ir grūti lietot valodu un sazināties; aicina dalībvalstis nodrošināt piekļuvi izglītībai minoritāšu valodās bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

103.

| 104. | norāda, ka iekļaujošas izglītības un profesionālās apmācības programmas ir divi no galvenajiem iekļaujošāka darba tirgus izveides priekšnoteikumiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka gaidāmā ES pieeja mikroapliecinājumiem attiecībā uz mūžizglītību un nodarbināmību ir piekļūstama un iekļaujoša un skata, kā uzlabot personu ar invaliditāti tiesību uz darbu īstenošanu; aicina dalībvalstis izmantot iespējas, ko nodarbinātības, izglītības, stažēšanās vai mācekļa prakses ziņā jauniešiem ar invaliditāti sniedz uzlabotā Garantija jauniešiem, nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi personām ar invaliditāti un ieviest īpaši pielāgotas rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

104.

| 105. | uzsver, cik svarīgs ir agrīns, individualizēts un visaptverošs atbalsts bērniem ar invaliditāti, viņu vecākiem un aprūpētājiem; aicina dalībvalstis bērniem ar invaliditāti un īpašām izglītības vajadzībām pievērst īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

105.

| 106. | vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir rīcība agrā bērnībā, kā arī norāda, ka bērniem ar invaliditāti jau dzīves pirmsākumā ir jāpiedalās un jāiekļaujas sabiedrībā; norāda, ka ir jāpalielina finansējuma iespējas iekļaujošai izglītībai, kad vien tas ir iespējams un ieteicams, lai veicinātu iekļaujošas izglītības ietekmi uz bērniem ar invaliditāti vai bez tās, kā arī lai finansētu pētniecību iekļaujošas izglītības jomā; uzskata, ka ir jāveicina tādu jaunu tehnoloģiju, tostarp IKT, mobilitātes atbalsta ierīču, palīgierīču un palīgtehnoloģiju, izmantošana, kuras ir piemērotas cilvēkiem ar invaliditāti; uzsver, ka izglītība ir būtiska personības attīstībā un ka personām ar invaliditāti piekļūstama mācību vide dod šiem cilvēkiem iespēju pilnībā līdzdarboties visos sabiedrības aspektos; |
| --- | --- |

106.

| 107. | uzsver, ka personas ar invaliditāti ir pilnībā jāintegrē darba tirgū, veicinot iekļaujošu izglītību un elastīgus nodarbinātības veidus, kas atbilst viņu vajadzībām (piemēram, tāldarbs vai vieddarbs), un pilnībā iesaistot personu ar invaliditāti asociācijas iekļaujošu stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka personām ar invaliditāti bieži ir augsta līmeņa prasmes un kvalifikācija, kas netiek novērtēta, atzīmē, ka tas viņiem neļauj īstenot savu potenciālu un liedz sabiedrībai gūt sociālu un ekonomisku labumu no viņu iekļaušanas; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pauž nelokāmu pārliecību, ka dalībvalstīm būtu jāsniedz pienācīgs atbalsts bērniem ar invaliditāti, lai valsts izglītība kļūtu par individualizētās pedagoģiskās paradigmas mugurkaulu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atzīst, ka skola un sports ir izšķirīgs faktors bērnu ar invaliditāti, īpaši bērnu ar autismu, izaugsmē un attīstībā; pauž nožēlu par to, ka pandēmijas laikā tālmācības dēļ viņiem tika liegtas šīs fundamentāli svarīgās darbības; cer, ka viņu izglītība tiks noteikta par prioritāti dalībvalstu īstenotajās darba atsākšanas rīcībpolitikās; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ierosina izstrādāt projektus, kas palielinātu izpratni par personu ar invaliditāti vajadzībām, pozitīvi izmantojot kultūras instrumentu iespējas, piemēram, veicinot kultūras pasākumus, plašākas izglītības stratēģijas ietvaros, lai veicinātu un aizsargātu personu ar invaliditāti tiesības; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina dalībvalstis ievērot vadlīnijas, kuras Komisija publicējusi paziņojumā par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam attiecībā uz valdību pienākumu veicināt integrāciju visās izglītības un apmācības nozarēs saskaņā ar ANO noteiktajām CRPD saistībām; aicina valstu, Eiropas un reģionālajās izglītības rīcībpolitikās ieviest iekļaujošu sistēmu, kas ļautu audzēkņus ar invaliditāti integrēt vispārējā izglītībā, lai novērstu jebkāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

112.

Sieviešu ar invaliditāti tiesību aizsardzība

| 113. | atzinīgi vērtē Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam un to, ka tajā minētas īpašās problēmas, ar kurām saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti; aicina visās ES rīcībpolitikās, programmās, iniciatīvās un dalībvalstu nacionālajos rīcības plānos integrēt dzimtes un invaliditātes aspektu; aicina optimizēt pašreizējo un turpmāko ES finansēšanas instrumentu izmantošanu, lai veicinātu piekļūstamību un nediskriminēšanu; |
| --- | --- |

113.

| 114. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu attīstību, progresu un iespēcinātību sievietēm ar invaliditāti un veicināt viņu līdzdalību publiskajā lēmumpieņemšanā; norāda, ka būtu jāievieš pienācīgi pasākumi, kas nodrošinātu, ka pilnībā tiek ņemtas vērā viņu perspektīvas un ka kopā ar konsultatīvajām struktūrām, kas specializējušās invaliditātes jomā, tiek veicināta sieviešu ar invaliditāti pārstāvības organizāciju līdzdalība; |
| --- | --- |

114.

| 115. | aicina Komisiju un dalībvalstis steidzamā kārtā risināt dzimumbalstītas vardarbības problēmu, ar ko nesamērīgi saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti, šajā nolūkā izmantojot Stambulas konvenciju un īpašus dzimumbalstītas vardarbības veidus iekļaujot noziegumu jomās saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu; aicina Komisiju izmantot to kā juridisko pamatu, lai ierosinātu saistošus pasākumus un holistisku ES pamatdirektīvu ar mērķi novērst un apkarot visu veidu dzimumbalstīto vardarbību; aicina Komisiju nodrošināt, ka sieviešu ar invaliditāti vajadzības tiek iekļautas iniciatīvās, kas sniedz atbalstu cietušajiem, izmantojot Dzimumu līdztiesības stratēģiju un Cietušo tiesību stratēģiju, un nodrošināt, ka atbalsts cietušajiem tiek izstrādāts saskaņā ar piekļūstamības principu; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pauž nožēlu par dzimumbalstītu diskrimināciju, ar ko medicīnas jomā saskaras sievietes un meitenes ar fizisku vai kognitīvu invaliditāti; uzskata, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti ir jābūt pilnīgai un vienlīdzīgai piekļuvei medicīniskajai aprūpei, kas atbilst viņu īpašajām vajadzībām, gan īpaši cilvēkiem ar invaliditāti sniegto, gan parasto pakalpojumu satvarā; aicina dalībvalstis nodrošināt medicīnas speciālistu tālākizglītību par sieviešu un meiteņu ar invaliditāti īpašajām vajadzībām un nodrošināt, ka sievietes un meitenes ar invaliditāti saņem visu vajadzīgo informāciju, lai viņas varētu brīvi pieņemt lēmumus par savu veselību; |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina nodrošināt seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību vispārēju ievērošanu un piekļūstamību; pauž nožēlu par pretreakciju pret sieviešu seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām dažās valstīs, kura īpaši kaitē sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, kas saskaras ar papildu šķēršļiem veselības aprūpē; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis veiktu visus pasākumus ar mērķi apkarot piespiedu sterilizāciju; mudina dalībvalstis nodrošināt publiskās investīcijas, lai sievietēm un meitenēm ar invaliditāti garantētu pilnīgu piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un tiesībām; pauž nožēlu par to, ka meitenēm ar invaliditāti bieži vien ir liegta dzimumaudzināšana; mudina dalībvalstis nodrošināt vispusīgu un iekļaujošu dzimumaudzināšanu un attiecību izglītību; |
| --- | --- |

117.

| 118. | aicina dalībvalstis garantēt piekļūstamu, nestereotipizētu izglītības sistēmu ar iekļaujošas izglītības pasākumiem, kas sagatavo sievietes un meitenes ar invaliditāti darba tirgum, īpašu uzmanību pievēršot digitālajām spējām un mūžizglītībai, un garantēt, ka sievietes un meitenes ar invaliditāti var izvēlēties savas studiju jomas, lai dotu viņām iespēju strādāt darbu, kuru viņas vēlas, kurā viņas var pilnībā izmantot savu potenciālu un kurā viņas neierobežo nepiekļūstamība, aizspriedumi vai stereotipi; atzīst saikni starp izglītību un tai sekojošo nodarbinātību; uzsver, ka ir jānodrošina pilnīga piekļuve izglītībai, lai novērstu nodarbinātības plaisu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | aicina Komisiju un dalībvalstis novērst nodarbinātības plaisu, ar kuru saskaras sievietes ar invaliditāti, jo īpaši — apkarojot dzimtiskos stereotipus, stiprinot viņu līdzdalību digitālajā ekonomikā, palielinot viņu pārstāvību izglītībā, apmācībā un nodarbinātībā STEM priekšmetos un profesijās un apkarojot atturošus faktorus darbā, piemēram, seksuālo uzmākšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai, izmantojot saistošus darba samaksas pārredzamības pasākumus, nodrošinātu, ka sievietes ar invaliditāti piedalās lēmumpieņemšanā un saņem vienādu atalgojumu par vienādu darbu, lai cīnītos pret strādājošo augsto nabadzības risku un lai darba noteikumus, piemēram, par elastīgu darba režīmu un vecāku atvaļinājumu, pielāgotu viņu īpašajām vajadzībām; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības modeļus un iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu ar invaliditāti sociālo integrāciju un integrāciju darba tirgū, izmantojot sociālās ekonomikas rīcības plānu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | atzīmē, ka nolūkā izprastu situāciju, ar ko saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti, izšķirīgi svarīgi ir vākt vairāk datu un informācijas; prasa relevantus, precīzus un sadalītus dzimumsensitīvus un invaliditātes aspektā sensitīvus datus, kas raksturotu problēmas, ar kurām saskaras sievietes ar invaliditāti, it sevišķi darba tirgū. |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  OV C 340, 15.12.2010., 11. lpp.

(3)  OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.

(4)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(5)  OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.

(6)  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

(7)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(8)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(9)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

(10)  OV L 167, 12.6.1998., 25. lpp.

(11)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(12)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(13)  OV C 362, 8.9.2021., 8. lpp.

(14)  OV C 371, 15.9.2021., 6. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0161.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0075.

(17)  OV C 363, 28.10.2020., 164. lpp.

(18)  Komisāres H. Dalli 2021. gada 3. marta ievadvārdi par Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam.

(19)  Eurostat, “Functional and activity limitations statistics” (“Funkcionālu un aktivitātes ierobežojumu statistika”), dati izgūti 2020. gada decembrī.

(20)  Eurostat, “Archive: Disability statistics – access to education and training” (“Arhīvs. Invaliditātes statistika. Piekļuve izglītībai un apmācībai”), skatīts 2021. gada 29. jūlijā.

(21)  2019. gada 17. decembra pielikumi priekšlikumam Komisijas un Padomes vienotajam nodarbinātības ziņojumam, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (COM(2019)0653), 89. lpp.

(22)  Eurostat, “Functional and activity limitations statistics” (“Funkcionālu un aktivitātes ierobežojumu statistika”), skatīts 2021. gada 6. jūlijā.

(23)  Eurostat, “Disability: higher risk of poverty or social exclusion” (“Invaliditāte: augstāks nabadzības un sociālās atstumtības risks”), skatīts 2021. gada 6. jūlijā.

(24)  Eurostat, “European Union Statistics on Income and Living Conditions” (“Eiropas Savienības statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem”), skatīts 2021. gada 2. jūlijā.

(25)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par sieviešu ar invaliditāti stāvokli.

(26)  Dzimumu līdztiesības indekss, 2020.

(27)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada.

(28)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(29)  Parlamenta 2018. gada 1. oktobra pētījums “2018 Update of the Study on the protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (“2018. gada atjauninātais pētījums par Lūgumrakstu komitejas aizsardzības lomu ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanas kontekstā”).

(30)  Komisijas 2014. gada 10. janvāra prezentācija “Economic impact and travel patterns of accessible tourism in Europe: Presentation of the key study findings” (“Piekļūstama tūrisma ekonomiskā ietekme un ceļošanas tendences Eiropā: galvenie pētījuma secinājumi”).

(31)  Lūgumraksti Nr. 1140/2015, 0857/2016, 0535/2017, 1140/2015 un 0988/2020.

(32)  https://www.edf-feph.org/independent-living-and-de-institutionalisation-policy/

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/151

---

P9_TA(2021)0415

20. gada ziņojums par banku savienību

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par banku savienību (2020/2122(INI))

(2022/C 132/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par banku savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par banku savienību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) pārskatu par paveikto saistībā ar Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par banku savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) pārskatu par paveikto saistībā ar Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par banku savienību,

| — | ņemot vērā 2021. gada 23. martā publicēto ECB gada pārskatu par uzraudzības darbību 2020. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 23. martā publicēto ECB gada pārskatu par uzraudzības darbību 2020. gadā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. martā publicēto ECB gada pārskatu par uzraudzības darbību 2019. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. martā publicēto ECB gada pārskatu par uzraudzības darbību 2019. gadā (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālajām finansēm: jauni ar kriptoaktīviem saistīti riski — regulējuma un uzraudzības problēmas finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu nozarē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālajām finansēm: jauni ar kriptoaktīviem saistīti riski — regulējuma un uzraudzības problēmas finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu nozarē (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par kapitāla tirgu savienības (KTS) turpmāko veidošanu: kapitāla tirgus finansējuma pieejamības uzlabošana, jo īpaši MVU, un mazo ieguldītāju dalības iespēju palielināšana (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par kapitāla tirgu savienības (KTS) turpmāko veidošanu: kapitāla tirgus finansējuma pieejamības uzlabošana, jo īpaši MVU, un mazo ieguldītāju dalības iespēju palielināšana (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Eiropas Centrālās bankas 2020. gada pārskatu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Eiropas Centrālās bankas 2020. gada pārskatu (8),

| — | ņemot vērā Eurosistēmas augsta līmeņa darba grupas centrālās bankas digitālās valūtas jautājumos 2020. gada oktobra ziņojumu par digitālo euro (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurosistēmas augsta līmeņa darba grupas centrālās bankas digitālās valūtas jautājumos 2020. gada oktobra ziņojumu par digitālo euro (9),

| — | ņemot vērā Finanšu stabilitātes padomes (FSP) 2020. gada 9. oktobra ziņojumu “The Use of Supervisory and Regulatory Technology by Authorities and Regulated Institutions – Market developments and financial stability implications” (Uzraudzības un regulatīvās tehnoloģijas izmantošana iestādēs un regulētās iestādēs: tirgus norises un ietekme uz finanšu stabilitāti) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu stabilitātes padomes (FSP) 2020. gada 9. oktobra ziņojumu “The Use of Supervisory and Regulatory Technology by Authorities and Regulated Institutions – Market developments and financial stability implications” (Uzraudzības un regulatīvās tehnoloģijas izmantošana iestādēs un regulētās iestādēs: tirgus norises un ietekme uz finanšu stabilitāti) (10),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāja 2020. gada 22. jūlija vēstuli Eurogrupas priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāja 2020. gada 22. jūlija vēstuli Eurogrupas priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) / Eiropas banku uzraudzības iestādes 2020. gada augusta atbildi uz Eiropas Komisijas sabiedrisko apspriešanu par jauno digitālā finansējuma stratēģiju Eiropai / FinTech rīcības plānu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) / Eiropas banku uzraudzības iestādes 2020. gada augusta atbildi uz Eiropas Komisijas sabiedrisko apspriešanu par jauno digitālā finansējuma stratēģiju Eiropai / FinTech rīcības plānu (11),

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (COM(2015)0586),

| — | ņemot vērā 2010. gada Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām,

| — | ņemot vērā ECB 2020. gada 15. decembra ieteikumu par dividenžu sadali Covid-19 pandēmijas laikā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2020. gada 15. decembra ieteikumu par dividenžu sadali Covid-19 pandēmijas laikā (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu “Ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšana pēc Covid-19 pandēmijas” (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu “Ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšana pēc Covid-19 pandēmijas” (COM(2020)0822),

| — | ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2020. gada oktobra ziņojumu “EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2020” (Nebanku finanšu starpniecības risku uzraudzība Eiropas Savienībā 2020. gadā) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2020. gada oktobra ziņojumu “EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2020” (Nebanku finanšu starpniecības risku uzraudzība Eiropas Savienībā 2020. gadā) (13),

| — | ņemot vērā EBI 2020. gada decembra ziņojumu “Risk Assessment of the European Banking System” (Eiropas banku sistēmas risku novērtējums) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI 2020. gada decembra ziņojumu “Risk Assessment of the European Banking System” (Eiropas banku sistēmas risku novērtējums) (14),

| — | ņemot vērā pētījumu “Regulatory sandboxes and innovation hubs for FinTech” (Regulējuma izmēģināšanas režīmi un finanšu tehnoloģiju inovācijas centri) (15), ko 2020. gada septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Regulatory sandboxes and innovation hubs for FinTech” (Regulējuma izmēģināšanas režīmi un finanšu tehnoloģiju inovācijas centri) (15), ko 2020. gada septembrī publicēja ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā paziņojumu, par kuru Eurogrupa vienojās 2020. gada 30. novembra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, par kuru Eurogrupa vienojās 2020. gada 30. novembra sanāksmē,

| — | ņemot vērā paziņojumus, par kuriem Eurosamits vienojās 2020. gada 30. novembra un 11. decembra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, par kuriem Eurosamits vienojās 2020. gada 30. novembra un 11. decembra sanāksmē,

| — | ņemot vērā Eurosamita iekļaujošā sastāvā 2020. gada 11. decembra paziņojumu par ESM reformu un atbalsta mehānisma agrīnu ieviešanu vienotajam noregulējuma fondam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurosamita iekļaujošā sastāvā 2020. gada 11. decembra paziņojumu par ESM reformu un atbalsta mehānisma agrīnu ieviešanu vienotajam noregulējuma fondam,

| — | ņemot vērā EBI publicēto ceturkšņa riska paneli, kas aptver 2020. gada 4. ceturksni (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI publicēto ceturkšņa riska paneli, kas aptver 2020. gada 4. ceturksni (16),

| — | ņemot vērā ECB 2020. gada novembra pārskatu par finanšu stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2020. gada novembra pārskatu par finanšu stabilitāti,

| — | ņemot vērā 2020. gada novembra uzraudzības ziņojumu par riska samazināšanas rādītājiem, ko kopīgi sagatavojuši Eiropas Komisijas dienesti, ECB un Vienotā noregulējuma valde (VNV) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada novembra uzraudzības ziņojumu par riska samazināšanas rādītājiem, ko kopīgi sagatavojuši Eiropas Komisijas dienesti, ECB un Vienotā noregulējuma valde (VNV) (17),

| — | ņemot vērā Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotās komitejas 2021. gada marta ziņojumu par riskiem un vājajām vietām ES finanšu sistēmā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotās komitejas 2021. gada marta ziņojumu par riskiem un vājajām vietām ES finanšu sistēmā (18),

| — | ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas 2020. gada ekonomikas pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas 2020. gada ekonomikas pārskatu,

| — | ņemot vērā projektu Saprašanās memorandam starp ES un AK, ar ko izveido satvaru regulatīvajai sadarbībai attiecībā uz finansiālajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Saprašanās memorandam starp ES un AK, ar ko izveido satvaru regulatīvajai sadarbībai attiecībā uz finansiālajiem pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā 2021. gada janvāra brīfingus par banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvaru pārskatīšanu un par banku savienību: atliktās “Bāzele III” reformas un 2020. gada oktobra brīfingu par Eiropas Parlamenta ziņojumiem par banku savienību 2015.–2019. gadā, ko publicējusi Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada janvāra brīfingus par banku krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvaru pārskatīšanu un par banku savienību: atliktās “Bāzele III” reformas un 2020. gada oktobra brīfingu par Eiropas Parlamenta ziņojumiem par banku savienību 2015.–2019. gadā, ko publicējusi Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļa,

| — | ņemot vērā Komisijas organizēto apspriešanu par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas organizēto apspriešanu par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu (19),

| — | ņemot vērā VNV 2020. gada marta ziņojumu “Expectations for Banks” (Sagaidāmie banku darbības rezultāti) (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV 2020. gada marta ziņojumu “Expectations for Banks” (Sagaidāmie banku darbības rezultāti) (20),

| — | ņemot vērā ECB speciālo pētījumu sērijā publicēto pētījumu Nr. 251 “Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions” (Likviditāte noregulējumā: likviditātes nodrošināšanas regulējuma salīdzinājums dažādās jurisdikcijās) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB speciālo pētījumu sērijā publicēto pētījumu Nr. 251 “Liquidity in resolution: comparing frameworks for liquidity provision across jurisdictions” (Likviditāte noregulējumā: likviditātes nodrošināšanas regulējuma salīdzinājums dažādās jurisdikcijās) (21),

| — | ņemot vērā prezidentvalsts Vācijas 2020. gada 23. novembra progresa ziņojumu par banku savienības stiprināšanu (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentvalsts Vācijas 2020. gada 23. novembra progresa ziņojumu par banku savienības stiprināšanu (22),

| — | ņemot vērā prezidentvalsts Horvātijas 2020. gada 29. maija progresa ziņojumu par banku savienības stiprināšanu (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentvalsts Horvātijas 2020. gada 29. maija progresa ziņojumu par banku savienības stiprināšanu (23),

| — | ņemot vērā VNV priekšsēdētājas Elke König 2021. gada janvāra runu “The crisis management framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” (Krīzes pārvaldības satvars bankām Eiropas Savienībā: ko darīt ar mazajām un vidējām bankām?) (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV priekšsēdētājas Elke König 2021. gada janvāra runu “The crisis management framework for banks in the EU: what can be done with small and medium-sized banks?” (Krīzes pārvaldības satvars bankām Eiropas Savienībā: ko darīt ar mazajām un vidējām bankām?) (24),

| — | ņemot vērā FSP 2021. gada 1. aprīļa galīgo ziņojumu par to banku reformu ietekmes novērtējumu, kuras ir “pārāk lielas, lai bankrotētu” (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FSP 2021. gada 1. aprīļa galīgo ziņojumu par to banku reformu ietekmes novērtējumu, kuras ir “pārāk lielas, lai bankrotētu” (25),

| — | ņemot vērā VNV priekšsēdētājas Elke König bloga ierakstu par VNV pieeju minimālajām prasībām, kas noteiktas pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), ņemot vērā Covid-19 ietekmi (26), un viņas piedalīšanos Ekonomikas un monetārās komitejas 2020. gada 27. oktobra sanāksmē (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV priekšsēdētājas Elke König bloga ierakstu par VNV pieeju minimālajām prasībām, kas noteiktas pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL), ņemot vērā Covid-19 ietekmi (26), un viņas piedalīšanos Ekonomikas un monetārās komitejas 2020. gada 27. oktobra sanāksmē (27),

| — | ņemot vērā Andrea Enria2020. gada 9. oktobra ierakstu uzraudzības jautājumiem veltītā blogā par banku grupu pārrobežu integrācijas veicināšanu banku savienībā (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Andrea Enria2020. gada 9. oktobra ierakstu uzraudzības jautājumiem veltītā blogā par banku grupu pārrobežu integrācijas veicināšanu banku savienībā (28),

| — | ņemot vērā EBI ziņojumu par kompetento iestāžu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas uzraudzībai bankās (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI ziņojumu par kompetento iestāžu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas uzraudzībai bankās (29),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. maijā publicēto Komisijas rīcības plānu visaptverošai Savienības politikai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. maijā publicēto Komisijas rīcības plānu visaptverošai Savienības politikai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai,

| — | ņemot vērā EBI ziņojumu par turpmāko noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas regulējumu Eiropas Savienībā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI ziņojumu par turpmāko noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas regulējumu Eiropas Savienībā (30),

| — | ņemot vērā domnīcas “Bruegel”2020. gada 7. decembra bloga ierakstu par to, vai ir iespējams novērst plaisu Eiropas iekšējā tirgū attiecībā uz banku pakalpojumiem (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā domnīcas “Bruegel”2020. gada 7. decembra bloga ierakstu par to, vai ir iespējams novērst plaisu Eiropas iekšējā tirgū attiecībā uz banku pakalpojumiem (31),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. janvārī publicēto Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašo ziņojumu “Noregulējuma plānošana saskaņā ar vienoto noregulējuma mehānismu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. janvārī publicēto Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašo ziņojumu “Noregulējuma plānošana saskaņā ar vienoto noregulējuma mehānismu”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0256/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0256/2021),

| A. | tā kā kopumā banku nozares reakcija uz Covid-19 izraisīto krīzi ir bijusi noturīga un balstīta uz regulējuma pārskatīšanu, ko jau īsteno kopš globālās finanšu krīzes un ko veicina Eiropas noteikumu kopums un vienotā uzraudzība banku savienībā, kā arī atbalsta publiskās politikas ieviestie ārkārtas palīdzības pasākumi un kapitāla saglabāšanas prakse; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopumā banku nozares reakcija uz Covid-19 izraisīto krīzi ir bijusi noturīga un balstīta uz regulējuma pārskatīšanu, ko jau īsteno kopš globālās finanšu krīzes un ko veicina Eiropas noteikumu kopums un vienotā uzraudzība banku savienībā, kā arī atbalsta publiskās politikas ieviestie ārkārtas palīdzības pasākumi un kapitāla saglabāšanas prakse;

| B. | tā kā Covid-19 izraisītā krīze ir parādījusi, ka spēcīga banku sistēma apvienojumā ar integrētiem kapitāla tirgiem ir būtisks Eiropas ekonomikas atveseļošanās elements; |
| --- | --- |

B.

tā kā Covid-19 izraisītā krīze ir parādījusi, ka spēcīga banku sistēma apvienojumā ar integrētiem kapitāla tirgiem ir būtisks Eiropas ekonomikas atveseļošanās elements;

| C. | tā kā banku savienība, tostarp vienotais uzraudzības mehānisms (VUM) un vienotais noregulējuma mehānisms (VNM), nodrošina banku krīžu uzraudzības un pārvaldības pilnīgu saskaņošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā banku savienība, tostarp vienotais uzraudzības mehānisms (VUM) un vienotais noregulējuma mehānisms (VNM), nodrošina banku krīžu uzraudzības un pārvaldības pilnīgu saskaņošanu;

| D. | tā kā stabilākai, konkurētspējīgākai un konverģentākai ekonomiskajai un monetārajai savienībai ir vajadzīga stabila banku savienība ar Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS) un attīstītāka un drošāka kapitāla tirgu savienība (KTS), kas arī uzlabotu priekšstatu par euro starptautiskā līmenī un palielinātu tā nozīmi pasaules tirgos; |
| --- | --- |

D.

tā kā stabilākai, konkurētspējīgākai un konverģentākai ekonomiskajai un monetārajai savienībai ir vajadzīga stabila banku savienība ar Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS) un attīstītāka un drošāka kapitāla tirgu savienība (KTS), kas arī uzlabotu priekšstatu par euro starptautiskā līmenī un palielinātu tā nozīmi pasaules tirgos;

| E. | tā kā banku savienība ir atvērta visām dalībvalstīm; tā kā Bulgārija un Horvātija ir pievienojušās Eiropas valūtas kursa mehānismam (VKM) II un arī banku savienībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā banku savienība ir atvērta visām dalībvalstīm; tā kā Bulgārija un Horvātija ir pievienojušās Eiropas valūtas kursa mehānismam (VKM) II un arī banku savienībai;

| F. | tā kā tādas banku savienības izveides pabeigšana, kas ir plašāka par diviem jau esošajiem pīlāriem, un galvenokārt ENAS izveide joprojām ir prioritāte; tā kā mērķtiecīgām reformām noregulējuma un noguldījumu apdrošināšanas jomā būtu vēl vairāk jāuzlabo banku nozares stabilitāte un jāaizsargā vispārējā finanšu stabilitāte; |
| --- | --- |

F.

tā kā tādas banku savienības izveides pabeigšana, kas ir plašāka par diviem jau esošajiem pīlāriem, un galvenokārt ENAS izveide joprojām ir prioritāte; tā kā mērķtiecīgām reformām noregulējuma un noguldījumu apdrošināšanas jomā būtu vēl vairāk jāuzlabo banku nozares stabilitāte un jāaizsargā vispārējā finanšu stabilitāte;

| G. | tā kā gan ECB, gan VNV ir prasījušas ātri pabeigt banku savienības izveidi, proti, izveidot ENAS; |
| --- | --- |

G.

tā kā gan ECB, gan VNV ir prasījušas ātri pabeigt banku savienības izveidi, proti, izveidot ENAS;

| H. | tā kā atbalsta mehānisms vienotajam noregulējuma fondam (VNF) tiks ieviests līdz 2022. gadam, kas ir divus gadus agrāk nekā iepriekš paredzēts, un tas nodrošinās kopēju visas sistēmas drošības tīklu bankām, kurām piemēro noregulējuma procedūru; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbalsta mehānisms vienotajam noregulējuma fondam (VNF) tiks ieviests līdz 2022. gadam, kas ir divus gadus agrāk nekā iepriekš paredzēts, un tas nodrošinās kopēju visas sistēmas drošības tīklu bankām, kurām piemēro noregulējuma procedūru;

| I. | tā kā pirms Covid-19 izraisītās krīzes ES banku nozarei bija raksturīga strukturāla neefektivitāte, kas izpaužas kā zema rentabilitāte, samazināta izmaksu efektivitāte, zemas procentu likmes, jaudas pārpalikums un nenoteikta uzņēmējdarbības modeļu ilgtspēja; tā kā dažas problēmas joprojām nav pietiekami atrisinātas; |
| --- | --- |

I.

tā kā pirms Covid-19 izraisītās krīzes ES banku nozarei bija raksturīga strukturāla neefektivitāte, kas izpaužas kā zema rentabilitāte, samazināta izmaksu efektivitāte, zemas procentu likmes, jaudas pārpalikums un nenoteikta uzņēmējdarbības modeļu ilgtspēja; tā kā dažas problēmas joprojām nav pietiekami atrisinātas;

| J. | tā kā, neraugoties uz ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) vispārēju samazināšanos pēdējos gados, ir vajadzīgi pastiprināti centieni, lai samazinātu joprojām augsto INA līmeni dažās finanšu iestādēs; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) vispārēju samazināšanos pēdējos gados, ir vajadzīgi pastiprināti centieni, lai samazinātu joprojām augsto INA līmeni dažās finanšu iestādēs;

| K. | tā kā Covid-19 izraisītās krīzes laikā konstatētie trūkumi būtu jāņem vērā, pārskatot krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) regulējumu un vēl vairāk integrējot banku nozari; tā kā pandēmijas laikā gūtās pieredzes izmantošana varētu pavērt ceļu izmaksu efektivitātes uzlabošanai un ilgtspējīgākiem uzņēmējdarbības modeļiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Covid-19 izraisītās krīzes laikā konstatētie trūkumi būtu jāņem vērā, pārskatot krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) regulējumu un vēl vairāk integrējot banku nozari; tā kā pandēmijas laikā gūtās pieredzes izmantošana varētu pavērt ceļu izmaksu efektivitātes uzlabošanai un ilgtspējīgākiem uzņēmējdarbības modeļiem;

| L. | tā kā joprojām pastāv banku un valsts saikne un ES normatīvajam regulējumam par prudenciālu pieeju valsts parādam būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem; tā kā vairākās bankās paaugstinās riska darījumu ar centrālo valdību līmenis; tā kā prudenciālajā tiesiskajā regulējumā dalībvalstīm joprojām ir paredzētas daudzas alternatīvas pieejas un izvēles iespējas, kas apdraud banku savienības Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

L.

tā kā joprojām pastāv banku un valsts saikne un ES normatīvajam regulējumam par prudenciālu pieeju valsts parādam būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem; tā kā vairākās bankās paaugstinās riska darījumu ar centrālo valdību līmenis; tā kā prudenciālajā tiesiskajā regulējumā dalībvalstīm joprojām ir paredzētas daudzas alternatīvas pieejas un izvēles iespējas, kas apdraud banku savienības Eiropas dimensiju;

| M. | tā kā klimata pārmaiņas, vides degradācija un pāreja uz mazoglekļa ekonomiku ir faktori, kas jāņem vērā, vērtējot banku bilanču ilgtspēju, jo tie riska avoti, kas var ietekmēt reģionu un nozaru investīcijas; tā kā sarežģītajos riska modeļos jau vajadzētu būtu ņemtiem vērā daudziem riskiem, kas ir saistīti ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

M.

tā kā klimata pārmaiņas, vides degradācija un pāreja uz mazoglekļa ekonomiku ir faktori, kas jāņem vērā, vērtējot banku bilanču ilgtspēju, jo tie riska avoti, kas var ietekmēt reģionu un nozaru investīcijas; tā kā sarežģītajos riska modeļos jau vajadzētu būtu ņemtiem vērā daudziem riskiem, kas ir saistīti ar klimata pārmaiņām;

| N. | tā kā ECB savā projektā par iekšējo modeļu mērķtiecīgu pārskatīšanu (TRIM) ir konstatējusi, ka uzraudzītās iestādes var turpināt izmantot iekšējos modeļus, uz kuriem attiecas uzraudzības pasākumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā ECB savā projektā par iekšējo modeļu mērķtiecīgu pārskatīšanu (TRIM) ir konstatējusi, ka uzraudzītās iestādes var turpināt izmantot iekšējos modeļus, uz kuriem attiecas uzraudzības pasākumi;

| O. | tā kā paātrināti ir nepieciešama tehnoloģiskā pārveide, kas palielinātu banku efektivitāti un centienus inovācijas jomā, bet vienlaikus tās arī pakļautu jaunajiem riskiem un izaicinājumiem digitālo finanšu pasaulē, kas saistīti ar kiberdrošību, reputācijas riskiem, datu privātumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem un patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

O.

tā kā paātrināti ir nepieciešama tehnoloģiskā pārveide, kas palielinātu banku efektivitāti un centienus inovācijas jomā, bet vienlaikus tās arī pakļautu jaunajiem riskiem un izaicinājumiem digitālo finanšu pasaulē, kas saistīti ar kiberdrošību, reputācijas riskiem, datu privātumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem un patērētāju aizsardzību;

| P. | tā kā patērētāju un ieguldītāju aizsardzība ir ārkārtīgi svarīga KTS padziļināšanai un ir vajadzīgi stingri ES patērētāju aizsardzības noteikumi, kas nodrošina stingras minimālās pamatprasības; tā kā dalībvalstu noteikumi, ar kuriem īsteno Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības prasības, banku savienībā atšķiras un tas liecina par nepieciešamību tos saskaņot; tā kā banku savienībai joprojām trūkst efektīvu instrumentu to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras patērētāji, piemēram, samākslota sarežģītība, negodīga komercprakse, neaizsargātu grupu izslēgšana no pamatpakalpojumu izmantošanas un ierobežota publisko iestāžu iesaiste; |
| --- | --- |

P.

tā kā patērētāju un ieguldītāju aizsardzība ir ārkārtīgi svarīga KTS padziļināšanai un ir vajadzīgi stingri ES patērētāju aizsardzības noteikumi, kas nodrošina stingras minimālās pamatprasības; tā kā dalībvalstu noteikumi, ar kuriem īsteno Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības prasības, banku savienībā atšķiras un tas liecina par nepieciešamību tos saskaņot; tā kā banku savienībai joprojām trūkst efektīvu instrumentu to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras patērētāji, piemēram, samākslota sarežģītība, negodīga komercprakse, neaizsargātu grupu izslēgšana no pamatpakalpojumu izmantošanas un ierobežota publisko iestāžu iesaiste;

| Q. | tā kā prioritāri ir vairāk jāstiprina un jāharmonizē ES prudenciālo un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzība un izpilde, jo tas ir nepieciešams ES finanšu sistēmas integritātes aizsardzībai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā prioritāri ir vairāk jāstiprina un jāharmonizē ES prudenciālo un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzība un izpilde, jo tas ir nepieciešams ES finanšu sistēmas integritātes aizsardzībai;

| R. | tā kā banku prudenciālajam regulējumam ir svarīgi stabili globālie standarti un principi; tā kā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) standarti būtu savlaicīgi jāievieš Eiropas tiesību aktos, pienācīgi ņemot vērā to mērķus, attiecīgā gadījumā arī Eiropas banku sistēmas īpatnības un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

R.

tā kā banku prudenciālajam regulējumam ir svarīgi stabili globālie standarti un principi; tā kā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) standarti būtu savlaicīgi jāievieš Eiropas tiesību aktos, pienācīgi ņemot vērā to mērķus, attiecīgā gadījumā arī Eiropas banku sistēmas īpatnības un proporcionalitātes principu;

| S. | tā kā AK izstāšanās no ES ir izraisījusi dažu banku pakalpojumu pārvietošanu uz ES; tā kā VUM bija izšķiroša loma pārvaldības un uzraudzības jomā – tas nodrošināja sistemātiskas vadlīnijas sagatavotības jomā un sadarbībā ar nozīmīgām bankām koordinēja to darbības modeļus; tā kā pilnīgs novērtējums par banku nozares gatavību jaunajai realitātei tiks iegūts vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

S.

tā kā AK izstāšanās no ES ir izraisījusi dažu banku pakalpojumu pārvietošanu uz ES; tā kā VUM bija izšķiroša loma pārvaldības un uzraudzības jomā – tas nodrošināja sistemātiskas vadlīnijas sagatavotības jomā un sadarbībā ar nozīmīgām bankām koordinēja to darbības modeļus; tā kā pilnīgs novērtējums par banku nozares gatavību jaunajai realitātei tiks iegūts vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| T. | tā kā ES un AK ir apņēmušās pagaidām saglabāt regulatīvo un uzraudzības sadarbību finanšu pakalpojumu jomā; tā kā šādai sadarbības pieejai vajadzētu būt ES un AK ilgtermiņa attiecību pamatā; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES un AK ir apņēmušās pagaidām saglabāt regulatīvo un uzraudzības sadarbību finanšu pakalpojumu jomā; tā kā šādai sadarbības pieejai vajadzētu būt ES un AK ilgtermiņa attiecību pamatā;

| U. | tā kā pašreizējais krīzes pārvaldības regulējums nenodrošina konsekventu pieeju grūtībās nonākušu banku problēmu risināšanai dalībvalstīs, cita starpā tāpēc, ka VNV un valstu noregulējuma iestādes ārpus banku savienības sabiedrības interešu novērtējumu (PIA) interpretē dažādi, valstu maksātnespējas procedūrās ir pieejami instrumenti, kas ir līdzīgi noregulējuma instrumentiem, kuri paredzēti Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā (BAND) (32) un Vienotā noregulējuma mehānisma regulā (33), un nav saskaņoti stimuli, ko izvēlas kā risinājumu bankas bankrota novēršanai, jo pastāv atšķirīgi nosacījumi piekļuvei noregulējuma un maksātnespējas gadījumā pieejamajiem finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā pašreizējais krīzes pārvaldības regulējums nenodrošina konsekventu pieeju grūtībās nonākušu banku problēmu risināšanai dalībvalstīs, cita starpā tāpēc, ka VNV un valstu noregulējuma iestādes ārpus banku savienības sabiedrības interešu novērtējumu (PIA) interpretē dažādi, valstu maksātnespējas procedūrās ir pieejami instrumenti, kas ir līdzīgi noregulējuma instrumentiem, kuri paredzēti Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā (BAND) (32) un Vienotā noregulējuma mehānisma regulā (33), un nav saskaņoti stimuli, ko izvēlas kā risinājumu bankas bankrota novēršanai, jo pastāv atšķirīgi nosacījumi piekļuvei noregulējuma un maksātnespējas gadījumā pieejamajiem finansējuma avotiem;

| V. | tā kā CMDI regulējumam būtu jānodrošina konsekventa un efektīva pieeja visām bankām neatkarīgi no to lieluma vai uzņēmējdarbības modeļa, kā arī jāpalīdz saglabāt finanšu stabilitāti, līdz minimumam samazināt nodokļu maksātāju naudas izmantošanu un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

V.

tā kā CMDI regulējumam būtu jānodrošina konsekventa un efektīva pieeja visām bankām neatkarīgi no to lieluma vai uzņēmējdarbības modeļa, kā arī jāpalīdz saglabāt finanšu stabilitāti, līdz minimumam samazināt nodokļu maksātāju naudas izmantošanu un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu;

| W. | tā kā uzraudzības un noregulējuma noteikumi, kā arī noregulējuma fonds ir centralizēti, bet noguldījumu garantiju sistēmas joprojām ir valsts mēroga un dažādās dalībvalstīs atšķirīgas; tā kā Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (DGSD) (34) izklāstītie noteikumi paredz noguldītāju aizsardzības minimālās prasības; tā kā pēc ENAS izveides noguldītāju aizsardzības līmenim visā banku savienībā tomēr vajadzētu būt vienādam, |
| --- | --- |

W.

tā kā uzraudzības un noregulējuma noteikumi, kā arī noregulējuma fonds ir centralizēti, bet noguldījumu garantiju sistēmas joprojām ir valsts mēroga un dažādās dalībvalstīs atšķirīgas; tā kā Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (DGSD) (34) izklāstītie noteikumi paredz noguldītāju aizsardzības minimālās prasības; tā kā pēc ENAS izveides noguldītāju aizsardzības līmenim visā banku savienībā tomēr vajadzētu būt vienādam,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Bulgārijas un Horvātijas pievienošanos banku savienībai un Bulgārijas levas un Horvātijas kunas iekļaušanu VKM II; pieņem zināšanai ECB lēmumus izveidot ciešu sadarbību ar Bulgārijas Nacionālo banku un Horvātijas Nacionālo banku; uzsver, ka Bulgārijas un Horvātijas nacionālajās bankas ir pienācīgi pārstāvētas ECB Uzraudzības valdē un VNV plenārsesijās un paplašinātajās izpildsesijās ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā visiem pārējiem locekļiem, tostarp balsstiesībām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka dalība VKM un banku savienībā ir nesaraujami saistīta ar attiecīgajiem ES standartiem un tiesību aktiem; mudina Bulgāriju un Horvātiju arī panākt ievērojamu progresu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un finanšu noziegumiem; atgādina, ka pirms vienotās valūtas ieviešanas tām būtu jāveic banku nozares, tostarp mazāk nozīmīgu iestāžu, visaptverošs novērtējums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Dānijā un Zviedrijā notiekošās diskusijas par iespēju pievienoties banku savienībai un uzsver, ka sadarbība starp valstu uzraudzības iestādēm ir ārkārtīgi svarīga, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darbībām; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt jau esošos un labi funkcionējošos uzņēmējdarbības modeļus finanšu stabilitātes jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka banku savienība ir nodrošinājusi institucionālo struktūru lielākai tirgus integrācijai, ko nodrošina VUM un VNM, bet ENAS — banku savienības trešais pīlārs — joprojām tiek veidota; atzinīgi vērtē iespējamo noregulējuma satvara pārskatīšanu un atbalsta pašreizējās pārdomas par maksātnespējas tiesību aktu turpmāku mērķtiecīgu saskaņošanu, lai palielinātu banku krīzes pārvaldības efektivitāti un saskaņotību ES, kā arī par banku savienības trešā pīlāra pabeigšanu, izmantojot noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, kuras mērķis ir uzlabot noguldījumu aizsardzības līmeni, vienlaikus līdz minimumam mazinot morālo risku, samazinot banku un valsts saikni un visiem noguldītājiem banku savienībā garantējot vienlīdzīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai 2020. gada 11. decembra Eurosamita paziņojumu, kurā pausts aicinājums Eurogrupai vienprātīgi sagatavot pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku attiecībā uz visiem neizpildītajiem elementiem, kas nepieciešami banku savienības izveides pabeigšanai; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis turpina darboties ārpus Kopienas sistēmas, apdraudot Parlamenta kā viena no likumdevējiem lomu; prasa, lai tas tiktu informēts par notiekošajām diskusijām Eurogrupas un Augsta līmeņa darba grupas ENAS jautājumos līmenī; atkārtoti prasa pastiprināt sadarbību ar Eurogrupas priekšsēdētāju, jo īpaši biežāk rīkojot tādus ekonomiskos dialogus ar Eurogrupas priekšsēdētāju, kas modeļa un regularitātes ziņā līdzinās monetārajam dialogam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka bankas spēja reaģēt uz pašreizējo krīzi ar palielinātu noturību, jo tās bija labāk kapitalizētas un ar mazāku piesaistīto līdzekļu īpatsvaru nekā pirms desmit gadiem, un tas liecina par to, ka pēc 2008. gada finanšu krīzes izveidoto institucionālu struktūru un regulatīvo reformu ietekme ir bijusi pozitīva; tomēr uzskata, ka banku nozarei ir raksturīgas dažas strukturālas nepilnības, ko pašreizējā krīze var vēl vairāk saasināt; pauž īpašas bažas par mantoto ienākumus nenesošu riska darījumu augsto līmeni, kurš daudzām iestādēm bija pirms pandēmijas; norāda, ka INA apjoms kopš banku savienības izveides ir ievērojami samazinājies un ka INA samazināšanās tendence, neraugoties uz Covid-19 krīzi, turpinājās arī 2020. gadā; uzskata, ka banku aktīvu kvalitātes pasliktināšanās var ietekmēt jau tā zemo rentabilitāti, iespējams, izraisot to banku maksātnespēju, kuras ir lielā mērā saistītas ar visvairāk skartajām ekonomikas nozarēm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka banku savienības izveides pabeigšana un KTS padziļināšana nodrošinās labākus apstākļus Eiropas ekonomikas finansēšanai, proti, gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem, kuri joprojām lielā mērā ir atkarīgi no banku kredītiem, lai veicinātu ieguldījumus un darbvietu radīšanu, kā arī vēl vairāk uzlabos Eiropas tirgu konkurētspēju un veicinās ilgtspējīgas privātās investīcijas; uzsver mazo un vidējo banku stabilizējošo ietekmi uz ES ekonomiku krīzes laikā; uzskata, ka ir jāīsteno proporcionāla pieeja regulējuma izstrādē, lai pabeigtu banku savienības un KTS izveidi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatē, ka pilnvērtīga banku savienība kopā ar pilnībā integrētu un stipra KTS veicinātu Eiropas ekonomikas noturību, atbalstītu ekonomiskās un monetārās savienības darbību un stiprinātu euro starptautisko nozīmi; uzsver tādu vienlīdzīgu konkurences apstākļu nozīmi, kuri nepieļauj mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) nostādīšanu nelabvēlīgākā situācijā finansējuma pieejamības ziņā, un nepieciešamību rūpīgi uzraudzīt vērtspapīrotu produktu emisiju; uzskata, ka bankām nevajadzētu uzņemties visu atveseļošanās no krīzes radīto slogu, bet gan drīzāk būtu jāveicina spēcīga KTS, kas veicina Eiropas ekonomikas darbības atjaunošanu un noturīgu atveseļošanu; uzskata, ka Atveseļošanas un noturības mehānisms var dod stimulu banku savienības pabeigšanai, ņemot vērā banku nozares izšķirošo nozīmi kredītu pieejamības nodrošināšanā un pieejamā finansējuma novirzīšanā reālajai ekonomikai, jo īpaši ilgtspējīgiem un sociāli atbildīgiem ieguldījumiem; uzsver privātā finansējuma un investīciju, tostarp publisko investīciju, nozīmi klimatiskās pārkārtošanās atbalstīšanā, kā noteikts Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā; aicina Komisiju turpināt centienus, lai finanšu tirgus darbību labāk saskaņotu ar ilgtspējas mērķiem un vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem, tostarp likumdošanas priekšlikumu par ilgtspējas reitingu izstrādi, pamatojoties uz minētajiem kritērijiem; aicina Komisiju turpināt centienus ilgtspējīga finansējuma jomā, pieņemot atlikušos deleģētos aktus saskaņā ar ES taksonomijas regulu (35) un informācijas atklāšanas regulu (36) un cita starpā stingri piemērojot “nenodari būtisku kaitējumu” metodiku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka jau kopš sistēmas izveides labās VUM un VNV attiecības ir bijušas ļoti būtiskas, tomēr pašreizējā kontekstā pastiprināta abu pīlāru sadarbība īpaši svarīga ir tam, lai nodrošinātu pienācīgu un savlaicīgu rīcību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver būtisko devumu, ko krīzes risināšanā panāca ar tādiem pagaidu pasākumiem kā valsts garantiju shēmas, moratorijs aizdevumu atmaksai finansiālās grūtībās nonākušiem aizņēmējiem, centrālo banku likviditātes programmas un ECB ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (TLTRO), aktīvu iegādes programma (APP) un pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programma (PEPP); uzsver, ka šādi ārkārtēji pagaidu pasākumi būtu jāpapildina ar pasākumiem tirgu un ekonomikas izkropļojumu mazināšanai; turklāt uzsver to, cik liela nozīme ir elastībai, ko regulatori piešķir bankām, lai tās varētu darboties saskaņā ar 2. pīlāra norādījumiem (P2G) un samazinātu kapitāla prasību režīmā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver pandēmijas ārkārtas raksturu un atvieglošanas pasākumu, kas ieviesti, lai sākotnēji ierobežotu ekonomisko kaitējumu, pagaidu raksturu; norāda, ka ekonomiskā atbalsta pasākumiem arī turpmāk jābūt pielāgotiem pašreizējiem un paredzamajiem ekonomiskajiem apstākļiem; prasa īstenot labi organizētu, pakāpenisku un mērķtiecīgu pāreju no pandēmijas atvieglošanas uz atveseļošanas atbalsta instrumentiem, tostarp reformām dalībvalstīs, ko īsteno ar nacionālajiem atveseļošanas un noturības reformu plāniem, jo pāragra vai nekoordinēta pagaidu pasākumu atcelšana varētu izraisīt pirmskrīzes trūkumu un banku nozares neaizsargātības atgriešanos, tostarp palielināt kredītriska ietekmi uz bankām, iespējams, ietekmējot to kapitāla pozīciju un apdraudot izaugsmi un atveseļošanas rezultātus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē mērķtiecīgās izmaiņas Kapitāla prasību regulā (KPR), ko ieviesa ar “KPR paātrināto risinājumu”, lai atbalstītu banku spēju aizdot mājsaimniecībām un uzņēmumiem (37), tādā veidā samazinot Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi un nodrošinot, ka tiesiskais regulējums netraucēti mijiedarbojas ar citiem krīzes novēršanas pasākumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka 2020. gada decembrī VUM nāca klajā ar paziņojumu, ar kuru grozīja tās iepriekšējo ieteikumu par dividenžu maksājumiem un akciju atpirkšanu un kurā pauda ieteikumu, ka bankām, kuras plāno maksāt dividendes vai atpirkt akcijas, ir jābūt rentablām un ar stabilām kapitāla trajektorijām; aicina VUM sniegt aplēsi par peļņas sadali (dividendes un akciju atpirkšana) un mainīgo atalgojumu, ko 2021. gada pirmajā un otrajā trimestrī piemēroja tā kompetencē esošās banku iestādes, un pēc tam novērtēt tā ietekmi uz banku kapitāla pozīciju; aicina VUM izvērtēt, vai izmaksu ierobežojumi arī pēc 2021. gada septembra varēs būt noderīgs instruments laikā, kamēr saglabāsies būtiskas neskaidrības par ekonomikas atveseļošanos un banku aktīvu kvalitāti; aicina Komisiju izpētīt iespējas juridiski saistošu dividenžu un akciju atpirkšanas instrumentu izmantot kā uzraudzības instrumentu krīzes laikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju, kā arī dalībvalstu un Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) sagatavoties gaidāmajam banku aktīvu kvalitātes pasliktinājumam; atzinīgi vērtē EUI 2021. gada marta pirmo kopīgo riska novērtējuma ziņojumu, kurā bankām iesaka tam gatavoties, pielāgojot uzkrājumu modeļus, lai nodrošinātu pienācīga uzkrājuma līmeņa savlaicīgu atzīšanu, nodrošinot pareizu aizdevumu praksi un pienācīgu riska cenas noteikšanu, ņemot vērā to, ka publiskā atbalsta pasākumu, piemēram, aizdevumu moratoriju un publisko garantiju shēmu darbības termiņš beigsies, kā arī piemērojot konservatīvu politiku attiecībā uz dividendēm un akciju atpirkšanu; ņem vērā EUI brīdinājumu finanšu iestādēm par to, ka būtu jāturpina izstrādāt darbības ilgstoši zemu procentu likmju vides uzturēšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ar bažām norāda uz starptautisko finanšu pārskatu standarta (9. SFPS) neviendabīgo piemērošanu attiecībā uz finanšu iestāžu uzkrājumiem nedrošajiem parādiem, kas atklājās Covid-19 pandēmijas laikā; aicina VUM veikt pasākumus, lai nodrošinātu ziņošanas standartu konsekventu piemērošanu banku savienības iestādēs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka integrētai banku savienībai jābūt atkarīgai no labi funkcionējoša vienotā tirgus mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu jomā; aicina Komisiju novērtēt šķēršļus un barjeras, kas rodas patērētājiem, izmantojot banku mazumtirdzniecības produktus, piemēram, pārrobežu hipotekāros aizdevumus, un nākt klajā ar risinājumiem, ar kuriem nodrošina, ka patērētāji var gūt labumu no pārrobežu mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumiem; turklāt norāda uz hipotekāro kredītu procentu likmju lielo atšķirību Savienībā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē paātrināto digitalizācijas tempu banku nozarē, kas ļauj bankām labāk apkalpot klientus attālināti, piedāvāt jaunus produktus un sniegt iespējas paaugstinātai izmaksu efektivitātei; šajā sakarībā uzsver, ka banku nozares digitalizācija būtu jāveic, pilnībā ievērojot patērētāju tiesības, un tajā būtu jāsaglabā finansiālā integrācija, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām ar zemu digitālo vai finanšu prasmju līmeni; uzsver, ka digitalizācijai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi IT sistēmās, pētniecībā un attīstībā un jaunos darbības modeļos, kas īstermiņā bankām var radīt zemāku rentabilitāti; stingri atbalsta Komisijas jauno digitālā finansējuma stratēģiju un atzinīgi vērtē digitālā finansējuma paketi, ar ko Komisija nāca klajā 2020. gadā un kas atvieglos inovatīvu tehnoloģiju izvēršanu pāri robežām, vienlaikus nodrošinot finanšu sektora noturību; ar nepacietību gaida, ka tiks izstrādāti priekšlikumi regulai un direktīvai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (DORA), kas nodrošinās, ka finanšu struktūras ieviesīs pienācīgus aizsardzības pasākumus, ar kuriem mazināt ar IKT saistītu negadījumu ietekmi; uzskata, ka to veiksmīga īstenošana būs atkarīga no ievērojamām publiskā un privātā sektora investīcijām un sadarbības inovācijas jomā, lai panāktu sistēmu lielāku drošību un noturību; uzskata, ka Eiropas banku nozares digitalizācija sniedz iespēju ES piesaistīt ārvalstu kapitālu un konkurēt pasaules tirgū; šajā sakarībā norāda uz pieaugošo savstarpējo saistību starp bankām, kriptoaktīviem un digitālo finansējumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi regulatīvajās un uzraudzības pieejās nodrošināt tehnoloģisko neitralitāti; uzsver nepieciešamību risināt problēmas un izmantot iespējas, ko dod jaunu inovatīvu tehnoloģiju lietošana banku uzraudzībā un maksājumu sistēmu pārraudzībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē ECB darbu saistībā ar digitālo euro, tostarp tās ziņojumu par šo tematu un sabiedriskās apspriešanas rezultātus; norāda, ka atkarībā no digitālā euro konkrētām strukturālajām iezīmēm ietekme uz banku nozari varētu būt ievērojama un tas var ietekmēt tādas jomas kā maksājumi, banku spēja veikt termiņu pārveidošanu un vispārējās aizdošanas spējas un rentabilitāte, un tādēļ aicina ECB turpināt analizēt digitālās valūtas ietekmi uz banku nozari, kā arī tās iespējamo ietekmi uz finanšu stabilitāti; atzinīgi vērtē mērķi par digitālā euro kā droša un konkurētspējīga digitālā maksāšanas līdzekļa izmantošanu līdztekus skaidrai naudai un atzīst tā iespējamos ieguvumus iedzīvotājiem; atbalsta ECB centienus nodrošināt augsta līmeņa privātumu, datu aizsardzību, maksājumu datu konfidencialitāti, kibernoturību un drošību; pieņem zināšanai diskusiju par digitālo valūtu un atzīst pievienoto vērtību, ko digitālā valūta varētu sniegt euro starptautiskās nozīmes stiprināšanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ņem vērā to, ka Centrālo banku un uzraudzības iestāžu vadītāju grupa (GHOS) 2020. gada martā pārskatīja “Bāzele III” regulējuma galīgo elementu īstenošanas grafiku, lai palielinātu banku un uzraudzības iestāžu darbības spēju reaģēt uz Covid-19 pandēmijas tūlītējām sekām; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt stabilus globālos banku darbības standartus un to konsekventu un savlaicīgu īstenošanu; gaida topošo Komisijas priekšlikumu par galīgo “Bāzele III” standartu īstenošanu; atgādina, ka īstenošanā būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips un attiecīgā gadījumā jāievēro ES banku nozares īpatnības un daudzveidība, vienlaikus nodrošinot, ka ES Kapitāla prasību regula ir atbilstīga Bāzeles regulējumam; uzsver, ka pašreizējā pārskatīšanā būtu jāievēro princips, kas prasa būtiski nepalielināt vispārējās kapitāla prasības un vienlaikus stiprināt Eiropas banku vispārējo finansiālo stāvokli; atgādina 2016. gada 23. novembra rezolūciju par “Bāzele III” vienošanās finalizāciju (38) un aicina Komisiju tiesību aktu priekšlikumu izstrādē ņemt vērā tajā iekļautos ieteikumus; aicina Komisiju ieviest pasākumus, kuru mērķis ir palielināt banku aizdevumus reālajai ekonomikai, jo īpaši MVU, un finansēt atveseļošanos, kā arī digitālo un vidisko pārkārtošanos Eiropā; uzsver – lai saglabātu savu ekonomisko suverenitāti un stratēģisko autonomiju, ES ir vajadzīgas spēcīgas un konkurētspējīgas Eiropas bankas, kas piedāvā vairumtirdzniecības banku pakalpojumus dažāda lieluma uzņēmumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka pastāv būtiska nebanku finanšu starpniecības nozares un tradicionālās banku nozares mijiedarbība, kas rada bažas par sistēmisku risku, ņemot vērā to, ka nebanku finanšu starpniecības nozare netiek atbilstoši regulēta un uzraudzīta; uzsver, ka nesenais pandēmijas satricinājums parādīja, ka nebanku sektors var palielināt tirgus nestabilitāti un cenu pārmaiņas, jo īpaši tad, ja tirgus likviditāte ir pakļauta spiedienam; aicina Komisiju apsvērt, vai ir vajadzīgi papildu makroprudenciālie instrumenti, proti, ex ante likviditātes pārvaldības instrumentu izstrāde un esošo sviras pasākumu rūpīga analīze; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ņem vērā banku un centrālo darījumu partneru (CCP) savstarpējo atkarību; norāda uz šaubām, kas saistītas ar banku un CCP atbildību par iespējamiem zaudējumiem, kuri rodas pēc kritiskās situācijas beigām, un šādas atbildības ietekmi uz banku prudenciālajām prasībām; šajā sakarībā uzsver riskus, kas saistīti ar pārmērīgu paļaušanos uz Apvienotās Karalistes CCP, un atzinīgi vērtē Komisijas pagājušā gada laikā pieņemtos pasākumus, ar kuriem nosaka kritērijus trešo valstu CCP klasificēšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par nespēju nodrošināt pilnīgu dzimumu līdzsvaru ES finanšu iestādēs un struktūrās un jo īpaši par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; uzsver, ka dzimumu līdzsvars valdēs un darbaspēka struktūrā sniedz ieguvumus gan sabiedrībai, gan ekonomikai; uzskata, ka Savienības finanšu struktūru un iestāžu amata kandidātu atlasei būtu jābalstās uz nopelnu un spēju kritērijiem, lai attiecīgā iestāde vai struktūra varētu darboties pēc iespējas efektīvi; aicina valdības un visas iestādes un struktūras pēc iespējas drīzāk par prioritāti noteikt pilnīga dzimumu līdzsvara panākšanu, tostarp turpmāk sagatavot dzimumu ziņā līdzsvarotus kandidātu sarakstus visām amata vietām, iecelšanai kurās nepieciešama Parlamenta piekrišana, tostarp ECB un ES augstākā līmeņa finanšu iestādēs, cenšoties katrā kandidātu izvirzīšanas procedūrā iekļaut vismaz vienu sievieti un vienu vīrieti; atgādina par 2019. gada 14. marta rezolūciju (39), kuras mērķis ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru topošajā amata kandidātu sarakstā ES ekonomikas un monetāro lietu jomā, un atkārtoti pauž apņemšanos neņemt vērā to kandidātu sarakstus, kuros nav ievērots dzimumu līdzsvara princips; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju pārskatīt atbilstības kritērijus, lai piesaistītu lielāku skaitu pieteikumu no sievietēm; |
| --- | --- |

24.

Uzraudzība

| 25. | atzinīgi vērtē Eiropas banku uzraudzības nozīmi, nodrošinot pagaidu kapitālu un darbības atvieglojumu noteikšanu bankām, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, lai tās varētu turpināt sniegt finansiālu atbalstu uzņēmumiem un mājsaimniecībām un absorbēt zaudējumus, vienlaikus saglabājot augstas kvalitātes uzraudzību; norāda uz VUM bažām saistībā ar banku nozarē vērojamām augstajām izmaksām, zemo rentabilitāti, tirgus stagnācijas prognozēm un nepietiekamiem ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās; prasa sniegt norādījumus par paredzamo laikposmu un pieeju rezervju atjaunošanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ES banku uzraudzības pārredzamību un paredzamību, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno praksi, proti, bankām paredzēto 2. pīlāra prasību publicēšanu; uzskata, ka individuālu prasību noteikšana VUM prognozes padara uzticamākas un veicina informētāku ieguldītāju lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sagaida, ka nesenās izmaiņas VUM organizatoriskajā struktūrā, vienkāršojot sistēmu un iekļaujot tehnoloģiskus jauninājumus, atvieglos uz risku balstītu uzraudzību un iekšējo institucionālo sadarbību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ļoti atzinīgi vērtē 2020. gada novembra VUM analīzi par banku sektora iespējamo neaizsargātību dažādu scenāriju gadījumā, ņemot vērā satricinājuma ietekmi uz aktīvu kvalitāti un kapitālu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka pareizai kredītriska pārvaldībai arī turpmāk vajadzētu būt vienai no VUM galvenajām prioritātēm; piekrīt VUM bažām par to, ka bankas varētu mainīt savus kredītriska modeļus, un šajā sakarībā ņem vērā VUM uzraudzības gaidas attiecībā uz pienācīgu darbības sagatavošanu, paredzot ieņēmumus nenesošu aizdevumu pieaugumu un nodrošinot stingru kredītriska pārvaldību, kā izklāstīts tā vēstulēs svarīgāko iestāžu izpilddirektoriem un Covid-19 kredītriska stratēģijā; atbalsta VUM pastiprināto uzraudzību pār tirgiem ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru; norāda, ka ne visas bankas ir spējušas sasniegt VUM gaidas kredītriska pārvaldības jomā un tādēļ ir vajadzīgi turpmāki centieni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka Covid-19 izraisītā krīze palielina INA turpmākas uzkrāšanās risku; ar bažām norāda uz ECB prognozi, ka saskaņā ar nelabvēlīgu, bet ticamu scenāriju INA apjoms līdz 2022. gada beigām varētu sasniegt pat 1,4 triljonus EUR; uzsver, ka nolūkā novērst INA uzkrāšanos īstermiņā izšķiroši svarīgi ir nodrošināt to aktīvu pienācīgu un savlaicīgu pārvaldību, kuru kvalitāte banku bilancē ir slikta; iesaka dalībvalstīm veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu; tādēļ norāda uz Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu par ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšanu pēc Covid-19 pandēmijas (COM(2020)0822), kas ļauj bankām atbalstīt ES mājsaimniecības un uzņēmumus; cer, ka ar Patēriņa kredītu direktīvas (40) pārskatīšanu, paredzot stingrākus noteikumus par aizņēmēju aizsardzību pret ļaunprātīgu praksi un nodrošinot minēto tiesību vienādu piemērošanu gan esošajiem, gan jauniem aizdevumiem, panāks augstu aizņēmēju aizsardzības līmeni; prasa uzraudzīt iespējamo “kraujas malas” scenāriju ietekmi, īpaši pagaidu atvieglojumu atcelšanas brīdī; aicina uzraudzītājus arī turpmāk pienācīgi apsvērt INA masveida atsavināšanas iespējamo blakusietekmi uz to banku prudenciālajām bilancēm, kurās izmantoti iekšējie modeļi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka bankām būtu jāievēro piemērojamie prudenciālie noteikumi un uzraudzības pamatnostādnes attiecībā uz INA un jāsaglabā darbības spēja, lai proaktīvi pārvaldītu grūtībās nonākušos parādniekus un kontrolētu to bilances, tā paātrinot slikto aizdevumu agrīnu identificēšanu, un tādējādi mazinātu savas aizdošanas spējas vājināšanās risku būtiska pieprasījuma pēc investīcijām laikā, kas saistīts ar ekonomikas atveseļošanu; uzsver pastāvošo elastīgumu ECB pamatnostādņu par INA īstenošanā, tostarp piešķirot bankām ar īpaši lielu INA apjomu vairāk laika INA apjoma samazināšanas stratēģiju iesniegšanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka riska samazināšana banku nozarē veicinātu stabilāku, spēcīgāku un uz ekonomikas izaugsmi orientētu banku savienību; šajā sakarībā norāda uz politisko vienošanos par Komisijas priekšlikumu direktīvai par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem, kura veicinās INA sekundāro tirgu attīstību ES un kuras mērķis ir palīdzēt bankām samazināt INA apjomu bilancēs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst banku lomu, pandēmijas laikā atbalstot uzņēmumus un reālo ekonomiku dažās dalībvalstīs; uzsver, ka bankām būtu rūpīgi jānovērtē uzņēmumu finansiālā stabilitāte un dzīvotspēja, proaktīvi jāsadarbojas ar grūtībās nonākušiem parādniekiem, lai pārvaldītu viņu riskus, un jāpiedāvā finansēšanas un dzīvotspējīgas pārstrukturēšanas vai piemērotas alternatīvās iespējas dzīvotspējīgām nozarēm un uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lai nodrošinātu, ka saistību neizpilde pēc iespējas tiek novērsta un ka uzņēmumiem un patērētājiem nedraud pārmērīgas parādsaistības; uzsver, ka prudenciālais regulējums būtu konsekventi jāgroza, lai atļautu un veicinātu iecietības pasākumu piemērošanu uzņēmumiem un mājsaimniecībām, ja bankas atveseļošanās izredzes joprojām vērtē kā lielas, un prasa likvidēt visus regulatīvos šķēršļus tā piemērošanai; mudina bankas kā galējo līdzekli apsvērt dzīvotnespējīgu uzņēmumu darbības strukturētu pārtraukšanu tirgū; uzskata, ka bankām būtu jānodrošina pienācīga Eurosistēmas kredītu nodošana reālajai ekonomikai; atzinīgi vērtē pasākumus, kas izklāstīti Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēkiem un uzņēmumiem – jauns rīcības plāns” (COM(2020)0590) un tā pielikumā par MVU novirzīšanu pie alternatīviem finansējuma sniedzējiem gadījumā, ja to kredīta pieteikums ir atteikts; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina EUI pilnībā izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, tostarp attiecīgā gadījumā produktu intervences pilnvaras gadījumos, kad finanšu un kredītprodukti ir radījuši vai, ļoti iespējams, radīs kaitējumu patērētājiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt patērētāju tiesības, jo īpaši attiecībā uz negodīgiem un agresīviem noteikumiem un praksi, maksu par banku pakalpojumiem, produktu izmaksu pārredzamību, rentabilitāti un riskiem; norāda, ka banku savienībai joprojām trūkst efektīvu instrumentu to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras patērētāji, piemēram, negodīga komercprakse un mākslīgi radīti sarežģījumi; šajā sakarā aicina EBI lielāku uzmanību veltīt savu pilnvaru īstenošanai patēriņa tendenču pienācīgas apkopošanas, analīzes un paziņošanas jomā, kā arī kompetento iestāžu ierosināto finanšpratības un izglītības iniciatīvu pārskatīšanai un koordinēšanai; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt negodīgos noteikumus un paņēmienus, ko patērētāju līgumos izmanto banku nozare, un, izmantojot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, nodrošināt Direktīvas par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (41) faktisku un ātru īstenošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka paredzamie kredītzaudējumi apvienojumā ar pašreiz zemo procentu likmju situāciju varētu negatīvi ietekmēt banku rentabilitāti; norāda uz nepieciešamību bankām pielāgot savus uzņēmējdarbības modeļus ilgtspējīgākām, izmaksu taupīšanas un tehnoloģiski modernākām stratēģijām un veikt uzņēmējdarbības funkciju stratēģisko vadību un piesardzīgu pārraudzību, pilnībā ievērojot patērētāju tiesības; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai banku lēmumi par uzkrājumiem to kreditēšanas spēju atbalstam netiktu nepamatoti atlikti, jo īpaši tad, ja pieprasījums pēc aizdevumiem atkal pieaugs; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž satraukumu par neseno banku krīžu atklāto situāciju, proti, ka kredītiestādes ir regulāri mazumtirdzniecības klientiem nepareizi tirgojušas obligācijas un citus finanšu produktus; pauž nožēlu par to, ka BAND noteikumu par patērētāju aizsardzību izpilde attiecībā uz minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) ir bijusi fragmentāra; mudina Komisiju izvērtēt banku iestāžu nepareizi veikto finanšu produktu tirgošanu un, pamatojoties uz konstatējumiem, nākt klajā ar attiecīgiem priekšlikumiem, tostarp gaidāmajā BAND pārskatīšanā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka iespējamie ieguvumi, ko banku konsolidācija gan ES, gan pārrobežu mērogā sniedz banku nozares zemās rentabilitātes, jaudas pārpalikuma un sadrumstalotības novēršanā, būtu vairāk jādokumentē; ņem vērā banku nozares tendenci iesaistīties konsolidācijā un šajā sakarā norāda uz ECB rokasgrāmatu par uzraudzības pieeju konsolidācijai, atbalstot labi izstrādātus un īstenotus uzņēmumu apvienošanās veidus; uzsver ieguvumus, ko sniedz finanšu nozaru daudzveidības/dažādības aizsardzība, veidojot uzticēšanos sistēmai un uzturot finanšu stabilitāti; aicina Komisiju ņemt vērā secinājumus, kas izdarīti Finanšu stabilitātes padomes 2021. gada novērtējumā par banku, kuras ir “pārāk lielas, lai bankrotētu”, reformu ietekmi uz finanšu sistēmu, un veikt turpmākus pasākumus saistībā ar tiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nožēlu par to, ka ar izcelsmes un uzņēmējas valsti saistīti jautājumi joprojām ir izaicinājums banku savienības izveides pabeigšanai, un uzskata, ka ENAS ieviešana līdztekus turpmākiem riska mazināšanas pasākumiem ir daļa no risinājuma; pauž bažas par to, ka, ja INA līmenis pieaugs laikā, kad valsts atbalsta pasākumi sāks samazināties, izcelsmes un uzņēmējas valstis var ieviest aktīvu aizsardzības pasākumus un atjaunot norobežošanu; uzsver, ka bankām būtu jāspēj darboties pāri robežām un vienlaikus pārvaldīt savu kapitālu un likviditāti konsolidētā līmenī, nosakot ticamus un izpildāmus aizsardzības pasākumus uzņēmējām valstīm attiecībā uz resursu pieejamību un ietekmi uz finanšu stabilitāti, lai dažādotu risku un novērstu rentalibitātes trūkumus; uzskata, ka ir nepieciešama pakāpeniska saskaņošana jomās, uz kurām attiecas dalībvalstu izvēles iespējas un rīcības brīvība, tostarp maksātnespējas tiesību jomā, lai veicinātu noregulējuma plānošanu pārrobežu banku grupām banku savienībā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž bažas par to, ka, dalībvalstīm pārdodot arvien vairāk valsts obligāciju, palielināsies arī valsts parāda īpatsvars banku bilancēs, kas var pasliktināt valsts un banku saikni; uzskata, ka Next Generation EU izveide nodrošinās augstas kvalitātes un zema riska Eiropas aktīvus, ļaujot banku bilancēs līdzsvarot valsts obligācijas un palīdzot samazināt apburto loku, kurā iesaistītas bankas un valstis; atgādina, ka Next Generation EU būs svarīga nozīme atveseļošanas atbalstīšanā un tai jāsniedz iespēja uzlabot investīcijas, veikt ikvienā ES dalībvalstī nepieciešamās reformas, kuru pamatā ir saskaņotie kritēriji, un turpināt sniegt ieguldījums Eiropas banku sistēmas stiprināšanā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka nolūkā atrisināt izcelsmes un uzņēmējas valsts problēmas, pārtraukt valsts un banku saikni un atbalstīt banku konsolidācijas centienus būtu jāievieš Eiropas mēroga drošības tīkls, jāizstrādā un jāīsteno grupas iekšējie finansiālā atbalsta nolīgumi, ko paredz banku atveseļošanas plāni, un pakāpeniski jāsaskaņo jomas, kurās piemēro valstu iespējas un rīcības brīvību, tostarp attiecībā uz maksātnespēju, vienlaikus turpinot īstenot riska mazināšanas centienus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka tiesiskajam regulējumam par prudenciālas pieejas izmantošanu attiecībā uz valsts parādu ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver stabilu iekšējās pārvaldības struktūru svarīgo lomu bankās un norāda uz nepilnībām, kas konstatētas VUM 2020. gada uzraudzības un novērtēšanas procesā (SREP), kura mērķis bija analizēt to, kā bankas novērš ar krīzi saistīto risku kapitālam un likviditātei, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, kas skar atsevišķas bankas; atzinīgi vērtē mērķtiecīgo pieeju informācijas vākšanai kapitāla un likviditātes novērtēšanas vajadzībām; uzsver, ka ir svarīgi ieviest augstākos standartus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz banku valdes locekļiem piemērojamajiem atbilstības un piemērotības novērtējumiem, kurus pašlaik dažādās dalībvalstīs interpretē atšķirīgi, jo Kapitāla prasību direktīva tiek transponēta ļoti dažādi; tādēļ prasa turpināt saskaņošanu šajā jomā; uzstāj, ka kompetentajām iestādēm atbilstības un piemērotības novērtējumi vienmēr ir jāveic ex ante, nevis ex post; atbalsta ECB plānu 2021. gadā pārskatīt savu pašreizējo rokasgrāmatu par atbilstības un piemērotības novērtējumu un izklāstīt savas vēlmes uzraudzības jomā attiecībā uz valdes locekļu atlases kritērijiem; gaida ECB priekšlikumus par tādu pasākumu kopumu, kuru mērķis ir uzlabot atbilstības un piemērotības uzraudzību; šajā sakarībā mudina apsvērt iespēju atbilstības un piemērotības prasības iekļaut Kapitāla prasību regulā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka 2021. gada 29. janvārī sāktā ES mēroga spriedzes testa mērķis ir pārbaudīt banku kapitāla situācijas attīstību apstākļos, kad aktīvu kvalitāte pasliktinās zemu procentu likmju vides scenārijā; aicina EBI paplašināt turpmāko spriedzes testu tvērumu, jo tiek uzskatīts, ka pārbaudē atlasītā 51 banka ir pārāk šaurs tvērums; uzsver, ka spriedzes testu veikšana un aktīvu kvalitātes pārskatīšana piemērotā brīdī slīdošas izlases veidā sistēmiski mazāk nozīmīgās bankās ir svarīgi pasākumi uzticības vairošanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē VUM centienus sniegt bankām norādījumus un skaidrību attiecībā uz pašnovērtējumu un pienācīgu ziņošanu par riskiem, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir vajadzīgs papildu uzraudzības spiediens, lai finanšu iestādes pienācīgi atklātu ar klimatu un vidi saistītus riskus; uzskata, ka VUM klimata riska spriedzes tests ir svarīgs solis banku prakses novērtēšanā un konkrētu uzlabojumu jomu noteikšanā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ECB rokasgrāmatā par klimata un vides riskiem sniegto ieteikumu uzlabot stratēģisku un visaptverošu pieeju ar klimatu saistītā riska novēršanai; atbalsta ideju par banku pašnovērtējuma un rīcības plānu sagatavošanu 2021. gadā un turpmāku banku darbību uzraudzības pārbaudi 2022. gadā; uzskata, ka šādu pašnovērtējumu un ziņošanas pamatā vajadzētu būt proporcionalitātes principam un tie nedrīkst kaitēt banku spējām un konkurētspējai; pieņem zināšanai EBI iniciatīvu īstenot ES mēroga izmēģinājuma projektu klimata riska novērtēšanai un norāda uz tā konstatējumiem, ka ir vajadzīga plašāka informācijas atklāšana par pārejas stratēģijām un siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām, lai bankas un to uzraudzības iestādes varētu precīzāk novērtēt klimata risku; atgādina, ka investīcijas neilgtspējīgās ekonomiskajās darbībās un aizdevumi šādām darbībām var radīt balasta aktīvus vai neatgūstamas investīcijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda uz EBI lomu, vadot, koordinējot un uzraugot ES finanšu sektora cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu; atzinīgi vērtē ECB pēdējo divu gadu centienus uzlabot informācijas apmaiņu starp VUM un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas (AML/CFT) novēršana uzraudzības iestādēm, lai prudenciālās uzraudzības pasākumos labāk ņemtu vērā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas aspektus; prasa šī pienākuma izpildei nodrošināt atbilstošu finansējumu un resursus; atzinīgi vērtē EBI atbalstu individuālai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pilnvaru īstenošanai visās dalībvalstīs un prasa veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas uzraudzība ir balstīta uz risku, samērīga un efektīva; norāda uz atšķirībām valstu iestāžu pieejā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas uzraudzībai un ES tiesību aktu piemērošanai, kas var izraisīt regulējuma arbitrāžu; mudina Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas noteikumus daļēji pārveidot par regulu; pauž nožēlu, ka vairākas dalībvalstis vēl nav pilnībā transponējušas Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu IV un V un ka pat vēl vairākās dalībvalstīs ir konstatēti nopietni trūkumi to efektīvā īstenošanā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sākusi pienākumu neizpildes procedūras, un aicina Komisiju sākt pārkāpuma procedūras par atlikušajiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu netransponēšanas un neīstenošanas gadījumiem; pieņem zināšanai EBI otro pilnvarojumu, kas paredz izstrādāt datubāzi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu 2021. gadā un uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp Eiropas iestādēm; uzsver, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas kolēģijām pārrobežu grupās, ko veido visas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas iestādes jurisdikcijās, kurās šādas grupa darbojas, ir svarīga loma, novērtējot to, kā grupa darbojas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu visaptverošai Savienības politikai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, kas publicēts 2020. gada 7. maijā; aicina Komisiju ātri pieņemt tiesību aktu kopumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Eiropas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības iestādes izveidi; uzsver, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma darbības jomai būtu jāaptver kriptoaktīvu emitenti un pakalpojumu sniedzēji; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot Eiropas finanšu izlūkošanas vienību (FIU); |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver banku nozares svarīgo lomu cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; atkārtoti pauž Parlamenta nostāju, ka pastiprinātas revīzijas prasības un prasība “pazīsti savu klientu” ir nepieciešamas darījumiem ar valstīm, kas iekļautas I vai II pielikumā sarakstam ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas digitālās finanšu darbības paketi; uzskata, ka Komisijas priekšlikumi par kriptoaktīvu tirgiem un digitālās darbības noturību ir savlaicīgi, lietderīgi un nepieciešami; uzsver — lai gan digitālā finanšu darbība palielina finansēšanas iespējas patērētājiem un uzņēmumiem, būtu jāsaglabā patērētāju aizsardzība un finanšu stabilitāte; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ņem vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES; pieņem zināšanai progresu, ko daudzas nozīmīgas bankas ir guvušas, īstenojot mērķtiecīgus darbības modeļus pēc Brexit, par kuriem tika panākta vienošanās ar VUM, un atbalsta VUM centienus uzraudzīt progresu virzībā uz šādu modeļu izmantošanu aktīvu, personāla un uzskaites prakses jomā; saistībā ar uzņēmumu pārvietošanu uz ES atkārtoti norāda, ka t. s. tukšas čaulas sabiedrības eurozonā nav pieņemamas; uzskata, ka būtu jānovērš pašreizējās ES tiesiskā regulējuma nepilnības un jāstiprina uzraudzība, turklāt atgādina, ka kopš pārskatītās ieguldījumu brokeru sabiedrību regulas (42) stāšanās spēkā 2021. gada jūnijā VUM ir uzņēmies tiešu atbildību par sistēmiski nozīmīgu ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus regulatīvajā telpā un nepieļaut sacensību pēc iespējas zemāku regulatīvo standartu piemērošanā; šajā sakarībā pieņem zināšanai ECB un AK iestāžu saprašanās memorandu, kas balstās uz paraugu, par kuru notika sarunas ar EBI un kurš skar piesardzīgu uzraudzību ārpus apdrošināšanas un pensiju shēmām, un kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī, nodrošinot stabilu pamatu VUM un Apvienotās Karalistes Prudenciālā regulējuma iestādes sadarbībai uzraudzības jomā, galveno uzmanību pievēršot informācijas apmaiņai un savstarpīgumam attieksmē pret pārrobežu banku grupām un par mērķi nosakot dalītu atbildību par filiāļu uzraudzību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka proporcionalitātes principa ievērošana ir būtiska banku uzraudzība darbībai, jo īpaši mazākām iestādēm; |
| --- | --- |

52.

Noregulējums

| 53. | paļaujas uz to, ka VNF atbalsta mehānisma ieviešana 2022. gadā, proti, divus gadus agrāk nekā sākotnēji paredzēts, atjaunojamas ESM kredītlīnijas veidā, banku savienībā nodrošinot drošības tīklu banku noregulējumam, stiprinās krīzes pārvaldības sistēmu un ir svarīgs solis ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu; norāda, ka VNF ievērojamā paplašināšana un kopīgais atbalsta mehānisms nodrošinās VNV piekļuvi kopējiem līdzekļiem, kuru apmērs krietni pārsniedz 100 miljardus EUR; norāda, ka vienlaikus ar ENAS izveidi ir jāturpina samazināt banku sistēmu riskus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzstāj, ka bankām ir jābūt pilnībā atbildīgām par savu darbību, nevis jāļauj nodokļu maksātājiem uzņemties krīzes pārvaldības radīto slogu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka, lai gan VNV 2020. gadā nebija jāveic noregulējuma darbība, tā tomēr rūpīgi sadarbojās ar VUM pirmskrīzes gadījumos; pieņem zināšanai tiesiskās aizsardzības pasākumus un elastīgumu, ko VNV noteikusi, lai sasniegtu MREL starpposma mērķus, neapdraudot noregulējamību; uzsver, ka informācija par šādiem pasākumiem VNV tīmekļa vietnē joprojām ir ļoti ierobežota; mudina VNV palielināt pārredzamību un jo īpaši publiskot norādījumus, ko ievēro iekšējās noregulējuma grupas (IRT), piemērojot ar Covid-19 saistītos atvieglošanas pasākumus; pieņem zināšanai VNV izstrādāto 2020. gada MREL politiku un īpašo ziņošanu par MREL saskaņā ar BAND regulējumu; atzinīgi vērtē pašreizējā noregulējuma plānošanas cikla paplašināšanu 2021. gadam un atkārtoti norāda, ka samērīga MREL noteikšana ir viens no galvenajiem elementiem banku noregulējamības uzlabošanā, vienlaikus nodrošinot lielāku finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka prasību par agrīnas intervences pasākumu izmantošanu un ECB standarta uzraudzības pilnvaru pašreizējā pārklāšanās var kavēt agrīnas intervences pasākumu īstenošanu; šajā kontekstā uzstāj, ka šī pārklāšanās būtu jānovērš, un paļaujas uz to, ka katra instrumenta juridiskais pamats tiks precizēts, lai nodrošinātu pasākumu pienācīgu un pakāpenisku piemērošanu; šajā sakarībā, ņemot vērā Revīzijas palātas ieteikumu par skaitliski izteiktām robežvērtībām agrīnas intervences pasākumu uzsākšanai, atbalsta ātru uzraudzības darbību piemērošanu, vienlaikus nepieļaujot no automātiskuma; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka ir jāatvieglo to banku likvidācija, kuru noregulējumā VNV vai valsts noregulējuma iestāde nesaskata sabiedrības intereses; norāda, ka uzņēmējdarbības pārdošanas stratēģija var būt svarīgs instruments, kuru VNV izmanto, lai noregulējuma procesā samazinātu zaudējumus; atzīst, ka ir nepieciešams saskaņotāks regulējums attiecībā tirgus darbības pārtraukšanu maksātnespējas gadījumā, lai izvairītos no neskaidrībām un nodrošinātu saskaņotu rīcību saistībā ar bankas licences anulēšanu; atzīst, ka noguldījumu garantiju sistēmu (NGS) alternatīvajiem pasākumiem attiecībā uz noguldījumu portfeļu pārskaitījumu finansēšanu šādos gadījumos var būt svarīga nozīme, jo īpaši attiecībā uz mazām un vidējām bankām, ja vien tie nemazina noguldītāju aizsardzību un NGS ir pietiekams finansējums, lai samazinātu nodokļu maksātāju iemaksas un vērtības iznīcināšanu un nodrošinātu finanšu stabilitāti, un citos gadījumos tas var arī mazināt plaisu starp 8 % iekšējās rekapitalizācijas priekšnosacījumu, kas nodrošina piekļuvi noregulējuma fondam, un bankas zaudējumu segšanas spēju, to neattiecinot uz noguldījumiem, ko paredzēts pārskaitīt; uzsver, ka minimālo izmaksu pārbaude būtu stingri jāpiemēro šādiem pasākumiem; tādēļ aicina Komisiju ieviest lielāku skaidrību attiecībā uz zemāko izmaksu principu un NGS līdzekļu izmantošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzīmē, ka pašreizējā maksātnespējas režīmu dažādība rada neskaidrību par likvidācijas procedūru iznākumu; uzskata – lai banku savienība darbotos efektīvi, ir jāturpina saskaņot banku maksātnespējas tiesību aktus; aicina Komisiju pēc detalizētas izpētes un konsultācijām ar valstu iestādēm un parlamentiem apsvērt to, kā vēl vairāk veicināt konkrētu aspektu saskaņošanu spēkā esošos valstu maksātnespējas tiesību aktos, kā arī pārskatīt noteikumus ārējā finansējuma izmantošanai, lai nodrošinātu stimulu pielāgošanu un godīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | jo īpaši uzskata, ka ir lietderīgi pieņemt mērķtiecīgu pieeju kreditoru hierarhijas saskaņošanai banku maksātnespējas procedūrās, lai palielinātu NGS finansējuma apjomu noregulējumā un pasākumos, kas nav izmaksāšana, kamēr vien NGS ir pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka ir jāveic vairāku banku noregulējums un tam ir nepieciešams pārskatīt sabiedrības interešu izvērtējumu, lai palielinātu pārredzamību un ex-ante prognozējamību attiecībā uz tā gaidāmo iznākumu un tādējādi noregulējuma instrumentus varētu piemērot plašākai banku grupai, jo īpaši vidējām bankām, kā arī nodrošinātu skaidrību, kas nepieciešama saskaņotāku un samērīgāku MREL līmeņu panākšanai; norāda uz VNV pašreizējo darbu šajā jomā; prasa novērst neatbilstības starp iekšējo noregulējuma grupu veiktajiem kritiski svarīgo funkciju novērtējumiem, kā minēts Revīzijas palātas 2021. gada ziņojumā par noregulējuma plānošanu VNM; turklāt uzsver, ka ir saskaņoti jāpārskata valsts atbalsta noteikumi un Komisijas 2013. gada Banku darbības paziņojums, lai tajos atspoguļotu panākumus krīzes pārvarēšanas satvara īstenošanā un uzlabošanā un nodrošinātu konsekventas BAND prasības, pienācīgi ņemot vērā nesenos Eiropas Savienības Tiesas nolēmumus; turklāt norāda uz Revīzijas palātas 2021. gada ieteikumu VNV ievērot vienoto noteikumu kopumu, katrā noregulējuma plānā nosakot būtiskus šķēršļus noregulējamībai, un ievērot pienācīgu procedūru to atcelšanai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atbalsta ideju apsvērt grupu sanācijas un noregulējuma plānu nozīmi, kā arī to praktisko īstenošanu saistībā ar krīzes pārvarēšanas sistēmas pārskatīšanu, lai nodrošinātu efektīvāku pieeju grūtību pārvarēšanai pārrobežu banku pakalpojumu jomā; norāda uz priekšlikumiem, kas paredz iespēju banku grupām par to, ka to meitasuzņēmumi un mātesuzņēmumi var slēgt oficiālu vienošanos par savstarpēju likviditātes atbalsta sniegšanu, un šādu atbalstu sasaistīt ar to grupas atveseļošanas plāniem, lai veicinātu esošo noteikumu līdzsvarotu izmantošanu izcelsmes un uzņēmējā valstī; uzskata, ka vajadzības gadījumā šādu oficiālu nolīgumu izpildē būtu jāiesaista kompetentās iestādes; norāda, ka grupu atveseļošanas un noregulējuma plānos varētu pieļaut MREL kalibrēšanu un to, ka banku iemaksas dažādajos drošības tīklos būs patiesi balstītas uz risku, tajos atspoguļojot šo drošības tīklu izmantošanas iespējamību un apmēru saskaņā ar vēlamo krīzes pārvaldības stratēģiju; |
| --- | --- |

61.

Noguldījumu apdrošināšana

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi, lai noguldītāju uzkrājumu aizsardzības līmenis būtu līdzvērtīgs visā banku savienībā neatkarīgi no banku atrašanās vietas; norāda, ka DGSD īstenošanas mērķis, garantējot līdz 100 000 EUR banku noguldījumiem, ir veicināt augstāku noguldījumu aizsardzības līmeni; atzīst Komisijas centienus, ieviešot ENAS, vēl vairāk stiprināt iedzīvotāju uzticēšanos noguldījumu aizsardzībai; tajā pašā laikā atzīst ENAS nozīmīgo ieguldījumu, palīdzot mazināt valsts un banku saikni; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, cik svarīga ir NGS veikto iemaksu riska proporcionalitāte; brīdina, ka uz risku balstītas pieejas nepiemērošana var radīt bezatbildīgas rīcības risku un parazītismu, izraisot konservatīvu spekulatīvās uzņēmējdarbības modeļu subsidēšanu; uzsver, ka arī iemaksām turpmākajā ENAS ir jābūt proporcionālām riskam; norāda, ka dažādu iestāžu nesistemātiskie riski banku savienībā joprojām ir atšķirīgi; atkārtoti uzsver, ka visiem banku savienības dalībniekiem ir jātransponē BAND un DGSD, lai nodrošinātu viendabīgu riska samazināšanu visā banku savienībā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pieņem zināšanai CMDI regulējuma pārskatīšanu un starpposma risinājumu hibrīda ENAS izveidei, kas ir pirmais solis ceļā uz ENAS pilnīgu pabeigšanu saskaņā ar Komisijas 2015. gada priekšlikumu, kura pamatā ir ideja par jauna centrālā fonda līdzāspastāvēšanu ar fondiem, kas paliek valstu NGS līmenī un tiek kombinēti ar samērīgu VNV nozīmes palielināšanu; vērš uzmanību uz ciešo savstarpējo saikni starp krīzes pārvaldību un ENAS un nepieciešamību tās skatīt kopīgi, lai izvairītos no banku savienības renacionalizācijas un saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; šajā sakarībā norāda, ka, pārskatot CMDI, būtu jācenšas uzlabot regulējuma saskaņotību un konsekvenci; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai atsāktu sarunas par ENAS, izmantojot ceļveža darba plānu; prasa dalībvalstīm stingri apņemties strādāt pie tā, lai panāktu vienošanos, kas atbilst Savienības kopējām interesēm; pauž apņemšanos strādāt pie tā, lai panāktu vienošanos par ENAS, vienlaikus turpinot darbu pie riska mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā institucionālās aizsardzības shēmu nozīmi iesaistīto iestāžu aizsardzībā un stabilizācijā; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OV C 362, 8.9.2021., 45. lpp.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.lv.html.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2019~4851adc406.lv.html

(4)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(5)  OV C 395, 29.9.2021., 72. lpp.

(6)  OV C 395, 29.9.2021., 89. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0110.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0039.

(9)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458 .en.pdf.

(10)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P091020.pdf

(11)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.esbceuropeanbankingsupervisionresponsetoeuropeancommissionpublicconsultationdigitalfinancestrategyeuropefintechactionplan2020~b2e6cd0dc4.en.pdf

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020HB0062&from=EN

(13)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.202010_eunon-bankfinancialintermediationriskmonitor2020~89c25e1973.en.pdf

(14)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2020/December%202020/961060/Risk%20Assessment_Report_December_2020.pdf

(15)  Pētījums “Regulatorry Sandboxes and Innovation Hubs for FinTech:”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departaments, 2020. gada septembris.

(16)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20dashboard/Q4%202020/972092/EBA%20Dashboard%20-%20Q4%202020.pdf.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/media/46978/joint-risk-reduction-monitoring-report-to-eg_november-2020_for-publication.pdf.

(18)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/jc_2021_27_jc_spring_2021_report_on_risks_and_vulnerabilities.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-crisis-management-deposit-insurance-review-targeted_en

(20)  https://srb.europa.eu/sites/default/files/efb_main_doc_final_web_0.pdf

(21)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op251~65a080c5b3.en.pdf

(22)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13091-2020-INIT/lv/pdf

(23)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8335-2020-ADD-1/lv/pdf

(24)  https://srb.europa.eu/en/node/1118

(25)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(26)  https://srb.europa.eu/en/node/967

(27)  https://www.europarl.europa.eu/committees/en/product/product-details/20201021CAN58122

(28)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/blog/2020/html/ssm.blog201009~bc7ef4e6f8.en.html

(29)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/News%20and%20Press/Press%20Room/Press%20Releases/2020/EBA%20acts%20to%20improve%20AML/CFT%20supervision%20in%20Europe/Report%20on%20CA%20approaches%20to%20AML%20CFT.pdf

(30)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2020/931093/EBA%20Report%20on%20the%20future%20of%20AML%20CFT%20framework%20in%20the%20EU.pdf.

(31)  https://www.bruegel.org/2020/12/can-the-gap-in-the-europes-internal-market-for-banking-services-be-bridged/

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.);

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.),

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.).

(38)  OV C 224, 27.6.2018., 45. lpp.

(39)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.)

(41)  Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.).

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.).

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/167 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/167

---

P9_TA(2021)0416

ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšana (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reforma)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ES politikas par kaitējošu nodokļu praksi reformēšanu (tostarp Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformu) (2020/2258(INI))

(2022/C 132/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113., 115. un 116. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113., 115. un 116. pantu,

| — | ņemot vērā 1997. gada 1. decembrī pieņemto Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (1), kuras mērķis ir samazināt kaitējošu nodokļu konkurenci Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 1. decembrī pieņemto Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (1), kuras mērķis ir samazināt kaitējošu nodokļu konkurenci Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. aprīļa paziņojumu “Labas pārvaldības veicināšana nodokļu lietās” (COM(2009)0201), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. aprīļa paziņojumu “Labas pārvaldības veicināšana nodokļu lietās” (COM(2009)0201),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākumu nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākumu nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas” (COM(2015)0302),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu “Ārējā stratēģija faktiskai nodokļu uzlikšanai” (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu “Ārējā stratēģija faktiskai nodokļu uzlikšanai” (COM(2016)0024),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. marta secinājumus par Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. marta secinājumus par Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451), kurā iekļauts paskaidrojums par tāda saraksta ar jurisdikcijām veidošanu, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451), kurā iekļauts paskaidrojums par tāda saraksta ar jurisdikcijām veidošanu, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumus par kritērijiem un procesu, kuru rezultātā izveido ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. novembra secinājumus par kritērijiem un procesu, kuru rezultātā izveido ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes 2017. gada 5. decembra sanāksmes iznākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes 2017. gada 5. decembra sanāksmes iznākumu,

| — | ņemot vērā Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) 2021. gada 9. februāra Portugāles prezidentūras darba programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) 2021. gada 9. februāra Portugāles prezidentūras darba programmu (3),

| — | ņemot vērā nesenākos atjauninājumus, kurus Padome 2021. gada 26. februārī izdarīja ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenākos atjauninājumus, kurus Padome 2021. gada 26. februārī izdarīja ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Rīcības plāns taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju” (COM(2020)0312),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Laba nodokļu pārvaldība ES un ārpus tās” (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. jūlija paziņojumu “Laba nodokļu pārvaldība ES un ārpus tās” (COM(2020)0313),

| — | ņemot vērā nostāju par Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB) (5) un Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju par Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB) (5) un Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (COM(2021)0251),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (7), 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (8) un 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (7), 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (8) un 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (10),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (12) un jautājumus Komisijai un Padomei par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (O-000082/2020 – B9-0002/2021 un O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (12) un jautājumus Komisijai un Padomei par ES nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu (O-000082/2020 – B9-0002/2021 un O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | ņemot vērā Komisijas turpmākos pasākumus saistībā ar minētajām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un ieteikumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas turpmākos pasākumus saistībā ar minētajām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un ieteikumu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas pētniecības centra (ZEW) GmbH Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (Nodokļu plānošanas ietekme uz tālredzīgām faktiskajām nodokļu likmēm) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas pētniecības centra (ZEW) GmbH Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” (Nodokļu plānošanas ietekme uz tālredzīgām faktiskajām nodokļu likmēm) (14),

| — | ņemot vērā Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “Aggressive tax planning indicators” (Agresīvas nodokļu plānošanas rādītāji) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas uzdevumā sagatavoto ziņojumu “Aggressive tax planning indicators” (Agresīvas nodokļu plānošanas rādītāji) (15),

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2018. gada 17. oktobra pētījumu “An overview of shell companies in the European Union” (Pārskats par čaulas sabiedrībām Eiropas Savienībā) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2018. gada 17. oktobra pētījumu “An overview of shell companies in the European Union” (Pārskats par čaulas sabiedrībām Eiropas Savienībā) (16),

| — | ņemot vērā ANO Augsta līmeņa darba grupas starptautiskās finansiālās atbildības, pārredzamības un integritātes jautājumos 2021. gada februāra ziņojumu “Financial Integrity for Sustainable Development” (Finanšu integritāte ilgtspējīgai attīstībai) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augsta līmeņa darba grupas starptautiskās finansiālās atbildības, pārredzamības un integritātes jautājumos 2021. gada februāra ziņojumu “Financial Integrity for Sustainable Development” (Finanšu integritāte ilgtspējīgai attīstībai) (17),

| — | ņemot vērā pašreizējo ESAO/G20 darbu pie iekļaujošā satvara nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jomā saistībā ar digitalizācijas radītajām nodokļu problēmām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējo ESAO/G20 darbu pie iekļaujošā satvara nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jomā saistībā ar digitalizācijas radītajām nodokļu problēmām,

| — | ņemot vērā sākotnējo ietekmes novērtējumu par cīņu pret čaulas sabiedrību izmantošanu un vienošanos nodokļu nolūkā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sākotnējo ietekmes novērtējumu par cīņu pret čaulas sabiedrību izmantošanu un vienošanos nodokļu nolūkā (18),

| — | ņemot vērā Starptautiskā valūtas fonda ziņojumu par nodokļu uzlikšanu starptautiskiem uzņēmumiem Eiropā (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā valūtas fonda ziņojumu par nodokļu uzlikšanu starptautiskiem uzņēmumiem Eiropā (19),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1164, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību (Nodokļu apiešanas novēršanas direktīva I jeb ATAD I) (20), un Padomes 2017. gada 29. maija Direktīvu (ES) 2017/952, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164 (ATAD II) (21); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1164, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību (Nodokļu apiešanas novēršanas direktīva I jeb ATAD I) (20), un Padomes 2017. gada 29. maija Direktīvu (ES) 2017/952, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164 (ATAD II) (21);

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/49/EK par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs (Procentu un honorāru maksājumu direktīva) (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/49/EK par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs (Procentu un honorāru maksājumu direktīva) (22),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 30. novembra Direktīvu 2011/96/EU par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīva) (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 30. novembra Direktīvu 2011/96/EU par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīva) (23),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (Direktīva par administratīvu sadarbību nodokļu jomā jeb DAC 1) (24), Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīvu (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (DAC 3) (25), Padomes 2016. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2016/881, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (DAC 4) (26) un Padomes 2018. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (DAC 6) (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (Direktīva par administratīvu sadarbību nodokļu jomā jeb DAC 1) (24), Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīvu (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (DAC 3) (25), Padomes 2016. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2016/881, ar ko Direktīvu 2011/16/ES groza attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (DAC 4) (26) un Padomes 2018. gada 25. maija Direktīvu (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (DAC 6) (27),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0245/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0245/2021),

| A. | tā kā kopš 1997. gada Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (RK) ir galvenais Savienības instruments, ar kuru novērš kaitējošus pasākumus nodokļu jomā; tā kā kaitējoši pasākumi nodokļu jomā Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem ir definēti kā pasākumi (tostarp administratīva prakse), kuri būtiski negatīvi ietekmē vai var ietekmēt uzņēmējdarbības veikšanas vietu Savienībā un kuri paredz ievērojami zemāku nodokļu līmeni nekā attiecīgajā dalībvalstī vispārēji piemērotais; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 1997. gada Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (RK) ir galvenais Savienības instruments, ar kuru novērš kaitējošus pasākumus nodokļu jomā; tā kā kaitējoši pasākumi nodokļu jomā Rīcības kodeksā attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem ir definēti kā pasākumi (tostarp administratīva prakse), kuri būtiski negatīvi ietekmē vai var ietekmēt uzņēmējdarbības veikšanas vietu Savienībā un kuri paredz ievērojami zemāku nodokļu līmeni nekā attiecīgajā dalībvalstī vispārēji piemērotais;

| B. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par nodokļiem tiek lēsts, ka nodokļu apiešanas dēļ ES ik gadu tiek zaudēti ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) 36–37 miljardu EUR apmērā (28); |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par nodokļiem tiek lēsts, ka nodokļu apiešanas dēļ ES ik gadu tiek zaudēti ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) 36–37 miljardu EUR apmērā (28);

| C. | tā kā, piemērojot politiku nodokļu apiešanas novēršanai, preferenciālo režīmu skaits ir samazinājies visā pasaulē, jo īpaši Savienībā; tā kā saskaņā ar ESAO BEPS 5. darbību preferenciāls režīms ir režīms, kas piedāvā zināma veida nodokļu atvieglojumus, kas neatbilst vispārējiem nodokļu uzlikšanas principiem attiecīgajā valstī; tā kā režīma piedāvātās priekšrocības var izpausties daudzos un dažādos veidos, tostarp kā nodokļu likmes vai nodokļu bāzes samazināšana vai preferenciāli nodokļu maksāšanas vai atmaksas noteikumi (29); tā kā ir parādījušies jauni kaitējošas nodokļu prakses (HTP) veidi, kas galvenokārt izpaužas kā preferenciālo režīmu pārveidošana par agresīviem vispārējās prakses režīmiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā, piemērojot politiku nodokļu apiešanas novēršanai, preferenciālo režīmu skaits ir samazinājies visā pasaulē, jo īpaši Savienībā; tā kā saskaņā ar ESAO BEPS 5. darbību preferenciāls režīms ir režīms, kas piedāvā zināma veida nodokļu atvieglojumus, kas neatbilst vispārējiem nodokļu uzlikšanas principiem attiecīgajā valstī; tā kā režīma piedāvātās priekšrocības var izpausties daudzos un dažādos veidos, tostarp kā nodokļu likmes vai nodokļu bāzes samazināšana vai preferenciāli nodokļu maksāšanas vai atmaksas noteikumi (29); tā kā ir parādījušies jauni kaitējošas nodokļu prakses (HTP) veidi, kas galvenokārt izpaužas kā preferenciālo režīmu pārveidošana par agresīviem vispārējās prakses režīmiem;

| D. | tā kā agresīva nodokļu plānošana ir nodokļu sistēmas tehnisko īpatnību vai divu vai vairāku nodokļu sistēmu neatbilstības izmantošana tam, lai nodokļu saistības samazinātu savā labā; tā kā nodokļu pasākumiem nevajadzētu kavēt privātā sektora vadītas iniciatīvas, kas nodrošina ilgtspējīgu izaugsmi; tā kā saskaņā ar empīriskiem pētījumiem faktiskais nodokļu līmenis lieliem starptautiskiem uzņēmumiem ir zemāks nekā vietējiem MVU (30); |
| --- | --- |

D.

tā kā agresīva nodokļu plānošana ir nodokļu sistēmas tehnisko īpatnību vai divu vai vairāku nodokļu sistēmu neatbilstības izmantošana tam, lai nodokļu saistības samazinātu savā labā; tā kā nodokļu pasākumiem nevajadzētu kavēt privātā sektora vadītas iniciatīvas, kas nodrošina ilgtspējīgu izaugsmi; tā kā saskaņā ar empīriskiem pētījumiem faktiskais nodokļu līmenis lieliem starptautiskiem uzņēmumiem ir zemāks nekā vietējiem MVU (30);

| E. | tā kā Savienības darbības cīņā pret HTP paredz tiesību aktu pieņemšanu, ieteikuma tiesības un starpvaldību sadarbību; tā kā par tiešajiem nodokļiem apspriežas ar Parlamentu un tas respektē dalībvalstu suverenitāti šajā jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Savienības darbības cīņā pret HTP paredz tiesību aktu pieņemšanu, ieteikuma tiesības un starpvaldību sadarbību; tā kā par tiešajiem nodokļiem apspriežas ar Parlamentu un tas respektē dalībvalstu suverenitāti šajā jomā;

| F. | tā kā bažas par HTP Savienībā radās pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumā, kad tika izveidota Neatkarīgo ekspertu komiteja un tā sniedza ziņojumu ar ieteikumiem par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem ES (O. Ruding ziņojums) (31); tā kā 1997. gadā Eiropas Savienības Padome izveidoja Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (RK); tā kā Padomē tika izveidota Rīcības kodeksa jautājumu grupa (RK grupa), lai novērtētu nodokļu pasākumus, kas varētu būt iekļauti RK darbības jomā; tā kā empīriskie pētījumi (32) liecina par to, ka ES dalībvalstis kopumā lielāko daļu uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumu zaudē par labu citām ES dalībvalstīm, nevis trešām valstīm; uzsver, ka galvenais šādu ieņēmumu zuduma iemesls ir tas, ka ES iekšējā tirgū trūkst pret agresīvu nodokļu praksi un kaitējošu nodokļu konkurenci vērsti likumdošanas pasākumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā bažas par HTP Savienībā radās pagājušā gadsimta deviņdesmito gadu sākumā, kad tika izveidota Neatkarīgo ekspertu komiteja un tā sniedza ziņojumu ar ieteikumiem par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem ES (O. Ruding ziņojums) (31); tā kā 1997. gadā Eiropas Savienības Padome izveidoja Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem (RK); tā kā Padomē tika izveidota Rīcības kodeksa jautājumu grupa (RK grupa), lai novērtētu nodokļu pasākumus, kas varētu būt iekļauti RK darbības jomā; tā kā empīriskie pētījumi (32) liecina par to, ka ES dalībvalstis kopumā lielāko daļu uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumu zaudē par labu citām ES dalībvalstīm, nevis trešām valstīm; uzsver, ka galvenais šādu ieņēmumu zuduma iemesls ir tas, ka ES iekšējā tirgū trūkst pret agresīvu nodokļu praksi un kaitējošu nodokļu konkurenci vērsti likumdošanas pasākumi;

| G. | tā kā RK grupas mērķis ir izvērtēt nodokļu pasākumus, kas varētu būt RK darbības jomā, un grupa sadarbojas un salīdzinoši izvērtē iespējamos kaitējošos režīmus Savienībā; tā kā RK ir ieguvis zināmu autoritāti dalībvalstīs — tās rada savstarpēju spiedienu reformu veikšanai, un tas nodrošina atgriezenisko saikni trešās valstīs attiecībā uz sadarbību ES saraksta veidošanas procesā; |
| --- | --- |

G.

tā kā RK grupas mērķis ir izvērtēt nodokļu pasākumus, kas varētu būt RK darbības jomā, un grupa sadarbojas un salīdzinoši izvērtē iespējamos kaitējošos režīmus Savienībā; tā kā RK ir ieguvis zināmu autoritāti dalībvalstīs — tās rada savstarpēju spiedienu reformu veikšanai, un tas nodrošina atgriezenisko saikni trešās valstīs attiecībā uz sadarbību ES saraksta veidošanas procesā;

| H. | tā kā RK grupa ir efektīvi atturējusi no preferenciālo nodokļu režīmu piemērošanas; tā kā nodokļu konkurence Eiropā ietekmēja UIN likmju kritumu un tā rezultātā Eiropas vidējā UIN likme ir noslīdējusi zem vidējā līmeņa ESAO valstīs (33); tā kā RK, nosakot godīgas konkurences principus, ir palīdzējis novērst agresīvu nodokļu konkurenci starp dalībvalstīm; tā kā RK grupai nav izdevies izskaust negodīgus nodokļu režīmus, ko dažas dalībvalstis piedāvā lieliem uzņēmumiem, piemēram, kaitējošas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu (“nodokļu nolēmumi”), un no tā izrietošās netaisnīgās konkurences priekšrocības; tā kā RK grupas jaunākajā salīdzinošajā izvērtēšanā galvenā uzmanība ir pievērsta intelektuālā īpašuma (IĪ) režīmiem; tā kā RK grupai joprojām ir vienīgi starpvaldību raksturs; |
| --- | --- |

H.

tā kā RK grupa ir efektīvi atturējusi no preferenciālo nodokļu režīmu piemērošanas; tā kā nodokļu konkurence Eiropā ietekmēja UIN likmju kritumu un tā rezultātā Eiropas vidējā UIN likme ir noslīdējusi zem vidējā līmeņa ESAO valstīs (33); tā kā RK, nosakot godīgas konkurences principus, ir palīdzējis novērst agresīvu nodokļu konkurenci starp dalībvalstīm; tā kā RK grupai nav izdevies izskaust negodīgus nodokļu režīmus, ko dažas dalībvalstis piedāvā lieliem uzņēmumiem, piemēram, kaitējošas iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu (“nodokļu nolēmumi”), un no tā izrietošās netaisnīgās konkurences priekšrocības; tā kā RK grupas jaunākajā salīdzinošajā izvērtēšanā galvenā uzmanība ir pievērsta intelektuālā īpašuma (IĪ) režīmiem; tā kā RK grupai joprojām ir vienīgi starpvaldību raksturs;

| I. | tā kā abi nākamā globālā nolīguma pīlāri atbilst Komisijas redzējumam par uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu, kas izklāstīts tās nesenajā paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā”; tā kā Komisija minētajā paziņojumā nāca klajā ar priekšlikumu direktīvai, kas atspoguļos ESAO paraugnoteikumus, tostarp pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu II pīlāru par minimālo faktisko nodokļu uzlikšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā abi nākamā globālā nolīguma pīlāri atbilst Komisijas redzējumam par uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu, kas izklāstīts tās nesenajā paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā”; tā kā Komisija minētajā paziņojumā nāca klajā ar priekšlikumu direktīvai, kas atspoguļos ESAO paraugnoteikumus, tostarp pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu II pīlāru par minimālo faktisko nodokļu uzlikšanu;

| J. | tā kā RK grupa sekmīgi sāka dialogu ar trešo valstu jurisdikcijām, kuras tiek aicinātas attiekties no savas HTP, lai netiktu iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (ES saraksts); tā kā ES sarakstam ir jābūt instrumentam, ar ko atturēt trešo valstu jurisdikcijas no HTP prakses, lai saglabātu godīgu konkurenci nodokļu jomā visā pasaulē; tā kā pašreiz ES sarakstā ir tikai 12 trešo valstu jurisdikcijas (34) un diemžēl tajā nav iekļautas dažas bēdīgi slavenas nodokļu oāzes; tā kā ES saraksts ir izveidots, pamatojoties uz RK noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā RK grupa sekmīgi sāka dialogu ar trešo valstu jurisdikcijām, kuras tiek aicinātas attiekties no savas HTP, lai netiktu iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (ES saraksts); tā kā ES sarakstam ir jābūt instrumentam, ar ko atturēt trešo valstu jurisdikcijas no HTP prakses, lai saglabātu godīgu konkurenci nodokļu jomā visā pasaulē; tā kā pašreiz ES sarakstā ir tikai 12 trešo valstu jurisdikcijas (34) un diemžēl tajā nav iekļautas dažas bēdīgi slavenas nodokļu oāzes; tā kā ES saraksts ir izveidots, pamatojoties uz RK noteiktajiem kritērijiem;

| K. | tā kā kritēriji iekļaušanai ES sarakstā joprojām atšķiras no tiem, ko izmanto ES salīdzinošajā izvērtēšanā par HTP, lai gan abus novērtējumus veic RK jautājumu grupa; tā kā sešas dalībvalstis ir saņēmušas konkrētām valstīm adresētus ieteikumus par nodokļu sistēmas stiprināšanu pret agresīvas nodokļu plānošanas risku; |
| --- | --- |

K.

tā kā kritēriji iekļaušanai ES sarakstā joprojām atšķiras no tiem, ko izmanto ES salīdzinošajā izvērtēšanā par HTP, lai gan abus novērtējumus veic RK jautājumu grupa; tā kā sešas dalībvalstis ir saņēmušas konkrētām valstīm adresētus ieteikumus par nodokļu sistēmas stiprināšanu pret agresīvas nodokļu plānošanas risku;

| L. | tā kā Komisija ir pieņēmusi paziņojumu par labu nodokļu pārvaldību ES un trešās valstīs, kurā paredzēta Rīcības kodeksa reforma un uzlabojumi ES sarakstā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija ir pieņēmusi paziņojumu par labu nodokļu pārvaldību ES un trešās valstīs, kurā paredzēta Rīcības kodeksa reforma un uzlabojumi ES sarakstā;

| M. | tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ ES ekonomika piedzīvo mūsdienās dziļāko recesiju un tikai nesen ir parādījušās ekonomikas atveseļošanās pazīmes; tā kā, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, dalībvalstu valdības visā Savienībā ātri ieviesa nodokļu pasākumus, ar kuriem nodrošināt gan uzņēmumu, gan mājsaimniecību likviditāti (35), un tā rezultātā samazinājās dalībvalstu nodokļu ieņēmumi; tā kā uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem vajadzētu būt instrumentam, ar ko atbalsta ekonomikas atveseļošanu, izmantojot vienkāršus, stabilus un MVU labvēlīgus nodokļu noteikumus, kas nekavē ekonomikas atveseļošanos ar pārmērīgiem nodokļu pasākumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ ES ekonomika piedzīvo mūsdienās dziļāko recesiju un tikai nesen ir parādījušās ekonomikas atveseļošanās pazīmes; tā kā, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, dalībvalstu valdības visā Savienībā ātri ieviesa nodokļu pasākumus, ar kuriem nodrošināt gan uzņēmumu, gan mājsaimniecību likviditāti (35), un tā rezultātā samazinājās dalībvalstu nodokļu ieņēmumi; tā kā uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem vajadzētu būt instrumentam, ar ko atbalsta ekonomikas atveseļošanu, izmantojot vienkāršus, stabilus un MVU labvēlīgus nodokļu noteikumus, kas nekavē ekonomikas atveseļošanos ar pārmērīgiem nodokļu pasākumiem;

Spēkā esošā ES politika kaitējošas nodokļu prakses apkarošanai Savienībā

| 1. | norāda, ka ES politikas programmas HTP jomā izstrādi ir veicinājuši vairāki nodokļu skandāli, jo īpaši Luxleaks, “Panamas dokumenti”, “Paradīzes dokumenti” un nesenajā “OpenLux” pētījumā atklātā informācija, un sabiedrības un parlamenta radītais spiediens; uzsver, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana dalībvalstīm rada nepieņemamus būtisku ieņēmumu zaudējumus — šādi ieņēmumi tām pašlaik ir vajadzīgi, lai novērstu pandēmijas postošās sekas; atgādina, ka saskaņā ar ESAO konservatīvajām aplēsēm BEPS tiek piemērota aptuveni 4–10 % ieņēmumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa pasaulē jeb 100–240 miljardiem USD (84–202 miljardi EUR) gadā (36); atgādina, ka Parlamenta aplēses par uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanu, ņemot vērā gan BEPS, gan citus nodokļu režīmus, svārstās no 160 līdz 190 miljardiem EUR (37); aicina Komisiju regulāri novērtēt nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apmēru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē būtiskos ES un starptautiski veiktos pasākumus, ar kuriem stiprina tādus principus kā nodokļu pārredzamība un cīņā pret negodīgu nodokļu konkurenci un nodrošina, ka tiek ņemto vērā kaitējošas nodokļu prakses novēršanas pasākumi; atzinīgi vērtē iestāžu panākto vienošanos par direktīvu, ar ko Direktīvu 2013/34/ES (38) groza attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles (publiska pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi); cer, ka Padome ātri pieņems nostāju pirmajā lasījumā, lai direktīvu varētu pieņemt un tā varētu stāties spēkā pēc iespējas ātrāk; uzsvērti norāda uz dažādiem ES instrumentiem, kas pieņemti HTP jautājumu risināšanai Savienībā, tostarp ATAD I un ATAD II, Procentu un honorāru maksājumu direktīvu, Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu, Direktīvu par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un jo īpaši DAC 3, 4 un 6 (par nodokļu nolēmumiem, pārskatu sniegšanu par katru valsti un obligātas informācijas sniegšanas noteikumiem starpniekiem), dažādos Komisijas ieteikumus Padomei, RK un Padomes ieteikumus saistībā ar Eiropas pusgadu agresīvas nodokļu plānošanas jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Savienības tiesību akti paredz minimālos standartus sadarbības pasākumiem un informācijas apmaiņai nodokļu jomā; atbalsta turpmākas diskusijas starp dalībvalstīm nolūkā stiprināt administratīvo sadarbību nodokļu jomā; uzsver, ka uzsvars būtu jāliek uz spēkā esošo noteikumu pienācīgu īstenošanu un uzraudzību; uzsver, ka piemēroti nodokļu līmeņi un vienkārši un skaidri nodokļu tiesību akti, ar kuriem palīdz radīt darbvietas ES sociālajā tirgus ekonomikā, uzlabo ES konkurētspēju un sekmē cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; atzīst, ka dalībvalstīm ir rīcības brīvība lemt par savu nodokļu politiku pēc saviem ieskatiem un ņemot vērā apstākļus uz vietas; šajā sakarībā atgādina, ka dalībvalstīm sava kompetence būtu jāīsteno saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka RK balstās uz pieņēmumu, ka, lai arī nodokļu konkurence starp valstīm pati par sevi nerada problēmas, ir jābūt vienotiem principiem attiecībā uz to, cik lielā mērā tās var izmantot savus nodokļu režīmus un politiku, lai piesaistītu uzņēmējdarbību un peļņu; uzsver, ka Komisija atzīst, ka pēdējās divās desmitgadēs būtiski ir mainījies gan nodokļu konkurences raksturs, gan veids un ka RK nav pielāgots jauno uzdevumu risināšanai un tieši taisnīguma parametru pārbaudei (39); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē RK grupas saistībā ar HTP veiktā darba iekšējo un ārējo dimensiju; norāda, ka ar HTP ārējo dimensiju galvenokārt nodarbojas RK grupa, piemērojot taisnīgas nodokļu uzlikšanas kritēriju; uzskata, ka ir jāreformē iekļaušanas ES sarakstā process; iesaka šo procesu formāli iekļaut ES tiesību aktos, proti, izmantojot juridiski saistošu instrumentu; aicina Komisiju sniegt papildu informāciju, lai varētu izvērtēt, vai vājie HTP kritēriji, ko piemēro dalībvalstīm, ir saskaņoti ar stingrākajiem kritērijiem, ko sarakstā iekļaušanas procesā, jo īpaši attiecībā uz darījuma ekonomisko būtību, piemēro trešo valstu jurisdikcijām; uzsver, ka, īstenojot Direktīvu par administratīvo sadarbību, dalībvalstīm būtu jāievēro arī pārredzamības kritērijs; norāda, ka ES ietekme cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas praksi un HTP visā pasaulē ir atkarīga no pašas ES rādītā piemēra; šajā sakarībā atzinīgi vērtē paziņojumu par pastiprinātu cīņu pret čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu un gaida priekšlikumu par būtības noteikumiem attiecībā uz čaulas sabiedrībām, kas minēts Komisijas paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā”, kura mērķis ir novērst agresīvas nodokļu plānošanas iespējas, kas saistītas ar tādu uzņēmumu izmantošanu, kuriem attiecīgajā teritorijā nav būtiskas klātbūtnes un reālas saimnieciskās darbības vai kuru klātbūtne ir minimāla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz to, ka kopš 1997. gada Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem ir Savienības galvenais instruments, ar kuru novērš kaitējošu konkurenci nodokļu jomā; atgādina, ka ESAO ietvaros 1998. gadā tika izveidots Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forums (FHTP), kura uzdevums ir uzraudzīt un pārskatīt nodokļu praksi un galveno uzmanību pievērst preferenciālu nodokļu režīmu iezīmēm; uzsver, ka FHTP novērtējumiem ir izšķiroša ietekme uz režīmu noteikšanu par kaitējošiem ES saraksta veidošanas procesā; prasa HTP novērtēšanā saglabāt RK neatkarību no FHTP; |
| --- | --- |

6.

Ieteikumi turpmākajam ES darbam saistībā ar HTP

| 7. | uzsver ierosināto ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara (Iekļaujošais satvars) II pīlāra reformu, kuras mērķis ir risināt atlikušās ar BEPS saistītās problēmas un paredzēt noteikumus, kas dod jurisdikcijām tiesības uz nodokļu atmaksu gadījumos, kad citas jurisdikcijas nav izmantojušas savas primārās nodokļu uzlikšanas tiesības vai ja maksājums citādi būtu pakļauts zemam efektīvas nodokļu uzlikšanas līmenim, apkarot HTP un piemērot faktisko nodokļa likmi (40); šajā sakarībā cer uz vispārēju vienprātību par to, kādas ir Savienības intereses vienkāršu un taisnīgu nodokļu principu un standartu jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda uz jauno impulsu ESAO/G20 sarunās par iekļaujošo satvaru, ko deva ASV administrācijas nesenie priekšlikumi, kā arī uz neseno iekļaujošo pamatnolīgumu un finanšu ministru paziņojumu, kas varētu veicināt vienošanās par II pīlāru panākšanu līdz 2021. gada vidum, tajā apvienojot vairāk nekā 130 valstis; atbalsta G7 2021. gada 13. jūnijā pausto apņemšanos ieviest vispārēju minimālo nodokļa likmi visās valstīs vismaz 15 % apmērā, kas būtu pamats turpmākām sarunām, kā atkārtoti tika norādīts 2021. gada 1. jūlija paziņojumā par divu pīlāru risinājumu attiecībā uz tādu nodokļu problēmu novēršanu, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nākt klajā ar ietekmes novērtējumu par starptautisko nodokļu sarunu gaidāmo iznākumu; atgādina par Komisijas apņemšanos ierosināt II pīlāra risinājumam par minimālo faktisko nodokļu uzlikšanu līdzīgu risinājumu neatkarīgi no tā, vai ESAO iekļaujošā satvara līmenī ir izdevies panākt vienošanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa pieņemt darījuma ekonomiskās būtības minimālā līmeņa definīciju, kas būtu saskaņota ar ESAO globālo standartu un turpmāko darbu pie BEPS 5. darbības, vēlams, piemērojot formulu un to pakāpeniski pieskaņojot paziņoto ienākumu pieaugumam; ierosina, ka šādu kritēriju varētu izmantot tam, lai novērtētu, vai nodokļu režīms varētu būt kaitējošs; atgādina, ka Komisija savā paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” apsver iespējamās jaunās prasības attiecībā uz darījuma būtību un reālās saimnieciskās darbības rādītājus, ko piemērot nodokļu noteikumu izstrādei; uzsver darījuma ekonomiskās būtības prasību, kas jau ir iekļauta ES taisnīgas nodokļu uzlikšanas kritēriju sarakstā; tomēr uzskata, ka šis kritērijs ir interpretējams un arvien pārāk neskaidrs, jo tas joprojām pieļauj iespēju pēc de minimis reformām no saraksta izslēgt bēdīgi slavenas nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par to, kā izstrādāt godīgus un pārredzamus nodokļu atvieglojumus, kam būtu mazāks vienotā tirgus kropļošanas risks, kas nodrošina godīgu konkurenci un veicina darbvietu izveidi, jo īpaši izskatot šādu stimulu veidu (uz peļņu vai izmaksām balstīti), pagaidu raksturu (pagaidu vai pastāvīgi), ģeogrāfiskos ierobežojumus (ekonomikas zonas) un intensitāti (pilnīgi vai daļēji atbrīvojumi); pieņem zināšanai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pasūtīto pētījumu par uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazināšanu un tā ietekmi uz ieņēmumiem un izaugsmi (41); |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst — būtu jāapsver jaunā vispārējā minimālās nodokļa likmes standarta iekļaušana Rīcības kodeksā neatkarīgi no tā, vai par to tiks vai netiks panākta vienošanās pasaules līmenī, lai nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, kad tie rada peļņu vienotajā tirgū, maksā pienācīgus nodokļus (42); norāda, ka Komisija savā paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” nesen nāca klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem, kas būs nepieciešami, lai Savienības līmenī īstenotu II pīlāru, tostarp ATAD pārskatīšanu, nolūkā pielāgot kontrolēta ārvalstu uzņēmuma noteikumus II pīlārā pieņemtajam ienākumu iekļaušanas noteikumam, Procentu un honorāru maksājumu direktīvas pārstrādāšanu, RK reformu un II pīlāra ieviešanu kritērijos, ko izmanto, lai novērtētu trešās valstis ES sarakstā ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas; šajā sakarā aicina Komisiju garantēt, ka īstenošanas noteikumi par minimālo faktisko nodokļu likmi tiks izstrādāti bez pārmērīgām atbilstības nodrošināšanas izmaksām; saprot, ka, ievērojot pašreizējā II pīlāra priekšlikuma loģiku, vispārējai lieliem uzņēmumiem dalībvalstī noteiktajai faktiskajai nodokļu likmei nevajadzētu būt zemākai par minimālo likmi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka Padome no 2012. gada joprojām bloķē priekšlikumu grozīt Procentu un honorāru maksājumu direktīvu galvenokārt tāpēc, ka nespēj vienoties par minimālā ieturamā nodokļa likmi; aicina Padomi un prezidentvalsti atsākt sarunas šajā jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību uzlikt nodokļus daudznacionāliem uzņēmumiem, balstoties uz taisnīgu un efektīvu formulu nodokļu uzlikšanas tiesību sadalei starp dalībvalstīm; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka Padome nepiekrita KUINB un KKUINB priekšlikumiem; mudina Komisiju pielāgot topošā BEFIT tiesību akta priekšlikuma grafiku starptautiskajai nodokļu programmai; pauž bažas par to, ka trūkst skaidras stratēģijas par to, kā nodrošināt dalībvalstu atbalstu jaunajam satvaram par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu Savienībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Starptautiskā Valūtas fonda sniegtā informācija (43) liecina — lai gan ir vērojama uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazināšanās tendence, no šī nodokļa iekasētie ieņēmumi procentos no IKP laika gaitā, ņemot vērā uzņēmējdarbības ciklu, ir saglabājušies izteikti nemainīgi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka, turpmāk īstenojot jaunus ES instrumentus cīņai pret HTP, par prioritāti būtu jānosaka saistošu instrumentu izmantošana un jāizpēta visas LESD piedāvātās iespējas, kas lēmumu pieņemšanu ļauj padarīt efektīvāku; atgādina, ka LESD 116. pantā noteikto procedūru var piemērot, ja kaitējoša nodokļu prakse kropļo konkurences apstākļus iekšējā tirgū, un ka šis Līguma noteikums nemaina kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izvērtēt “patentlodziņa” režīma un citu intelektuālā īpašuma (IĪ) režīmu efektivitāti saskaņā ar jauno saiknes pieeju, kas noteikta BEPS rīcības plāna 5. darbībā par HTP, tostarp ietekmi uz nodokļu ieņēmumu zaudējumiem; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem gadījumā, ja novērtējumā tiktu konstatēts, ka intelektuālā īpašuma režīmi neietekmē reālo saimniecisko darbību; atzīmē, ka ASV administrācija ierosina atcelt nodokļu samazinājumu saviem ārvalstīs iegūtajiem nemateriālajiem ienākumiem (FDII); |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka dalībvalstu nodokļu politika tiek uzraudzīta Eiropas pusgada ietvaros; uzskata, ka Eiropas pusgadu varētu pārveidot par instrumentu agresīvas nodokļu plānošanas ierobežošanai Savienībā, izmantojot konkrētām valstīm adresētus ieteikumus; |
| --- | --- |

18.

Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem reforma

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka RK grupa kopš tās izveides ir izvērtējusi 480 režīmus, aptuveni 130 (44) no tiem atzīstot par kaitējošiem (45); atzīst, ka dalībvalstu nodokļu režīmu salīdzinošā izvērtēšana, kas tika veikta saistībā ar RK, ir palīdzējusi samazināt kaitējošu nodokļu konkurenci un attiecīgi arī preferenciālos nodokļu režīmus Savienībā; paredz iespējami līdzīgu ietekmi globālā mērogā ES saraksta veidošanas procesa rezultātā; tomēr brīdina par kaitējošu nepreferenciālu režīmu izveidi; tādēļ uzskata, ka pašreizējie RK kritēriji HTP definēšanai ir daļēji novecojuši, ņemot vērā to, ka RK galvenā uzmanība veltīta preferenciāliem režīmiem; uzsver nepieciešamību uzlabot RK efektivitāti, ņemot vērā nesenos nodokļu skandālus un šī brīža sarežģītos uzdevumus, tādus kā globalizācija, digitalizācija un nemateriālo aktīvu pieaugošā nozīme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina RK pilnībā izmantot savu pilnvaru pašreizējo darbības jomu; tomēr aicina Padomi nekavējoties un vajadzības gadījumā turpināt reformēt pilnvaru darbības jomu un īpaši izpētīt visus agresīvas nodokļu plānošanas rādītājus katrā dalībvalstī, tostarp nodokļu sistēmas vispārējās iezīmes, lai noteiktu, vai tās tiesību akti ietver kaitējošus nodokļu pasākumus; aicina Padomi veikt turpmākus pasākumus saistībā ar Komisijas 2020. gada jūlija paziņojumu par labu nodokļu pārvaldību Savienībā un ārpus tās, kurā pausts atbalsts RK reformai, lai nodrošinātu taisnīgu nodokļu uzlikšanu Eiropas Savienībā; norāda, ka to jau daļēji veic RK grupa, jo īpaši attiecībā uz fiktīvo procentu samazināšanas un ārvalstu resursu ienākumu atbrīvojuma režīmiem, kā arī saistībā ar ES saraksta veidošanas procesu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka RK ir ieteikuma tiesību instruments, kura mērķis ir saglabāt ES nodokļu sistēmu, kas ļauj nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā, pamatojoties uz salīdzinošo izvērtēšanu un savstarpējo spiedienu; tomēr pauž nožēlu par RK nesaistošo raksturu; atzīmē, ka dalībvalstis varētu novilcināt kaitējoša režīma atcelšanu vai pat to saglabāt, no tā neciešot nekādas sekas; uzstāj, ka dokumentācijai par RK grupas lēmumu pieņemšanu vajadzētu būt publiski pieejamai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa pārskatīt RK kritērijus, pārvaldību un darbības jomu, paredzot saistošu instrumentu, kura pamatā ir pašreizējā starpvaldību kārtība un kurš paredz efektīvāku lēmumu pieņemšanas procedūru; uzskata, ka RK pārskatīšana būtu jāveic, izmantojot demokrātisku, pārredzamu un pārskatatbildīgu procesu, un tajā būtu jāiesaista ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pilsoniskās sabiedrības, Komisijas un Parlamenta eksperti; prasa, lai pārskatītais instruments tiktu piemērots pārredzamāk un efektīvāk un lai tas nodrošinātu pienācīgu Parlamenta līdzdalību jaunu HTP apkarošanas politikas virzienu un kritēriju izstrādē un pieņemšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka RK kritēriju reforma ir jāveic steidzami un ka tajā, pirmkārt, jāiekļauj efektīvs nodokļu likmes kritērijs, kas atbilst gaidāmajai starptautiski noteiktajai minimālajai faktiskajai nodokļa likmei, kuru paredz iekļaujošā satvara II pīlārs, un stabilas un progresīvas ekonomiskās būtības prasības, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ir ideāls iespējamais iznākums mērķtiecīgiem centieniem, kurus galvenokārt virza Savienība un ASV kā tā svarīgākā partnere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka plašs tādu potenciālo riska faktoru klāsts kā īpašam nolūkam dibinātu struktūru skaits, nemateriālo aktīvu pārvietošana un augsts pasīvo ienākumu līmenis (honorāru maksājumi, procentu maksājumi, dividendes u. c.) varētu veicināt peļņas novirzīšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atbalsta Komisijas nodomu, kas izklāstīts tās rīcības plānā taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, un paredz paplašināt RK darbības jomu, lai aptvertu citus režīmu veidus un dalībvalstu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu vispārējos aspektus; iesaka iekļaut preferenciālus iedzīvotāju ienākuma nodokļa režīmus, lai aptvertu īpašas pilsonības shēmas vai pasākumus, kuru mērķis ir piesaistīt ļoti mobilas turīgas personas un digitālos klejotājus, kas varētu radīt būtiskus iekšējā tirgus izkropļojumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest agresīvu nodokļu režīmu un zemu nodokļa likmju satvaru (FATAL), kas aizstātu pašreizējo RK, saskaņā ar turpmāk minēto:






  A. | neskarot dalībvalstu un Savienības attiecīgās kompetences jomas, šis satvars attiecas uz tiem pasākumiem, kas būtiski ietekmē vai var būtiski ietekmēt uzņēmējdarbības veikšanas vietu Savienībā un iedzīvotāju ienākumu un kapitāla pārvietošanu (iedzīvotāju ienākuma nodokļu uzlikšanas režīmi).
  Šajā sakarā uzņēmējdarbība ietver arī visas tās darbības, ko veic uzņēmumu grupā.
  Nodokļu pasākumi, uz kuriem attiecas šis satvars, ietver gan tiesību aktus, gan administratīvo praksi; |
| --- | --- | --- |

26.

A.

neskarot dalībvalstu un Savienības attiecīgās kompetences jomas, šis satvars attiecas uz tiem pasākumiem, kas būtiski ietekmē vai var būtiski ietekmēt uzņēmējdarbības veikšanas vietu Savienībā un iedzīvotāju ienākumu un kapitāla pārvietošanu (iedzīvotāju ienākuma nodokļu uzlikšanas režīmi).

Šajā sakarā uzņēmējdarbība ietver arī visas tās darbības, ko veic uzņēmumu grupā.

Nodokļu pasākumi, uz kuriem attiecas šis satvars, ietver gan tiesību aktus, gan administratīvo praksi;

| B. | šī uzskaitījuma A punktā noteiktās darbības jomas ietvaros nodokļu pasākumi, kas paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni salīdzinājumā ar likmēm, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, tostarp nulles nodokļa likmi, vai nodokļu līmeni, kurš ir zemāks par jebkādu minimālo faktisko nodokļu likmi, par ko panākta vienošanās BEPS iekļaujošajā satvarā vai starptautiskā forumā, kurā ir pārstāvēta ES, ir uzskatāmi par potenciāli kaitējošiem un tāpēc būtu iekļaujami RK darbības jomā (vārtejas kritērijs).
  Šāds nodokļu līmenis var būt nominālā nodokļa likme un/vai nodokļa bāze, vai arī jebkurš cits būtisks faktors, kas nosaka faktisko nodokļa likmi.
  Izvērtējot to, vai šādi pasākumi ir kaitējoši, cita starpā būtu jāņem vērā tas, vai:






  1. | nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas tikai nerezidentiem vai tikai attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti nerezidenti; vai |
| --- | --- | --- |

B.

šī uzskaitījuma A punktā noteiktās darbības jomas ietvaros nodokļu pasākumi, kas paredz ievērojami zemāku faktisko nodokļu līmeni salīdzinājumā ar likmēm, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, tostarp nulles nodokļa likmi, vai nodokļu līmeni, kurš ir zemāks par jebkādu minimālo faktisko nodokļu likmi, par ko panākta vienošanās BEPS iekļaujošajā satvarā vai starptautiskā forumā, kurā ir pārstāvēta ES, ir uzskatāmi par potenciāli kaitējošiem un tāpēc būtu iekļaujami RK darbības jomā (vārtejas kritērijs).

Šāds nodokļu līmenis var būt nominālā nodokļa likme un/vai nodokļa bāze, vai arī jebkurš cits būtisks faktors, kas nosaka faktisko nodokļa likmi.

Izvērtējot to, vai šādi pasākumi ir kaitējoši, cita starpā būtu jāņem vērā tas, vai:

1.

nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas tikai nerezidentiem vai tikai attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti nerezidenti; vai

| 2. | nodokļu priekšrocības ir nošķirtas no vietējā tirgus, un līdz ar to tās neskar valsts nodokļu bāzi; vai |
| --- | --- |

2.

nodokļu priekšrocības ir nošķirtas no vietējā tirgus, un līdz ar to tās neskar valsts nodokļu bāzi; vai

| 3. | nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas pat bez reālas saimnieciskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes dalībvalstī, kas piedāvā šādas nodokļu priekšrocības, kā definējusi Komisijas, un balstās uz samērīgas ekonomiskās būtības prasību, kura, palielinoties paziņotajiem ienākumiem attiecīgajā dalībvalstī, pakāpeniski pieaug. Īpaša uzmanība šajā sakarā tiks veltīta intelektuālā īpašuma režīmiem; |
| --- | --- |

3.

nodokļu priekšrocības tiek piešķirtas pat bez reālas saimnieciskās darbības un būtiskas ekonomiskās klātbūtnes dalībvalstī, kas piedāvā šādas nodokļu priekšrocības, kā definējusi Komisijas, un balstās uz samērīgas ekonomiskās būtības prasību, kura, palielinoties paziņotajiem ienākumiem attiecīgajā dalībvalstī, pakāpeniski pieaug. Īpaša uzmanība šajā sakarā tiks veltīta intelektuālā īpašuma režīmiem;

| 4. | noteikumi par peļņas noteikšanu attiecībā uz daudznacionālas uzņēmumu grupas darbībām atšķiras no starptautiski atzītiem principiem, jo īpaši no noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ESAO līmenī; vai |
| --- | --- |

4.

noteikumi par peļņas noteikšanu attiecībā uz daudznacionālas uzņēmumu grupas darbībām atšķiras no starptautiski atzītiem principiem, jo īpaši no noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās ESAO līmenī; vai

| 5. | nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību aktu noteikumi nepārredzamā veidā tiek administratīvā līmenī vājināti. |
| --- | --- |

5.

nodokļu pasākumiem trūkst pārredzamības, tostarp gadījumos, kad tiesību aktu noteikumi nepārredzamā veidā tiek administratīvā līmenī vājināti.

| C. | šī uzskaitījuma A punktā noteiktās jomas ietvaros preferenciāli iedzīvotāju ienākuma nodokļa režīmi, kurus izmantojot, tiek piemērotas būtiski zemākas faktiskās nodokļa likmes salīdzinājumā ar likmēm, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, tostarp nulles likme, ir uzskatāmi par potenciāli kaitējošiem un tāpēc tiem jāpiemēro RK. Līdzīgā veidā tā darbības jomā varētu iekļaut un izvērtēt vispārējus iedzīvotāju ienākuma nodokļa un īpašuma nodokļa režīmus, kas var radīt būtiskus vienotā tirgus izkropļojumus. |
| --- | --- |

C.

šī uzskaitījuma A punktā noteiktās jomas ietvaros preferenciāli iedzīvotāju ienākuma nodokļa režīmi, kurus izmantojot, tiek piemērotas būtiski zemākas faktiskās nodokļa likmes salīdzinājumā ar likmēm, ko parasti piemēro attiecīgajā dalībvalstī, tostarp nulles likme, ir uzskatāmi par potenciāli kaitējošiem un tāpēc tiem jāpiemēro RK. Līdzīgā veidā tā darbības jomā varētu iekļaut un izvērtēt vispārējus iedzīvotāju ienākuma nodokļa un īpašuma nodokļa režīmus, kas var radīt būtiskus vienotā tirgus izkropļojumus.

Stāvokļa saglabāšana un atcelšana

Stāvokļa saglabāšana

| D. | Dalībvalstis apņemas neieviest jaunus nodokļu pasākumus, kas ir kaitējoši šī satvara nozīmē. Tādēļ tās nākotnes politikas noteikšanā ievēro satvara pamatā esošos principus un nodokļu pasākumu iespējami kaitējošas ietekmes izvērtēšanā pienācīgi ņem vērā E līdz I punktā minēto pārskatīšanas procesu. |
| --- | --- |

D.

Dalībvalstis apņemas neieviest jaunus nodokļu pasākumus, kas ir kaitējoši šī satvara nozīmē. Tādēļ tās nākotnes politikas noteikšanā ievēro satvara pamatā esošos principus un nodokļu pasākumu iespējami kaitējošas ietekmes izvērtēšanā pienācīgi ņem vērā E līdz I punktā minēto pārskatīšanas procesu.

Atcelšana

| E. | Dalībvalstis apņemas pārskatīt savus spēkā esošos tiesību aktus un iedibināto praksi, ņemot vērā satvara pamatā esošos principus un E līdz I punktā izklāstīto pārskatīšanas procesu. Dalībvalstis vajadzības gadījumā groza attiecīgos tiesību aktus un praksi, lai pēc iespējas drīzāk atceltu jebkādus kaitējošus pasākumus, ņemot vērā Padomes un Komisijas diskusijas pēc pārskatīšanas procesa. |
| --- | --- |

E.

Dalībvalstis apņemas pārskatīt savus spēkā esošos tiesību aktus un iedibināto praksi, ņemot vērā satvara pamatā esošos principus un E līdz I punktā izklāstīto pārskatīšanas procesu. Dalībvalstis vajadzības gadījumā groza attiecīgos tiesību aktus un praksi, lai pēc iespējas drīzāk atceltu jebkādus kaitējošus pasākumus, ņemot vērā Padomes un Komisijas diskusijas pēc pārskatīšanas procesa.

Pārskatīšanas process

Attiecīgās informācijas sniegšana

| F. | Saskaņā ar pārredzamības un atklātības principu dalībvalstis informē cita citu un Komisiju par esošajiem un ierosinātajiem nodokļu pasākumiem, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā. Dalībvalstis jo īpaši tiek aicinātas pēc citas dalībvalsts pieprasījuma sniegt informāciju par jebkuru nodokļu pasākumu, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā. Ja paredzētajiem nodokļu pasākumiem nepieciešams parlamentārs apstiprinājums, šāda informācija jāsniedz tikai pēc to paziņošanas Parlamentam. Par režīmiem, kurus izvērtēs satvara darbības jomas ietvaros, būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam informatīvā nolūkā. |
| --- | --- |

F.

Saskaņā ar pārredzamības un atklātības principu dalībvalstis informē cita citu un Komisiju par esošajiem un ierosinātajiem nodokļu pasākumiem, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā. Dalībvalstis jo īpaši tiek aicinātas pēc citas dalībvalsts pieprasījuma sniegt informāciju par jebkuru nodokļu pasākumu, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā. Ja paredzētajiem nodokļu pasākumiem nepieciešams parlamentārs apstiprinājums, šāda informācija jāsniedz tikai pēc to paziņošanas Parlamentam. Par režīmiem, kurus izvērtēs satvara darbības jomas ietvaros, būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam informatīvā nolūkā.

Kaitējošu pasākumu izvērtēšana

| G. | Jebkura dalībvalsts var prasīt iespēju apspriest citas dalībvalsts nodokļu pasākumu, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā, un komentēt to. Tas ļaus izvērtēt, vai attiecīgie nodokļu pasākumi ir kaitējoši, ņemot vērā to iespējamo ietekmi Savienībā. Šādā izvērtēšanā ņem vērā visus B un C punktā norādītos faktorus. |
| --- | --- |

G.

Jebkura dalībvalsts var prasīt iespēju apspriest citas dalībvalsts nodokļu pasākumu, kas varētu ietilpt satvara darbības jomā, un komentēt to. Tas ļaus izvērtēt, vai attiecīgie nodokļu pasākumi ir kaitējoši, ņemot vērā to iespējamo ietekmi Savienībā. Šādā izvērtēšanā ņem vērā visus B un C punktā norādītos faktorus.

| H. | Padome arī uzsver nepieciešamību šajā izvērtēšanā rūpīgi izvērtēt nodokļu pasākumu ietekmi uz citām dalībvalstīm, tostarp ņemot vērā to, kā attiecīgās darbības faktiski tiek apliktas ar nodokļiem visā Savienībā.
  Ja nodokļu pasākumus izmanto tam, lai atbalstītu konkrētu reģionu ekonomisko attīstību, tiek izvērtēts, vai pasākumi ir samērīgi ar noteiktajiem mērķiem un vai tie kalpo šo mērķu sasniegšanai. Šajā izvērtēšanā īpašu uzmanību pievērš īpašajām iezīmēm un ierobežojumiem tālāko reģionu un mazo salu gadījumā, neapdraudot Savienības tiesiskās kārtības, tostarp iekšējā tirgus un kopējo politiku, integritāti un saskaņotību. Šādā izvērtēšanā ņem vērā pakāpeniskās minimālas būtiskas ekonomiskās klātbūtnes prasības, kā noteikts B punktā. |
| --- | --- |

H.

Padome arī uzsver nepieciešamību šajā izvērtēšanā rūpīgi izvērtēt nodokļu pasākumu ietekmi uz citām dalībvalstīm, tostarp ņemot vērā to, kā attiecīgās darbības faktiski tiek apliktas ar nodokļiem visā Savienībā.

Ja nodokļu pasākumus izmanto tam, lai atbalstītu konkrētu reģionu ekonomisko attīstību, tiek izvērtēts, vai pasākumi ir samērīgi ar noteiktajiem mērķiem un vai tie kalpo šo mērķu sasniegšanai. Šajā izvērtēšanā īpašu uzmanību pievērš īpašajām iezīmēm un ierobežojumiem tālāko reģionu un mazo salu gadījumā, neapdraudot Savienības tiesiskās kārtības, tostarp iekšējā tirgus un kopējo politiku, integritāti un saskaņotību. Šādā izvērtēšanā ņem vērā pakāpeniskās minimālas būtiskas ekonomiskās klātbūtnes prasības, kā noteikts B punktā.

Procedūra

| I. | Padome un Komisija kopīgi izveido grupu, lai izvērtētu nodokļu pasākumus, kas varētu ietilpt šī satvara darbības jomā, un lai pārraudzītu informācijas sniegšanu par šiem pasākumiem. Padome aicina ikvienu dalībvalsti un Komisiju iecelt augsta līmeņa pārstāvi un viņa vietnieku dalībai šajā grupā, kuras vadītājs būs kādas dalībvalsts pārstāvis. Grupa tiekas regulāri un tikšanās reizēs izraugās un pārskata nodokļu pasākumus, lai tos izvērtētu saskaņā ar E līdz G punktā izklāstītajiem noteikumiem. Grupa regulāri ziņo par izvērtētajiem pasākumiem. Šos ziņojumus nosūta Padomei apspriešanai un, ja Padome tā nolemj, tos publicē. Dokumenti būtu pēc pieprasījuma jāpaziņo Parlamentam un jādara pieejami pēc izvērtēšanas procesa beigām. |
| --- | --- |

I.

Padome un Komisija kopīgi izveido grupu, lai izvērtētu nodokļu pasākumus, kas varētu ietilpt šī satvara darbības jomā, un lai pārraudzītu informācijas sniegšanu par šiem pasākumiem. Padome aicina ikvienu dalībvalsti un Komisiju iecelt augsta līmeņa pārstāvi un viņa vietnieku dalībai šajā grupā, kuras vadītājs būs kādas dalībvalsts pārstāvis. Grupa tiekas regulāri un tikšanās reizēs izraugās un pārskata nodokļu pasākumus, lai tos izvērtētu saskaņā ar E līdz G punktā izklāstītajiem noteikumiem. Grupa regulāri ziņo par izvērtētajiem pasākumiem. Šos ziņojumus nosūta Padomei apspriešanai un, ja Padome tā nolemj, tos publicē. Dokumenti būtu pēc pieprasījuma jāpaziņo Parlamentam un jādara pieejami pēc izvērtēšanas procesa beigām.

Īstenošanas nodrošināšana

| J. | Dalībvalstīm ir tiesības īstenot pretpasākumus, kas mazinātu nodokļu apiešanas stimulus, ja kāda dalībvalsts divu gadu laikā neatceļ režīmu, kas saistībā ar šo satvaru atzīts par kaitējošu, un jo īpaši veikt šādus pasākumus:






  a) | izmaksu atskaitīšanas neiespējamība; |
| --- | --- | --- |

J.

Dalībvalstīm ir tiesības īstenot pretpasākumus, kas mazinātu nodokļu apiešanas stimulus, ja kāda dalībvalsts divu gadu laikā neatceļ režīmu, kas saistībā ar šo satvaru atzīts par kaitējošu, un jo īpaši veikt šādus pasākumus:

a)

izmaksu atskaitīšanas neiespējamība;

| b) | nodokļu ieturēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

nodokļu ieturēšanas pasākumi;

| c) | līdzdalības atbrīvojumu ierobežošana; |
| --- | --- |

c)

līdzdalības atbrīvojumu ierobežošana;

| d) | īpašas dokumentācijas prasības, jo sevišķi attiecībā uz transfertcenu noteikšanu. |
| --- | --- |

d)

īpašas dokumentācijas prasības, jo sevišķi attiecībā uz transfertcenu noteikšanu.

Ģeogrāfiskā tvēruma paplašināšana

| K. | Padome uzskata par ieteicamu, lai principi, kuru mērķis ir atcelt kaitējošus nodokļu pasākumus, tiktu pieņemti, izmantojot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko tvērumu. Šajā nolūkā dalībvalstis apņemas veicināt to pieņemšanu trešās valstīs. Tās arī apņemas veicināt to pieņemšanu teritorijās, uz kurām neattiecas Līgums. Šajā sakarā Padomei un Komisijai ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, izveides nolūkā būtu jāizmanto nodokļu pārredzamības, taisnīgas nodokļu uzlikšanas un BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas kritēriji. Taisnīgas nodokļu uzlikšanas kritērijiem būtu jābalstās uz šī satvara B un C punktā noteiktajiem faktoriem. |
| --- | --- |

K.

Padome uzskata par ieteicamu, lai principi, kuru mērķis ir atcelt kaitējošus nodokļu pasākumus, tiktu pieņemti, izmantojot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko tvērumu. Šajā nolūkā dalībvalstis apņemas veicināt to pieņemšanu trešās valstīs. Tās arī apņemas veicināt to pieņemšanu teritorijās, uz kurām neattiecas Līgums. Šajā sakarā Padomei un Komisijai ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, izveides nolūkā būtu jāizmanto nodokļu pārredzamības, taisnīgas nodokļu uzlikšanas un BEPS apkarošanas pasākumu īstenošanas kritēriji. Taisnīgas nodokļu uzlikšanas kritērijiem būtu jābalstās uz šī satvara B un C punktā noteiktajiem faktoriem.

| L. | Dalībvalstis, kurām ir atkarīgas vai asociētas teritorijas vai kurām ir īpaša atbildība vai nodokļu prerogatīvas attiecībā uz citām teritorijām, savas konstitucionālās kārtības ietvaros apņemas nodrošināt minēto principu piemērošanu šajās teritorijās. Šajā sakarā attiecīgās dalībvalstis izvērtē situāciju, iesniedzot ziņojumu H punktā minētajai grupai, kas tos izvērtē saskaņā ar iepriekš aprakstīto pārskatīšanas procedūru. |
| --- | --- |

L.

Dalībvalstis, kurām ir atkarīgas vai asociētas teritorijas vai kurām ir īpaša atbildība vai nodokļu prerogatīvas attiecībā uz citām teritorijām, savas konstitucionālās kārtības ietvaros apņemas nodrošināt minēto principu piemērošanu šajās teritorijās. Šajā sakarā attiecīgās dalībvalstis izvērtē situāciju, iesniedzot ziņojumu H punktā minētajai grupai, kas tos izvērtē saskaņā ar iepriekš aprakstīto pārskatīšanas procedūru.

Uzraudzība un pārskatīšana

| M. | Lai nodrošinātu satvara vienmērīgu un efektīvu īstenošanu, Padome aicina Komisiju katru gadu tai atskaitīties par satvara īstenošanu un par fiskālā valsts atbalsta izmantošanu. Šāds ziņojums būtu jādara publiski pieejams. Divus gadus pēc satvara pieņemšanas Padome un dalībvalstis pārskata tā noteikumus; |
| --- | --- |

M.

Lai nodrošinātu satvara vienmērīgu un efektīvu īstenošanu, Padome aicina Komisiju katru gadu tai atskaitīties par satvara īstenošanu un par fiskālā valsts atbalsta izmantošanu. Šāds ziņojums būtu jādara publiski pieejams. Divus gadus pēc satvara pieņemšanas Padome un dalībvalstis pārskata tā noteikumus;

| 27. | atzinīgi vērtē 2021. gada 19. aprīlī notikušo viedokļu apmaiņu ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāju Lyudmila Petkova; aicina RK grupas vadītāju vismaz reizi gadā tikties ar Parlamentu publiskā uzklausīšanā un iesniegt Padomei savu progresa ziņojumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka RK grupas Padomei sniegtie pusgada ziņojumi tiek publicēti; uzskata, ka būtu jāizveido īpašs tiešsaistes rīks, lai būtisku informāciju par nodokļu politiku ES līmenī varētu iegūt ne tikai no Padomes secinājumiem; atzinīgi vērtē centienus, ko īsteno RK grupas dokumentu un darbu publicēšanā; prasa publisku informāciju darīt pieejamu lietotājiem viegli izmantojamā platformā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina RK grupu uzaicināt Eiropas Parlamenta deputātus uz grupas diskusijām novērotāju statusā; mudina RK grupu publiski translēt dažas no savām sanāksmēm, ja tajās nav paredzētas konfidenciālas apspriedes; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes 1997. gada 1. decembra sanāksmes secinājumu par nodokļu politiku I pielikums — Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, Padomes 1997. gada 1. decembra sanāksme par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (OV C 2, 6.1.1998., 2. lpp.).

(2)  https://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6004-2021-INIT/en/pdf

(4)  OV C 331, 7.10.2020., 3. lpp. un OV C 66, 26.2.2021., 40. lpp.

(5)  OV C 162, 10.5.2019., 182. lpp.

(6)  OV C 162, 10.5.2019., 152. lpp.

(7)  OV C 366, 27.10.2017., 51. lpp.

(8)  OV C 101, 16.3.2018., 79. lpp.

(9)  OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.

(10)  OV C 399, 24.11.2017., 74. lpp.

(11)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0022.

(13)  Kopīgie turpmākie pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta (Ekonomikas un monetārā komiteja) rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā un Eiropas Parlamenta (Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE1) rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, ko Komisija pieņēma 2016. gada 16. martā; turpmākie pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta (Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAX2)) rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, ko Komisija pieņēma 2016. gada 16. novembrī; turpmākie pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta (Izmeklēšanas komiteja, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA)) 2017. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju par Eiropas Parlamenta ieteikuma projektu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko Komisija pieņēma 2018. gada aprīlī; un turpmākie pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta (Īpašā komiteja finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos (TAX3)) 2019. gada 27. augusta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

(14)  Nodokļu dokumenti, Darba dokuments Nr. 64, 2016. gada 31. augusts, sk. https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2016-11/taxation_paper_64.pdf

(15)  Nodokļu dokumenti, Darba dokuments Nr. 71, Padziļināto studiju institūts konsorcijā ar CPB un DONDENA, 2017. gads, sk. https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf

(16)  Kiendl Krišto, I. un Thirion, E., “An overview of shell companies in the European Union”, Eiropas Parlaments, Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāts, Ex post novērtēšanas nodaļa un Eiropas pievienotās vērtības nodaļa, 2018. gada 17. oktobris, sk. https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/155724/EPRS_STUD_627129_Shell%20companies%20in%20the%20EU.pdf

(17)  https://www.un.org/pga/75/wp-content/uploads/sites/100/2021/02/FACTI_Panel_Report-compressed.pdf

(18)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12999-Nodoklu-apiesana-cina-pret-caulas-vienibu-un-veidojumu-izmantosanu-nodoklu-vajadzibam_lv

(19)  Crivelli, E. De Mooij, R., De Vrijer, J.E.J., Hebous, S., Klemm, A., Taxing Multinationals in Europe, 2021. gads (https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129).

(20)  OV L 193, 19.7.2016., 1. lpp.

(21)  OV L 144, 7.6.2017., 1. lpp.

(22)  OV L 157, 26.6.2003., 49. lpp.

(23)  OV L 345, 29.12.2011., 8. lpp.

(24)  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

(25)  OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp.

(26)  OV L 146, 3.6.2016., 8. lpp.

(27)  OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.

(28)  2021. gada ziņojums par nodokļiem – pārskats par nodokļu politiku ES dalībvalstīs (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/db46de2a-b785-11eb-8aca-01aa75ed71a1/language-lv).

(29)  ESAO (2015), “Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance”, 5. darbība, 2015. gada galīgais ziņojums, ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekts, ESAO publikācija, Parīze http://dx.doi.org/10.1787/9789264241190-en

(30)  SVF pārskats “Taxing Multinationals in Europe”, 2021. gads, https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129

(31)  Sk. https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/0044caf0-58ff-4be6-bc06-be2af6610870

(32)  Tørsløv, T., Wier, L. un Zucman, G., The Missing Profits of Nations, darba dokuments, 2020. gada aprīlis; pieejams: https://missingprofits.world/.

(33)  SVF, op.cit. 2021.

(34)  ASV Samoa, Angilja, Dominika, Fidži, Guama, Palau, Panama, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, ASV Virdžīnu Salas, Vanuatu, Seišelas.

(35)  Eiropas Komisija, 2021. gada ziņojums par nodokļu uzlikšanu.

(36)  https://www.oecd.org/tax/beps/

(37)  Drover, R., Ferrett, B., Gravino, D., Jones, E. un Merler, S., Bringing transparency, Coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, Eiropas Parlaments, Parlamentārās izpētes ģenerāldirektorāts, Eiropas Pievienotās vērtības nodaļa, 2015. gada 24. novembris. Sk. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/558773/EPRS_STU(2015)558773_EN.pdf

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

(39)  COM(2020)0313.

(40)  ESAO/G20 Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekts “Tax Challenges Arising from Digitalisation – Report on Pillar One Blueprint: nclusive Framework on BEPS”, ESAO publikācija, Parīze (2020), 12. lpp. Sk. https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-digitalisation-report-on-pillar-two-blueprint.pdf

(41)  Baert, P., Lange. F., Watson, J., The Role of Taxes on Investment to Increase Jobs in the EU – An Assessment of Recent Policy Developments in the Field of Corporate Taxes, 2019. gada maijs.

(42)  COM(2020)0313.

(43)  https://www.elibrary.imf.org/view/journals/087/2021/012/article-A001-en.xml

(44)  Nodokļu jautājumu (FISC) apakškomitejas viedokļu apmaiņa ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas priekšsēdētāju Lyudmila Petkova2021. gada 19. aprīlī.

(45)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9639-2018-REV-4/en/pdf

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/179 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/179

---

P9_TA(2021)0417

Cilvēktiesību stāvoklis Mjanmā, tostarp reliģisko un etnisko grupu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, tostarp reliģisko un etnisko grupu stāvokli (2021/2905(RSP))

(2022/C 132/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli, jo īpaši rezolūcijas, kas ir pieņemtas 2012. gada 22. novembrī (1), 2012. gada 20. aprīlī (2), 2010. gada 20. maijā (3), 2010. gada 25. novembrī (4), 2016. gada 7. jūlijā (5), 2016. gada 15. decembrī (6), 2017. gada 14. septembrī (7), 2018. gada 14. jūnijā (8), 2018. gada 13. septembrī (9), 2019. gada 19. septembrī (10) un 2021. gada 11. februārī (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli, jo īpaši rezolūcijas, kas ir pieņemtas 2012. gada 22. novembrī (1), 2012. gada 20. aprīlī (2), 2010. gada 20. maijā (3), 2010. gada 25. novembrī (4), 2016. gada 7. jūlijā (5), 2016. gada 15. decembrī (6), 2017. gada 14. septembrī (7), 2018. gada 14. jūnijā (8), 2018. gada 13. septembrī (9), 2019. gada 19. septembrī (10) un 2021. gada 11. februārī (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par Mjanmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par Mjanmu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 23. marta paziņojumu par vardarbības saasināšanos Mjanmā un 2021. gada 19. aprīļa, 2021. gada 30. aprīļa, 2021. gada 12. maija un 2021. gada 27. jūlija paziņojumus par stāvokli Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 23. marta paziņojumu par vardarbības saasināšanos Mjanmā un 2021. gada 19. aprīļa, 2021. gada 30. aprīļa, 2021. gada 12. maija un 2021. gada 27. jūlija paziņojumus par stāvokli Mjanmā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 30. aprīlī ES vārdā sniegto augstā pārstāvja deklarāciju par ASEAN līderu sanāksmes iznākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 30. aprīlī ES vārdā sniegto augstā pārstāvja deklarāciju par ASEAN līderu sanāksmes iznākumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2021. gada 3. marta paziņojumu par militāro spēku pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un 2021. gada 23. maija paziņojumu par jaunāko notikumu attīstību Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2021. gada 3. marta paziņojumu par militāro spēku pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un 2021. gada 23. maija paziņojumu par jaunāko notikumu attīstību Mjanmā,

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/1000 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/1000 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā (12),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) (2021. gada 29. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) (2021. gada 29. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Mjanmā/Birmā (13),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Mjanmas 2008. gada konstitūcijas 34. pantu, ar ko atzīst reliģijas vai ticības brīvību un pilsoņiem garantē “tiesības brīvi pievērsties savai reliģijai un praktizēt to”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mjanmas 2008. gada konstitūcijas 34. pantu, ar ko atzīst reliģijas vai ticības brīvību un pilsoņiem garantē “tiesības brīvi pievērsties savai reliģijai un praktizēt to”,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2021. gada 24. aprīļa“Piecu punktu konsensu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas 2021. gada 24. aprīļa“Piecu punktu konsensu”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 31. augusta ziņojumu “Rohindžu musulmaņu un citu minoritāšu cilvēktiesību stāvoklis Mjanmā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada 31. augusta ziņojumu “Rohindžu musulmaņu un citu minoritāšu cilvēktiesību stāvoklis Mjanmā”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 18. jūnija Rezolūciju Nr. 75/287 par stāvokli Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 18. jūnija Rezolūciju Nr. 75/287 par stāvokli Mjanmā,

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas 2019. gada 22. augusta ziņojumu par Mjanmu “Seksuālā un ar dzimumu saistītā vardarbību Mjanmā un etnisko konfliktu ietekme uz dzimumu līdztiesību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas 2019. gada 22. augusta ziņojumu par Mjanmu “Seksuālā un ar dzimumu saistītā vardarbību Mjanmā un etnisko konfliktu ietekme uz dzimumu līdztiesību”,

| — | ņemot vērā ziņojumus, ko pieņēmis ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā un Augstā cilvēktiesību komisāra birojs, kā arī Starptautiskās Darba organizācijas uzraudzības mehānisma ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus, ko pieņēmis ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā un Augstā cilvēktiesību komisāra birojs, kā arī Starptautiskās Darba organizācijas uzraudzības mehānisma ziņojumus,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2021. gada 16. septembrī sniedzis ANO augstā cilvēktiesību komisāra birojs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2021. gada 16. septembrī sniedzis ANO augstā cilvēktiesību komisāra birojs,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2021. gada 23. septembra paziņojumus par Mjanmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2021. gada 23. septembra paziņojumus par Mjanmu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Mjanmā Thomas H. Andrews2021. gada 22. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Mjanmā Thomas H. Andrews2021. gada 22. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumus par Mjanmu un rohindžu musulmaņu un citu minoritāšu cilvēktiesību stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumus par Mjanmu un rohindžu musulmaņu un citu minoritāšu cilvēktiesību stāvokli,

| — | ņemot vērā Neatkarīgā Mjanmas lietu izmeklēšanas mehānisma 2021. gada 1. jūlija ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Neatkarīgā Mjanmas lietu izmeklēšanas mehānisma 2021. gada 1. jūlija ziņojumu,

| — | ņemot vērā padomdevējas komisijas par Rakhainas pavalsti galīgo ziņojumu un ieteikumus (Anana ziņojumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padomdevējas komisijas par Rakhainas pavalsti galīgo ziņojumu un ieteikumus (Anana ziņojumu),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2020. gada 23. janvāra spriedumā par Gambijas Republikas iesniegto pieprasījumu likt veikt pagaidu pasākumus lietā par to, kā tiek piemērota Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to (Gambija pret Mjanmu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2020. gada 23. janvāra spriedumā par Gambijas Republikas iesniegto pieprasījumu likt veikt pagaidu pasākumus lietā par to, kā tiek piemērota Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to (Gambija pret Mjanmu),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1948. gada Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 1. februārī Mjanmas bruņotie spēki, kas ir pazīstami ar nosaukumu Tatmadaw, klaji pārkāpjot Mjanmas konstitūciju, arestēja prezidentu Win Myint un valsts padomnieci Aung San Suu Kyi, kā arī vadošus valdības locekļus, valsts apvērsuma ceļā sagrāba valsts likumdošanas, tiesu un izpildu varas atzarus un izsludināja viena gada ilgu ārkārtas stāvokli; tā kā 2021. gada augustā bruņoto spēku virspavēlnieks Min Aung Hlaing paziņoja, ka ieceļ pats sevi premjerministra amatā un ka ārkārtas stāvoklis tiek pagarināts līdz 2023. gada augustam; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 1. februārī Mjanmas bruņotie spēki, kas ir pazīstami ar nosaukumu Tatmadaw, klaji pārkāpjot Mjanmas konstitūciju, arestēja prezidentu Win Myint un valsts padomnieci Aung San Suu Kyi, kā arī vadošus valdības locekļus, valsts apvērsuma ceļā sagrāba valsts likumdošanas, tiesu un izpildu varas atzarus un izsludināja viena gada ilgu ārkārtas stāvokli; tā kā 2021. gada augustā bruņoto spēku virspavēlnieks Min Aung Hlaing paziņoja, ka ieceļ pats sevi premjerministra amatā un ka ārkārtas stāvoklis tiek pagarināts līdz 2023. gada augustam;

| B. | tā ka ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā oficiālā paziņojumā norādīja, ka militārās huntas plašie un sistemātiskie uzbrukumi Mjanmas iedzīvotājiem, visticamāk, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi; tā kā ANO īpašais referents skaidri norādīja, ka valsts apvērsuma un pārkāpumu autori un veicēji būtu jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

B.

tā ka ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā oficiālā paziņojumā norādīja, ka militārās huntas plašie un sistemātiskie uzbrukumi Mjanmas iedzīvotājiem, visticamāk, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi; tā kā ANO īpašais referents skaidri norādīja, ka valsts apvērsuma un pārkāpumu autori un veicēji būtu jāsauc pie atbildības;

| C. | tā kā 2021. gada maijā militārā hunta veica priekšdarbus tam, lai likvidētu Aung San Suu Kyi politisko partiju, kura līdz apvērsumam 2021. gada februārī bija pārstāvēta valdībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2021. gada maijā militārā hunta veica priekšdarbus tam, lai likvidētu Aung San Suu Kyi politisko partiju, kura līdz apvērsumam 2021. gada februārī bija pārstāvēta valdībā;

| D. | tā kā nolūkā pārstāvēt Mjanmas tautas demokrātiskās vēlmes, tika izveidota komiteja, kas pārstāv “Pyidaungsu Hluttaw”, un nacionālās vienotības valdība; |
| --- | --- |

D.

tā kā nolūkā pārstāvēt Mjanmas tautas demokrātiskās vēlmes, tika izveidota komiteja, kas pārstāv “Pyidaungsu Hluttaw”, un nacionālās vienotības valdība;

| E. | tā kā, reaģējot uz valsts apvērsumu, dažādās Mjanmas pilsētās iedzīvotāji devās miermīlīgos protestos un demonstrācijās; tā kā kopš 2021. gada 1. februāra tiek nelikumīgi arestēti vai mājas arestā atrodas politiķi, valdības amatpersonas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, reliģiskās autoritātes, miermīlīgi protestētāji un rakstnieki; tā kā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja jaunākajā ziņojumā ir norādīts, ka kopš apvērsuma ir nogalināti vairāk nekā 1 120 cilvēki un ka militārās pārvaldes iestādes ir arestējušas vairāk nekā 8 000 cilvēku, tostarp simtiem politiķu, aktīvistu un civildienesta ierēdņu; tā kā tiesas ir notiesājušas 312 cilvēkus, no kuriem 26, tostarp diviem bērniem, ir piespriests nāvessods; tā kā apcietinājumā ir miruši vismaz 120 cilvēki; tā kā līdz 2021. gada jūlijam ieskaitot hunta bija nogalinājusi vismaz 75 bērnus; |
| --- | --- |

E.

tā kā, reaģējot uz valsts apvērsumu, dažādās Mjanmas pilsētās iedzīvotāji devās miermīlīgos protestos un demonstrācijās; tā kā kopš 2021. gada 1. februāra tiek nelikumīgi arestēti vai mājas arestā atrodas politiķi, valdības amatpersonas, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, reliģiskās autoritātes, miermīlīgi protestētāji un rakstnieki; tā kā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja jaunākajā ziņojumā ir norādīts, ka kopš apvērsuma ir nogalināti vairāk nekā 1 120 cilvēki un ka militārās pārvaldes iestādes ir arestējušas vairāk nekā 8 000 cilvēku, tostarp simtiem politiķu, aktīvistu un civildienesta ierēdņu; tā kā tiesas ir notiesājušas 312 cilvēkus, no kuriem 26, tostarp diviem bērniem, ir piespriests nāvessods; tā kā apcietinājumā ir miruši vismaz 120 cilvēki; tā kā līdz 2021. gada jūlijam ieskaitot hunta bija nogalinājusi vismaz 75 bērnus;

| F. | tā kā līdztekus militārie spēki pastiprina represijas pret plašsaziņas līdzekļiem Mjanmā, un arvien vairāk žurnālistu tiek patvaļīgi arestēti, aizturēti un apsūdzēti, lai apklusinātu plašsaziņas līdzekļus un izskaustu vārda brīvību; tā kā hunta arvien vairāk izmanto novērošanas un cenzūras instrumentus, ierobežojot telekomunikācijas un internetu; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdztekus militārie spēki pastiprina represijas pret plašsaziņas līdzekļiem Mjanmā, un arvien vairāk žurnālistu tiek patvaļīgi arestēti, aizturēti un apsūdzēti, lai apklusinātu plašsaziņas līdzekļus un izskaustu vārda brīvību; tā kā hunta arvien vairāk izmanto novērošanas un cenzūras instrumentus, ierobežojot telekomunikācijas un internetu;

| G. | tā kā pret cilvēkiem, kurus tur apcietinājumā par piedalīšanos demokrātiju atbalstošās demonstrācijās, tiek plaši izmantota spīdzināšana; tā kā spīdzināšanai izmanto tādus paņēmienus kā piekaušana, nāvessoda ar šaujamieročiem inscenēšanu, dedzināšana ar cigaretēm, kā arī izvarošana un izvarošanas draudi; tā kā Mjanmā arī iepriekš ir bijušas problēmas ar policijas pastrādātu spīdzināšanu, taču tagad Tatmadaw savos centienos apspiest opozīciju izmanto sistemātiskus spīdzināšanas draudus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pret cilvēkiem, kurus tur apcietinājumā par piedalīšanos demokrātiju atbalstošās demonstrācijās, tiek plaši izmantota spīdzināšana; tā kā spīdzināšanai izmanto tādus paņēmienus kā piekaušana, nāvessoda ar šaujamieročiem inscenēšanu, dedzināšana ar cigaretēm, kā arī izvarošana un izvarošanas draudi; tā kā Mjanmā arī iepriekš ir bijušas problēmas ar policijas pastrādātu spīdzināšanu, taču tagad Tatmadaw savos centienos apspiest opozīciju izmanto sistemātiskus spīdzināšanas draudus;

| H. | tā kā hunta arvien vairāk izmanto kolektīvo sodīšanu, tostarp to personu ģimenes locekļu nolaupīšanu, kuru apcietināšanai ir izdoti orderi, bet kuras policija un militārie spēki nespēj atrast; tā kā nogalināti un nolaupīti ir tikuši arī bērni, tostarp mazi bērni, domājams, lai piespiestu viņu vecākus padoties varas iestādēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā hunta arvien vairāk izmanto kolektīvo sodīšanu, tostarp to personu ģimenes locekļu nolaupīšanu, kuru apcietināšanai ir izdoti orderi, bet kuras policija un militārie spēki nespēj atrast; tā kā nogalināti un nolaupīti ir tikuši arī bērni, tostarp mazi bērni, domājams, lai piespiestu viņu vecākus padoties varas iestādēm;

| I. | tā kā etniskās minoritātes piekopj tādas reliģijas kā kristietība (6,3 %,, jo īpaši činu, kačinu un karenu tautas), islāms (2,1 %, jo īpaši rohindžas, malajieši, Jangonas iedzīvotāji un citas minoritātes) un hinduisms (0,5 %, jo īpaši Birmas indieši); |
| --- | --- |

I.

tā kā etniskās minoritātes piekopj tādas reliģijas kā kristietība (6,3 %,, jo īpaši činu, kačinu un karenu tautas), islāms (2,1 %, jo īpaši rohindžas, malajieši, Jangonas iedzīvotāji un citas minoritātes) un hinduisms (0,5 %, jo īpaši Birmas indieši);

| J. | tā kā pret reliģiskajām un etniskajām minoritātēm tiek pastrādāti reliģijas vai ticības brīvības un citu cilvēktiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā pret reliģiskajām un etniskajām minoritātēm tiek pastrādāti reliģijas vai ticības brīvības un citu cilvēktiesību pārkāpumi;

| K. | tā kā ir baznīcas ir cietušas no artilērijas apšaudēm un iebrukumiem un ir tikuši arestēti priesteri un mācītāji; tā kā militārie spēki ir arī iekārtojuši nometnes uz baznīcām pieguļošās zemes, tādējādi vēl vairāk vājinot to iespējas sniegt patvērumu cilvēkiem, kam tas ir vajadzīgs; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir baznīcas ir cietušas no artilērijas apšaudēm un iebrukumiem un ir tikuši arestēti priesteri un mācītāji; tā kā militārie spēki ir arī iekārtojuši nometnes uz baznīcām pieguļošās zemes, tādējādi vēl vairāk vājinot to iespējas sniegt patvērumu cilvēkiem, kam tas ir vajadzīgs;

| L. | tā kā Mjanmā ir daudz etnisko grupu; tā kā iekšējo konfliktu dēļ pēdējo desmitgažu laikā traģiski bojā gājuši ir tūkstošiem cilvēku; |
| --- | --- |

L.

tā kā Mjanmā ir daudz etnisko grupu; tā kā iekšējo konfliktu dēļ pēdējo desmitgažu laikā traģiski bojā gājuši ir tūkstošiem cilvēku;

| M. | tā kā Mjanmas pilsonības likumā rohindžas ir pasludināti par “nepilsoņiem” vai “ārvalstniekiem”, tādējādi liedzot viņiem pilsonību, kas vēl vairāk pasliktina viņu nestabilo situāciju; tā kā rohindžu minoritātes vajāšana, neraugoties uz daudziem starptautiskās sabiedrības aicinājumiem, nav beigusies; |
| --- | --- |

M.

tā kā Mjanmas pilsonības likumā rohindžas ir pasludināti par “nepilsoņiem” vai “ārvalstniekiem”, tādējādi liedzot viņiem pilsonību, kas vēl vairāk pasliktina viņu nestabilo situāciju; tā kā rohindžu minoritātes vajāšana, neraugoties uz daudziem starptautiskās sabiedrības aicinājumiem, nav beigusies;

| N. | tā kā tie aptuveni 600 000 rohindžu, kuri ir palikuši Rakhainas pavalstī, cieš no nepārtrauktas diskriminējošas politikas un prakses, sistemātiskiem pārkāpumiem attiecībā uz viņu pamattiesībām, patvaļīgiem arestiem, ieslodzīšanas pārpildītās nometnēs, pārvietošanās brīvības liegšanas, un ir ļoti ierobežota viņu piekļuve izglītībai un veselības aprūpei; tā kā represīvie apstākļi, kādos rohindžas ir spiesti dzīvot, ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

N.

tā kā tie aptuveni 600 000 rohindžu, kuri ir palikuši Rakhainas pavalstī, cieš no nepārtrauktas diskriminējošas politikas un prakses, sistemātiskiem pārkāpumiem attiecībā uz viņu pamattiesībām, patvaļīgiem arestiem, ieslodzīšanas pārpildītās nometnēs, pārvietošanās brīvības liegšanas, un ir ļoti ierobežota viņu piekļuve izglītībai un veselības aprūpei; tā kā represīvie apstākļi, kādos rohindžas ir spiesti dzīvot, ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci;

| O. | tā kā rohindžas un citas etniskās minoritātes, jo īpaši sievietes un meitenes, joprojām ir pakļautas ievērojamam seksuālas vardarbības riskam, jo īpaši saistībā ar ieilgušo konfliktu starp Tatmadaw un Arakanas armiju; |
| --- | --- |

O.

tā kā rohindžas un citas etniskās minoritātes, jo īpaši sievietes un meitenes, joprojām ir pakļautas ievērojamam seksuālas vardarbības riskam, jo īpaši saistībā ar ieilgušo konfliktu starp Tatmadaw un Arakanas armiju;

| P. | tā kā humanitārā krīze Mjanmā pasliktinās, un šogad vien iekšzemē ir pārvietoti vairāk nekā 210 000 cilvēku, trim miljoniem cilvēku ir nepieciešama humānā palīdzība (šis skaitlis pēdējos astoņos mēnešos ir trīskāršojies), bet puse no valsts iedzīvotājiem — aptuveni 20 miljoni cilvēku — dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

P.

tā kā humanitārā krīze Mjanmā pasliktinās, un šogad vien iekšzemē ir pārvietoti vairāk nekā 210 000 cilvēku, trim miljoniem cilvēku ir nepieciešama humānā palīdzība (šis skaitlis pēdējos astoņos mēnešos ir trīskāršojies), bet puse no valsts iedzīvotājiem — aptuveni 20 miljoni cilvēku — dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| Q. | tā kā ANO ģenerālsekretārs ir brīdinājis, ka “liela mēroga bruņota konflikta riska dēļ ir vajadzīga kolektīva pieeja, lai izvairītos no daudzdimensionālas katastrofas Dienvidaustrumāzijas centrā un ārpus tā”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ANO ģenerālsekretārs ir brīdinājis, ka “liela mēroga bruņota konflikta riska dēļ ir vajadzīga kolektīva pieeja, lai izvairītos no daudzdimensionālas katastrofas Dienvidaustrumāzijas centrā un ārpus tā”;

| R. | tā kā Pasaules Pārtikas programma lēš, ka 6,2 miljoni cilvēku visā Mjanmā ir pakļauti pārtikas trūkuma un bada riskam, kas ir vairāk nekā pirms militārā apvērsuma, kad šādu cilvēku skaits bija 2,8 miljoni; |
| --- | --- |

R.

tā kā Pasaules Pārtikas programma lēš, ka 6,2 miljoni cilvēku visā Mjanmā ir pakļauti pārtikas trūkuma un bada riskam, kas ir vairāk nekā pirms militārā apvērsuma, kad šādu cilvēku skaits bija 2,8 miljoni;

| S. | tā kā humanitāro situāciju Mjanmā ir pasliktinājusi arī Covid-19 krīze; tā kā Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu ir veicinājusi arī protestētāju patvaļīga masveida aizturēšana, pārpildītie cietumi un vispārējā nevērība pret ieslodzīto veselību; |
| --- | --- |

S.

tā kā humanitāro situāciju Mjanmā ir pasliktinājusi arī Covid-19 krīze; tā kā Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugumu ir veicinājusi arī protestētāju patvaļīga masveida aizturēšana, pārpildītie cietumi un vispārējā nevērība pret ieslodzīto veselību;

| T. | tā kā militārie spēki ir izmantojuši Covid-19 ierobežošanas pasākumus, lai apspiestu demokrātiju atbalstošos aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus; tā kā tiek ierobežotas tiesības uz veselību; tā kā hunta ir slēgusi slimnīcas un mērķtiecīgi vērsusies pret medicīnas darbiniekiem, izraisot veselības aprūpes sistēmas sabrukumu, kamēr valstī vēršas plašumā Covid-19 uzliesmojums; tā kā kareivji ir iznīcinājuši medicīnas preces un aprīkojumu un pārņēmuši desmitiem medicīnas iestāžu, kā rezultātā Mjanmas iedzīvotāji izvairās no medicīnas iestādēm, jo baidās, ka varētu tikt aizturēti vai ka uz viņiem šaus; |
| --- | --- |

T.

tā kā militārie spēki ir izmantojuši Covid-19 ierobežošanas pasākumus, lai apspiestu demokrātiju atbalstošos aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus; tā kā tiek ierobežotas tiesības uz veselību; tā kā hunta ir slēgusi slimnīcas un mērķtiecīgi vērsusies pret medicīnas darbiniekiem, izraisot veselības aprūpes sistēmas sabrukumu, kamēr valstī vēršas plašumā Covid-19 uzliesmojums; tā kā kareivji ir iznīcinājuši medicīnas preces un aprīkojumu un pārņēmuši desmitiem medicīnas iestāžu, kā rezultātā Mjanmas iedzīvotāji izvairās no medicīnas iestādēm, jo baidās, ka varētu tikt aizturēti vai ka uz viņiem šaus;

| U. | tā kā Tatmadaw un tās ģenerāļi nelikumīgi iegūst finansējumu, nelikumīgi pārdodot kokmateriālus, dārgakmeņus, gāzi un naftu, un izskan plaši izplatīti apgalvojumi par korupciju; |
| --- | --- |

U.

tā kā Tatmadaw un tās ģenerāļi nelikumīgi iegūst finansējumu, nelikumīgi pārdodot kokmateriālus, dārgakmeņus, gāzi un naftu, un izskan plaši izplatīti apgalvojumi par korupciju;

| V. | tā kā saskaņā ar ANO sniegto informāciju 2021. gada ANO Mjanmas humānās palīdzības reaģēšanas plāns šobrīd ir saņēmis tikai 46 % no pieprasītajiem līdzekļiem, un lielā līdzekļu trūkuma dēļ cieš humānās palīdzības operācijas, |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar ANO sniegto informāciju 2021. gada ANO Mjanmas humānās palīdzības reaģēšanas plāns šobrīd ir saņēmis tikai 46 % no pieprasītajiem līdzekļiem, un lielā līdzekļu trūkuma dēļ cieš humānās palīdzības operācijas,

| 1. | stingri nosoda valsts apvērsumu, ko 2021. gada 1. februārī īstenoja Tatmadaw sava virspavēlnieka Min Aung Hlaing vadībā; aicina Tatmadaw pilnībā ievērot 2020. gada novembra demokrātisko vēlēšanu rezultātus un nekavējoties atjaunot civilo valdību, izbeigt ārkārtas stāvokli, izbeigt vardarbību pret miermīlīgiem protestētājiem, ievērot tiesības uz vārda un biedrošanās brīvību, un atļaut visiem ievēlētajiem parlamenta deputātiem īstenot savas pilnvaras; aicina Mjanmas militāros spēkus atbrīvot visus politiski ieslodzītos, izbeigt vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumus, un ievērot reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot prezidentu Win Myint, valsts padomnieci Aung San Suu Kyi un visus pārējos, pret kuriem izvirzītas nepamatotas apsūdzības; uzskata visu politisko līderu un ieslodzīto atbrīvošanu par pirmo būtisko soli ceļā uz mierīgu krīzes atrisināšanu un likumīgo varas iestāžu atjaunošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž atbalstu Mjanmas tautai cīņā par demokrātiju, brīvību un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda Tatmadaw plašo vardarbīgo reakciju uz jebkāda veida protestiem un rupjos cilvēktiesību pārkāpumus, ko tā ir veikusi un turpina veikt pret Mjanmas iedzīvotājiem (tostarp pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm) un kas ir pielīdzināmi noziegumiem pret cilvēci; pauž dziļas bažas par biežajiem uzbrukumiem baznīcām, mošejām, skolām un medicīnas iestādēm un par reliģisko līderu arestiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atbalsta CRPH un nacionālās vienotības valdību kā vienīgos leģitīmos Mjanmas tautas demokrātisko vēlmju pārstāvjus un aicina Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) un starptautisko sabiedrību iekļaut un iesaistīt tos patiesā un iekļaujošā politiskajā dialogā un centienos, kuru mērķis ir krīzes miermīlīga atrisināšana, pamatojoties uz tiesiskuma ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa, lai Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja nekavējoties un regulāri varētu piekļūt aizturētajiem un cietumiem, kā norādīts Ženēvas konvencijās; aicina militāros un policijas spēkus sniegt visu to personu ģimenēm, kas aizturētas saistībā ar drošības spēku operācijām visā Mjanmā pirms 2021. gada 1. februāra un pēc tam, pilnīgu informāciju par viņu likteni un atrašanās vietu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina par Mjanmas etnisko daudzveidību; mudina Tatmadaw pilnībā ievērot katras etniskās grupas neatņemamās tiesības; prasa nekavējoties veikt stingru, neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu par noziegumiem, ko valstī pastrādājuši militārie spēki, un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž sašutumu par Tatmadaw noziegumiem pret etniskajām un reliģiskajām grupām Mjanmā; stingri nosoda Tatmadaw uzbrukumus Kajinas, Kajas, Kačinas, Šanas un Činas štatā, kuru rezultātā ir notikusi iedzīvotāju masveida pārvietošana, civiliedzīvotāju, tostarp bērnu, bojāeja, reliģisko ēku iznīcināšana un citi cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nosoda kristiešu vajāšanu šajā valstī; mudina Tatmadaw izbeigt kristiešu nogalināšanu un apcietināšanu un izbeigt baznīcu apšaudes un uzbrukumus tām; uzsver, ka starptautiskā sabiedrība ir paudusi dziļas bažas par vardarbīgo vēršanos pret kristiešu kopienām Mjanmā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti nosoda cilvēktiesību pārkāpumus un sistemātiskus un plaši izplatītus uzbrukumus rohindžu tautai; uzsver, ka ES turpinās cieši uzraudzīt militārās vadības darbības attiecībā uz minoritātēm valstī, jo īpaši rohindžām; atkārtoti aicina Mjanmas iestādes izveidot apstākļus un garantijas, lai ANO pārraudzībā būtu iespējams īstenot to rohindžu drošu, brīvprātīgu, cieņpilnu un ilgtspējīgu atgriešanos, kuri vēlas atgriezties savā dzimtajā zemē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stingri nosoda pastāvīgo diskrimināciju pret etniskajām minoritātēm, kuru pārvietošanās brīvība ir stingri ierobežota un kurām Mjanmā nav pieejami pamatpakalpojumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nosoda huntas jebkādu vardarbību pret saviem pilsoņiem, kā arī citus vajāšanas veidus, jo īpaši pret cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un žurnālistiem; mudina huntu atcelt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz telekomunikācijām un internetu, tostarp neatkarīgu mediju tīmekļvietnēm un sociālo mediju platformām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa nekavējoties izbeigt vardarbību pret darba ņēmējiem un arodbiedrībām un aizsargāt arodbiedrību un to biedru tiesības, tostarp tiesības brīvi darboties; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa nekavējoties nodrošināt humānās palīdzības piekļuvi neaizsargātām kopienām, tostarp sievietēm, bērniem un etniskajām minoritātēm, un sniegt tām palīdzību, kā arī sniegt pilsoniskās sabiedrības organizācijām un etnisko kopienu organizācijām darbības iespējas, lai nodrošinātu, ka humānā palīdzība efektīvi sasniedz tos, kam tā nepieciešama; aicina Komisiju pārorientēt un pastiprināt humāno palīdzību, tostarp veselības aprūpes atbalstu, izmantojot pārrobežu kanālus, vietējos humānās palīdzības tīklus, etniskos pakalpojumu sniedzējus, kopienu organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Komisiju analizēt, kā vislabāk īstenot attīstības projektus ar šīm grupām, un attiecīgi virzīt attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ar dziļām bažām norāda, ka humanitāro krīzi ir saasinājis trešais Covid-19 vilnis Mjanmā, kur ir īpaši satraucoši infekcijas pārnešanas līmeņi starp visatstumtākajiem iedzīvotājiem, tostarp tiem, kas atrodas valsts pārpildītajos un nesanitārajos cietumos; mudina huntu atjaunot ierobežošanas stratēģiju un kontaktu izsekošanas sistēmu un nodrošināt, ka cilvēkiem ir pieejami veselības aprūpes pakalpojumi un vakcīnas; aicina Komisiju pastiprināt atbalstu šajā jomā un garantēt, ka šis atbalsts sasniedz iedzīvotājus, tostarp nodrošinot Covid-19 vakcīnu devas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž sašutumu par uzbrukumiem veselības aprūpes darbiniekiem un viņu aizskaršanu, aizturēšanu un spīdzināšanu, jo īpaši pašreizējās Covid-19 veselības aprūpes krīzes laikā; aicina huntu garantēt visu veselības aprūpes darbinieku drošību un drošumu un nekavējoties pārtraukt jebkādu aizskaršanu un uzbrukumus pret šiem cilvēkiem; uzsver Mjanmas iestāžu pienākumu garantēt pilnīgu piekļuvi veselības aprūpei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nosoda militāro iestāžu uzbrukumus medicīnas speciālistiem un objektiem un šo iestāžu reakciju uz Covid-19 pandēmiju; uzsver, ka veselība un piekļuve veselības aprūpei un vakcinācijai ir vispārējas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Tatmadaw izbeigt liegt iedzīvotājiem tiesības uz aizsardzību un pienācīgu ārstēšanu pret Covid-19, kas varētu izraisīt ievērojamus cilvēku upurus Mjanmā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina kaimiņvalstu valdības nodrošināt, ka to iestādes neliedz nevienam patvēruma meklējumos šķērsot robežu; aicina šīs valdības nodrošināt, ka palīdzības organizācijām un vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir atļauts piekļūt iekšzemē pārvietotu personu atrašanās vietām pie to robežām ar Mjanmu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti pauž atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un demokrātijas aizstāvjiem Mjanmā un pieprasa ES un tās iestādēm turpināt centienus, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības attīstība, neraugoties uz pašreizējiem un iespējamiem ierobežojumiem, kurus uzspiež pašreizējā militārā valdība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina ASEAN, tās dalībvalstis un jo īpaši tās īpašo sūtni Mjanmā proaktīvāk izmantot savu īpašo lomu Mjanmā, sadarboties ar ANO īpašo sūtni un sadarboties ar visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši NUG un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, it īpaši sievietēm un etnisko grupu pārstāvjiem, lai vismaz veicinātu piecu punktu konsensa efektīvu un jēgpilnu īstenošanu nolūkā tuvākajā nākotnē panākt ilgtspējīgu un demokrātisku pašreizējās krīzes risinājumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | turklāt aicina Ķīnu un Krieviju aktīvi iesaistīties starptautiskajā diplomātijā un pildīt savus pienākumus ANO Drošības padomes pastāvīgo locekļu statusā; sagaida, ka tās uzņemsies konstruktīvu lomu, pārbaudot situāciju Mjanmā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina Mjanmu sadarboties ar starptautiskajiem centieniem nodrošināt pārskatatbildību, tostarp beidzot piešķirt Neatkarīgajam Mjanmas lietu izmeklēšanas mehānismam (IIMM) pilnīgu piekļuvi valstij; prasa ES, tās dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai nodrošināt, ka IIMM saņem nepieciešamo atbalstu savu pilnvaru īstenošanai; atgādina, ka Mjanmai ir pienākums pildīt ar Starptautiskās Tiesas spriedumu noteiktos pagaidu pasākumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Padomes nesen noteiktās sankcijas pret Tatmadaw locekļiem un viņu uzņēmumiem un aicina Padomi turpināt piemērot mērķtiecīgas un stingras sankcijas, lai pārtrauktu huntai nepieciešamās piegādes, vienlaikus nodrošinot, ka Mjanmas iedzīvotājiem netiek nodarīts kaitējums; uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina veikt papildu pasākumus pret militārajiem spēkiem un to vadītājiem un jāuzliek tiem sankcijas, līdz viņi mainīs savu kursu un nodrošinās atgriešanos pie demokrātijas; uzsver, ka visām ES dalībvalstīm ir jāpastiprina un jāīsteno sankcijas, kas noteiktas pret visiem Mjanmas valstij piederošiem uzņēmumiem, jo īpaši kokmateriālu un dārgakmeņu nozarē; mudina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstu un asociēto valstu sankcijas par ES sankciju pārkāpšanu ir efektīvas; uzsver, ka tam būtu nepieciešama konkrētu aktīvu iesaldēšana un aizliegums veikt starptautiskus finanšu pārvedumus divām valstij piederošajām bankām — Mjanmas Ārējās tirdzniecības bankai un Mjanmas Investīciju un komercbankai, ar kuru starpniecību tiek iekasēta visa ārvalstu valūta, un sankciju sarakstam jāpievieno Mjanmas Naftas un gāzes uzņēmums, kas nodrošina huntai vienīgo vislielāko ārvalstu valūtas pieplūdumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Padomi turpināt piemērot mērķtiecīgas sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par 2021. gada februāra valsts apvērsumu, un apsvērt citus iespējamos pasākumus; mudina Padomi to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, iekļaut Valsts Administratīvo padomi kā struktūru tās individuālu locekļu vietā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti aicina ES uzņēmumus, kuri veic operācijas vai kuru piegādes ķēdes ir Mjanmā, veikt pastiprinātu uzticamības pārbaudi cilvēktiesību jomā un nodrošināt, ka tiem nav saiknes ar Mjanmas drošības spēkiem, to individuālajiem locekļiem vai vienībām, kas ir to īpašumā vai kontrolē, un ka tie tiešā vai netiešā veidā neveicina huntas aktīvo vēršanos pret demokrātiju un cilvēktiesībām; aicina ES uzņēmumus publiskot savus secinājumus un strādāt pie darba apstākļu un vides standartu nepārtrauktas uzlabošanas savos uzņēmumos Mjanmā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti aicina turpināt īstenot mērķtiecīgas sankcijas pret tiem, kas ir atbildīgi par nežēlīgajiem noziegumiem pret rohindžām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkārtoti aicina Komisiju ātri sākt izmeklēšanu par tirdzniecības preferencēm, no kurām labumu gūst Mjanma, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas pieder Mjanmas militārpersonām konkrētās nozarēs, un pienācīgi informēt Parlamentu par veicamajiem pasākumiem; atzīst panāktos uzlabojumus kopš 2013. gadā veiktās Mjanmas atkārtotas iekļaušanas shēmā “Viss, izņemot ieročus” (EBA), piemēram, darbvietu radīšanu apģērbu nozarē, kas jo īpaši sniedza labumu sievietēm; tomēr uzsver, ka pastiprinātas iesaistes process jau tika izveidots 2018. gadā, koncentrējoties uz starptautisko cilvēktiesību konvenciju un darba tiesību ievērošanu, un ka valsts apvērsums sagrāva demokratizācijas procesā panākto progresu, tādējādi apdraudot EBA preferenču piešķiršanas nosacījumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina ES delegāciju Mjanmā un dalībvalstu vēstniecības cieši novērot cilvēktiesību un veselības stāvokli Mjanmā, kā arī politisko līderu un citu pašlaik aizturēto un apcietināto personu lietas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis un asociētās valstis saglabāt embargo attiecībā uz visu ieroču, munīcijas un citu militāro, drošības un novērošanas iekārtu un sistēmu tiešu un netiešu piegādi, pārdošanu un nodošanu, tostarp tranzītu, sūtījumiem un starpniecību, kā arī apmācības, uzturēšanas un citas militārās un drošības palīdzības sniegšanu; uzsver, ka Starptautiskajai Krimināltiesai ir jāturpina izmeklēt situāciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | brīdina par vēl lielākas humanitārās ārkārtas situācijas risku vardarbības eskalācijas un valsts smagās ekonomiskās krīzes, nabadzības un pārvietoto personu skaita dēļ; prasa ES, tās dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai steidzami izpildīt savas finansiālās saistības saskaņā ar ANO 2021. gada Mjanmas humānās palīdzības plānu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina PV/AP un dalībvalstis enerģiski risināt situāciju Mjanmā un aicina PV/AP regulāri ziņot Parlamentam, jo īpaši Ārlietu komitejai, cita starpā par reliģisko un etnisko grupu stāvokli, lai nodrošinātu pienācīgu parlamentāro dialogu par šo svarīgo un satraucošo situāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas likumīgajam prezidentam un nacionālās vienotības valdībai, Pyidaungsu Hluttaw pārstāvju komitejai, Mjanmas valsts padomniekam, Tatmadaw, Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu, Bangladešas, Apvienotās Karalistes, Japānas, Indijas, Austrālijas, Kanādas un ASEAN dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas un Ķīnas valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību komisijai cilvēktiesību jautājumos, ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV C 419, 16.12.2015., 189. lpp.

(2)  OV C 258 E, 7.9.2013., 79. lpp.

(3)  OV C 161 E, 31.5.2011., 154. lpp.

(4)  OV C 99 E, 3.4.2012., 120. lpp.

(5)  OV C 101, 16.3.2018., 134. lpp.

(6)  OV C 238, 6.7.2018., 112. lpp.

(7)  OV C 337, 20.9.2018., 109. lpp.

(8)  OV C 28, 27.1.2020., 80. lpp.

(9)  OV C 433, 23.12.2019., 124. lpp.

(10)  OV C 171, 6.5.2021., 12. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0054.

(12)  OV L 219 I, 21.6.2021., 57. lpp.

(13)  OV L 147, 30.4.2021., 17. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/186 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/186

---

P9_TA(2021)0418

Paul Rusesabagina lieta Ruandā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par Paul Rusesabagina lietu Ruandā (2021/2906(RSP))

(2022/C 132/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Ruandu, jo īpaši 2021. gada 11. februāra rezolūciju par Ruandu, Paul Rusesabagina lietu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Ruandu, jo īpaši 2021. gada 11. februāra rezolūciju par Ruandu, Paul Rusesabagina lietu (1),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda ratificēja 1975. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ruanda ratificēja 1975. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību Āfrikā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā 2015. gadā pārskatītos ANO Ieslodzīto režīma standarta minimālos noteikumus (“Nelsona Mandelas noteikumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā pārskatītos ANO Ieslodzīto režīma standarta minimālos noteikumus (“Nelsona Mandelas noteikumi”),

| — | ņemot vērā Kampalas deklarāciju par ieslodzījuma apstākļiem Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kampalas deklarāciju par ieslodzījuma apstākļiem Āfrikā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta ziņojumu par Ruandu, ko sagatavojusi ANO Cilvēktiesību padomes Vispārējā regulārā pārskata darba grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta ziņojumu par Ruandu, ko sagatavojusi ANO Cilvēktiesību padomes Vispārējā regulārā pārskata darba grupa,

| — | ņemot vērā starptautiskās sabiedrības paziņojumus, kuros cita starpā arī Beļģijas valdība, ASV Valsts departaments un Apvienotās Karalistes valdība ar nosodījumu asi vēršas pret pārkāpumiem un to, ka taisnīga tiesa Ruandā nav iespējama; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās sabiedrības paziņojumus, kuros cita starpā arī Beļģijas valdība, ASV Valsts departaments un Apvienotās Karalistes valdība ar nosodījumu asi vēršas pret pārkāpumiem un to, ka taisnīga tiesa Ruandā nav iespējama;

| — | ņemot vērā paziņojumus, ko sniegusi Eiropas Advokātu federācija, Amerikas Advokātu asociācijas Cilvēktiesību centrs un vairākas prominentas cilvēktiesību organizācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, ko sniegusi Eiropas Advokātu federācija, Amerikas Advokātu asociācijas Cilvēktiesību centrs un vairākas prominentas cilvēktiesību organizācijas,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Ruandas Konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ruandas Konstitūciju,

| — | ņemot vērā ANO un arī Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO un arī Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas instrumentus,

| — | ņemot vērā 1963. gada Vīnes Konvenciju par konsulārajiem sakariem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1963. gada Vīnes Konvenciju par konsulārajiem sakariem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc tam, kad cilvēktiesību aizstāvis Paul Rusesabagina — Beļģijas pilsonis, kurš dzīvo ASV, — 2020. gada 31. augustā Kigali tika aizturēts, Ruandas Augstākās tiesas Starptautisko un pārrobežu noziegumu palāta 2021. gada 29. septembrī viņu notiesāja, piespriežot viņam 25 gadu cietumsodu; tā kā P. Rusesabagina tika izvirzītas deviņas ar terorismu saistītas apsūdzības un viņš tika saukts pie kriminālatbildības par darbībām, kas piedēvētas Ruandas Demokrātisko pārmaiņu kustībai/ Nacionālajai atbrīvošanās frontei (MRCD-FLN) — opozīcijas politisko partiju koalīcijai un tās militārajam spārnam; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc tam, kad cilvēktiesību aizstāvis Paul Rusesabagina — Beļģijas pilsonis, kurš dzīvo ASV, — 2020. gada 31. augustā Kigali tika aizturēts, Ruandas Augstākās tiesas Starptautisko un pārrobežu noziegumu palāta 2021. gada 29. septembrī viņu notiesāja, piespriežot viņam 25 gadu cietumsodu; tā kā P. Rusesabagina tika izvirzītas deviņas ar terorismu saistītas apsūdzības un viņš tika saukts pie kriminālatbildības par darbībām, kas piedēvētas Ruandas Demokrātisko pārmaiņu kustībai/ Nacionālajai atbrīvošanās frontei (MRCD-FLN) — opozīcijas politisko partiju koalīcijai un tās militārajam spārnam;

| B. | tā kā P. Rusesabagina 2020. gada augustā tika aizturēts patvaļīgi, aizbildinoties ar safabricētiem ieganstiem, uz Ruandu tika pārvests nelikumīgi, piespiedu pazušanas ceļā, un tika turēts apcietinājumā bez saziņas iespējām; tā kā viņš tika aizturēts, neuzrādot Ruandas 2019. gada Kriminālprocesa kodeksa 37. pantā prasīto apcietināšanas orderi, un līdz pat notiesāšanai viņam netika uzrādīta neviena apsūdzība, tādējādi pārkāpjot Ruandas Kriminālprocesa kodeksa 68. pantu; tā kā P. Rusesabagina ir vairākas reizes publiski paziņojis, ka viņš nevar atgriezties dzimtenē, baidoties no atriebības; |
| --- | --- |

B.

tā kā P. Rusesabagina 2020. gada augustā tika aizturēts patvaļīgi, aizbildinoties ar safabricētiem ieganstiem, uz Ruandu tika pārvests nelikumīgi, piespiedu pazušanas ceļā, un tika turēts apcietinājumā bez saziņas iespējām; tā kā viņš tika aizturēts, neuzrādot Ruandas 2019. gada Kriminālprocesa kodeksa 37. pantā prasīto apcietināšanas orderi, un līdz pat notiesāšanai viņam netika uzrādīta neviena apsūdzība, tādējādi pārkāpjot Ruandas Kriminālprocesa kodeksa 68. pantu; tā kā P. Rusesabagina ir vairākas reizes publiski paziņojis, ka viņš nevar atgriezties dzimtenē, baidoties no atriebības;

| C. | tā kā Ruandas tieslietu ministrs Johnston Busingye atzina — valsts valdībai ir sakars ar P. Rusesabagina piespiedu pazušanu un pārvešanu 2020. gada augustā, par ko liecina tas, ka ir samaksāts par pārvešanas lidojumu un ir pārkāptas P. Rusesabagina tiesības uz taisnīgu tiesu; tā kā 2021. gada 10. martā tiesa nosprieda, ka P. Rusesabagina pārvešana ir bijusi likumīga un ka viņš nav nolaupīts; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ruandas tieslietu ministrs Johnston Busingye atzina — valsts valdībai ir sakars ar P. Rusesabagina piespiedu pazušanu un pārvešanu 2020. gada augustā, par ko liecina tas, ka ir samaksāts par pārvešanas lidojumu un ir pārkāptas P. Rusesabagina tiesības uz taisnīgu tiesu; tā kā 2021. gada 10. martā tiesa nosprieda, ka P. Rusesabagina pārvešana ir bijusi likumīga un ka viņš nav nolaupīts;

| D. | tā kā uz sprieduma nolasīšanas brīdi tika paziņots par papildu pierādījumiem, ko tiesa iepriekš nebija skatījusi un kas tiesvedībā nebija iesniegti, proti, saistībā ar apgalvojumu, ka P. Rusesabagina ir nodarbojies ar līdzekļu vākšanu FLN bruņotā grupējuma finansēšanai; tā kā daži no minētajiem faktiem izrietēja no paziņojumiem, kas — kā apgalvo P. Rusesabagina, — no viņa ir iegūti ar spēku un bez advokāta klātbūtnes; |
| --- | --- |

D.

tā kā uz sprieduma nolasīšanas brīdi tika paziņots par papildu pierādījumiem, ko tiesa iepriekš nebija skatījusi un kas tiesvedībā nebija iesniegti, proti, saistībā ar apgalvojumu, ka P. Rusesabagina ir nodarbojies ar līdzekļu vākšanu FLN bruņotā grupējuma finansēšanai; tā kā daži no minētajiem faktiem izrietēja no paziņojumiem, kas — kā apgalvo P. Rusesabagina, — no viņa ir iegūti ar spēku un bez advokāta klātbūtnes;

| E. | tā kā P. Rusesabagina nebija izvēlējies juristu komandu, kas viņu sākumā pārstāvēja, un tā kā juristiem, kurus viņš izvēlējās un ar kuriem viņam 2021. gada aprīlī beidzot izdevās sazināties, tika liegta iespēja viņu satikt, un tas ir pretrunā Ruandas Kriminālprocesa kodeksa 68. pantam; |
| --- | --- |

E.

tā kā P. Rusesabagina nebija izvēlējies juristu komandu, kas viņu sākumā pārstāvēja, un tā kā juristiem, kurus viņš izvēlējās un ar kuriem viņam 2021. gada aprīlī beidzot izdevās sazināties, tika liegta iespēja viņu satikt, un tas ir pretrunā Ruandas Kriminālprocesa kodeksa 68. pantam;

| F. | tā kā tiek ziņots, ka P. Rusesabagina veselības stāvoklis apcietinājumā ir ārkārtīgi satraucošs, jo viņš ir uzveicis vēzi un cieš no sirds un asinsvadu sistēmas darbības traucējumiem; tā kā viņa juristi norāda, ka viņam jau divas reizes nav bijis iespējas veikt vēža skrīningu un ka cietuma administrācija ir liegusi viņam iespēju saņemt Beļģijas ārsta parakstītās zāles, un tas ir radījis garīgās un fiziskās veselības problēmas un ir pretrunā Ruandas Konstitūcijas 12. un 14. pantam par tiesībām uz dzīvību, tiesībām uz fizisko neaizskaramību un par aizsardzību pret necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiek ziņots, ka P. Rusesabagina veselības stāvoklis apcietinājumā ir ārkārtīgi satraucošs, jo viņš ir uzveicis vēzi un cieš no sirds un asinsvadu sistēmas darbības traucējumiem; tā kā viņa juristi norāda, ka viņam jau divas reizes nav bijis iespējas veikt vēža skrīningu un ka cietuma administrācija ir liegusi viņam iespēju saņemt Beļģijas ārsta parakstītās zāles, un tas ir radījis garīgās un fiziskās veselības problēmas un ir pretrunā Ruandas Konstitūcijas 12. un 14. pantam par tiesībām uz dzīvību, tiesībām uz fizisko neaizskaramību un par aizsardzību pret necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos;

| G. | tā kā 2020. gada septembrī Ruandas iestādes neinformēja Beļģijas iestādes par P. Rusesabagina aizturēšanu, tā ignorējot konsulārās palīdzības starptautisko tiesību normās iedibināto principu; tā kā Ruandas Brīvības atņemšanas dienests (RCS) piekļuva saziņai un juridisko dokumentu apmaiņai starp P. Rusesabagina un viņa juristiem; tā kā Beļģijas ārlietu ministrs nosūtīja savam Ruandas kolēģim vairākas verbālnotas, pieprasot ievērot P. Rusesabagina tiesības, taču Ruandas valdība pilnīgi visus lūgumus ir noraidījusi; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2020. gada septembrī Ruandas iestādes neinformēja Beļģijas iestādes par P. Rusesabagina aizturēšanu, tā ignorējot konsulārās palīdzības starptautisko tiesību normās iedibināto principu; tā kā Ruandas Brīvības atņemšanas dienests (RCS) piekļuva saziņai un juridisko dokumentu apmaiņai starp P. Rusesabagina un viņa juristiem; tā kā Beļģijas ārlietu ministrs nosūtīja savam Ruandas kolēģim vairākas verbālnotas, pieprasot ievērot P. Rusesabagina tiesības, taču Ruandas valdība pilnīgi visus lūgumus ir noraidījusi;

| H. | tā kā 2021. gada jūlijā tika ziņots, ka Ruandas iestādes ir izmantojušas uzņēmuma “NSO Group” izstrādāto spiegošanas programmatūru Pegasus, lai, iespējams, vērstos pret vairāk nekā 3500 aktīvistiem, žurnālistiem un politiķiem; tā kā kriminālistikas ekspertu veiktā P. Rusesabagina meitas Carine Kanimba tālruņa analīze liecina, ka minētā spiegošanas programmatūra ir izmantota viņas tālruņa uzlaušanai; tā kā Ruandas iestādes to noliedz; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2021. gada jūlijā tika ziņots, ka Ruandas iestādes ir izmantojušas uzņēmuma “NSO Group” izstrādāto spiegošanas programmatūru Pegasus, lai, iespējams, vērstos pret vairāk nekā 3500 aktīvistiem, žurnālistiem un politiķiem; tā kā kriminālistikas ekspertu veiktā P. Rusesabagina meitas Carine Kanimba tālruņa analīze liecina, ka minētā spiegošanas programmatūra ir izmantota viņas tālruņa uzlaušanai; tā kā Ruandas iestādes to noliedz;

| I. | tā kā Ruanda ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kurā noteikts, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks elements ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizāciju; tā kā tiesiskuma stiprināšana un spēcīgākas cilvēktiesības ir galvenās prioritārās jomas programmā, ko ES ir paredzējusi Ruandai; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ruanda ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kurā noteikts, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks elements ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizāciju; tā kā tiesiskuma stiprināšana un spēcīgākas cilvēktiesības ir galvenās prioritārās jomas programmā, ko ES ir paredzējusi Ruandai;

| J. | tā kā 2021. gada 25. un 26. oktobrī Kigali notiks otrā Āfrikas Savienības un ES ministru sanāksme, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2021. gada 25. un 26. oktobrī Kigali notiks otrā Āfrikas Savienības un ES ministru sanāksme,

| 1. | atgādina Ruandas valdībai, ka tai ir pienākums garantēt pamattiesības, kas cita starpā ir arī tiesu pieejamība un tiesības uz taisnīgu tiesu, kā tas noteikts Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentos, tostarp Kotonū nolīgumā un jo īpaši tā 8. un 96. pantā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vērš uzmanību uz to, to Ruandai ir jāsargā savas tiesu varas neatkarība un tā jānostiprina valsts Konstitūcijā un tiesību aktos, jo tas ir visu valdības un citu iestāžu pienākums — respektēt un ievērot tiesu varas neatkarību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka aizdomās turētās personas citai valstij vienmēr būtu jāizdod tikai neatkarīgā pārraudzībā īstenotas izdošanas procedūras ceļā, lai garantētu, ka izdošanas pieprasījums ir likumīgs, un lai pārliecinātos, ka valstī, kas izdevusi pieprasījumu, ir pilnībā garantētas aizdomās turētās personas tiesības uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tāpēc asi nosoda Paul Rusesabagina nelikumīgo aizturēšanu, apcietināšanu un notiesāšanu, kas ir gan starptautisko, gan Ruandas tiesību aktu pārkāpums; uzskata, ka P. Rusesabagina lieta ir piemērs tam, kā Ruandā tiek pārkāptas cilvēktiesības, un šaubās, ka taisnīgs ir spriedums, kura sakarībā — kā ziņots, — nav bijusi garantēta nedz taisnīga tiesa saskaņā ar labāko starptautisko pārstāvības praksi, nedz tiesības tikt uzklausītam un nevainīguma prezumpcija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa nekavējoties atbrīvot P. Rusesabagina humānu apsvērumu dēļ, lai viņu repatriētu neatkarīgi no tā, vai viņš ir vai nav vainīgs; prasa, lai ES delegācija Ruandā un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības stingri darītu šo prasību zināmu saziņas procesā ar Ruandas iestādēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Ruandas valdību jebkurā gadījumā garantēt P. Rusesabagina fizisko neaizskaramību un psiholoģisko labsajūtu un ļaut viņam lietot savas ierastās zāles; uzstāj, ka Ruandas valdībai ir obligāti jāievēro Beļģijas valdības tiesības sniegt konsulāro palīdzību P. Rusesabagina, lai rūpētos par viņa veselības stāvokli un nodrošinātu, ka viņam pienācīgi ir pieejama aizstāvība; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, kāds kopumā ir cilvēktiesību stāvoklis Ruandā, un jo īpaši par atšķirīgu viedokļu mērķtiecīgu apspiešanu; nosoda politiski motivētas tiesas prāvas un politisko oponentu kriminālvajāšanu; mudina Ruandas iestādes panākt pilnvaru nodalīšanu un jo īpaši garantēt tiesu varas neatkarību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisiju un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos dialogu ar Ruandu par cilvēktiesībām uz Kotonū nolīguma 8. panta pamata nostiprināt visaugstākajos līmeņos, lai panāktu, ka minētā valsts pilda savas divpusējās un starptautiskās saistības; uzsver, ka saistībā ar Ruandas darbu starptautiskās attīstības jomā daudz svarīgāka prioritāte būtu jāpiešķir cilvēktiesībām, tiesiskumam, kā arī pārredzamai un atsaucīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa Komisijai kritiski izvērtēt ES atbalstu Ruandas valdībai un valsts iestādēm, lai būtu nodrošināts, ka atbalsts pilnībā veicina cilvēktiesības un tam nav nelabvēlīgas ietekmes uz vārda brīvību un biedrošanās brīvību, politisko plurālismu, tiesiskuma ievērošanu un neatkarīgu pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Ruandas Republikas prezidentam, Ruandas parlamenta priekšsēdētājam, kā arī Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0055.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/189 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/189

---

P9_TA(2021)0419

ASV Teksasas štatā pieņemtais tiesību akts attiecībā uz abortiem

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par ASV Teksasas štatā pieņemto tiesību aktu attiecībā uz abortiem (2021/2910(RSP))

(2022/C 132/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017),

| — | ņemot vērā PVO norādījumus “Safe abortion: technical and policy guidance for health systems” (“Droši aborti: tehniskie un politiskie norādījumi veselības sistēmām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO norādījumus “Safe abortion: technical and policy guidance for health systems” (“Droši aborti: tehniskie un politiskie norādījumi veselības sistēmām”),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”),

| — | ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā 2006. gada ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 14. septembra paziņojumu “UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity” (“ANO eksperti nosoda jaunus uzbrukumus tiesībām uz drošu abortu un Augstākās tiesas līdzdalību”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada 14. septembra paziņojumu “UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity” (“ANO eksperti nosoda jaunus uzbrukumus tiesībām uz drošu abortu un Augstākās tiesas līdzdalību”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gadā apstiprinātos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 3. un 5. mērķi, proti, veicināt veselību un dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā apstiprinātos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 3. un 5. mērķi, proti, veicināt veselību un dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gadā Kairā notikušo Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), tās rīcības programmu un pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā 2019. gada 1. novembra Nairobi paziņojumu par Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadienu (ICPD25) “Accelerating the Promise” (“Ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 1. novembra Nairobi paziņojumu par Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību 25. gadadienu (ICPD25) “Accelerating the Promise” (“Ātrāk panākt solīto”) un valstu un partneru apņemšanās un sadarbības pasākumus, kas tika izziņoti Nairobi samitā,

| — | ņemot vērā jo īpaši 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli ES sieviešu veselības kontekstā (1), kurā atzīts, ka reproduktīvās veselības aprūpes pieejamība ir viens no sieviešu cilvēktiesību pamatpīlāriem un tās liegšana ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jo īpaši 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli ES sieviešu veselības kontekstā (1), kurā atzīts, ka reproduktīvās veselības aprūpes pieejamība ir viens no sieviešu cilvēktiesību pamatpīlāriem un tās liegšana ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids,

| — | ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu konstitūciju,

| — | ņemot vērā 1973. gada spriedumu lietā Roe pret Wade, kas apstiprināts spriedumā lietā Planned Parenthood pret Casey un lietā Whole Woman’s Health pret Hellerstedt un ar ko noteikts, ka grūtnieču tiesības līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai izlemt, vai turpināt grūtniecību, ir ASV konstitucionālās tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1973. gada spriedumu lietā Roe pret Wade, kas apstiprināts spriedumā lietā Planned Parenthood pret Casey un lietā Whole Woman’s Health pret Hellerstedt un ar ko noteikts, ka grūtnieču tiesības līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai izlemt, vai turpināt grūtniecību, ir ASV konstitucionālās tiesības,

| — | ņemot vērā 2021. gada Teksasas Senāta likumprojektu Nr. 8 (SB8) “Relating to abortion, including abortions after detection of an unborn child’s heartbeat; authorizing a private civil right of action” (“Attiecībā uz abortiem, tai skaitā abortiem pēc nedzimuša bērna sirdspukstu noteikšanas: atļauja celt civiltiesisku prasību”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada Teksasas Senāta likumprojektu Nr. 8 (SB8) “Relating to abortion, including abortions after detection of an unborn child’s heartbeat; authorizing a private civil right of action” (“Attiecībā uz abortiem, tai skaitā abortiem pēc nedzimuša bērna sirdspukstu noteikšanas: atļauja celt civiltiesisku prasību”),

| — | ņemot vērā ASV Augstākās tiesas 2021. gada 1. septembra nolēmumu, atsakoties bloķēt Teksasas tiesību aktu SB8, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Augstākās tiesas 2021. gada 1. septembra nolēmumu, atsakoties bloķēt Teksasas tiesību aktu SB8,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 1. septembrī Teksasas štatā stājās spēkā SB8, ar ko sievietēm tiek liegta aborta aprūpes pieejamība pēc augļa sirds impulsu sākšanās, faktiski tiklīdz pagājušas sešas nedēļas kopš pēdējā menstruālā cikla, noteikts, ka pirms procedūras veikšanas ir jāveic divi atsevišķi skenējumi ar ultraskaņu, un nav paredzēti izņēmumi gadījumā, ja grūtniecība iestājas izvarošanas vai incesta rezultātā vai ja augļa veselības stāvoklis nav savienojams ar dzīvības uzturēšanu pēc dzemdībām; tā kā SB8 ir gandrīz pilnīgs aborta aizliegums; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 1. septembrī Teksasas štatā stājās spēkā SB8, ar ko sievietēm tiek liegta aborta aprūpes pieejamība pēc augļa sirds impulsu sākšanās, faktiski tiklīdz pagājušas sešas nedēļas kopš pēdējā menstruālā cikla, noteikts, ka pirms procedūras veikšanas ir jāveic divi atsevišķi skenējumi ar ultraskaņu, un nav paredzēti izņēmumi gadījumā, ja grūtniecība iestājas izvarošanas vai incesta rezultātā vai ja augļa veselības stāvoklis nav savienojams ar dzīvības uzturēšanu pēc dzemdībām; tā kā SB8 ir gandrīz pilnīgs aborta aizliegums;

| B. | tā kā gan ASV, gan ES ir jāaizstāv princips, ka cilvēktiesības ir neatņemamas un dabiskas visu cilvēku tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā gan ASV, gan ES ir jāaizstāv princips, ka cilvēktiesības ir neatņemamas un dabiskas visu cilvēku tiesības;

| C. | tā kā transatlantiskās partnerības fundamentālais raksturs nozīmē, ka tā sakņojas mūsu kopīgajās vērtībās — arī cilvēktiesību ievērošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā transatlantiskās partnerības fundamentālais raksturs nozīmē, ka tā sakņojas mūsu kopīgajās vērtībās — arī cilvēktiesību ievērošanā;

| D. | tā kā dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana visām sievietēm un meitenēm, veselīgas dzīves nodrošināšana, nabadzības izskaušana visā pasaulē un jebkura vecuma cilvēku labklājības veicināšana ir 1., 3. un 5. IAM noteikti pamatmērķi; tā kā visas ANO dalībvalstis ir uzņēmušās pienākumus un saistības ievērot un veicināt šos IAM noteiktos mērķus, arī 3.7. un 5.6. apakšmērķi, kas attiecas uz seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana visām sievietēm un meitenēm, veselīgas dzīves nodrošināšana, nabadzības izskaušana visā pasaulē un jebkura vecuma cilvēku labklājības veicināšana ir 1., 3. un 5. IAM noteikti pamatmērķi; tā kā visas ANO dalībvalstis ir uzņēmušās pienākumus un saistības ievērot un veicināt šos IAM noteiktos mērķus, arī 3.7. un 5.6. apakšmērķi, kas attiecas uz seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām;

| E. | tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir nostiprinātas pamata cilvēktiesībās, aizsargātas ar starptautiskajiem un Eiropas cilvēktiesību aktiem, piemēram, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, CEDAW un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, un ir visaptverošas veselības aprūpes nodrošināšanas būtisks elements; |
| --- | --- |

E.

tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir nostiprinātas pamata cilvēktiesībās, aizsargātas ar starptautiskajiem un Eiropas cilvēktiesību aktiem, piemēram, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, CEDAW un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, un ir visaptverošas veselības aprūpes nodrošināšanas būtisks elements;

| F. | tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja un ANO Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 2018. gada augustā nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā uzsvēra, ka piekļuve drošiem un legāliem abortiem un ar to saistītajiem pakalpojumiem un informācijai ir svarīgs sieviešu reproduktīvās veselības aspekts, un mudināja valstis izbeigt ierobežojumus sieviešu un meiteņu seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jomā, jo tas apdraud viņu veselību un dzīvību; tā kā abortu pieejamība ir cilvēktiesības, savukārt to aizkavēšana vai pieejamības liegšana ir dzimumbalstītas vardarbības veids un var nozīmēt spīdzināšanu un/vai nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir ANO 3. un 5. IAM apakšmērķi un tā kā dzimumbalstīta vardarbība un jebkādas pret sievietēm vērstas kaitnieciskas prakses izskaušana ir 5. IAM apakšmērķis; |
| --- | --- |

F.

tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja un ANO Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 2018. gada augustā nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā uzsvēra, ka piekļuve drošiem un legāliem abortiem un ar to saistītajiem pakalpojumiem un informācijai ir svarīgs sieviešu reproduktīvās veselības aspekts, un mudināja valstis izbeigt ierobežojumus sieviešu un meiteņu seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jomā, jo tas apdraud viņu veselību un dzīvību; tā kā abortu pieejamība ir cilvēktiesības, savukārt to aizkavēšana vai pieejamības liegšana ir dzimumbalstītas vardarbības veids un var nozīmēt spīdzināšanu un/vai nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir ANO 3. un 5. IAM apakšmērķi un tā kā dzimumbalstīta vardarbība un jebkādas pret sievietēm vērstas kaitnieciskas prakses izskaušana ir 5. IAM apakšmērķis;

| G. | tā kā iespēja saņemt izsmeļošu izglītību seksualitātes un attiecību jomā, seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību (arī ģimenes plānošanas, kontracepcijas metožu un drošu un likumīgu abortu) pieejamība, kā arī ikvienas personas autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnoteikums tās neatkarībai un līdz ar to būtiski svarīga dzimumu līdztiesības sasniegšanai visās privātās un sabiedriskās dzīves jomās, arī attiecībā uz dalību darba tirgū un politikā, un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; tā kā ir piemērojams princips “viņu ķermenis — viņu izvēle”; |
| --- | --- |

G.

tā kā iespēja saņemt izsmeļošu izglītību seksualitātes un attiecību jomā, seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību (arī ģimenes plānošanas, kontracepcijas metožu un drošu un likumīgu abortu) pieejamība, kā arī ikvienas personas autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnoteikums tās neatkarībai un līdz ar to būtiski svarīga dzimumu līdztiesības sasniegšanai visās privātās un sabiedriskās dzīves jomās, arī attiecībā uz dalību darba tirgū un politikā, un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; tā kā ir piemērojams princips “viņu ķermenis — viņu izvēle”;

| H. | tā kā vīriešu un zēnu iesaistīšana seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību īstenošanā ir gan mērķis, gan priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspējīgu līdztiesību; |
| --- | --- |

H.

tā kā vīriešu un zēnu iesaistīšana seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību īstenošanā ir gan mērķis, gan priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspējīgu līdztiesību;

| I. | tā kā seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību īstenošana ir cilvēka cieņas būtisks elements un ir cieši saistīta ar dzimumu līdztiesības panākšanu un dzimumbalstītas vardarbības apkarošanu; tā kā dzimumu līdztiesības panākšanai ir svarīgi, lai sievietes un meitenes piedalītos tādu tiesību aktu un politikas izstrādē, kas skar viņas un attiecas uz viņu cilvēktiesībām, arī seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību un abortu jomā, un lai tiktu nodrošināts, ka viņas var vērsties tiesā un izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja ir pārkāptas viņu tiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību īstenošana ir cilvēka cieņas būtisks elements un ir cieši saistīta ar dzimumu līdztiesības panākšanu un dzimumbalstītas vardarbības apkarošanu; tā kā dzimumu līdztiesības panākšanai ir svarīgi, lai sievietes un meitenes piedalītos tādu tiesību aktu un politikas izstrādē, kas skar viņas un attiecas uz viņu cilvēktiesībām, arī seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes un ar to saistīto tiesību un abortu jomā, un lai tiktu nodrošināts, ka viņas var vērsties tiesā un izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja ir pārkāptas viņu tiesības;

| J. | tā kā tiesības uz personas fiziskās un garīgās neaizskaramības ievērošanu ir būtisks Hartas aspekts; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesības uz personas fiziskās un garīgās neaizskaramības ievērošanu ir būtisks Hartas aspekts;

| K. | tā kā vēsturiskajā lietā Roe pret Wade Augstākā tiesa legalizēja abortus visā ASV un ar to tika noteiktas ASV konstitucionālās tiesības grūtniecēm līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai izlemt, vai turpināt grūtniecību; tā kā tas vēl tika apstiprināts lietā Planned Parenthood pret Casey un lietā Whole Woman’s Health pret Hellerstedt; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēsturiskajā lietā Roe pret Wade Augstākā tiesa legalizēja abortus visā ASV un ar to tika noteiktas ASV konstitucionālās tiesības grūtniecēm līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai izlemt, vai turpināt grūtniecību; tā kā tas vēl tika apstiprināts lietā Planned Parenthood pret Casey un lietā Whole Woman’s Health pret Hellerstedt;

| L. | tā kā 12 citi ASV štati ir ieviesuši aizliegumus veikt abortu grūtniecības sākumā, taču to stāšanās spēkā ir bloķēta, jo federālās tiesas tos ir pasludinājušas par antikonstitucionāliem; |
| --- | --- |

L.

tā kā 12 citi ASV štati ir ieviesuši aizliegumus veikt abortu grūtniecības sākumā, taču to stāšanās spēkā ir bloķēta, jo federālās tiesas tos ir pasludinājušas par antikonstitucionāliem;

| M. | tā kā SB8 aizliedz veikt abortu pēc aptuveni sešām grūtniecības nedēļām un tā kā, ņemot vērā to, ka pirms SB8 ap 85–90 % aborta aprūpi Teksasā saņēmušo sieviešu grūtniecība bija ilgusi vismaz sešas nedēļas, ar šo tiesību aktu štatā tiks faktiski izbeigta aborta aprūpe; |
| --- | --- |

M.

tā kā SB8 aizliedz veikt abortu pēc aptuveni sešām grūtniecības nedēļām un tā kā, ņemot vērā to, ka pirms SB8 ap 85–90 % aborta aprūpi Teksasā saņēmušo sieviešu grūtniecība bija ilgusi vismaz sešas nedēļas, ar šo tiesību aktu štatā tiks faktiski izbeigta aborta aprūpe;

| N. | tā kā SB8 ir izstrādāts, lai atbrīvotu valdības amatpersonas no likuma piemērošanas, tā vietā stimulējot privātpersonas pieprasīt finansiālu atlīdzību, iesūdzot tiesā ikvienu, kas štatā sniedz vai palīdz saņemt aborta aprūpi, un tā rezultātā, visticamāk, tiks legalizēta veselības aprūpes sniedzēju, sieviešu, kurām nepieciešama aborta aprūpe, un ikviena, kas tām palīdz, tai skaitā viņu tuvinieku, aizskaršana; tā kā SB8 jebkurā gadījumā negatīvi ietekmēs veselības aprūpes sniedzējus; |
| --- | --- |

N.

tā kā SB8 ir izstrādāts, lai atbrīvotu valdības amatpersonas no likuma piemērošanas, tā vietā stimulējot privātpersonas pieprasīt finansiālu atlīdzību, iesūdzot tiesā ikvienu, kas štatā sniedz vai palīdz saņemt aborta aprūpi, un tā rezultātā, visticamāk, tiks legalizēta veselības aprūpes sniedzēju, sieviešu, kurām nepieciešama aborta aprūpe, un ikviena, kas tām palīdz, tai skaitā viņu tuvinieku, aizskaršana; tā kā SB8 jebkurā gadījumā negatīvi ietekmēs veselības aprūpes sniedzējus;

| O. | tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja ir konstatējusi, ka aborta kriminalizācijai nav preventīvas ietekmes; tā kā — kā norādījusi darba grupa sieviešu un meiteņu diskriminācijas jautājumos —, ja aborti tiek juridiski ierobežoti, droša grūtniecības pārtraukšana kļūst par sociālekonomiskā ziņā privileģētu sieviešu priekšrocību, savukārt sievietes ar ierobežotiem resursiem ir spiestas izmantot nedrošus un slepenus abortus, tādējādi apdraudot savu dzīvību un veselību; tā kā, kā pieredzēts jau citos aborta ierobežojumu gadījumos, SB8 nesamērīgi ietekmēs cilvēkus, kuri jau tagad saskaras ar diskrimināciju vai šķēršļiem attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību, arī rasu diskriminācijai pakļautus cilvēkus, etniskās minoritātes, sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem un sievietes, kuru ienākumi ir zemi vai kuras dzīvo lauku apvidos un kurām nav iespējas ceļot, lai piekļūtu šiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja ir konstatējusi, ka aborta kriminalizācijai nav preventīvas ietekmes; tā kā — kā norādījusi darba grupa sieviešu un meiteņu diskriminācijas jautājumos —, ja aborti tiek juridiski ierobežoti, droša grūtniecības pārtraukšana kļūst par sociālekonomiskā ziņā privileģētu sieviešu priekšrocību, savukārt sievietes ar ierobežotiem resursiem ir spiestas izmantot nedrošus un slepenus abortus, tādējādi apdraudot savu dzīvību un veselību; tā kā, kā pieredzēts jau citos aborta ierobežojumu gadījumos, SB8 nesamērīgi ietekmēs cilvēkus, kuri jau tagad saskaras ar diskrimināciju vai šķēršļiem attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību, arī rasu diskriminācijai pakļautus cilvēkus, etniskās minoritātes, sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem un sievietes, kuru ienākumi ir zemi vai kuras dzīvo lauku apvidos un kurām nav iespējas ceļot, lai piekļūtu šiem pakalpojumiem;

| P. | tā kā, aizliedzot abortus un tādējādi piespiežot sievietes meklēt nedrošus abortus, palielinās māšu mirstība, kas ir pilnībā novēršama nāve; |
| --- | --- |

P.

tā kā, aizliedzot abortus un tādējādi piespiežot sievietes meklēt nedrošus abortus, palielinās māšu mirstība, kas ir pilnībā novēršama nāve;

| Q. | tā kā pēdējo desmit gadu laikā Teksasā jau ir ieviesti 26 abortu ierobežojumi, ieskaitot šā gada aizliegumu veikt abortu pēc sešām grūtniecības nedēļām un aizliegumu veikt abortu, kas stātos spēkā, ja tiktu atcelts spriedums Roe / Wade lietā; tā kā šajā laikā aborta klīniku skaits štatā ir samazinājies no 46 klīnikām 2011. gadā līdz tikai 21 klīnikai 2017. gadā; tā kā tas nozīmē, ka sievietes nevar piekļūt nepieciešamajai aprūpei; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pēdējo desmit gadu laikā Teksasā jau ir ieviesti 26 abortu ierobežojumi, ieskaitot šā gada aizliegumu veikt abortu pēc sešām grūtniecības nedēļām un aizliegumu veikt abortu, kas stātos spēkā, ja tiktu atcelts spriedums Roe / Wade lietā; tā kā šajā laikā aborta klīniku skaits štatā ir samazinājies no 46 klīnikām 2011. gadā līdz tikai 21 klīnikai 2017. gadā; tā kā tas nozīmē, ka sievietes nevar piekļūt nepieciešamajai aprūpei;

| R. | tā kā Teksasā un citos ASV reģionos jau bija grūti piekļūt abortiem un lielāko tādu aizliegumu kā SB8 ietekmi visvairāk izjutīs cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem veselības aprūpes saņemšanā, tai skaitā marginalizētās un neaizsargātās iedzīvotāju grupas, galvenokārt tie, kuriem ir zemāki ienākumi; |
| --- | --- |

R.

tā kā Teksasā un citos ASV reģionos jau bija grūti piekļūt abortiem un lielāko tādu aizliegumu kā SB8 ietekmi visvairāk izjutīs cilvēki, kas saskaras ar šķēršļiem veselības aprūpes saņemšanā, tai skaitā marginalizētās un neaizsargātās iedzīvotāju grupas, galvenokārt tie, kuriem ir zemāki ienākumi;

| S. | tā kā, Teksasā praktiski aizliedzot abortus, pacientes dodas uz reproduktīvās veselības klīnikām kaimiņu štatos un pārslogo reģiona trauslo aborta infrastruktūru; tā kā Teksasas štatā katru gadu tiek veikti vairāk nekā 56 000 abortu; tā kā šķiet maz ticams, ka kaimiņu štati pēc SB8 ieviešanas varētu uzņemt visas pacientes, kam parasti tiktu veikts aborts; |
| --- | --- |

S.

tā kā, Teksasā praktiski aizliedzot abortus, pacientes dodas uz reproduktīvās veselības klīnikām kaimiņu štatos un pārslogo reģiona trauslo aborta infrastruktūru; tā kā Teksasas štatā katru gadu tiek veikti vairāk nekā 56 000 abortu; tā kā šķiet maz ticams, ka kaimiņu štati pēc SB8 ieviešanas varētu uzņemt visas pacientes, kam parasti tiktu veikts aborts;

| T. | tā kā galvenais nāves cēlonis pasaulē 15–19 gadus vecu pusaugu meiteņu grupā ir grūtniecības un dzemdību komplikācijas; tā kā Bērna tiesību komiteja mudina valstis atcelt kriminālatbildību par abortu un nodrošināt, ka meitenēm ir pieejami droši aborta pakalpojumi; tā kā pusaudžu grūtniecība saasina nabadzības ciklu; tā kā Teksasa ierindojas septītajā vietā starp ASV štatiem ar augstākajiem pusaudžu dzemdību rādītājiem un ir štats, kurā pusaudzes visbiežāk dzemdē atkārtoti; tā kā pusaudžu grūtniecības rādītāji ir sevišķi augsti attiecībā uz latīņamerikāņu un afroamerikāņu meitenēm, kā arī meitenēm ar zemu izglītības līmeni un meitenēm, kas dzīvo lauku apvidos, audžuģimenēs un nabadzībā; tā kā ir ievērojami lielāka iespējamība, ka mātes pusaudzes pārtrauks mācības un saskarsies ar bezdarbu; tā kā 65 % bērnu, kas dzimuši gados jauniem vecākiem Teksasā, dzīvo nabadzībā un ir lielāka iespējamība, ka viņiem būs slikta veselība un zems izglītības līmenis; |
| --- | --- |

T.

tā kā galvenais nāves cēlonis pasaulē 15–19 gadus vecu pusaugu meiteņu grupā ir grūtniecības un dzemdību komplikācijas; tā kā Bērna tiesību komiteja mudina valstis atcelt kriminālatbildību par abortu un nodrošināt, ka meitenēm ir pieejami droši aborta pakalpojumi; tā kā pusaudžu grūtniecība saasina nabadzības ciklu; tā kā Teksasa ierindojas septītajā vietā starp ASV štatiem ar augstākajiem pusaudžu dzemdību rādītājiem un ir štats, kurā pusaudzes visbiežāk dzemdē atkārtoti; tā kā pusaudžu grūtniecības rādītāji ir sevišķi augsti attiecībā uz latīņamerikāņu un afroamerikāņu meitenēm, kā arī meitenēm ar zemu izglītības līmeni un meitenēm, kas dzīvo lauku apvidos, audžuģimenēs un nabadzībā; tā kā ir ievērojami lielāka iespējamība, ka mātes pusaudzes pārtrauks mācības un saskarsies ar bezdarbu; tā kā 65 % bērnu, kas dzimuši gados jauniem vecākiem Teksasā, dzīvo nabadzībā un ir lielāka iespējamība, ka viņiem būs slikta veselība un zems izglītības līmenis;

| U. | tā kā SB8 ir viens no ASV visstingrākajiem aborta pasākumiem, kas aizliedz štatā abortu veikšanu no brīža, kad auglim konstatējama sirdsdarbība, paredzot izņēmumu tikai medicīniskās ārkārtas situācijās, bet ne ar izvarošanu, incestu vai tādu augļa veselības stāvokli saistītu iemeslu dēļ, kas nav savienojams ar dzīvības saglabāšanu pēc dzimšanas; tā kā tas ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids, ko var pielīdzināt spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai; |
| --- | --- |

U.

tā kā SB8 ir viens no ASV visstingrākajiem aborta pasākumiem, kas aizliedz štatā abortu veikšanu no brīža, kad auglim konstatējama sirdsdarbība, paredzot izņēmumu tikai medicīniskās ārkārtas situācijās, bet ne ar izvarošanu, incestu vai tādu augļa veselības stāvokli saistītu iemeslu dēļ, kas nav savienojams ar dzīvības saglabāšanu pēc dzimšanas; tā kā tas ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids, ko var pielīdzināt spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai;

| V. | tā kā Reproduktīvo tiesību centrs un tā partneri 2021. gada 30. augustā iesniedza ASV Augstākajā tiesā ārkārtas prasību bloķēt Teksasas likuma stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

V.

tā kā Reproduktīvo tiesību centrs un tā partneri 2021. gada 30. augustā iesniedza ASV Augstākajā tiesā ārkārtas prasību bloķēt Teksasas likuma stāšanos spēkā;

| W. | tā kā pret likumprojektu iebilda vairāk nekā 300 Teksasas juristu, kuri norādīja, ka tas apdraud sen iedibinātus tiesību sistēmas noteikumus un principus; tā kā vairāk nekā 200 Teksasas ārstu ir pauduši dziļas bažas par savām spējām nodrošināt veselības aprūpi, brīdinot, ka likumprojekts radīs “atturošu efektu”, kas neļaus ārstiem vairāk nekā 30 specialitātēs, cita starpā primārās veselības aprūpes, neatliekamās medicīniskās palīdzības, dzemdniecības un ginekoloģijas, kā arī internās medicīnas jomā, sniegt pacientiem informāciju par visām grūtniecības iespējām, baidoties no nepamatotiem tiesas procesiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā pret likumprojektu iebilda vairāk nekā 300 Teksasas juristu, kuri norādīja, ka tas apdraud sen iedibinātus tiesību sistēmas noteikumus un principus; tā kā vairāk nekā 200 Teksasas ārstu ir pauduši dziļas bažas par savām spējām nodrošināt veselības aprūpi, brīdinot, ka likumprojekts radīs “atturošu efektu”, kas neļaus ārstiem vairāk nekā 30 specialitātēs, cita starpā primārās veselības aprūpes, neatliekamās medicīniskās palīdzības, dzemdniecības un ginekoloģijas, kā arī internās medicīnas jomā, sniegt pacientiem informāciju par visām grūtniecības iespējām, baidoties no nepamatotiem tiesas procesiem;

| X. | tā kā ANO cilvēktiesību eksperti ir nosodījuši satraucošo SB8 pieņemšanu, kā arī kaitējumu, ko šis aizliegums radīs grūtniecēm Teksasā un jo īpaši marginalizētu kopienu sievietēm, sievietēm ar zemiem ienākumiem, sievietēm, kas dzīvo lauku apvidos, un rasu un etnisko minoritāšu sievietēm, kā arī migrantēm, kurām šis aizliegums radīs nesamērīgu ietekmi, un ir aicinājuši ASV valdību novērst regresu attiecībā uz abortu veikšanas iespējām un tā vietā noteikt pozitīvus pasākumus, lai nodrošinātu drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas; |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO cilvēktiesību eksperti ir nosodījuši satraucošo SB8 pieņemšanu, kā arī kaitējumu, ko šis aizliegums radīs grūtniecēm Teksasā un jo īpaši marginalizētu kopienu sievietēm, sievietēm ar zemiem ienākumiem, sievietēm, kas dzīvo lauku apvidos, un rasu un etnisko minoritāšu sievietēm, kā arī migrantēm, kurām šis aizliegums radīs nesamērīgu ietekmi, un ir aicinājuši ASV valdību novērst regresu attiecībā uz abortu veikšanas iespējām un tā vietā noteikt pozitīvus pasākumus, lai nodrošinātu drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas;

| Y. | tā kā ASV Augstākā tiesa ar piecām balsīm pret četrām noraidīja prasību bloķēt Teksasas likumu, norādot, ka konkrētajā lietā prasības iesniedzēji nav ņēmuši vērā lietas sarežģītos un jaunos sākotnējos procesuālos jautājumus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ASV Augstākā tiesa ar piecām balsīm pret četrām noraidīja prasību bloķēt Teksasas likumu, norādot, ka konkrētajā lietā prasības iesniedzēji nav ņēmuši vērā lietas sarežģītos un jaunos sākotnējos procesuālos jautājumus;

| Z. | tā kā 2021. gada 9. septembrī ASV Tieslietu ministrija iesniedza tiesā prasību pret Teksasu, norādot, ka aizliegums pārkāpj indivīda konstitucionālās tiesības uz aborta veikšanu pirms augļa dzīvotspējas, un tā kā federālā rajona tiesa 2021. gada 1. oktobrī ir noteikusi sākotnēju tiesas sēdi par aizliegumu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2021. gada 9. septembrī ASV Tieslietu ministrija iesniedza tiesā prasību pret Teksasu, norādot, ka aizliegums pārkāpj indivīda konstitucionālās tiesības uz aborta veikšanu pirms augļa dzīvotspējas, un tā kā federālā rajona tiesa 2021. gada 1. oktobrī ir noteikusi sākotnēju tiesas sēdi par aizliegumu;

| AA. | tā kā prezidents Džo Baidens ir paziņojis, ka likumprojekts ir bezprecedenta uzbrukums sieviešu konstitucionālajām tiesībām, apņemoties ar visiem valdības centieniem vērsties pret šo likumu un aicinot nodrošināt Teksasas sievietēm drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas, un savā paziņojumā apstiprināja, ka Dž. Baidena un K. Harisas administrācija vienmēr cīnīsies par veselības aprūpes pieejamības aizsardzību un aizstāvēs sieviešu tiesības pieņemt lēmumus par savu ķermeni un veidot savu nākotni; |
| --- | --- |

AA.

tā kā prezidents Džo Baidens ir paziņojis, ka likumprojekts ir bezprecedenta uzbrukums sieviešu konstitucionālajām tiesībām, apņemoties ar visiem valdības centieniem vērsties pret šo likumu un aicinot nodrošināt Teksasas sievietēm drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas, un savā paziņojumā apstiprināja, ka Dž. Baidena un K. Harisas administrācija vienmēr cīnīsies par veselības aprūpes pieejamības aizsardzību un aizstāvēs sieviešu tiesības pieņemt lēmumus par savu ķermeni un veidot savu nākotni;

| AB. | tā kā Guttmacher institūta 2019. gada septembra ziņojumā “Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017” ir konstatēta satraucoša augšupejoša tendence saistībā ar potenciāli bīstamiem nemedicīniskiem pašizraisītu abortu mēģinājumiem ASV štatos, kuros ir ierobežota piekļuve reproduktīvās veselības aprūpei, |
| --- | --- |

AB.

tā kā Guttmacher institūta 2019. gada septembra ziņojumā “Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017” ir konstatēta satraucoša augšupejoša tendence saistībā ar potenciāli bīstamiem nemedicīniskiem pašizraisītu abortu mēģinājumiem ASV štatos, kuros ir ierobežota piekļuve reproduktīvās veselības aprūpei,

| 1. | pievienojas visā ASV plaši paustajiem nosodījumiem pret Teksasas likumdevēja pieņemto SB8, kas de facto nozīmē pilnīgu aborta aizliegumu, neparedzot izņēmumus attiecībā uz izvarošanu, incestu vai augļa veselības stāvokli, kas nav savienojams ar dzīvības saglabāšanu pēc dzimšanas, kā spēcīgu uzbrukumu sieviešu brīvībai un seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām (SRHR), kas ir cilvēka pamattiesības, un ASV sieviešu konstitucionālo tiesību pārkāpumu; pauž dziļas bažas par to, cik lielā mērā šis aizliegums palielinās izvarošanas un incesta upuru piedzīvotās traumas smagumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Teksasas štata valdību ātri atcelt SB8, lai nodrošinātu drošus, likumīgus, bezmaksas un kvalitatīvus aborta pakalpojumus valstī, un padarīt šos pakalpojumus viegli pieejamus visām sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž stingru solidaritāti un atbalstu Teksasas sievietēm un tiem, kas iesaistīti abortu aprūpes sniegšanā un atbalstīšanā šādos smagos apstākļos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē prezidenta Džo Baidena centienus uzdot padomei un Baltā nama padomnieka birojam, izmantojot visas valdības centienus, vērsties pret šo lēmumu, lai nodrošinātu sievietēm Teksasā drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas, kuru aizsardzību paredz spriedums lietā Roe v.Wade; atzinīgi vērtē to, ka piektdien, 2021. gada 1. oktobrī, prezidenta Džo Baidena administrācija mudināja tiesnesi bloķēt Teksasas noteikto aborta aizliegumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž pilnīgu atbalstu un solidaritāti ar medicīnas speciālistiem un tiem, kas ir iesaistīti Senāta likumprojekta Nr. 8 apstrīdēšanā, cerot, ka viņu darba rezultātā tiks atjaunotas Teksasas sieviešu tiesības uz reproduktīvo veselības aprūpi; atzīst NVO kā pakalpojumu sniedzēju un arī SRHR aizstāvju lomu ASV un mudina tās arī turpmāk darboties šo pamattiesību aizstāvības jomā; apstiprina, ka šīm NVO ir vajadzīgs pienācīgs finansējuma līmenis, lai tās varētu darboties; |
| --- | --- |

5.

| 6. | īpaši norāda, ka 2021. gada 14. septembrī ANO eksperti uzsvēra, ka sieviešu cilvēktiesības ir pamattiesības, kuras nevar pakārtot kultūras, reliģijas vai politiskiem apsvērumiem, un ka turklāt ideoloģiski un reliģiski motivēta iejaukšanās sabiedrības veselības jautājumos ir īpaši nelabvēlīgi ietekmējusi sieviešu un meiteņu veselību un labklājību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļu nožēlu par to, ka ASV Augstākā tiesa ar izteikti nevienprātīgu lēmumu šajā lietā (četri pret pieci) atteicās lemt par to, lai bloķētu bezprecedenta SB8 ieviešanu; atgādina, ka šis lēmums nenozīmē, ka likums tiek uzskatīts par konstitucionālu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina prezidentu Džo Baidenu turpināt centienus nodrošināt drošu un likumīgu abortu veikšanas iespējas; mudina īstenot papildu centienus, lai nodrošinātu, ka aborti un kontracepcija ir integrēti visaptverošas SRHR informācijas un pakalpojumu sniegšanā un tie ir vispārēji pieejami, un lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi ārkārtas situācijās, piemēram, Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Amerikas Savienoto Valstu valdību pilnībā dekriminalizēt abortus, proti, ne tikai izbeigt grūtnieču (sieviešu un meiteņu), veselības aprūpes sniedzēju un citu personu sodīšanu par aborta pakalpojumu izmantošanu, palīdzības sniegšanu saistībā ar tiem vai šo pakalpojumu sniegšanu, bet arī izslēgt abortu no krimināllikuma un atcelt visus citus represīvos likumus, politiku un praksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Amerikas Savienoto Valstu valdību izveidot federālo tiesisko aizsardzību vispārējai piekļuvei abortiem; uzsver, ka veselība ir viena no cilvēktiesībām un ka valsts pienākums ir nodrošināt visiem pieejamu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Amerikas Savienoto Valstu Kongresu nodrošināt federālu tiesisko aizsardzību attiecībā uz piekļuvi abortiem, izmantojot Sieviešu veselības aizsardzības likumu (WHPA), ko ASV Pārstāvju palāta nesen pieņēma vēsturiskā balsojumā un kas aizsargā abortu no valsts līmeņa aizliegumu un ierobežojumu noteikšanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka stingri ierobežojoši tiesību akti, kas aizliedz abortu, nesamazina vajadzību pēc abortiem, bet gan izraisa to, ka sievietes ir spiestas meklēt iespēju abortu izdarīt slepeni, doties citur veikt abortu vai pret savu gribu iznēsāt un dzemdēt bērnu, savukārt tas ir cilvēktiesību pārkāpums un ar dzimumu saistītas vardarbības veids, kas skar sieviešu un meiteņu tiesības uz dzīvību, fizisko un garīgo neaizskaramību, līdztiesību, nediskriminēšanu un veselību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka tikai izglītība, informācija un vispārēja piekļuve kontracepcijai, seksuālās vardarbības izskaušana un kopīga atbildība par kontracepciju var samazināt nevēlamas grūtniecības gadījumu skaitu; uzsver, ka par prioritāti būtu jānosaka vispārēja piekļuve vecumam atbilstošai un uz pierādījumiem balstītai izglītībai seksualitātes un attiecību jomā, augstas kvalitātes un vispārēji pieejamu mūsdienīgu kontracepcijas metožu un līdzekļu klāstam, ģimenes plānošanas konsultācijām un informācijai par kontracepciju, kā arī drošas un legālas aprūpes garantijām saistībā ar abortiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž dziļas bažas par to, ka šis likums nesamērīgi ietekmēs cilvēkus, kuri saskaras ar sociālekonomiskām grūtībām, cilvēkus, kas dzīvo lauku apvidos, rasu diskriminācijas skartus cilvēkus, LGBTIK+ cilvēkus un tos, kuri saskaras ar multiplo un intersekcionālo diskrimināciju, galvenokārt neaizsargātās sieviešu grupas, kuras finansiālu vai ar loģistiku saistītu šķēršļu dēļ nevar atļauties doties uz kaimiņu štatu reproduktīvās veselības klīnikām un tādējādi tiek pakļautas lielākam riskam saskarties ar nedrošām un dzīvībai bīstamām procedūrām un lielākam riskam, ka viņas būs spiestas pret savu gribu iznēsāt un dzemdēt bērnu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž dziļas šaubas par morālo kontekstu un turklāt pauž bažas par šī likuma struktūru, kas privātpersonām paredz iespējas un finansiālus stimulus iesūdzēt tiesā jebkuru personu, kas, iespējams, ir palīdzējusi sievietēm veikt abortu, piemēram, abortu veicējus vai abortu aprūpes atbalstītājus, tādējādi paverot plašas iespējas aizskarošas izturēšanās gadījumiem un nepamatotiem tiesas procesiem no abortu pretinieku aktīvistu puses, liekot pamatus 21. gadsimta “raganu medībām”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Amerikas Savienoto Valstu valdību izbeigt jebkādu valsts vai individuālu uz atlīdzību balstītu abortu aizliegumu īstenošanas sistēmu, kas rada baiļu un iebiedēšanas atmosfēru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž dziļas bažas par Teksasas likuma ietekmi uz citiem ASV štatiem, kurus iedrošinās ASV Augstākās tiesas bezdarbība un kuri centīsies visā valstī atcelt aborta aizliegumu, kā par to liecina Floridas pieredze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka šis likums, kas ir viens no Teksasā pēdējo desmit gadu laikā 26 jau ieviestajiem ierobežojumiem attiecībā uz abortu, ir kārtējais mēģinājums ierobežot sieviešu tiesības un viņu reproduktīvo brīvību, kā arī viņu tiesības uz veselības aprūpi, un tajā nav ņemtas vērā ne sieviešu konstitucionālās tiesības, ne tautas griba; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka šis likums ne tikai rada de facto aborta aizliegumu, bet arī klaji pārkāpj sieviešu cilvēktiesības, pilnībā ignorējot starptautiskos cilvēktiesību standartus, tostarp regresa nepieļaušanas principu, un ka tas ierobežo piekļuvi veselības aprūpei, samazinot sieviešu aprūpes iestāžu skaitu, kas rada atšķirības aprūpes jomā attiecībā uz sievietēm un vēl vairāk apdraud sieviešu dzīvību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | stingri nosoda ASV un pasaulē notiekošo regresu sieviešu tiesību un SRHR jomā un aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Komisiju un visas ES dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus, lai pastiprinātu savas darbības tā apkarošanai; atgādina, ka SRHR ir cilvēka pamattiesības, kuras būtu jāveicina un kuras nekādā veidā nevar ierobežot vai atcelt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka atbilstoši Pekinas Rīcības platformai un ICPD rīcības programmai ir jāaizsargā visu personu tiesības uz ķermeņa neaizskaramību un autonomiju un jānodrošina piekļuve pamatpakalpojumiem, kas dod iespēju šīs tiesības izmantot; aicina seksuālās un reproduktīvās veselības pamatpaketē īstenoto vispusīgo pieeju, tostarp nedroša aborta profilakses un novēršanas pasākumus un pēcaborta aprūpes pasākumus, kā arī aprūpi pēc aborta veikšanas, integrēt valstu vispārējās veselības apdrošināšanas stratēģijās, politikas nostādnēs un programmās; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par gaidāmo lietas Roe v. Wade sprieduma izskatīšanu Augstākajā tiesā un par to, ka šis novatoriskais nolēmums, kas garantē sieviešu tiesības, tuvākajā laikā varētu tikt atcelts; pauž bažas par to, ka tam būtu nopietna un plaša ietekme uz veselības aprūpes pieejamību un sieviešu brīvu izvēli citos štatos, ņemot vērā to, ka vēl 11 štatos ir spēkā tā saucamie aktivizējamie tiesību akti (trigger laws), kuri aizliedz tiesības uz abortu un kuri automātiski stātos spēkā gadījumā, ja spriedums lietā Roe v. Wade tiktu atcelts; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka Džo Baidena administrācija ir atcēlusi globālo abortu aizlieguma noteikumu un tās nodomu atjaunot ASV finansējumu ANO Iedzīvotāju fondam (UNFPA), kas ir ANO seksuālās un reproduktīvās veselības aģentūra; mudina nekavējoties nodrošināt šo atjaunoto finansējumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka viens no pieciem EĀDD GAP III pīlāriem ir SRHR veicināšana; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka visās starptautiskajās attiecībās ar ASV tiek ievērotas un veicinātas cilvēktiesību klauzulas, tostarp tiesības uz brīviem un drošiem abortiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina ES delegāciju ASV uzraudzīt SRHR situāciju Teksasā un citos štatos un noteikt SRHR par prioritāti tās sadarbībā ar attiecīgajām ASV iestādēm un GAP III īstenošanā vietējā līmenī; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina ES un dalībvalstis sniegt visu iespējamo atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, ASV esošajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aizsargā un veicina SRHR valstī, tādējādi apliecinot savu vispārējo apņemšanos ievērot šīs tiesības; turklāt aicina dalībvalstis piedāvāt drošu patvērumu visiem medicīnas speciālistiem, kuri viņu likumīgā darba dēļ var tikt pakļauti juridiskas vai cita veida aizskarošas izturēšanās riskam; atgādina, ka pilnīgs aborta aprūpes aizliegums vai aborta aprūpes liegšana ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos attiecībās ar ASV amatpersonām nosodīt šo sieviešu seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībās ar ASV amatpersonām nosodīt un vērsties pret šo sieviešu seksuālo un reproduktīvo tiesību un viņu tiesību uz veselības aprūpi pārkāpumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un viņa administrācijai, ASV Kongresam un Teksasas štata gubernatoram un likumdevējam. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0314.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/196

---

P9_TA(2021)0420

Stāvoklis Baltkrievijā vienu gadu pēc protestiem un to vardarbīgās apspiešanas

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par stāvokli Baltkrievijā vienu gadu pēc protestiem un to vardarbīgās apspiešanas (2021/2881(RSP))

(2022/C 132/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 24. maija un 2021. gada 25. jūnija secinājumus par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 24. maija un 2021. gada 25. jūnija secinājumus par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2021. gada 21. jūnija secinājumus par Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2021. gada 21. jūnija secinājumus par Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas runu par stāvokli Savienībā 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas runu par stāvokli Savienībā 2021. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2021. gada 26. marta paziņojumu par ES atbalstu Starptautiskajai pārskatatbildības platformai Baltkrievijai un 2021. gada 15. jūlija paziņojumu par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā, kā arī viņa 2021. gada 30. jūlija deklarāciju ES vārdā saistībā ar to, ka režīms migrantus un bēgļus izmanto saviem mērķiem, un 2021. gada 8. augusta deklarāciju par 2020. gada 9. augustā notikušo negodīgo Baltkrievijas prezidenta vēlēšanu pirmo gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2021. gada 26. marta paziņojumu par ES atbalstu Starptautiskajai pārskatatbildības platformai Baltkrievijai un 2021. gada 15. jūlija paziņojumu par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā, kā arī viņa 2021. gada 30. jūlija deklarāciju ES vārdā saistībā ar to, ka režīms migrantus un bēgļus izmanto saviem mērķiem, un 2021. gada 8. augusta deklarāciju par 2020. gada 9. augustā notikušo negodīgo Baltkrievijas prezidenta vēlēšanu pirmo gadadienu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 6. jūlija paziņojumu par Viktara Babarikas notiesāšanu un citiem politiskiem tiesas procesiem, 2021. gada 7. jūlija paziņojumu par Lietuvas diplomātiskās klātbūtnes ierobežošanu, 2021. gada 30. augusta paziņojumu par represijām pret žurnālistiem un medijiem un 2021. gada 6. septembra paziņojumu par Marijas Kaļesņikavas un Maksima Znaka notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 6. jūlija paziņojumu par Viktara Babarikas notiesāšanu un citiem politiskiem tiesas procesiem, 2021. gada 7. jūlija paziņojumu par Lietuvas diplomātiskās klātbūtnes ierobežošanu, 2021. gada 30. augusta paziņojumu par represijām pret žurnālistiem un medijiem un 2021. gada 6. septembra paziņojumu par Marijas Kaļesņikavas un Maksima Znaka notiesāšanu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visas cilvēktiesību konvencijas, ko Baltkrievija ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visas cilvēktiesību konvencijas, ko Baltkrievija ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Parīzes Hartu jaunai Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Parīzes Hartu jaunai Eiropai,

| — | ņemot vērā ANO īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā Anaisas Marēnas 2021. gada 5. jūlija ziņojumu ANO Cilvēktiesību padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašās referentes par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā Anaisas Marēnas 2021. gada 5. jūlija ziņojumu ANO Cilvēktiesību padomei,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Krievijas politisko attiecību ievirzi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Krievijas politisko attiecību ievirzi (1),

| — | ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments 2020. gada Saharova balvu par domas brīvību piešķīra Baltkrievijas demokrātiskajai opozīcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments 2020. gada Saharova balvu par domas brīvību piešķīra Baltkrievijas demokrātiskajai opozīcijai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā vairāk nekā gadu pēc tā sauktajām 2020. gada 9. augusta vēlēšanām Baltkrievijas varasiestādes turpina represijas pret Baltkrievijas tautu un daudzi iedzīvotāji tiek vajāti, arestēti, spīdzināti un notiesāti par pretošanos režīmam vai iebilšanu pret plaši izplatītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā; tā kā ES un tās dalībvalstis neatzina prezidenta vēlēšanu rezultātus; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā gadu pēc tā sauktajām 2020. gada 9. augusta vēlēšanām Baltkrievijas varasiestādes turpina represijas pret Baltkrievijas tautu un daudzi iedzīvotāji tiek vajāti, arestēti, spīdzināti un notiesāti par pretošanos režīmam vai iebilšanu pret plaši izplatītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā; tā kā ES un tās dalībvalstis neatzina prezidenta vēlēšanu rezultātus;

| B. | tā kā tiek lēsts, ka gandrīz 40 000 Baltkrievijas iedzīvotāju kādā brīdī ir tikuši aizturēti par protestēšanu pret režīmu; tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir dokumentējuši simtiem spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās gadījumu, savukārt vairāki cilvēki joprojām pazuduši bez vēsts vai atrasti miruši; tā kā Baltkrievijas aizturēšanas vietās un cietumos, kuros ir miruši vairāki protestētāji, joprojām notiek necilvēcīga izturēšanās, spīdzināšana un tīša atteikšanās sniegt medicīnisko aprūpi; tā kā ir dokumentēti vairāki pašnāvības mēģinājumi tiesā un cietumos; tā kā izskatās, ka visa valsts tiesu sistēma tagad kalpo režīmam un tiek izmantota, lai nodrošinātu tā izdzīvošanu; tā kā Baltkrievijā ir vairāk nekā 720 politieslodzīto un pret Baltkrievijas pilsoņiem ir sāktas vairāk nekā 4 600 krimināllietas, bet pret personām, kas ir atbildīgas par vardarbību un represijām vai ir tajās līdzdarbojušās, nav ierosināta neviena pati lieta; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, opozīcijas politiķi, pilsoniskā sabiedrība, neatkarīgie žurnālisti un citi aktīvisti tiek sistemātiski pakļauti vardarbīgām represijām; tā kā tūkstošiem Baltkrievijas iedzīvotāju ir bijuši spiesti pamest savu dzimteni un meklēt drošību ārzemēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek lēsts, ka gandrīz 40 000 Baltkrievijas iedzīvotāju kādā brīdī ir tikuši aizturēti par protestēšanu pret režīmu; tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir dokumentējuši simtiem spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās gadījumu, savukārt vairāki cilvēki joprojām pazuduši bez vēsts vai atrasti miruši; tā kā Baltkrievijas aizturēšanas vietās un cietumos, kuros ir miruši vairāki protestētāji, joprojām notiek necilvēcīga izturēšanās, spīdzināšana un tīša atteikšanās sniegt medicīnisko aprūpi; tā kā ir dokumentēti vairāki pašnāvības mēģinājumi tiesā un cietumos; tā kā izskatās, ka visa valsts tiesu sistēma tagad kalpo režīmam un tiek izmantota, lai nodrošinātu tā izdzīvošanu; tā kā Baltkrievijā ir vairāk nekā 720 politieslodzīto un pret Baltkrievijas pilsoņiem ir sāktas vairāk nekā 4 600 krimināllietas, bet pret personām, kas ir atbildīgas par vardarbību un represijām vai ir tajās līdzdarbojušās, nav ierosināta neviena pati lieta; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, opozīcijas politiķi, pilsoniskā sabiedrība, neatkarīgie žurnālisti un citi aktīvisti tiek sistemātiski pakļauti vardarbīgām represijām; tā kā tūkstošiem Baltkrievijas iedzīvotāju ir bijuši spiesti pamest savu dzimteni un meklēt drošību ārzemēs;

| C. | tā kā dalībvalstis, jo īpaši Polija un Lietuva, ir sniegušas pajumti, medicīnisko aprūpi un piešķīrušas stipendijas tūkstošiem patvēruma meklētāju, kas bēg no Lukašenko režīma īstenotās vajāšanas par to, ka viņi ir pauduši vēlmi pēc demokrātiskas iekārtas; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstis, jo īpaši Polija un Lietuva, ir sniegušas pajumti, medicīnisko aprūpi un piešķīrušas stipendijas tūkstošiem patvēruma meklētāju, kas bēg no Lukašenko režīma īstenotās vajāšanas par to, ka viņi ir pauduši vēlmi pēc demokrātiskas iekārtas;

| D. | tā kā Baltkrievijas režīms vērš represijas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai Baltkrievijā apklusinātu visas atlikušās neatkarīgās balsis; tā kā pašlaik jau ir likvidētas vai ir likvidācijas procesā gandrīz 250 pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp cilvēktiesību centrs “Viasna”, kas piedzīvo vēl nepieredzētu apspiešanu, jo tā vadība, darbinieki un brīvprātīgie, tostarp centra “Viasna” priekšsēdētājs Aless Bjaļackis, centra “Viasna” valdes loceklis un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas priekšsēdētāja vietnieks Vaļancins Stefanovičs, centra “Viasna” brīvprātīgo tīkla koordinatore Marfa Rabkova, Andrejs Čepjuks, Leanīds Sudaļenka, Tacjana Lasica, Marija Tarasenka, Uladzimirs Labkovičs un citi centra “Viasna” darbinieki un brīvprātīgie, ir apcietināti un pret viņiem ir izvirzītas apsūdzības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Baltkrievijas režīms vērš represijas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai Baltkrievijā apklusinātu visas atlikušās neatkarīgās balsis; tā kā pašlaik jau ir likvidētas vai ir likvidācijas procesā gandrīz 250 pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp cilvēktiesību centrs “Viasna”, kas piedzīvo vēl nepieredzētu apspiešanu, jo tā vadība, darbinieki un brīvprātīgie, tostarp centra “Viasna” priekšsēdētājs Aless Bjaļackis, centra “Viasna” valdes loceklis un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas priekšsēdētāja vietnieks Vaļancins Stefanovičs, centra “Viasna” brīvprātīgo tīkla koordinatore Marfa Rabkova, Andrejs Čepjuks, Leanīds Sudaļenka, Tacjana Lasica, Marija Tarasenka, Uladzimirs Labkovičs un citi centra “Viasna” darbinieki un brīvprātīgie, ir apcietināti un pret viņiem ir izvirzītas apsūdzības;

| E. | tā kā Baltkrievijas tiesas politiski motivēto procesos ir pasludinājušas vairāk nekā 120 netaisnīgus un patvaļīgus spriedumus, tiesu nereti spriežot aiz slēgtām durvīm un neīstenojot pienācīgu procesu; tā kā Baltkrievijas opozīcijas politiķim Viktaram Babarikam ir piespriests 14 gadu cietumsods un Baltkrievijas opozīcijas līderiem un politieslodzītajiem Marijai Kaļesņikavai, kas ir arī Saharova balvas par domas brīvību laureāte un starptautiskā apbalvojuma “Women of Courage” saņēmēja, un ievērojamam juristam Maksimam Znakam ir piespriests attiecīgi 11 gadu un 10 gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzībām valsts apvērsuma plānošanā; tā kā ir arestēti gandrīz 500 žurnālistu un Baltkrievijas varasiestādes turpina represēt un iebiedēt neatkarīgos Baltkrievijas žurnālistus un iesaistās tīšos mēģinājumos kavēt objektīvu ziņošanu; tā kā 2021. gada 27. augustā Baltkrievijas režīms deva rīkojumu slēgt Baltkrievijas Žurnālistu asociāciju, kas bija lielākā neatkarīgā žurnālistu organizācija valstī un 2004. gada Saharova balvas laureāte; tā kā divas Belsat žurnālistes — Jekaterina Andrejeva un Darija Čulcova — turpina izciest piespriesto sodu stingra režīma cietumā Baltkrievijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Baltkrievijas tiesas politiski motivēto procesos ir pasludinājušas vairāk nekā 120 netaisnīgus un patvaļīgus spriedumus, tiesu nereti spriežot aiz slēgtām durvīm un neīstenojot pienācīgu procesu; tā kā Baltkrievijas opozīcijas politiķim Viktaram Babarikam ir piespriests 14 gadu cietumsods un Baltkrievijas opozīcijas līderiem un politieslodzītajiem Marijai Kaļesņikavai, kas ir arī Saharova balvas par domas brīvību laureāte un starptautiskā apbalvojuma “Women of Courage” saņēmēja, un ievērojamam juristam Maksimam Znakam ir piespriests attiecīgi 11 gadu un 10 gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzībām valsts apvērsuma plānošanā; tā kā ir arestēti gandrīz 500 žurnālistu un Baltkrievijas varasiestādes turpina represēt un iebiedēt neatkarīgos Baltkrievijas žurnālistus un iesaistās tīšos mēģinājumos kavēt objektīvu ziņošanu; tā kā 2021. gada 27. augustā Baltkrievijas režīms deva rīkojumu slēgt Baltkrievijas Žurnālistu asociāciju, kas bija lielākā neatkarīgā žurnālistu organizācija valstī un 2004. gada Saharova balvas laureāte; tā kā divas Belsat žurnālistes — Jekaterina Andrejeva un Darija Čulcova — turpina izciest piespriesto sodu stingra režīma cietumā Baltkrievijā;

| F. | tā kā pēdējās nedēļās ir būtiski pieaudzis uz Baltkrievijas arodbiedrībām izdarītais spiediens — Baltkrievijas VDK arestē Baltkrievijas Neatkarīgās arodbiedrības (BITU) un Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongresa (BKDP) vadītājus un locekļus, uzliek viņiem naudassodus un veic kratīšanu; tā kā saskaņā ar 2021. gada Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) globālo tiesību indeksu Baltkrievija ir viena no darba ņēmējiem visnelabvēlīgākajām valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēdējās nedēļās ir būtiski pieaudzis uz Baltkrievijas arodbiedrībām izdarītais spiediens — Baltkrievijas VDK arestē Baltkrievijas Neatkarīgās arodbiedrības (BITU) un Baltkrievijas Demokrātisko arodbiedrību kongresa (BKDP) vadītājus un locekļus, uzliek viņiem naudassodus un veic kratīšanu; tā kā saskaņā ar 2021. gada Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) globālo tiesību indeksu Baltkrievija ir viena no darba ņēmējiem visnelabvēlīgākajām valstīm;

| G. | tā kā Aleksandrs Lukašenko turpina kampaņu pret poļu minoritātes pārstāvjiem, proti, ir arestējis un notiesājis divus poļu kopienas vadītājus — Andželiku Borisu un Andžeju Počobutu, vēršas pret poļu skolām un ir izvērsis propagandas kampaņu, kas balstīta uz viltus vēstures liecībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Aleksandrs Lukašenko turpina kampaņu pret poļu minoritātes pārstāvjiem, proti, ir arestējis un notiesājis divus poļu kopienas vadītājus — Andželiku Borisu un Andžeju Počobutu, vēršas pret poļu skolām un ir izvērsis propagandas kampaņu, kas balstīta uz viltus vēstures liecībām;

| H. | tā kā nekas neliecina par to, ka Baltkrievijas varasiestādes izmeklē tūkstošiem ziņojumu par policijas brutalitāti, kas iesniegti kopš 2020. gada augusta, vai protestētāju nogalināšanu; tā kā plaši izplatītās cilvēktiesību pārkāpumu nesodāmības dēļ Baltkrievijas tauta joprojām atrodas izmisīgā situācijā; tā kā tiesiskuma trūkuma dēļ cietušajiem nav iespējas izmantot tiesības uz taisnīgu tiesu; tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kurā joprojām izpilda nāvessodu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nekas neliecina par to, ka Baltkrievijas varasiestādes izmeklē tūkstošiem ziņojumu par policijas brutalitāti, kas iesniegti kopš 2020. gada augusta, vai protestētāju nogalināšanu; tā kā plaši izplatītās cilvēktiesību pārkāpumu nesodāmības dēļ Baltkrievijas tauta joprojām atrodas izmisīgā situācijā; tā kā tiesiskuma trūkuma dēļ cietušajiem nav iespējas izmantot tiesības uz taisnīgu tiesu; tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kurā joprojām izpilda nāvessodu;

| I. | tā kā 2021. gada 23. maijā aviosabiedrības “Ryanair” reiss FR4978, kas bija starptautisks pasažieru reiss starp divām ES galvaspilsētām (no Atēnām uz Viļņu), tika piespiedu kārtā novirzīts uz Minsku pēc Aleksandra Lukašenko pavēles, nepamatoti aizbildinoties ar bumbas draudiem, tādējādi pārkāpjot starptautiskās konvencijas un apdraudot vairāk nekā 170 pasažieru un apkalpes drošību uz klāja; tā kā Minskā Baltkrievijas varasiestādes aizturēja minētā reisa pasažieri, Baltkrievijas žurnālistu un aktīvistu Ramanu Protaseviču, kā arī viņa ceļabiedri Sofiju Sapegu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada 23. maijā aviosabiedrības “Ryanair” reiss FR4978, kas bija starptautisks pasažieru reiss starp divām ES galvaspilsētām (no Atēnām uz Viļņu), tika piespiedu kārtā novirzīts uz Minsku pēc Aleksandra Lukašenko pavēles, nepamatoti aizbildinoties ar bumbas draudiem, tādējādi pārkāpjot starptautiskās konvencijas un apdraudot vairāk nekā 170 pasažieru un apkalpes drošību uz klāja; tā kā Minskā Baltkrievijas varasiestādes aizturēja minētā reisa pasažieri, Baltkrievijas žurnālistu un aktīvistu Ramanu Protaseviču, kā arī viņa ceļabiedri Sofiju Sapegu;

| J. | tā kā, atriebjoties par ES sankcijām, kas noteiktas, reaģējot uz Ryanair reisa FR4978 piespiedu novirzīšanu, Lukašenko publiski draudēja Eiropas Savienībai, jo īpaši kaimiņvalstīm Lietuvai un Polijai, ar migrantu un narkotiku plūsmu; tā kā šie draudi tika īstenoti, izmantojot migrantus politiskiem mērķiem; tā kā Lukašenko režīms izstrādāja shēmu migrantu pārvešanai no Irākas, Turcijas un citām valstīm uz Minsku un ar Baltkrievijas robežsargu palīdzību sekmēja viņu nelikumīgu ieceļošanu Eiropas Savienībā; tā kā tā rezultātā Lietuvā ieceļojuši aptuveni 4 000 nelegālo migrantu, savukārt Polijā — vairāk nekā 1 400, bet Latvijā — aptuveni 400; tā kā Lietuva, Latvija un Polija izsludināja ārkārtas stāvokli uz robežas ar Baltkrieviju; tā kā joprojām ir daudz neatbilstīgas ieceļošanas gadījumu ES un turpinās mēģinājumi nelikumīgi šķērsot robežu; tā kā Baltkrievijas režīms izmanto spēku, lai migrantus iedzītu ES teritorijā, un izvērš propagandu un dezinformāciju, apsūdzot ES dalībvalstis par to, ka tās it kā veicina nelegālu migrāciju uz Baltkrieviju; tā kā Lukašenko ir ierosinājis atteikties no Baltkrievijas pienākuma uzņemt migrantus, kas atgriežas, un ir iesniedzis Baltkrievijas parlamentā likumprojektu par šādu saistību izbeigšanu; tā kā vismaz pieci migranti ir miruši no hipotermijas un spēku izsīkuma un vairāki migranti jau nedēļām ilgi ir iestrēguši pie ES ārējās robežas Baltkrieviju; tā kā Polija ir ierobežojusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju piekļuvi pierobežas zonai, kurā ieviests ārkārtas stāvoklis; tā kā situācija pie ES robežas ar Baltkrieviju joprojām ir saspringta un Baltkrievijas policisti un karavīri bieži veic dažādas provokācijas; |
| --- | --- |

J.

tā kā, atriebjoties par ES sankcijām, kas noteiktas, reaģējot uz Ryanair reisa FR4978 piespiedu novirzīšanu, Lukašenko publiski draudēja Eiropas Savienībai, jo īpaši kaimiņvalstīm Lietuvai un Polijai, ar migrantu un narkotiku plūsmu; tā kā šie draudi tika īstenoti, izmantojot migrantus politiskiem mērķiem; tā kā Lukašenko režīms izstrādāja shēmu migrantu pārvešanai no Irākas, Turcijas un citām valstīm uz Minsku un ar Baltkrievijas robežsargu palīdzību sekmēja viņu nelikumīgu ieceļošanu Eiropas Savienībā; tā kā tā rezultātā Lietuvā ieceļojuši aptuveni 4 000 nelegālo migrantu, savukārt Polijā — vairāk nekā 1 400, bet Latvijā — aptuveni 400; tā kā Lietuva, Latvija un Polija izsludināja ārkārtas stāvokli uz robežas ar Baltkrieviju; tā kā joprojām ir daudz neatbilstīgas ieceļošanas gadījumu ES un turpinās mēģinājumi nelikumīgi šķērsot robežu; tā kā Baltkrievijas režīms izmanto spēku, lai migrantus iedzītu ES teritorijā, un izvērš propagandu un dezinformāciju, apsūdzot ES dalībvalstis par to, ka tās it kā veicina nelegālu migrāciju uz Baltkrieviju; tā kā Lukašenko ir ierosinājis atteikties no Baltkrievijas pienākuma uzņemt migrantus, kas atgriežas, un ir iesniedzis Baltkrievijas parlamentā likumprojektu par šādu saistību izbeigšanu; tā kā vismaz pieci migranti ir miruši no hipotermijas un spēku izsīkuma un vairāki migranti jau nedēļām ilgi ir iestrēguši pie ES ārējās robežas Baltkrieviju; tā kā Polija ir ierobežojusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju piekļuvi pierobežas zonai, kurā ieviests ārkārtas stāvoklis; tā kā situācija pie ES robežas ar Baltkrieviju joprojām ir saspringta un Baltkrievijas policisti un karavīri bieži veic dažādas provokācijas;

| K. | tā kā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā migrantu izmantošanu saviem mērķiem Komisijas priekšsēdētāja nosauca par Baltkrievijas hibrīduzbrukumu, kura nolūks ir destabilizēt ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā migrantu izmantošanu saviem mērķiem Komisijas priekšsēdētāja nosauca par Baltkrievijas hibrīduzbrukumu, kura nolūks ir destabilizēt ES;

| L. | tā kā 2021. gada 3. augustā Kijevā kādā parkā tika atrasts pakārts Vitālijs Šišovs, kurš ir nodibinājis Baltkrievijas namu Ukrainā (grupa, kas palīdz cilvēkiem, kuri pametuši Baltkrieviju); |
| --- | --- |

L.

tā kā 2021. gada 3. augustā Kijevā kādā parkā tika atrasts pakārts Vitālijs Šišovs, kurš ir nodibinājis Baltkrievijas namu Ukrainā (grupa, kas palīdz cilvēkiem, kuri pametuši Baltkrieviju);

| M. | tā kā 2021. gada 17. septembrī Baltkrievijas Ģenerālprokuratūra pārtrauca izmeklēšanu par Ramana Bandarenkas nāves apstākļiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2021. gada 17. septembrī Baltkrievijas Ģenerālprokuratūra pārtrauca izmeklēšanu par Ramana Bandarenkas nāves apstākļiem;

| N. | tā kā pēc nesen Minskā notikušās nāvējošās apšaudes, kurā dzīvību zaudēja Andrejs Zelcers un VDK aģents, režīms arestēja vairāk nekā simts cilvēku, kas sociālajos medijos bija ievietojuši komentārus par šo notikumu, un panāca viņu piespiedu atzīšanos; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēc nesen Minskā notikušās nāvējošās apšaudes, kurā dzīvību zaudēja Andrejs Zelcers un VDK aģents, režīms arestēja vairāk nekā simts cilvēku, kas sociālajos medijos bija ievietojuši komentārus par šo notikumu, un panāca viņu piespiedu atzīšanos;

| O. | tā kā pēc tam, kad Baltkrievijas sportiste Kristīna Cimanauska kritizēja savus trenerus, viņa bija spiesta priekšlaicīgi doties prom no Tokijas olimpiskajām spēlēm un, baidoties par savu drošību, Tokijas lidostā lūdza policijas aizsardzību un pieņēma Polijas izsniegto humanitāro vīzu; tā kā Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) izraidīja Baltkrievijas trenerus Arturu Šimaku un Juriju Maiseviču no Tokijas Olimpiskajām spēlēm un sāka izmeklēšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēc tam, kad Baltkrievijas sportiste Kristīna Cimanauska kritizēja savus trenerus, viņa bija spiesta priekšlaicīgi doties prom no Tokijas olimpiskajām spēlēm un, baidoties par savu drošību, Tokijas lidostā lūdza policijas aizsardzību un pieņēma Polijas izsniegto humanitāro vīzu; tā kā Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) izraidīja Baltkrievijas trenerus Arturu Šimaku un Juriju Maiseviču no Tokijas Olimpiskajām spēlēm un sāka izmeklēšanu;

| P. | tā kā jau tā saspringtajā gaisotnē 2021. gada septembrī Krievija un Baltkrievija rīkoja plašas kopīgas militārās mācības “Zapad 2021”, kurās piedalījās 200 000 karavīru, tādējādi radot papildu spiedienu uz ES robežām; tā kā Krievija un Baltkrievija Grodņas pilsētā, mazāk nekā 15 km attālumā no Polijas robežas, ir izveidojušas kopēju gaisa spēku un pretgaisa aizsardzības mācību centru; tā kā 2021. gada 9. septembrī Aleksandrs Lukašenko un Vladimirs Putins tikās Maskavā un paziņoja par turpmāku 28 ekonomikas un nodokļu sistēmas integrācijas programmu pieņemšanu, kā arī “vienotas aizsardzības sfēras” izveidi, kas ir nākamais solis ceļā uz Baltkrievijas un Krievijas bruņoto spēku apvienošanu un iespējamu pastāvīgu Krievijas karaspēka izvietošanu Baltkrievijā; tā kā Lukašenko ir paziņojis par plāniem līdz 2025. gadam no Krievijas iegādāties ieročus, tostarp S-400 raķešu sistēmas, 1 miljarda USD vērtībā; tā kā 2021. gada 9. septembrī Lukašenko un Putins arī vienojās izveidot vienotu naftas un gāzes tirgu un padziļināt ekonomisko integrāciju, palielinot risku, ka Lukašenko turpinās kaitēt Baltkrievijas suverenitātei apmaiņā pret lielāku atbalstu no Krievijas; |
| --- | --- |

P.

tā kā jau tā saspringtajā gaisotnē 2021. gada septembrī Krievija un Baltkrievija rīkoja plašas kopīgas militārās mācības “Zapad 2021”, kurās piedalījās 200 000 karavīru, tādējādi radot papildu spiedienu uz ES robežām; tā kā Krievija un Baltkrievija Grodņas pilsētā, mazāk nekā 15 km attālumā no Polijas robežas, ir izveidojušas kopēju gaisa spēku un pretgaisa aizsardzības mācību centru; tā kā 2021. gada 9. septembrī Aleksandrs Lukašenko un Vladimirs Putins tikās Maskavā un paziņoja par turpmāku 28 ekonomikas un nodokļu sistēmas integrācijas programmu pieņemšanu, kā arī “vienotas aizsardzības sfēras” izveidi, kas ir nākamais solis ceļā uz Baltkrievijas un Krievijas bruņoto spēku apvienošanu un iespējamu pastāvīgu Krievijas karaspēka izvietošanu Baltkrievijā; tā kā Lukašenko ir paziņojis par plāniem līdz 2025. gadam no Krievijas iegādāties ieročus, tostarp S-400 raķešu sistēmas, 1 miljarda USD vērtībā; tā kā 2021. gada 9. septembrī Lukašenko un Putins arī vienojās izveidot vienotu naftas un gāzes tirgu un padziļināt ekonomisko integrāciju, palielinot risku, ka Lukašenko turpinās kaitēt Baltkrievijas suverenitātei apmaiņā pret lielāku atbalstu no Krievijas;

| Q. | tā kā 2021. gada 28. jūnijā Baltkrievijas režīms apturēja dalību Austrumu partnerības iniciatīvā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2021. gada 28. jūnijā Baltkrievijas režīms apturēja dalību Austrumu partnerības iniciatīvā;

| R. | tā kā pagājušajā gadā Lukašenko režīms ir licis vairākiem ES un tās dalībvalstu diplomātiem un vēstniecības darbiniekiem pamest valsti, tādējādi slēdzot arvien vairāk diplomātisko saziņas kanālu; |
| --- | --- |

R.

tā kā pagājušajā gadā Lukašenko režīms ir licis vairākiem ES un tās dalībvalstu diplomātiem un vēstniecības darbiniekiem pamest valsti, tādējādi slēdzot arvien vairāk diplomātisko saziņas kanālu;

| S. | tā kā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) ir nolēmis piešķirt Baltkrievijai piekļuvi gandrīz 1 miljardam USD jaunu īpašo aizņēmuma tiesību veidā kā daļu no plašāka 650 miljardu USD piešķīruma visām SVF dalībvalstīm; |
| --- | --- |

S.

tā kā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) ir nolēmis piešķirt Baltkrievijai piekļuvi gandrīz 1 miljardam USD jaunu īpašo aizņēmuma tiesību veidā kā daļu no plašāka 650 miljardu USD piešķīruma visām SVF dalībvalstīm;

| T. | tā kā Baltkrievija sāka Astravjecas atomelektrostacijas (AES) komerciālo darbību, neizpildot visus 2018. gada ES noturības testa ziņojumā ietvertos drošības ieteikumus; tā kā Baltkrievijas puse nenodrošina pārredzamību un nesniedz uzticamu informāciju par notikumiem atomelektrostacijā, kas vēlreiz apstiprina to, ka Baltkrievijas AES ir nedroša un nopietni apdraud kodoldrošību; |
| --- | --- |

T.

tā kā Baltkrievija sāka Astravjecas atomelektrostacijas (AES) komerciālo darbību, neizpildot visus 2018. gada ES noturības testa ziņojumā ietvertos drošības ieteikumus; tā kā Baltkrievijas puse nenodrošina pārredzamību un nesniedz uzticamu informāciju par notikumiem atomelektrostacijā, kas vēlreiz apstiprina to, ka Baltkrievijas AES ir nedroša un nopietni apdraud kodoldrošību;

| U. | tā kā, reaģējot uz Ryanair reisa FR4978 piespiedu un nelikumīgu nosēdināšanu Minskā, Padome 2021. gada 21. jūnijā pieņēma ceturto ierobežojošo pasākumu kopumu attiecībā uz Baltkrievijas personām un vienībām; tā kā 2021. gada 4. jūnijā Padome nolēma ieviest aizliegumu visu veidu Baltkrievijas pārvadātājiem ielidot ES gaisa telpā un piekļūt ES lidostām; tā kā Eiropas Savienība līdz šim ir noteikusi sankcijas 166 personām un 15 vienībām, tostarp Aleksandram Lukašenko, kā arī vērš mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas pret vairākām Baltkrievijas ekonomikas nozarēm; tā kā 2020. gadā Baltkrievijas ekonomikā tika fiksēts reālā IKP samazinājums par 0,9 % un tā kā prognozes 2021. gadam paredz tālāku IKP samazinājumu par 2,7 %; tā kā Ķīna turpina sadarboties ar Baltkrieviju un investēt tajā, jo īpaši Ķīnas un Baltkrievijas industriālajā parkā “Lielais akmens”, |
| --- | --- |

U.

tā kā, reaģējot uz Ryanair reisa FR4978 piespiedu un nelikumīgu nosēdināšanu Minskā, Padome 2021. gada 21. jūnijā pieņēma ceturto ierobežojošo pasākumu kopumu attiecībā uz Baltkrievijas personām un vienībām; tā kā 2021. gada 4. jūnijā Padome nolēma ieviest aizliegumu visu veidu Baltkrievijas pārvadātājiem ielidot ES gaisa telpā un piekļūt ES lidostām; tā kā Eiropas Savienība līdz šim ir noteikusi sankcijas 166 personām un 15 vienībām, tostarp Aleksandram Lukašenko, kā arī vērš mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas pret vairākām Baltkrievijas ekonomikas nozarēm; tā kā 2020. gadā Baltkrievijas ekonomikā tika fiksēts reālā IKP samazinājums par 0,9 % un tā kā prognozes 2021. gadam paredz tālāku IKP samazinājumu par 2,7 %; tā kā Ķīna turpina sadarboties ar Baltkrieviju un investēt tajā, jo īpaši Ķīnas un Baltkrievijas industriālajā parkā “Lielais akmens”,

| 1. | pauž stingru solidaritāti ar Baltkrievijas tautu, kā arī ar miermīlīgajiem protestētājiem, kuri turpina iestāties par brīvu un demokrātisku Baltkrieviju; atgādina, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis neatzina 2020. gada prezidenta vēlēšanu rezultātus, jo notika rezultātu falsificēšana un safabricēšana, un neatzīst Aleksandru Lukašenko par Baltkrievijas prezidentu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | turpina nosodīt represijas, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret Baltkrievijas miermīlīgajiem iedzīvotājiem, mediju un interneta darbības apspiešanu, kā arī žurnālistu, blogeru un citu neatkarīgu personu piekaušanu, apcietināšanu un iebiedēšanu Baltkrievijā; joprojām aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos un patvaļīgi aizturētās personas un atcelt visas apsūdzības pret viņiem un prasa nekavējoties izbeigt vardarbību un represijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzstāj, ka Baltkrievijā ir jānodrošina pamatbrīvības un cilvēktiesības, tiesiskums un funkcionējoša neatkarīga tiesu vara, kā arī jāizbeidz visas represijas, vajāšanas, slikta izturēšanās, seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība, piespiedu pazušana un spīdzināšana, kā arī nekavējoties un galīgi jāatceļ nāvessods; aicina pārtraukt diskrimināciju pret sievietēm un neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti un LGBTIK personām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda politiskās tiesas prāvas, kā arī bargos un netaisnīgos tiesas spriedumus, kas nesen piespriesti opozīcijas līderiem Marijai Kaļesņikavai, Maksimam Znakam un citiem politieslodzītajiem un aizturētajiem; pauž nožēlu par to, ka tiesas sēdes notika aiz slēgtām durvīm un neīstenojot pienācīgu procesu un ka ES un dalībvalstu diplomātus tajās neielaida; |
| --- | --- |

4.

| 5. | turpina nosodīt varasiestāžu represijas pret cilvēktiesību centru “Viasna” un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Alesu Bjaļacki, Vaļancinu Stefanoviču, Marfu Rabkovu, Andreju Čepjuku, Leanīdu Sudaļenku, Tacjanu Lasicu, Mariju Tarasenku, Uladzimiru Labkoviču un citus cilvēktiesību centra “Viasna” darbiniekus un brīvprātīgos un atcelt visas pret viņiem vērstās apsūdzības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda represijas un naidīgās darbības, ko varasiestādes veikušas pret poļu minoritātes pārstāvjiem un pret poļu skolām Baltkrievijā; šajā sakarā aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Andželiku Borisu, žurnālistu Andžeju Počobutu un citus politieslodzītos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda Baltkrievijas treneru Artura Šimaka un Jurija Maiseviča rīcību Tokijas olimpiskajās spēlēs; atgādina par kriminālvajāšanu, kas tika uzsākta pret Baltkrievijas sportistiem par viņu piedalīšanos miermīlīgos protestos, un iespējamām saiknēm starp Baltkrievijas Hokeja federāciju un Ramana Bandarenkas slepkavību; aicina SOK un citas starptautiskās sporta komitejas un federācijas sadarbībā ar Baltkrievijas pārstāvjiem ievērot ētikas un rīcības kodeksus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina EĀDD, Komisiju un ES dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības Baltkrievijā cieši uzraudzīt atsevišķu politieslodzīto stāvokli Baltkrievijā, ziņot Parlamentam par šo uzraudzību, piedāvāt viņiem atbalstu un strādāt pie tā, lai nodrošinātu viņu atbrīvošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina sniegt nepārprotamu atbalstu Baltkrievijas demokrātiskajai opozīcijai brīvu un godīgu vēlēšanu organizēšanā, kuras starptautiski novērotu EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un kuru atbalstītu neatkarīgi un brīvi mediji un spēcīga pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka Ryanair reisa FR4978 nolaupīšana un piespiedu nosēdināšana Minskā ir valsts īstenots terorakts, un tādēļ terorisma apkarošanas nolūkā aicina ES piemērot ierobežojošus pasākumus pret atbildīgajām Baltkrievijas un Krievijas personām vai vienībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Eiropadomi nākamajā sanāksmē 2021. gada 21.–22. oktobrī vienoties par visaptverošu un stratēģisku pieeju sankcijām pret Baltkrievijas režīmu, kurai būtu jāiekļauj pāreja no pakāpeniskas pieejas uz stingrāk noteiktu sankciju pieeju, ņemot vērā represiju un nopietno cilvēktiesību pārkāpumu sistēmisko raksturu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu pieņemt ceturto ierobežojošo pasākumu kopumu un mudina Padomi steidzami turpināt piektā sankciju kopuma īstenošanu, galveno uzmanību pievēršot personām un vienībām, kas iesaistītas Baltkrievijā īstenotajā apspiešanā un represijās, un personām un vienībām, kuras iesaistītas cilvēku tirdzniecībā, kā arī vērsties pret jau notiekošo sankciju apiešanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka noteiktās ekonomiskās sankcijas ir tikai daļēji ietekmējušas Lukašenko režīmu un nav būtiski ietekmējušas svarīgas nozares, piemēram, kālija hlorīda un naftas produktu nozari; aicina Padomi vēl vairāk stiprināt mērķtiecīgas ES ekonomiskās sankcijas, galveno uzmanību pievēršot nozīmīgām Baltkrievijas ekonomikas nozarēm un publiskajiem un privātajiem uzņēmumiem, kas atbalsta un finansē Lukašenko režīmu, sankcijas piemērot arī tādām nozarēm kā tērauda, koksnes un ķīmisko vielu nozare, kā arī visām atlikušajām valstij piederošajām bankām, kam tās vēl nav piemērotas, un svarīgākajiem uzņēmumiem, piemēram, “Belaruskali” un “Beltelecom”, un aizliegt tādu produktu importu, kuri bieži vien saražoti ieslodzījuma vietās, izmantojot ieslodzīto darbu; atzinīgi vērtē papildu sankcijas, ko ASV, Apvienotā Karaliste un Kanāda noteica Baltkrievijas krāpniecisko prezidenta vēlēšanu pirmajā gadadienā; tādēļ aicina ES koordinēt savus pasākumus ar ASV, G7 grupas partneriem un citām demokrātiskajām valstīm, kurām ir līdzīgi uzskati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis kopīgi pasludināt Baltkrievijas KGB amatpersonas par persona non grata Eiropas Savienības teritorijā; atkārtoti norāda, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība finanšu plūsmām no Baltkrievijas, un aicina ES iestādes ziņot Parlamentam par Lukašenko sabiedroto un Lukašenko korumpēto oligarhu aktīviem; atkārtoti aicina ES koordinēt šīs darbības ar ASV, G7 grupas partneriem un citām līdzīgi domājošām valstīm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par ES un dalībvalstu diplomātu, jo īpaši Eiropas Savienības delegācijas Baltkrievijā vadītāja un Lietuvas, Latvijas un Polijas vēstnieku un diplomātu, izraidīšanu no Baltkrievijas; aicina dalībvalstis izsaukt savus vēstniekus no Minskas uz konsultācijām, tādējādi dodot politisku signālu Lukašenko režīmam, un atteikties akreditēt Eiropas Savienībā Baltkrievijas diplomātus; uzsver, ka Baltkrievijas parlamenta deputāti un amatpersonas nebūtu jāaicina uz starptautiskiem vai divpusējiem pasākumiem; mudina EĀDD pārskatīt darba metodes un nodrošināt aktīvu lomu Eiropas Savienības delegācijas Baltkrievijā vadītājam, kas pašlaik ir atsaukts uz Briseli, un veikt papildu pasākumus, lai garantētu drošu darba vidi ES diplomātiem un ES delegāciju darbiniekiem Minskā, jo īpaši aizsardzību pret Lukašenko režīma propagandas uzbrukumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stingri nosoda to, ka Lukašenko režīms izmanto cilvēkus, lai, pārkāpjot starptautiskās normas un Baltkrievijas divpusējos līgumus ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, sasniegtu politiskos mērķus; uzsver, ka nelikumīgā ES ārējās robežas šķērsošana, ko sponsorē Baltkrievija, apvienojumā ar dezinformācijas kampaņu ir hibrīdkara veids, kura mērķis ir iebiedēt un destabilizēt ES; pauž stingru solidaritāti Lietuvai, Polijai un Latvijai, kā arī citām ES dalībvalstīm, pret kurām vēršas Baltkrievijas režīms; atkārtoti uzsver to, ka visvairāk skartajām valstīm ir efektīvi jāaizsargā ES ārējās robežas saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām tiesībām, jo īpaši Ženēvas konvenciju, kā arī ES tiesību aktus par patvērumu, tostarp Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē dalībvalstu, Norvēģijas un ES iestāžu un aģentūru, jo īpaši Eiropola, Frontex un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja, sniegto atbalstu dalībvalstīm, kuras skārusi Baltkrievijas režīma izraisītā migrācijas krīze, un mudina tās turpināt šo atbalstu, tostarp turpinot piešķirt ES ārkārtas palīdzību, un aicina valstis, kas vēl nav izmantojušas šo palīdzības kanālu, to izmantot; aicina dalībvalstis un ES iestādes steidzami risināt daudzdimensionālo krīzi pie Baltkrievijas robežas, palīdzēt migrantiem, kas iestrēguši pie ES robežām ar Baltkrieviju, un sniegt viņiem nepieciešamo atbalstu; pauž bažas par pārredzamības trūkumu pie Polijas un Baltkrievijas robežas un mudina Polijas iestādes pārredzamā veidā nodrošināt to, ka visi tiesību akti, politika vai prakse pie Polijas un Baltkrievijas robežas atbilst ES tiesību aktiem, un nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām un medijiem piekļuvi pierobežas reģionam, kā arī sadarboties ar Frontex, lai kopīgi atrisinātu pašreizējo krīzi; aicina ES, dalībvalstis un starptautiskās organizācijas pastiprināt centienus, lai pārtrauktu šīs Baltkrievijas valsts pasūtījuma rezultātā radušās cilvēku tirdzniecības plūsmas, tostarp radot diplomātisku spiedienu uz migrantu izcelsmes valstīm un nosakot sankcijas iesaistītajām Baltkrievijas amatpersonām, privātpersonām un vienībām, kā arī ES teritorijā esošajiem starptautiskajiem noziedzīgajiem tīkliem, kas ir atbildīgi par attiecīgo cilvēku nogādāšanu galamērķī; uzsver, ka Baltkrievija nesen ir apturējusi vīzu režīmu ar Pakistānu, Jordāniju, Ēģipti un Dienvidāfriku, nodrošinot bezvīzu režīmu ceļošanai no šīm valstīm uz Baltkrieviju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis pieņemt vienotu pieeju šai situācijai, pamatojoties uz attiecīgajām ES un starptautiskajām tiesībām un solidaritātes, pārredzamības, pārskatatbildības un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principiem; aicina Komisiju steidzami iesniegt mērķtiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem dalībvalstīm tiktu nodrošinātas nepieciešamās garantijas, lai varētu ātri un efektīvi reaģēt uz trešo valstu kampaņām, ar kurām tās migrāciju izmanto saviem mērķiem, un atbildēt uz tām, jo īpaši nodrošinot stingru un efektīvu ES ārējo robežu aizsardzību un nodrošinot efektīvus pasākumus neatbilstīgas robežšķērsošanas novēršanai, kā arī izstrādājot veidus, kā pārtraukt to, ka naidīgas trešās valstis vai noziedzīgi tīkli ļaunprātīgi izmanto patvēruma sistēmu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka uz Baltkrievijas un ES robežas cilvēki ir zaudējuši dzīvību, un izsaka līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un tuviniekiem; aicina Polijas, Latvijas, Lietuvas un citu skarto dalībvalstu iestādes nodrošināt, ka ES tiesību akti patvēruma un atgriešanas jomā un starptautiskās cilvēktiesības tiek pilnībā ievērotas arī ārkārtas situācijā, tostarp tiek nodrošināta patvēruma pieejamība un mediju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un juridiskās palīdzības sniedzēju pēc iespējas lielāka piekļuve pierobežas zonai, kā arī ievērot ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) un Eiropas Padomes struktūru norādījumus; aicina Komisiju kā Līgumu izpildes uzraudzītāju nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību robežu pārvaldībā un cīņā pret cilvēku tirdzniecību, cigarešu kontrabandu un citām drošības problēmām, ko Baltkrievijas režīms ir radījis vai saasinājis; atbalsta Komisijas priekšlikumu apturēt dažus pantus ES nolīgumā ar Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu konkrētu kategoriju amatpersonām, kas saistītas ar Lukašenko režīmu, kas neskars parastos Baltkrievijas pilsoņus; aicina paplašināt attiecīgo personu sarakstu un apsvērt iespēju turpmākajā sankciju kopumā iekļaut tādu personu kategorijas, uz kurām varētu attiekties individuāli ierobežojoši pasākumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka SVF ir bez nosacījumiem piešķīris speciālās aizņēmumu tiesības 910 miljonu ASV dolāru apmērā, kas nesniegs labumu Baltkrievijas tautai, bet gan tiks izmantoti valsts nelikumīgā vadītāja interesēs; aicina dalībvalstis sadarboties ar starptautiskiem partneriem daudzpusējās organizācijās, piemēram, SVF, lai ierobežotu līdzekļu izmaksu Lukašenko režīmam un apturētu jebkādu sadarbību ar to; ņem vērā nedemokrātisku valstu, jo īpaši Krievijas un Ķīnas, pastāvīgo investīciju plūsmu uz Baltkrieviju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti norāda, ka steidzami jānodod atklātībai informācija par Krievijas atbalstu Lukašenko īstenotajai brutālajai Baltkrievijas iedzīvotāju apspiešanai, kā arī Krievijas iesaisti Lukašenko režīma hibrīddarbībās pret ES, tostarp migrantu izmantošanu politiskiem mērķiem, un prasa Kremlim uzņemties atbildību par šādām darbībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ar bažām norāda uz militāro mācību “Zapad 2021” agresīvo norisi un nelielajām iespējām tās novērot; atkārtoti norāda, ka šīs mācības, kā arī citas līdzīgas liela mēroga mācības akcentē Krievijas ofensīvo pozicionēšanos un apņēmību izmantot savas spējas naidīgā veidā; atkārtoti aicina nodrošināt ES stratēģisko autonomiju un patiesu Eiropas aizsardzības savienību kā daļu no spēcīgākas NATO; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž nosodījumu par nepārtrauktajiem Aleksandra Lukašenko un Vladimira Putina darījumiem, bruģējot ceļu uz ciešāku Baltkrievijas un Krievijas integrāciju, tostarp Baltkrievijas pakāpenisku militarizāciju, un uzskata, ka tas ir Baltkrievijas suverenitātes pārkāpums, jo Baltkrievijas tautai tiek liegtas tiesības noteikt savas valsts nākotni; uzsver, ka Lukašenko pie varas atrodas nelikumīgi, un noraida visus nolīgumus, ko Lukašenko ir noslēdzis Baltkrievijas valsts vārdā, jo īpaši pēc savu prezidenta pilnvaru termiņa beigām 2020. gada 5. novembrī; atkārtoti uzsver, ka ES ir skaidri jānorāda — ja Krievija turpinās pašreizējo politiku attiecībā uz Baltkrieviju, ES būs jāievieš papildu ierobežošanas un atturēšanas pasākumi attiecībā uz Krieviju; prasa, lai ES iestādes regulāri ziņotu Parlamentam par Kremļa iejaukšanos Baltkrievijā, tostarp par stāvokļa izmantošanu, lai padziļinātu politisko, militāro un ekonomisko kontroli pār Baltkrieviju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž vilšanos par to, ka līdz šim ES nav spējusi izstrādāt visaptverošu stratēģiju attiecībā uz Baltkrievijas režīmu, un mudina Padomi, Komisiju un PV/AP izstrādāt saskaņotu un visaptverošu stratēģiju attiecībā uz Baltkrieviju, pamatojoties uz pašreizējo ārkārtas atbalstu represiju upuriem, stratēģisku ilgtermiņa politisku, tehnisku un finansiālu atbalstu Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai, cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgiem medijiem, arodbiedrībām un demokrātiskajiem spēkiem Baltkrievijā un ārvalstīs, sadarbību ar kaimiņvalstīm neatliekamu humānās palīdzības jautājumu risināšanā, ciešu koordināciju ar starptautiskajiem partneriem un attiecīgajām daudzpusējām organizācijām (piemēram, ANO un EDSO), kā arī starptautiskajiem līdzekļu devējiem un kopīgu starptautisku rīcību, kas vērsta uz nesodāmības novēršanu; aicina EĀDD uzņemties vadību šādas saskaņotas politikas koordinēšanā ar dalībvalstīm un citām ES iestādēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju, Padomi, PV/AP un dalībvalstis turpināt aktualizēt situāciju Baltkrievijā visās attiecīgajās Eiropas un starptautiskajās organizācijās, jo īpaši EDSO, ANO un tās specializētajās struktūrās, lai pastiprinātu starptautisku rīcību saistībā ar situāciju Baltkrievijā un pārvarētu Krievijas un citu valstu radītos šķēršļus šādai rīcībai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | turpina atbalstīt Baltkrievijas iedzīvotājus un viņu likumīgās prasības un tiekšanos uz brīvām un godīgām vēlēšanām, pamatbrīvībām un cilvēktiesībām, demokrātisku pārstāvību un politisko līdzdalību brīvā un suverēnā Baltkrievijā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē sistemātisko un konsekvento darbu, ko Baltkrievijā un trimdā veic Baltkrievijas demokrātiskie spēki, jo īpaši demokrātiskās opozīcijas līdere Svjatlana Cihanouska, Koordinācijas padome un Valsts krīzes pārvarēšanas padome; atkārtoti norāda, ka ir jāuztur un steidzami jāpaplašina kontakti un sadarbība ar šiem spēkiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Lietuvas lēmumu piešķirt oficiālu akreditāciju Baltkrievijas demokrātiskajai pārstāvniecībai Viļņā un aicina pārējās dalībvalstis sekot šim piemēram; aicina ES sniegt vidutājas palīdzību demokrātiskas Baltkrievijas pārstāvniecības biroja izveidei Briselē; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina ES operatīvā līmenī sadarboties ar Baltkrievijas demokrātisko spēku pārstāvjiem, lai pabeigtu darbu pie ceļveža pieņemšanas, kura mērķis ir īstenot visaptverošu ekonomikas atbalsta plānu 3 miljardu EUR apmērā turpmākai demokrātiskai Baltkrievijai tādās jomās kā atbalsta spēju veidošana, reformu spēju veidošana, investīciju pārvaldības spēju veidošana un Baltkrievijas demokrātisko spēku valsts pārvaldības spēju veidošana; aicina ES sākt nepieciešamos sagatavošanās darbus dialogam ar Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem un periodiski ziņot Parlamentam par gūtajiem panākumiem, tostarp par ES stratēģijas pieņemšanu attiecībā uz tās turpmākajām attiecībām ar demokrātisku Baltkrieviju un par visaptverošu pasākumu kopumu, kura mērķis ir sagatavot Baltkrievijas demokrātiskos spēkus šā plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti prasa oficiāli uzaicināt demokrātiskās Baltkrievijas pārstāvjus uz gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi un iekļaut viņus augsta līmeņa divpusējās un sagatavošanas sanāksmēs ES un valstu līmenī, kā arī parlamentārajās sesijās un parlamentu sanāksmēs ar Eiropas un valstu parlamentiem; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izveidot oficiālas Baltkrievijai veltītas grupas visos ES dalībvalstu, Austrumu kaimiņvalstu un G7 valstu parlamentos; aicina palielināt Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas pārstāvju līdzdalību Austrumu partnerības daudzpusējās struktūrās, jo īpaši Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības forumā un Euronest parlamentārajā asamblejā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina par savu iepriekšējo iniciatīvu izveidot augsta līmeņa misiju, kurā iesaistītas bijušās augsta ranga Eiropas amatpersonas, lai izpētītu visas iespējas, kā apturēt vardarbību, atbrīvot politieslodzītos un, iespējams, palīdzēt radīt labvēlīgu vidi iekļaujošam vietējam politiskajam dialogam Baltkrievijā; atkārtoti aicina Komisiju un PV/AP kopā ar starptautiskajiem partneriem organizēt augsta līmeņa starptautisku konferenci “Demokrātiskas Baltkrievijas nākotne” par krīzes atrisināšanu Baltkrievijā un apņemties piešķirt finansējumu vairāku miljardu euro apmērā, lai atbalstītu turpmākos reformu centienus un Baltkrievijas ekonomikas pārstrukturēšanu; prasa Komisijai informēt Parlamentu par progresu šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver nepieciešamību veikt visaptverošu izmeklēšanu par noziegumiem, ko Lukašenko režīms pastrādājis pret Baltkrievijas tautu, tostarp Ramana Bandarenka un citu Baltkrievijas pilsoņu slepkavībām; gaida, kādus rezultātus sniegs Ukrainas varasiestāžu izmeklēšana Vitālija Šišova nāves lietā; aicina dalībvalstis aktīvi piemērot universālās jurisdikcijas principu un sagatavot tiesas prāvas pret Baltkrievijas amatpersonām, kas ir atbildīgas par vardarbību un represijām vai ir tajās līdzdarbojušās, tostarp pret Aleksandru Lukašenko; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apņemas sekmēt Eiropas Parlamenta platformas cīņai pret nesodāmību Baltkrievijā efektīvu darbību un koordinēt savlaicīgu starptautisko reakciju uz notikumiem Baltkrievijā; aicina platformu nākamajā sanāksmē izklāstīt turpmāko rīcību, lai ES sniegtu ieguldījumu tiesvedības stratēģijā un kopā ar partneriem piedalītos starptautiskajā tiesas procesā, tostarp universālajā jurisdikcijā, lai Aleksandru Lukašenko un viņa režīma locekļus personiski notiesātu par noziegumiem, kas masveidā izdarīti pret Baltkrievijas iedzīvotājiem; jo īpaši aicina platformu apsvērt iespēju Baltkrievijas lietu nodot izskatīšanai Starptautiskajā Tiesā, pamatojoties uz Čikāgas konvencijas, Monreālas konvencijas un ANO Konvencijas pret spīdzināšanu pārkāpumiem, ko izdarījis Lukašenko režīms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina visiem ES uzņēmumiem, kas darbojas Baltkrievijā, par savu iepriekšējo aicinājumu ievērot īpašu rūpību un cilvēktiesības saskaņā ar ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; aicina tos atturēties no jebkādām jaunām investīcijām un publiski paust protestus Baltkrievijas iestādēm pret darba ņēmēju un visu iedzīvotāju nepārtraukto apspiešanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina Komisiju, EĀDD un ES dalībvalstis palielināt tiešo atbalstu Baltkrievijas opozīcijai, pilsoniskajai sabiedrībai, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajām mediju organizācijām gan Baltkrievijā, gan ārpus tās; uzsver, ka ir svarīgi uzturēt attiecības ar šīm personām un organizācijām, neraugoties uz Baltkrievijas režīma paziņojumu par izstāšanos no Austrumu partnerības; apņemas pastiprināt savas demokrātijas atbalsta darbības; atkārtoti aicina izveidot mērķtiecīgu ES palīdzības programmu, lai palīdzētu pilsoniskajai sabiedrībai, neatkarīgiem medijiem, akadēmiskajām aprindām un Baltkrievijas opozīcijai trimdā, kā arī politisko represiju un policijas vardarbības upuriem un tiem, kas bēg no represīvā režīma; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju, dalībvalstis un EĀDD sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, piemēram, EDSO Maskavas mehānismu un ANO Cilvēktiesību padomi, kā arī cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību uz vietas, lai nodrošinātu to, ka tiek uzraudzīti un dokumentēti cilvēktiesību pārkāpumi un par tiem tiek ziņots, kā arī lai pēc tam nodrošinātu pārskatatbildību un cietušo iespējas vērsties tiesā; atzinīgi vērtē un atbalsta Starptautisko pārskatatbildības platformu Baltkrievijai un aicina ES iestādes un dalībvalstis atbalstīt tās darbību, kā arī UNHRC un citu starptautisku iniciatīvu darbību vainīgu saukšanai pie atbildības; atbalsta turpmākas diskusijas saistībā ar iespējamu starptautisku tribunālu par cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā, kas būtu veidojams Hāgā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver milzīgo nozīmi, kāda būtu Baltkrievijas tautas vēstniecību izveidei visā pasaulē, un mudina Komisiju un dalībvalstis sniegt turpmāku atbalstu, lai aizsargātu Baltkrievijas pilsoņu tiesības un intereses ārvalstīs un demokrātiskas Baltkrievijas intereses, piemēram, izpētot veidus, kā finansēt Baltkrievijas tautas vēstniecības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina dalībvalstis turpināt vienkāršot vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanas procedūras personām, kas bēg no Baltkrievijas politisku iemeslu dēļ, vai personām, kurām nepieciešama ārstēšana pret tām pastrādātās vardarbības dēļ, kā arī sniegt šīm personām un viņu ģimenēm nepieciešamo atbalstu un palīdzību; aicina dalībvalstis un Komisiju piedāvāt stipendijas Baltkrievijas studentiem un mācībspēkiem, kas atskaitīti un atlaisti no augstskolām un ieslodzīti par prodemokrātiskas nostājas paušanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi novērst kodoldrošības apdraudējumus, ko rada Baltkrievijas AES Astravjecā; uzstāj, ka Baltkrievijai ir jāiesaistās Baltkrievijas AES kodoldrošuma jautājumu risināšanā, nodrošinot pilnīgu pārredzamību, un jāapņemas pilnībā īstenot ieteikumus, ko Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupa sniegusi, veicot elektrostacijas profesionālizvērtēšanu; atbalsta to, ka, kamēr tas nav izdarīts, tiek piemērots aizliegums importēt enerģiju no Baltkrievijas AES ES tirgū un šī pozīcija tiek atspoguļota ES oglekļa ievedkorekcijas mehānismā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Baltkrievijas Republikas un Krievijas Federācijas varasiestādēm un Baltkrievijas demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0383.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/205 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/205

---

P9_TA(2021)0421

Humanitārā situācija Tigrajā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par humanitāro situāciju Tigrajā (2021/2902(RSP))

(2022/C 132/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell un krīžu pārvaldības komisāra Janez Lenarčič2021. gada 25. jūnija paziņojumu par triju humānās palīdzības darbinieku nogalināšanu Tigrajā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell un krīžu pārvaldības komisāra Janez Lenarčič2021. gada 25. jūnija paziņojumu par triju humānās palīdzības darbinieku nogalināšanu Tigrajā,

| — | ņemot vērā PV/AP un komisāra J. Lenarčič2021. gada 24. jūnija kopīgo paziņojumu par gaisa uzbrukumu Tigrajas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un komisāra J. Lenarčič2021. gada 24. jūnija kopīgo paziņojumu par gaisa uzbrukumu Tigrajas reģionā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto PV/AP 2021. gada 4. oktobra deklarāciju par lēmumu izraidīt septiņas ANO amatpersonas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto PV/AP 2021. gada 4. oktobra deklarāciju par lēmumu izraidīt septiņas ANO amatpersonas,

| — | ņemot vērā ES un ASV 2021. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu pēc apaļā galda sanāksmes par ārkārtas humanitāro situāciju Tigrajā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV 2021. gada 10. jūnija kopīgo paziņojumu pēc apaļā galda sanāksmes par ārkārtas humanitāro situāciju Tigrajā,

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2021. gada 12. jūlija secinājumus par Etiopiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2021. gada 12. jūlija secinājumus par Etiopiju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija Rezolūciju Nr. 47/13 “Cilvēktiesību stāvoklis Etiopijas Tigrajas reģionā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija Rezolūciju Nr. 47/13 “Cilvēktiesību stāvoklis Etiopijas Tigrajas reģionā”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 24. maija Rezolūciju Nr. 2417, kurā nosodīta civiliedzīvotāju pakļaušana badam kā kara metode un piekļuves humānajai palīdzībai civiliedzīvotājiem nelikumīgā liegšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 24. maija Rezolūciju Nr. 2417, kurā nosodīta civiliedzīvotāju pakļaušana badam kā kara metode un piekļuves humānajai palīdzībai civiliedzīvotājiem nelikumīgā liegšana,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2021. gada 26. augusta piezīmes ANO Drošības padomes sanāksmē par Etiopiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2021. gada 26. augusta piezīmes ANO Drošības padomes sanāksmē par Etiopiju,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet2021. gada 13. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet2021. gada 13. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Joe Biden2021. gada 17. septembra paziņojumu par izpildrīkojumu attiecībā uz krīzi Etiopijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Joe Biden2021. gada 17. septembra paziņojumu par izpildrīkojumu attiecībā uz krīzi Etiopijā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2021. gada 30. septembra paziņojumu pēc septiņu ANO amatpersonu izraidīšanas no Etiopijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2021. gada 30. septembra paziņojumu pēc septiņu ANO amatpersonu izraidīšanas no Etiopijas,

| — | ņemot vērā 1994. gada 8. decembrī pieņemto Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Konstitūciju un jo īpaši tās trešās sadaļas noteikumus par pamattiesībām un pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un demokrātiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 8. decembrī pieņemto Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Konstitūciju un jo īpaši tās trešās sadaļas noteikumus par pamattiesībām un pamatbrīvībām, cilvēktiesībām un demokrātiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada un papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada un papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2016. gada 3. maija Rezolūciju Nr. 2286 par ievainoto un slimo un veselības aprūpes un humānās palīdzības darbinieku aizsardzību bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2016. gada 3. maija Rezolūciju Nr. 2286 par ievainoto un slimo un veselības aprūpes un humānās palīdzības darbinieku aizsardzību bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija Rezolūciju Nr. 47/13 “Cilvēktiesību stāvoklis Etiopijas Tigrajas reģionā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2021. gada 13. jūlija Rezolūciju Nr. 47/13 “Cilvēktiesību stāvoklis Etiopijas Tigrajas reģionā”,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2021. gada 12. maija rezolūciju par faktu vākšanas misiju Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Tigrajas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2021. gada 12. maija rezolūciju par faktu vākšanas misiju Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Tigrajas reģionā,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma otro pārskatīto redakciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma otro pārskatīto redakciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs,

| — | ņemot vērā organizācijas Amnesty International2021. gada 10. augusta ziņojumu ““I Don’t Know If They Realized I Was A Person”: Rape and Other Sexual Violence in the Conflict in Tigray, Ethiopia” (““Nezinu, vai viņi aptvēra, ka es esmu cilvēks”: izvarošana un cita seksuāla vardarbība konfliktā Tigrajā, Etiopijā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Amnesty International2021. gada 10. augusta ziņojumu ““I Don’t Know If They Realized I Was A Person”: Rape and Other Sexual Violence in the Conflict in Tigray, Ethiopia” (““Nezinu, vai viņi aptvēra, ka es esmu cilvēks”: izvarošana un cita seksuāla vardarbība konfliktā Tigrajā, Etiopijā”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā vienpusējais pamiers, ko Etiopijas valdība pasludināja 2021. gada 28. jūnijā, neizbeidza karadarbību un konfliktā iesaistītās puses sāka jaunus uzbrukumus; tā kā konflikts šobrīd ir izplatījies kaimiņos esošajos Afaras un Amharas reģionos un pastāv risks, ka tā ietekme izplatīsies visā Āfrikas ragā; tā kā šis konflikts, kas ilgst jau 11 mēnešus, ir cilvēku izraisīta krīze un tā kā šīs smagās cilvēku ciešanas bija pilnībā iespējams novērst; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienpusējais pamiers, ko Etiopijas valdība pasludināja 2021. gada 28. jūnijā, neizbeidza karadarbību un konfliktā iesaistītās puses sāka jaunus uzbrukumus; tā kā konflikts šobrīd ir izplatījies kaimiņos esošajos Afaras un Amharas reģionos un pastāv risks, ka tā ietekme izplatīsies visā Āfrikas ragā; tā kā šis konflikts, kas ilgst jau 11 mēnešus, ir cilvēku izraisīta krīze un tā kā šīs smagās cilvēku ciešanas bija pilnībā iespējams novērst;

| B. | tā kā Etiopijā, pat vēl pirms sākās kaujas, humānā palīdzība bija nepieciešama 15,2 miljoniem cilvēku, no šā skaita 2 miljoniem cilvēku — Tigrajas reģionā; tā kā vardarbības tiešu seku dēļ gandrīz viens miljons cilvēku dzīvo badam pielīdzināmos apstākļos un 5,2 miljoni no 6 miljoniem Tigrajas iedzīvotāju saskaras ar akūtu nenodrošinātību ar pārtiku; tā kā 91 % iedzīvotāju ir ārkārtīgi nepieciešama humānā palīdzība un turpmāko 12 mēnešu laikā 100 000 bērnu saskarsies ar dzīvībai bīstamu nopietnu akūtu uztura nepietiekamību; tā kā 2021. gada jūnijā ANO jau brīdināja, ka 5,5 miljoniem cilvēku Tigrajas kaimiņu reģionos Amharā un Afarā ir nepieciešams pārtikas atbalsts un 350 000 cilvēku draud bada nāve; tā kā Tigrajā dzīvo 100 000 iekšzemē pārvietotu personu un 96 000 bēgļu no Eritrejas; tā kā tajā atrodas vairākas lielas bēgļu nometnes, kurās saskaņā ar NVO datiem 44 % iemītnieku ir bērni; tā kā kopš 2021. gada jūlija konflikta dēļ Tigrajā ir pārvietoti aptuveni 1,9 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

B.

tā kā Etiopijā, pat vēl pirms sākās kaujas, humānā palīdzība bija nepieciešama 15,2 miljoniem cilvēku, no šā skaita 2 miljoniem cilvēku — Tigrajas reģionā; tā kā vardarbības tiešu seku dēļ gandrīz viens miljons cilvēku dzīvo badam pielīdzināmos apstākļos un 5,2 miljoni no 6 miljoniem Tigrajas iedzīvotāju saskaras ar akūtu nenodrošinātību ar pārtiku; tā kā 91 % iedzīvotāju ir ārkārtīgi nepieciešama humānā palīdzība un turpmāko 12 mēnešu laikā 100 000 bērnu saskarsies ar dzīvībai bīstamu nopietnu akūtu uztura nepietiekamību; tā kā 2021. gada jūnijā ANO jau brīdināja, ka 5,5 miljoniem cilvēku Tigrajas kaimiņu reģionos Amharā un Afarā ir nepieciešams pārtikas atbalsts un 350 000 cilvēku draud bada nāve; tā kā Tigrajā dzīvo 100 000 iekšzemē pārvietotu personu un 96 000 bēgļu no Eritrejas; tā kā tajā atrodas vairākas lielas bēgļu nometnes, kurās saskaņā ar NVO datiem 44 % iemītnieku ir bērni; tā kā kopš 2021. gada jūlija konflikta dēļ Tigrajā ir pārvietoti aptuveni 1,9 miljoni cilvēku;

| C. | tā kā tiek saņemtas daudzkārtējas un nopietnas ziņas par iespējamiem smagiem cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses; tā kā šajos ziņojumos tiek norādīts uz uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, masveida apcietināšanu, sistemātisku izlaupīšanu un sistemātisku un apzinātu pamatpakalpojumu, ūdensapgādes sistēmu, kultūraugu un iztikas līdzekļu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek saņemtas daudzkārtējas un nopietnas ziņas par iespējamiem smagiem cilvēktiesību, humanitāro tiesību un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas konfliktā iesaistītās puses; tā kā šajos ziņojumos tiek norādīts uz uzbrukumiem civiliedzīvotājiem, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, masveida apcietināšanu, sistemātisku izlaupīšanu un sistemātisku un apzinātu pamatpakalpojumu, ūdensapgādes sistēmu, kultūraugu un iztikas līdzekļu iznīcināšanu;

| D. | tā kā, neraugieties uz to, ka Etiopijas valdība ir paudusi apņemšanos saukt pie atbildības par seksuālu vardarbību (2), Etiopijas, Eritrejas un Amharas reģionālie bruņotie spēki joprojām plaši izmanto izvarošanu un cita veida seksuālo vardarbību pret sievietēm un meitenēm — papildus nāves draudiem, uz etnisko izcelsmi balstītiem apvainojumiem un turēšanai gūstā seksuālas verdzības apstākļos; tā kā valdības bruņotie spēki un amatpersonas ir aizskaroši izturējušies pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem un valstu veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu no seksuālās vardarbības cietušajām personām, kā arī draudējuši viņiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugieties uz to, ka Etiopijas valdība ir paudusi apņemšanos saukt pie atbildības par seksuālu vardarbību (2), Etiopijas, Eritrejas un Amharas reģionālie bruņotie spēki joprojām plaši izmanto izvarošanu un cita veida seksuālo vardarbību pret sievietēm un meitenēm — papildus nāves draudiem, uz etnisko izcelsmi balstītiem apvainojumiem un turēšanai gūstā seksuālas verdzības apstākļos; tā kā valdības bruņotie spēki un amatpersonas ir aizskaroši izturējušies pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem un valstu veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu no seksuālās vardarbības cietušajām personām, kā arī draudējuši viņiem;

| E. | tā kā kopš konflikta sākuma Tigrajā ir vairākkārt ziņots par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, tostarp masveida slepkavībām, kas, kā tiek apgalvots, notikušas Maikadrā 2020. gada 9. novembra naktī, Aksumā 2020. gada 28. novembrī un Mahberedego 2021. gada janvārī; tā kā 2021. gada augustā Sudānas iestādes ziņoja, ka Tekezes upē, kas veido robežu starp Tigrajas rietumu daļu un Sudānu, atrasti aptuveni 50 cilvēku līķi; tā kā ir atklāti pierādījumi par vairāk nekā 250 iespējamām masu slepkavībām, kas notikušas Tigrajā kopš pilsoņu kara sākuma 2020. gada novembrī; tā kā tiek ziņots, ka 2021. gada augustā Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte arī veica nogalināšanu bez tiesas sprieduma Tigrajas kaimiņreģionos, piemēram, Čennā un Kobo; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš konflikta sākuma Tigrajā ir vairākkārt ziņots par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, tostarp masveida slepkavībām, kas, kā tiek apgalvots, notikušas Maikadrā 2020. gada 9. novembra naktī, Aksumā 2020. gada 28. novembrī un Mahberedego 2021. gada janvārī; tā kā 2021. gada augustā Sudānas iestādes ziņoja, ka Tekezes upē, kas veido robežu starp Tigrajas rietumu daļu un Sudānu, atrasti aptuveni 50 cilvēku līķi; tā kā ir atklāti pierādījumi par vairāk nekā 250 iespējamām masu slepkavībām, kas notikušas Tigrajā kopš pilsoņu kara sākuma 2020. gada novembrī; tā kā tiek ziņots, ka 2021. gada augustā Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte arī veica nogalināšanu bez tiesas sprieduma Tigrajas kaimiņreģionos, piemēram, Čennā un Kobo;

| F. | tā kā saskaņā ar ziņām, kas saņemtas no ticamiem avotiem, gan Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte, gan Etiopijas Valsts aizsardzības spēki ir izdarījuši cilvēktiesību pārkāpumus Tigrajā; tā kā Eritrejas spēki ir iefiltrējušies Tigrajā un citās Etiopijas daļās un arī izdara smagus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā lielākā daļa apgalvojumu attiecas uz pārkāpumiem, ko veikuši Etiopijas Valsts aizsardzības spēki un Eritrejas spēki; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar ziņām, kas saņemtas no ticamiem avotiem, gan Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronte, gan Etiopijas Valsts aizsardzības spēki ir izdarījuši cilvēktiesību pārkāpumus Tigrajā; tā kā Eritrejas spēki ir iefiltrējušies Tigrajā un citās Etiopijas daļās un arī izdara smagus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā lielākā daļa apgalvojumu attiecas uz pārkāpumiem, ko veikuši Etiopijas Valsts aizsardzības spēki un Eritrejas spēki;

| G. | tā kā 2021. gada 13. septembrī ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet runāja par “visu pušu izdarītiem” pārkāpumiem; tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi darbu, ko veic augstā komisāre M. Bachelet; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2021. gada 13. septembrī ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet runāja par “visu pušu izdarītiem” pārkāpumiem; tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi darbu, ko veic augstā komisāre M. Bachelet;

| H. | tā kā ANO cilvēktiesību amatpersonas un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas kopīgās izmeklēšanas galīgais ziņojums par iespējamiem cilvēktiesību un humanitāro un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas Tigrajas konfliktā iesaistītās puses, tiks publicēts 2021. gada 1. novembrī, |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO cilvēktiesību amatpersonas un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas kopīgās izmeklēšanas galīgais ziņojums par iespējamiem cilvēktiesību un humanitāro un bēgļu tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas Tigrajas konfliktā iesaistītās puses, tiks publicēts 2021. gada 1. novembrī,

| I. | tā kā papildus izlaupīšanai un kultūraugu iznīcināšanai Tigrajas reģionā dienvidrietumos no Mekeles tika novēroti tuksneša siseņu bari; tā kā pašreizējais konflikts un humanitārā situācija daudzos apgabalos padara neiespējamus Covid-19 profilakses un vakcinācijas pasākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā papildus izlaupīšanai un kultūraugu iznīcināšanai Tigrajas reģionā dienvidrietumos no Mekeles tika novēroti tuksneša siseņu bari; tā kā pašreizējais konflikts un humanitārā situācija daudzos apgabalos padara neiespējamus Covid-19 profilakses un vakcinācijas pasākumus;

| J. | tā kā pēdējā mēneša laikā tika atļauts piegādāt tikai 10 % no humānās palīdzības, kas paredzēta karadarbības skartajam Tigrajas reģionam; tā kā, lai nodrošinātu pietiekamas humānās palīdzības piegādes Tigrajā, katru dienu ir vajadzīgi 100 kravas automobiļi; tā kā kopš 2021. gada 12. jūlija Tigrajā ir iekļuvuši tikai 525 kravas automobiļi — jo robežas tiek slēgtas, piekļuvi kontrolē bruņotie spēki, tiek iznīcināta infrastruktūra, piemēram, tilti, pastāv bīstami apstākļi autovadītājiem, milzīgs degvielas un skaidrās naudas trūkums, kas kavē atgriešanos piegādes punktos, un notiek kavēšanās, veicot humānās palīdzības kravu pārmeklēšanu un pārbaudi; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēdējā mēneša laikā tika atļauts piegādāt tikai 10 % no humānās palīdzības, kas paredzēta karadarbības skartajam Tigrajas reģionam; tā kā, lai nodrošinātu pietiekamas humānās palīdzības piegādes Tigrajā, katru dienu ir vajadzīgi 100 kravas automobiļi; tā kā kopš 2021. gada 12. jūlija Tigrajā ir iekļuvuši tikai 525 kravas automobiļi — jo robežas tiek slēgtas, piekļuvi kontrolē bruņotie spēki, tiek iznīcināta infrastruktūra, piemēram, tilti, pastāv bīstami apstākļi autovadītājiem, milzīgs degvielas un skaidrās naudas trūkums, kas kavē atgriešanos piegādes punktos, un notiek kavēšanās, veicot humānās palīdzības kravu pārmeklēšanu un pārbaudi;

| K. | tā kā vēršanās pret palīdzības sniedzējiem tiek uzskatīta par kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci; tā kā 2021. gada 25. jūnijā tika nogalināti trīs organizācijas “Ārsti bez robežām” darbinieki, kuri sniedza palīdzību tiem, kam tā visvairāk nepieciešama; tā kā kopš 2020. gada novembra reģionā ir nogalināti 23 palīdzības sniedzēji; tā kā 2021. gada 22. jūnijā Etiopijas valdības spēki bloķēja neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu piekļuvi Togogas tirgum, kur bija noticis gaisa uzbrukums, neļaujot sniegt palīdzību; tā kā ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (UNOCHA) ziņoja, ka 2021. gada 17. jūnijā Asgedes apgabalā Eritrejas valdības spēki ir apturējuši vakcinēšanas komandu un uzbrukuši tai; tā kā tiek ziņots par atkārtotiem medicīnas iestāžu izlaupīšanas gadījumiem Tigrajā; tā kā valdības bruņotie spēki un amatpersonas ir aizskaroši izturējušies pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem un valstu veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu no seksuālās vardarbības cietušajām personām, kā arī draudējuši viņiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēršanās pret palīdzības sniedzējiem tiek uzskatīta par kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci; tā kā 2021. gada 25. jūnijā tika nogalināti trīs organizācijas “Ārsti bez robežām” darbinieki, kuri sniedza palīdzību tiem, kam tā visvairāk nepieciešama; tā kā kopš 2020. gada novembra reģionā ir nogalināti 23 palīdzības sniedzēji; tā kā 2021. gada 22. jūnijā Etiopijas valdības spēki bloķēja neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu piekļuvi Togogas tirgum, kur bija noticis gaisa uzbrukums, neļaujot sniegt palīdzību; tā kā ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (UNOCHA) ziņoja, ka 2021. gada 17. jūnijā Asgedes apgabalā Eritrejas valdības spēki ir apturējuši vakcinēšanas komandu un uzbrukuši tai; tā kā tiek ziņots par atkārtotiem medicīnas iestāžu izlaupīšanas gadījumiem Tigrajā; tā kā valdības bruņotie spēki un amatpersonas ir aizskaroši izturējušies pret humānās palīdzības organizāciju darbiniekiem un valstu veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu no seksuālās vardarbības cietušajām personām, kā arī draudējuši viņiem;

| L. | tā kā vairāk nekā divi miljoni cilvēku ir pārvietoti no savām mājām; tā kā tiek ziņots, ka gandrīz 76 500 cilvēku Afarā un aptuveni 200 000 cilvēku Amharā ir pārvietoti pēc Tigrajas spēku ienākšanas šajos reģionos; tā kā tiek ziņots, ka 55 000 Etiopijas bēgļu un patvēruma meklētāju cenšas patverties Sudānā; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairāk nekā divi miljoni cilvēku ir pārvietoti no savām mājām; tā kā tiek ziņots, ka gandrīz 76 500 cilvēku Afarā un aptuveni 200 000 cilvēku Amharā ir pārvietoti pēc Tigrajas spēku ienākšanas šajos reģionos; tā kā tiek ziņots, ka 55 000 Etiopijas bēgļu un patvēruma meklētāju cenšas patverties Sudānā;

| M. | tā kā ir iznīcinātas dažas bēgļu nometnes Tigrajā; tā kā Eritrejas bēgļi, kas dzīvo Tigrajā, saskaras ar nolaupīšanu un piespiedu atgriešanu; tā kā Tigrajas bēgļu nometnēs nav pieejama veselības aprūpe un sāk pietrūkt tīrs dzeramais ūdens; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir iznīcinātas dažas bēgļu nometnes Tigrajā; tā kā Eritrejas bēgļi, kas dzīvo Tigrajā, saskaras ar nolaupīšanu un piespiedu atgriešanu; tā kā Tigrajas bēgļu nometnēs nav pieejama veselības aprūpe un sāk pietrūkt tīrs dzeramais ūdens;

| N. | tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka karojošās puses, tostarp Tigrajas spēki, vervē bērnus karadarbībai konfliktā; tā kā bērnu kareivju izmantošana ir kara noziegums; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka karojošās puses, tostarp Tigrajas spēki, vervē bērnus karadarbībai konfliktā; tā kā bērnu kareivju izmantošana ir kara noziegums;

| O. | tā kā Etiopijas varasiestādes ir patvaļīgi aizturējušas un piespiedu kārtā izraidījušas etniskos tigrajus Etiopijas galvaspilsētā un ir veikušas citus pret viņiem vērstus pārkāpumus, piemēram, slēgušas tigrajiem piederošus uzņēmumus; tā kā kūdīšana uz naidu un diskrimināciju, kā arī pieaugoša musināšana, ar retoriku vēršoties pret tigrajiem, ir klaji redzama visā Etiopijā, tostarp augsta līmeņa valdības amatpersonu vidū; |
| --- | --- |

O.

tā kā Etiopijas varasiestādes ir patvaļīgi aizturējušas un piespiedu kārtā izraidījušas etniskos tigrajus Etiopijas galvaspilsētā un ir veikušas citus pret viņiem vērstus pārkāpumus, piemēram, slēgušas tigrajiem piederošus uzņēmumus; tā kā kūdīšana uz naidu un diskrimināciju, kā arī pieaugoša musināšana, ar retoriku vēršoties pret tigrajiem, ir klaji redzama visā Etiopijā, tostarp augsta līmeņa valdības amatpersonu vidū;

| P. | tā kā 2021. gada 30. septembrī Etiopijas Ārlietu ministrija pasludināja septiņus ANO darbiniekus (no UNICEF, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) un UNOCHA) par Etiopijā nevēlamām personām; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2021. gada 30. septembrī Etiopijas Ārlietu ministrija pasludināja septiņus ANO darbiniekus (no UNICEF, ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) un UNOCHA) par Etiopijā nevēlamām personām;

| Q. | tā kā interneta un telekomunikāciju pieejamība Tigrajā un blakusesošajos reģionos tiek periodiski ierobežota un pārtraukta; tā kā ir notikuši uzbrukumi žurnālistiem un ir apturētas licences vairākiem plašsaziņas līdzekļiem un tas liek šķēršļus situācijas novērošanai uz vietas; tā kā pamatpakalpojumi, tostarp elektroenerģijas un banku pakalpojumi, joprojām ir ierobežoti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā interneta un telekomunikāciju pieejamība Tigrajā un blakusesošajos reģionos tiek periodiski ierobežota un pārtraukta; tā kā ir notikuši uzbrukumi žurnālistiem un ir apturētas licences vairākiem plašsaziņas līdzekļiem un tas liek šķēršļus situācijas novērošanai uz vietas; tā kā pamatpakalpojumi, tostarp elektroenerģijas un banku pakalpojumi, joprojām ir ierobežoti;

| R. | tā kā pašreizējā nestabilā situācija Etiopijā ir vēsturiski ilgās etniskās sašķeltības un etniskās spriedzes rezultāts; |
| --- | --- |

R.

tā kā pašreizējā nestabilā situācija Etiopijā ir vēsturiski ilgās etniskās sašķeltības un etniskās spriedzes rezultāts;

| S. | tā kā Etiopijas kā etniski daudzveidīgas valsts vienotībai ir liela nozīme reģiona un visa Āfrikas kontinenta stabilitātē; |
| --- | --- |

S.

tā kā Etiopijas kā etniski daudzveidīgas valsts vienotībai ir liela nozīme reģiona un visa Āfrikas kontinenta stabilitātē;

| T. | tā kā Etiopija, kurā ir vairāk nekā 110 miljoni iedzīvotāju un kuras atrašanās vieta ir stratēģiski tuvu Āfrikas ragam, ir svarīga Āfrikas kontinenta valsts un potenciāls stratēģiskas nozīmes partneris Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

T.

tā kā Etiopija, kurā ir vairāk nekā 110 miljoni iedzīvotāju un kuras atrašanās vieta ir stratēģiski tuvu Āfrikas ragam, ir svarīga Āfrikas kontinenta valsts un potenciāls stratēģiskas nozīmes partneris Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm;

| U. | tā kā ES kā pasaulē vadošā humānās palīdzības sniedzēja, izmantojot savu humānās palīdzības finansējumu, turpina solidarizēties ar tiem, kas nonākuši grūtībās; tā kā kopš konflikta sākuma Etiopijā ES ir turpinājusi konsekventi iestāties par pilnīgu un netraucētu humānās palīdzības piekļuvi saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES kā pasaulē vadošā humānās palīdzības sniedzēja, izmantojot savu humānās palīdzības finansējumu, turpina solidarizēties ar tiem, kas nonākuši grūtībās; tā kā kopš konflikta sākuma Etiopijā ES ir turpinājusi konsekventi iestāties par pilnīgu un netraucētu humānās palīdzības piekļuvi saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

| V. | tā kā nesen pieņemtajā paziņojumā par ES humānās palīdzības pasākumiem ir paredzēts stiprināt procesus, kuros mūsu ārējās darbības centrā tiek konsekventi izvirzīta starptautisko humanitāro tiesību veicināšana un piemērošana; |
| --- | --- |

V.

tā kā nesen pieņemtajā paziņojumā par ES humānās palīdzības pasākumiem ir paredzēts stiprināt procesus, kuros mūsu ārējās darbības centrā tiek konsekventi izvirzīta starptautisko humanitāro tiesību veicināšana un piemērošana;

| W. | tā kā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments – “Eiropa pasaulē” (NDICI-“Eiropa pasaulē”) uzskata cilvēces attīstību, pārvaldību un miera veidošanu Etiopijā par prioritārām darbības jomām un 65 % no daudzgadu indikatīvās programmas ir paredzēti šīm jomām; |
| --- | --- |

W.

tā kā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments – “Eiropa pasaulē” (NDICI-“Eiropa pasaulē”) uzskata cilvēces attīstību, pārvaldību un miera veidošanu Etiopijā par prioritārām darbības jomām un 65 % no daudzgadu indikatīvās programmas ir paredzēti šīm jomām;

| X. | tā kā Komisija, reaģējot uz nesenajām krīzes norisēm, ir iekļāvusi humānās palīdzības pasākumus Amharā un Afarā 5 miljonu EUR vērtībā kā daļu no kopējā humānās palīdzības finansējuma, kurš jau ir mobilizēts un par kuru ir noslēgti līgumi 2021. gadā, un kura apmērs ir 53,7 miljoni EUR, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem Etiopijā; tā kā 118 miljoni EUR ir mobilizēti palīdzībai Tigrajā un Etiopijas bēgļiem Sudānā; tā kā pašreizējā konflikta rezultātā ES ir atlikusi budžeta atbalsta izmaksas Etiopijai; |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija, reaģējot uz nesenajām krīzes norisēm, ir iekļāvusi humānās palīdzības pasākumus Amharā un Afarā 5 miljonu EUR vērtībā kā daļu no kopējā humānās palīdzības finansējuma, kurš jau ir mobilizēts un par kuru ir noslēgti līgumi 2021. gadā, un kura apmērs ir 53,7 miljoni EUR, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem Etiopijā; tā kā 118 miljoni EUR ir mobilizēti palīdzībai Tigrajā un Etiopijas bēgļiem Sudānā; tā kā pašreizējā konflikta rezultātā ES ir atlikusi budžeta atbalsta izmaksas Etiopijai;

| Y. | tā kā 2021. gada septembrī ES ar Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (DG ECHO) starpniecību mēģināja organizēt humānās palīdzības gaisa tiltu, lai Tigrajas reģionam piegādātu steidzami nepieciešamās humānās palīdzības preces, taču saskārās ar lieliem Etiopijas valdības radītiem šķēršļiem; tā kā tā rezultātā tika veikts tikai viens ES humānās palīdzības gaisa tilta lidojums un tika nogādāta tikai neliela daļa no visām humānās palīdzības kravām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā 2021. gada septembrī ES ar Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (DG ECHO) starpniecību mēģināja organizēt humānās palīdzības gaisa tiltu, lai Tigrajas reģionam piegādātu steidzami nepieciešamās humānās palīdzības preces, taču saskārās ar lieliem Etiopijas valdības radītiem šķēršļiem; tā kā tā rezultātā tika veikts tikai viens ES humānās palīdzības gaisa tilta lidojums un tika nogādāta tikai neliela daļa no visām humānās palīdzības kravām;

| Z. | tā kā 2021. gada 21. jūnijā ES iecēla Annette Weber par jauno ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā; tā kā pēc PV/AP pilnvarojuma Somijas ārlietu ministrs Pekka Haavisto šogad ir divreiz apmeklējis reģionu, lai apspriestu Etiopijā pastāvošo krīzi un tās ietekmi uz visu reģionu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2021. gada 21. jūnijā ES iecēla Annette Weber par jauno ES īpašo pārstāvi Āfrikas ragā; tā kā pēc PV/AP pilnvarojuma Somijas ārlietu ministrs Pekka Haavisto šogad ir divreiz apmeklējis reģionu, lai apspriestu Etiopijā pastāvošo krīzi un tās ietekmi uz visu reģionu;

| AA. | tā kā 2021. gada 26. augustā Āfrikas Savienība iecēla bijušo Nigērijas prezidentu Olusegun Obasanjo par konflikta vidutāju; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 2021. gada 26. augustā Āfrikas Savienība iecēla bijušo Nigērijas prezidentu Olusegun Obasanjo par konflikta vidutāju;

| AB. | tā kā 2018. gada decembrī nesen ieceltā Etiopijas valdība izveidoja Etiopijas Samierināšanās komisiju un Miera ministriju; tā kā līdz šim abas iestādes pēc to izveides nav spējušas šajos grūtajos apstākļos īstenot savas sākotnējās pilnvaras veicināt mieru un novērst un atrisināt bruņotu konfliktu Etiopijā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā 2018. gada decembrī nesen ieceltā Etiopijas valdība izveidoja Etiopijas Samierināšanās komisiju un Miera ministriju; tā kā līdz šim abas iestādes pēc to izveides nav spējušas šajos grūtajos apstākļos īstenot savas sākotnējās pilnvaras veicināt mieru un novērst un atrisināt bruņotu konfliktu Etiopijā;

| AC. | tā kā pašreizējā konflikta laikā Etiopijas Labklājības partija Abiy Ahmed vadībā paziņoja, ka ir uzvarējusi vispārējās vēlēšanās, kuras tika boikotētas un kuru rezultātus dažas opozīcijas partijas nosodīja; tā kā Tigrajā vēlēšanu process nemaz nenotika; tā kā ES vēlēšanu novērošanas misiju nesūtīja; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pašreizējā konflikta laikā Etiopijas Labklājības partija Abiy Ahmed vadībā paziņoja, ka ir uzvarējusi vispārējās vēlēšanās, kuras tika boikotētas un kuru rezultātus dažas opozīcijas partijas nosodīja; tā kā Tigrajā vēlēšanu process nemaz nenotika; tā kā ES vēlēšanu novērošanas misiju nesūtīja;

| AD. | tā kā Etiopija ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pants nosaka, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtisks ĀKK un ES sadarbības elements, |
| --- | --- |

AD.

tā kā Etiopija ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pants nosaka, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtisks ĀKK un ES sadarbības elements,

| 1. | prasa, lai visas puses nekavējoties pārtrauktu karadarbību, kas ir nepieciešams priekšnoteikums tik ļoti vajadzīgajiem humanitārās situācijas uzlabojumiem Tigrajā un citos reģionos, jo īpaši Afarā un Amharā; prasa nekavējoties atjaunot konstitucionālo kārtību un izveidot pamiera uzraudzības mehānismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina visus attiecīgos valsts, reģionālos un vietējos dalībniekus nekavējoties nodrošināt netraucētu piekļuvi humānajai palīdzībai un atbalstu cietušajiem Tigrajas iedzīvotājiem, pārtraucot humānās palīdzības un kritiski svarīgu piegāžu, tostarp pārtikas, zāļu un degvielas piegāžu, faktisko blokādi, un atvieglot palīdzību Amharas un Afaras reģiona iedzīvotājiem, kam tā ir ļoti nepieciešama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda visu karojošo pušu apzinātos uzbrukumus civiliedzīvotājiem un to, ka konfliktā iesaistītās puses, tostarp Tigrajas spēki, vervē bērnus, kā arī piekopj izvarošanu un seksuālo vardarbību; atgādina, ka apzināti uzbrukumi civiliedzīvotājiem un bērnu kareivju vervēšana un izmantošana ir kara noziegumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda civiliedzīvotāju, bēgļu un humānās palīdzības un medicīnas darbinieku nogalināšanu; aicina visu pušu spēkus ievērot starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās un bēgļu tiesības un nodrošināt iedzīvotāju aizsardzību konflikta skartajās teritorijās; prasa saukt pie atbildības par konflikta laikā veiktajiem noziegumiem un panākt, ka vainīgie tiek atklāti un tiesāti; prasa izmeklēt to personu rīcību, kuras tiek turētas aizdomās par tādiem kara noziegumiem vai noziegumiem pret cilvēci kā izvarošana, seksuālā verdzība, spīdzināšana un vajāšana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Tigrajas Tautas atbrīvošanas fronti apturēt ofensīvu un nekavējoties atsaukt savus spēkus no Amharas un Afaras reģiona; aicina Amharas reģionālo valdību atsaukt savus spēkus no Tigrajas rietumu daļas un prasa Eritrejas valdībai nekavējoties un pilnībā izvest savus spēkus no Etiopijas; aicina kaimiņvalstis atturēties no jebkādas politiskas vai militāras intervences, kas varētu veicināt konflikta eskalāciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa izveidot neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu uzbrukumus konkrētām etniskām un reliģiskām grupām nolūkā kūdīt uz starpkopienu vardarbību un apdraudēt Etiopijas iedzīvotāju mieru un drošību; aicina Etiopijas valdību nodrošināt, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka Etiopijas valdība ir atbildīga par bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu drošību un aizsardzību tās teritorijā; aicina Etiopijas iestādes nekavējoties sniegt pienācīgu aizsardzību un palīdzību tūkstošiem Eritrejas bēgļu un patvēruma meklētāju, kas pārvietoti no nometnēm Tigrajā, lai noteiktu, kas ir noticis ar tūkstošiem neuzskaitīto Eritrejas bēgļu un kur viņi atrodas; pauž nožēlu par naidu kurinošajiem un musinošajiem izteikumiem, ko izmanto augsta līmeņa amatpersonas, un mudina visus iesaistītos dalībniekus rūpīgi apdomāt savu sakāmo, lai izvairītos no turpmākas situācijas saasināšanās un novērstu papildu ciešanas; aicina saglabāt atvērtas starptautiskās un reģionālās robežas, lai nodrošinātu civiliedzīvotāju drošu un brīvu pārvietošanos; atzīst, ka Etiopija ir svarīga migrantu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts; uzstāj, ka Etiopijas federālajai valdībai un reģionālajām iestādēm ir jāaizsargā iedzīvotāji un jāgarantē viņu pamattiesības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Etiopijas iestādes nekavējoties ziņot par visiem civiliedzīvotāju piespiedu pazušanas gadījumiem, atbrīvot personas, kas ir apcietinātas bez ticamiem pierādījumiem par nozieguma izdarīšanu, un izbeigt jebkādu diskriminējošu attieksmi; pauž nožēlu par to, ka sabiedrībā zināmi cilvēki izplata naida runu, kas var izraisīt pret Tigrajas iedzīvotājiem un citām kopienām vērstu vardarbību, iebiedēšanu un diskrimināciju, tādējādi radot neuzticēšanos un saasinot etniskos konfliktus, un mudina valsts, vietējās un reģionālās iestādes iesaistīties iekļaujošākā dialogā un atturēties no musināšanas uz vardarbību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina iestādes izveidot tiesai līdzīgu taisnīguma atjaunošanas struktūru, kuras uzdevums būtu izmeklēt konflikta laikā veiktos cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp jebkādu pārkāpumu apstākļus, faktorus un kontekstu, tādējādi dodot cietušajiem iespēju liecināt un ļaujot objektīvi atspoguļot vēsturiskos notikumus, un aicina šo struktūru izstrādāt kompensācijas politiku, sagatavojot arī ieteikumus turpmākiem cilvēktiesību pārkāpumu novēršanai paredzētiem pasākumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stingri nosoda visus uzbrukumus humānās palīdzības darbiniekiem un kritiskajai infrastruktūrai, tostarp slimnīcām un medicīnas iestādēm, kā arī plaši izplatīto humānās palīdzības izlaupīšanu un iznīcināšanu; stingri nosoda neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu bloķēšanu, neļaujot sniegt medicīnisko palīdzību uzlidojumos ievainotajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka Etiopijas Ārlietu ministrija pasludināja, ka septiņi ANO cilvēktiesību un humānās palīdzības darbinieki, UNICEF, OHCHR un Humānās palīdzības koordinācijas birojs Etiopijā ir personae non gratae; pauž bažas par neatkarīgu cilvēktiesību un humānās palīdzības darbinieku drošību un labbūtību šajā reģionā un par neitralitāti humānās palīdzības sadalē Tigrajā; atzinīgi vērtē ES un tās 27 dalībvalstu 2021. gada 30. septembra stingro paziņojumu, kurā tās stingri nosoda šo darba ņēmēju izraidīšanu un aicina valdību atcelt savu lēmumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Etiopijas valdību parakstīt un ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; aicina karojošās puses garantēt neierobežotu piekļuvi neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem un izmeklētājiem, tostarp ANO un Āfrikas Savienības izmeklētājiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver svarīgo darbu, ko reģionā veic žurnālisti, un aicina visus dalībniekus nodrošināt brīvu piekļuvi presei un ļaut žurnālistiem neapdraudēti veikt savu darbu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa pilnībā atjaunot sabiedriskos pamatpakalpojumus, piemēram, elektroenerģijas un banku pakalpojumus, un atcelt ierobežojumus attiecībā uz telekomunikācijām un piekļuvi internetam Tigrajā; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt izglītību un skolas bērniem Tigrajā un ārpus tās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina par Etiopijas nozīmi Āfrikas raga un visa kontinenta stabilitātes nodrošināšanā; atgādina, ka ES un citi starptautiskie sarunu dalībnieki ir piedāvājuši darboties kā vidutāji starp Etiopijas konflikta pusēm, taču Etiopija šos piedāvājumus nav pieņēmusi; aicina visas konfliktā iesaistītas puses bez priekšnosacījumiem iesaistīties sarunās; aicina īstenot Etiopijas vadītu iekļaujošu nacionālu politisko dialogu, lai rastu krīzes risinājumu, iesaistot pārstāvjus no visām skartajām teritorijām (Tigrajas, Amharas, Benišangulas-Gumuzas, Afaras, Oromijas, Sidamas, Somālijas, Dienvidu nāciju un tautību reģiona (SNNPR) un Gambelas); |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka situāciju var atrisināt tikai ar miermīlīgiem līdzekļiem un iekļaujošu dialogu starp visām karojošajām pusēm, efektīvu pamieru un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti pauž ES gatavību atbalstīt, iesaistīties un organizēt dialogu ciešā sadarbībā ar citiem, lai saglabātu atvērtu dialoga telpu un mēģinātu veidot pamatu sarunām starp abām galvenajām karojošajām pusēm; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž atbalstu tādiem reģionāliem starpniecības centieniem, piemēram, Āfrikas Savienības vidutāja prezidenta Obasanjo centieniem; turklāt atzinīgi vērtē to, ka nesen ir iecelts jauns ES īpašais pārstāvis Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka ANO Drošības padome līdz šim nav pievērsusies situācijai Tigrajā; prasa ES un tās dalībvalstīm mudināt ANO Drošības padomi rīkot regulāras publiskas sanāksmes par Tigraju un apņēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu netraucētu piekļuvi humānajai palīdzībai, aizsargātu civiliedzīvotājus, izbeigtu smagus starptautisko tiesību pārkāpumus un nodrošinātu saukšanu pie atbildības par nežēlīgiem noziegumiem; aicina ANO Drošības padomi apsvērt ANO miera uzturēšanas spēku izvietošanu šajā reģionā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa ES dalībvalstīm mudināt PV/AP līdz gada beigām ANO Cilvēktiesību padomē rīkot starpsesiju brīfingu par Tigraju, lai iepazīstinātu ar OHCHR un Etiopijas Cilvēktiesību komisijas kopīgās izmeklēšanas ziņojuma konstatējumiem; uzsver, ka kopīgajai izmeklēšanai būtu jāpalīdz likt pamatu stabilam starptautiskam izmeklēšanas mehānismam, kas steidzami jāizveido ANO Cilvēktiesību padomei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina ES Ārlietu padomi rīkoties ātri, apņēmīgi un vienoti nolūkā pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi reaģētu uz Tigrajas reģionā pastāvošās situācijas nopietnību un steidzamību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas 2020. gada decembra lēmumu atlikt budžeta atbalsta izmaksas Etiopijas valdībai; atzinīgi vērtē PV/AP un Komisijas diplomātiskos centienus un atkārtotos paziņojumus, mudinot saukt pie atbildības, nodrošināt netraucētu piekļuvi humānajai palīdzībai un nosodot visu pušu izdarītos pārkāpumus; vēlreiz pauž stingru ES atbalstu Michelle Bachelet svarīgajam darbam, ko tā veic, pildot savus kā ANO Augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos pienākumus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES un tās dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt pasākumus cilvēktiesību aizsardzībai un nodrošināt, ka cilvēktiesību pārkāpēji tiek saukti pie atbildības, piemēram, izmantojot ES globālo cilvēktiesību sankciju mehānismu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ES ir Etiopijas tautas pusē; uzsver savu vēlmi panākt miermīlīgu šā konflikta risinājumu; tomēr ierosina Komisijai izmantot sankcijas pret Etiopijas valdības, Eritrejas valdības un Tigrajas Tautas atbrīvošanas frontes locekļiem un citām personām, kas atbildīgas par konflikta paildzināšanu un humanitārās situācijas saasināšanu miljoniem Etiopijas iedzīvotāju, ja līdz 2021. gada oktobra beigām humanitārā situācija nebūs būtiski uzlabojusies, jo īpaši pēc tam, kad tiks izveidota jauna Etiopijas valdība; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis apturēt ieroču un novērošanas tehnoloģiju eksportu uz Etiopiju, kur tās tiek izmantotas uzbrukumos civiliedzīvotājiem un cilvēktiesību pārkāpumu izdarīšanā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē ASV 2021. gada 17. septembra izpildrīkojumu attiecībā uz Etiopijas krīzi, kurš ir vērsts pret tiem, kas ir atbildīgi par konflikta turpināšanos Etiopijā un iesaistīti tajā, kavē piekļuvi humānajai palīdzībai un pamiera noslēgšanu un izdara cilvēktiesību pārkāpumus; tomēr pauž nožēlu par to, ka ASV ir turpinājusi sniegt budžeta atbalstu un ka tas nozīmē, ka ASV rīcība ir bijusi mazāk efektīva un apņēmīga nekā ES rīcība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ļoti atzinīgi vērtē Komisijas sniegto atbalstu, lai šajā reģionā glābtu cilvēku dzīvības, un atbalsta tā turpmāku paplašināšanu; prasa mobilizēt papildu finansējumu vismaz EUR 30 miljonu apmērā no ES rezerves solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai apmierinātu to cilvēku akūtākās vajadzības, kurus skāris Tigrajā pastāvošais konflikts, kā arī citās teritorijās, kuras tieši ietekmē Etiopijas ziemeļu daļā valdošā konflikta izplatīšanās, dzīvojošo cilvēku akūtākās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot blakus esošajiem Afaras un Amharas reģioniem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina ES un tās dalībvalstu vadītājus gaidāmajā Āfrikas Savienības un ES augstākā līmeņa sanāksmē un valstu vadītāju sanāksmē par prioritāti noteikt cilvēktiesību un humanitāro situāciju Tigrajā un Etiopijas ziemeļos, kā arī apzināt konkrētas darbības un veicināt labāku koordināciju stratēģijas un komunikācijas jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Etiopijas Federācijas federālajai valdībai un parlamentam, Tigrajas iestādēm, Sudānas Republikas valdībai, Eritrejas Valsts valdībai, Starpvaldību attīstības iestādes dalībvalstu valdībām, Āfrikas Savienībai un tās dalībvalstīm, Panāfrikas parlamentam un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0330.

(2)  2021. gada 12. augusta paziņojums attiecībā uz jaunāko organizācijas Amnesty International ziņojumu par iespējamu izvarošanu un citu seksuālo vardarbību Etiopijas Federatīvās Demokrātiskās Republikas Tigrajas reģionā.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 5. oktobris

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/212

---

P9_TA(2021)0397

Vide: Orhūsas regula ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 132/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0642),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0321/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0321/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 23. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 23. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0152/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pielikumā pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 123, 9.4.2021., 66. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2021. gada 20. maijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P9_TA(2021)0254).

---

P9_TC1-COD(2020)0289

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 5. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1767.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Komisija joprojām ir apņēmusies nodrošināt, ka ES pilda savas starptautiskās saistības jautājumos, kas attiecas uz Orhūsas konvenciju, un šajā saistībā atzīst Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas paustās bažas un konstatējumus, ko tā attiecībā uz valsts atbalstu 2021. gada 17. martā pieņēmusi lietā ACCC/C/2015/128 (1). Konstatējumos ES tiek aicināta “veikt nepieciešamos leģislatīvos, regulatīvos un citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka Orhūsas regula tiek grozīta vai tiek pieņemti jauni Eiropas Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir saskaņā ar konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu skaidri nodrošināt sabiedrības pārstāvjiem piekļuvi administratīvām vai tiesas procedūrām, kas vajadzīgas, lai apstrīdēt lēmumus par valsts atbalstu, kurus Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet kuri ir pretrunā ar ES tiesību aktiem par vidi.

Komisija patlaban analizē minēto konstatējumu ietekmi un novērtē pieejamās iespējas. Šo novērtējumu Komisija pabeigs un publicēs līdz 2022. gada beigām. Vajadzības gadījumā Komisija līdz 2023. gada beigām ierosinās pasākumus šīs problēmas risināšanai, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Orhūsas konvenciju un noteikumus Savienības tiesību aktos par valsts atbalstu.

---

(1)  ACCC/C/2015/128 lietu skatīt: https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, 131. punktā.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/215

---

P9_TA(2021)0398

Delegācijas izveide ES un Apvienotās Karalistes Parlamentārajā partnerattiecību asamblejā un tās skaitliskā sastāva noteikšana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par delegācijas ES un Apvienotās Karalistes parlamentārajā partnerattiecību asamblejā izveidi un skaitlisko sastāvu (2021/2917(RSO))

(2022/C 132/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences lēmuma priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences lēmuma priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (1) (“ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā 11 pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (1) (“ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā 11 pantu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu rezultātiem (2) un jo īpaši tās 8. un 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu rezultātiem (2) un jo īpaši tās 8. un 9. punktu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 17. aprīļa lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 17. aprīļa lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās un delegāciju parlamentārās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 17. jūlija lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju skaitlisko sastāvu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 17. jūlija lēmumu par parlamentu sadarbības delegāciju skaitlisko sastāvu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 223. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 223. pantu,

| 1. | ņem vērā to, ka ES un Apvienotās Karalistes tirdzniecības un sadarbības nolīguma 11. pantā ir paredzēta iespēja izveidot ES un Apvienotās Karalistes parlamentāro partnerattiecību asambleju, kurā ir Eiropas Parlamenta deputāti un Apvienotās Karalistes parlamenta deputāti un kura:






  a) | var pieprasīt ar minētā nolīguma 7. pantu izveidotajai ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomei attiecīgu informāciju par minētā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu, un tā tad sniedz ES un Apvienotās Karalistes parlamentāro partnerattiecību asamblejai pieprasīto informāciju; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

var pieprasīt ar minētā nolīguma 7. pantu izveidotajai ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomei attiecīgu informāciju par minētā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu, un tā tad sniedz ES un Apvienotās Karalistes parlamentāro partnerattiecību asamblejai pieprasīto informāciju;

| b) | tiek informēta par ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomes lēmumiem un ieteikumiem un |
| --- | --- |

b)

tiek informēta par ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomes lēmumiem un ieteikumiem un

| c) | var sniegt ieteikumus ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomei; |
| --- | --- |

c)

var sniegt ieteikumus ES un Apvienotās Karalistes partnerības padomei;

| 2. | nolemj izveidot delegāciju ES un Apvienotās Karalistes parlamentāro partnerattiecību asamblejā 35 locekļu sastāvā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsaucoties uz Priekšsēdētāju konferences 2019. gada 11. jūlija lēmumu par delegāciju prezidiju sastāvu, nolemj, ka delegācijas prezidija sastāvā ir divi priekšsēdētāju vietnieki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās Karalistes parlamentam. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0141.

(3)  OV C 158, 30.4.2021., 536. lpp.

(4)  OV C 165, 4.5.2021., 23. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/216

---

P9_TA(2021)0399

Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp ES, no vienas puses, un Grenlandi un Dāniju, no otras puses ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 132/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06566/2021),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06380/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C9-0073/2020),

| — | ņemot vērā 2021. gada 5. oktobra nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 5. oktobra nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0233/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0233/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma un protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Grenlandes un Dānijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0400.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/217

---

P9_TA(2021)0400

Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp ES, no vienas puses, un Grenlandi un Dāniju, no otras puses (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037M(NLE))

(2022/C 132/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06566/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06566/2021),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06380/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06380/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 7. punktu (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 7. punktu (C9-0073/2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) (1) II sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) (1) II sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 5. oktobra normatīvo rezolūciju (3) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 5. oktobra normatīvo rezolūciju (3) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) konvenciju,

| — | ņemot vērā Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) konvenciju,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā (OSPAR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā (OSPAR),

| — | ņemot vērā Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā,

| — | ņemot vērā Protokolu (Nr. 34) par īpašo režīmu Grenlandei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu (Nr. 34) par īpašo režīmu Grenlandei,

| — | ņemot vērā Otavas deklarāciju par Arktikas Padomes izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Otavas deklarāciju par Arktikas Padomes izveidi,

| — | ņemot vērā 2019. gada 31. janvāra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 31. janvāra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (4),

| — | ņemot vērā 2019. gada 9. augusta ziņojumu “Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Ex ante un ex post novērtējuma pētījums par Eiropas Savienības un Grenlandes partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 9. augusta ziņojumu “Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland” (Ex ante un ex post novērtējuma pētījums par Eiropas Savienības un Grenlandes partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0235/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0235/2021),

| A. | tā kā ES saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un stratēģiju “No lauka līdz galdam” ir noteikusi mērķus ilgtspējas jomā, kā arī uzņēmusies starptautiskas saistības, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) — jo īpaši 14. IAM par jūras resursu un vides aizsardzību — īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un stratēģiju “No lauka līdz galdam” ir noteikusi mērķus ilgtspējas jomā, kā arī uzņēmusies starptautiskas saistības, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) — jo īpaši 14. IAM par jūras resursu un vides aizsardzību — īstenošanas jomā;

| B. | tā kā klimata pārmaiņas ietekmē jūras ekosistēmas un resursus; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņas ietekmē jūras ekosistēmas un resursus;

| C. | tā kā ANO Jūras tiesību konvencijas 62. pantā ir paredzēts, ka piekrastes valstij, noslēdzot nolīgumus vai cita veida vienošanās, būtu jāatļauj citām valstīm izmantot pieļaujamās nozvejas pārpalikumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO Jūras tiesību konvencijas 62. pantā ir paredzēts, ka piekrastes valstij, noslēdzot nolīgumus vai cita veida vienošanās, būtu jāatļauj citām valstīm izmantot pieļaujamās nozvejas pārpalikumu;

| D. | tā kā Nolīgumā attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā uz 16 gadiem ir aizliegta komerciālā zveja minētajā apgabalā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nolīgumā attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā uz 16 gadiem ir aizliegta komerciālā zveja minētajā apgabalā;

| E. | tā kā ES un Grenlande (ar Dānijas starpniecību) ir reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) NEAFC un NAFO locekles; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Grenlande (ar Dānijas starpniecību) ir reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) NEAFC un NAFO locekles;

| F. | tā kā ES ir ciešas attiecības ar Grenlandi; tā kā Grenlande ir viena no aizjūras zemēm un teritorijām, kas asociētas ar ES, un tā kā ES un Grenlandes partnerattiecības zivsaimniecības jomā pastāv kopš 1984. gada; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir ciešas attiecības ar Grenlandi; tā kā Grenlande ir viena no aizjūras zemēm un teritorijām, kas asociētas ar ES, un tā kā ES un Grenlandes partnerattiecības zivsaimniecības jomā pastāv kopš 1984. gada;

| G. | tā kā Protokolā (Nr. 34) par īpašo režīmu Grenlandei preferenciāli tarifi Grenlandes izcelsmes produktiem Eiropas tirgū tiek saistīti ar Eiropas kuģu piekļuvi Grenlandes zvejas zonām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Protokolā (Nr. 34) par īpašo režīmu Grenlandei preferenciāli tarifi Grenlandes izcelsmes produktiem Eiropas tirgū tiek saistīti ar Eiropas kuģu piekļuvi Grenlandes zvejas zonām;

| H. | tā kā šī ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (IZPN) īpašais raksturs nozīmē, ka zvejas iespējas tiek apspriestas katru gadu un ka tas ļauj apmainīties kvotām ar Norvēģiju un Fēru Salām; |
| --- | --- |

H.

tā kā šī ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (IZPN) īpašais raksturs nozīmē, ka zvejas iespējas tiek apspriestas katru gadu un ka tas ļauj apmainīties kvotām ar Norvēģiju un Fēru Salām;

| I. | tā kā iepriekšējā protokola ex post novērtējuma un ex ante novērtējuma rezultātā tika risinātas sarunas par jaunu nolīgumu un jaunu protokolu, kas vairāk atbilstu zvejas iespējām un zinātniskajiem ieteikumiem, nodrošinātu lielāku elastību attiecībā uz nozveju un paredzētu mazāku piezvejas kvotu, kā arī protokola darbības ilgums būtu seši gadi; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekšējā protokola ex post novērtējuma un ex ante novērtējuma rezultātā tika risinātas sarunas par jaunu nolīgumu un jaunu protokolu, kas vairāk atbilstu zvejas iespējām un zinātniskajiem ieteikumiem, nodrošinātu lielāku elastību attiecībā uz nozveju un paredzētu mazāku piezvejas kvotu, kā arī protokola darbības ilgums būtu seši gadi;

| J. | tā kā IZPN ar Grenlandi ir svarīgs ES kuģiem, kas zvejo Grenlandes ūdeņos, un dalībvalstu flotēm, kas tieši vai netieši gūst labumu no nolīguma un tajā paredzētās kvotu nodošanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā IZPN ar Grenlandi ir svarīgs ES kuģiem, kas zvejo Grenlandes ūdeņos, un dalībvalstu flotēm, kas tieši vai netieši gūst labumu no nolīguma un tajā paredzētās kvotu nodošanas;

| K. | tā kā jaunais nolīgums un protokols dod iespēju 12 ES kuģiem uz četriem gadiem izmantot zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos attiecībā uz astoņām sugām (mencu, pelaģiskajiem sarkanasariem, demersālajiem sarkanasariem, Grenlandes paltusu, ziemeļu garneli, makrūrzivīm, moivu un makreli) ar iespēju šo termiņu pagarināt uz diviem gadiem, savukārt ES apmaiņā jāizmaksā ikgadēja finansiālā kompensācija 16 521 754 EUR apmērā, no kuriem 2 931 000 EUR paredzēti Grenlandes zivsaimniecības nozares atbalstam un attīstībai, |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunais nolīgums un protokols dod iespēju 12 ES kuģiem uz četriem gadiem izmantot zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos attiecībā uz astoņām sugām (mencu, pelaģiskajiem sarkanasariem, demersālajiem sarkanasariem, Grenlandes paltusu, ziemeļu garneli, makrūrzivīm, moivu un makreli) ar iespēju šo termiņu pagarināt uz diviem gadiem, savukārt ES apmaiņā jāizmaksā ikgadēja finansiālā kompensācija 16 521 754 EUR apmērā, no kuriem 2 931 000 EUR paredzēti Grenlandes zivsaimniecības nozares atbalstam un attīstībai,

Iepriekšējais nolīgums un protokols

| 1. | konstatē sociālekonomiskos ieguvumus, ko abu pušu zivsaimniecības nozarē tiešās un netiešās nodarbinātības un bruto pievienotās vērtības ziņā radīja ES flotes zvejas darbības Grenlandes ūdeņos iepriekšējā nolīguma satvarā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž satraukumu par to, ka Grenlandes noteiktie kopējās pieļaujamās nozvejas apjomi, kas attiecībā uz vairākiem zivju krājumiem bija paredzēti iepriekšējā protokolā, pārsniedza zinātniskajos ieteikumos norādīto līmeni; uzsver, ka ES daļa no šīm zvejas iespējām ir salīdzinoši neliela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Grenlandes zivsaimniecības nozarei izmaksāto finansiālo ieguldījumu valsts varas iestādes izmanto pārvaldes, kontroles un zinātniskās pētniecības mērķiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tomēr pauž bažas par to, ka trūkst zinātnisku datu, kas vajadzīgi precīzu krājumu līmeņa aplēšu sagatavošanai; |
| --- | --- |

4.

Jaunais nolīgums un jaunais protokols

| 5. | norāda uz sarunu sarežģīto raksturu un kontekstu, kuru ietekmēja līdztekus risinātās sarunas par līgumu ar Apvienoto Karalisti un no tā izrietošā neskaidrība, kā arī Grenlandes iekšpolitikas jautājumi; atgādina, ka Grenlande saskaņā ar savu sākotnējo sarunu nostāju vēlējās par 30 % samazināt ES kuģiem piešķirtās kvotas; norāda, ka šo priekšlikumu samazināt zvejas iespējas rosināja Grenlandes vēlme vēl vairāk attīstīt savu zivsaimniecības nozari; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu kvotas ir samazinātas par vidēji 5 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka ES operatori gandrīz četrus mēnešus nevarēja zvejot Grenlandes ūdeņos, līdz tika sākts provizoriski piemērot nolīgumu, kurš saistībā ar Grenlandē rīkotajām vēlēšanām un to, ka bija jāizveido valdība, netika parakstīts līdz 2021. gada 22. aprīlim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka makreles zvejas iespējas ir atkarīgas no piekrastes valstu dalības parakstītāju statusā piekrastes valstu nolīgumā par makreles pārvaldību un ka sarkanasaru zvejas iespējām ir jāatbilst pārvaldības nolīgumam un NEAFC līmenī pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatē, ka protokolā norādīta piezveja 600 tonnu apjomā, kas ir ievērojami mazāk nekā iepriekšējā protokolā; uzsver, ka visas nozvejas, tai skaitā piezvejas un izmetumi, ir jāreģistrē un jāziņo sadalījumā pa sugām saskaņā ar piemērojamajiem Grenlandes tiesību aktiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē nolīguma ilgtspējas mērķus un pušu sadarbību cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par nolīguma darbības ilgumu “4+ 2 gadi” un par nenoteiktību attiecībā uz protokola atjaunošanu pēc pirmajiem četriem gadiem, jo tas var nozīmēt mazāk skaidrības ES kuģiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka ES finansiālā kompensācija ir lielāka nekā iepriekšējā protokolā, ka nozares atbalstam piešķirtā daļa nav mainījusies un ka kuģu īpašnieku zvejas atļauju atsauces cenas ir augstākas; |
| --- | --- |

12.

Grenlande kā stratēģiska dalībniece Ziemeļatlantijā un Arktikā

| 13. | konstatē, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ir destabilizējusi attiecības starp Ziemeļatlantijas valstīm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES un no tā izrietošās sekas attiecībā uz zvejniecību Ziemeļjūrā un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā nebūtu ļaunprātīgi jāizmanto, lai manipulētu ar kvotu sadali ziemeļu nolīgumos, bet tā vietā būtu jāievēro zvejas iespēju sadalījums, kas izveidojies vēsturiski, vienmēr pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina par Grenlandes ģeostratēģisko stāvokli Arktikas reģionā; uzsver to, cik svarīgas ir attiecības ar Grenlandi plašākā ES Arktikas stratēģijas kontekstā un lai novērstu neregulētu zveju atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā; |
| --- | --- |

15.

Ieteikumi un prasības Komisijai

| 16. | iesaka un pieprasa Komisijai:






  a) | informēt Parlamentu par nolīguma un protokola īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

informēt Parlamentu par nolīguma un protokola īstenošanu;

| b) | nodrošināt, ka nolīguma un tā protokola īstenošana palīdz mazināt globālo sasilšanu un pielāgoties tās aizvien lielākajai ietekmei, saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un sasniegt Eiropas zaļajā kursā noteiktos ilgtspējas mērķus, kā arī ir saskaņota ar KZP mērķiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka nolīguma un tā protokola īstenošana palīdz mazināt globālo sasilšanu un pielāgoties tās aizvien lielākajai ietekmei, saglabāt un atjaunot bioloģisko daudzveidību un sasniegt Eiropas zaļajā kursā noteiktos ilgtspējas mērķus, kā arī ir saskaņota ar KZP mērķiem;

| c) | nodrošināt piesardzīgas pieejas piemērošanu pašreiz izmantotajiem un mērķa krājumiem, piemēram, mencai, sarkanasariem un Grenlandes paltusam; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt piesardzīgas pieejas piemērošanu pašreiz izmantotajiem un mērķa krājumiem, piemēram, mencai, sarkanasariem un Grenlandes paltusam;

| d) | uzlabot datu vākšanu un analīzi un pasākumus, kuru mērķis ir modernizēt nozarei paredzētā ES finansiālā ieguldījuma izmantošanas uzraudzību, lai nodrošinātu ES zvejoto krājumu ilgtspējīgu pārvaldību un garantētu, ka ES kuģiem piešķirtās kvotas faktiski atbilst pārpalikumam; |
| --- | --- |

d)

uzlabot datu vākšanu un analīzi un pasākumus, kuru mērķis ir modernizēt nozarei paredzētā ES finansiālā ieguldījuma izmantošanas uzraudzību, lai nodrošinātu ES zvejoto krājumu ilgtspējīgu pārvaldību un garantētu, ka ES kuģiem piešķirtās kvotas faktiski atbilst pārpalikumam;

| e) | nodrošināt, ka tiek uzlaboti pieejamie dati par Grenlandes pašpatēriņa un mazapjoma zvejas flotes lielumu un zvejas piepūli; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka tiek uzlaboti pieejamie dati par Grenlandes pašpatēriņa un mazapjoma zvejas flotes lielumu un zvejas piepūli;

| f) | nodrošināt, ka pēc četriem gadiem protokols tiek pagarināts uz diviem gadiem, un darīt visu, kas vajadzīgs, lai Eiropas kuģi varētu turpināt pastāvīgi darboties Grenlandes ūdeņos; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka pēc četriem gadiem protokols tiek pagarināts uz diviem gadiem, un darīt visu, kas vajadzīgs, lai Eiropas kuģi varētu turpināt pastāvīgi darboties Grenlandes ūdeņos;

| g) | darīt visu iespējamo, lai netiktu samazinātas zvejas iespējas, ko ik gadu nosaka saskaņā ar protokolu, ja vien tas nav vajadzīgs atbilstoši zinātniskajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

g)

darīt visu iespējamo, lai netiktu samazinātas zvejas iespējas, ko ik gadu nosaka saskaņā ar protokolu, ja vien tas nav vajadzīgs atbilstoši zinātniskajiem ieteikumiem;

| h) | saskaņā ar labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem pārcelt uz 2022. gadu visas kvotas vai daļu kvotu, kuras nav izmantotas novēlotās nolīguma provizoriskās piemērošanas dēļ; |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem pārcelt uz 2022. gadu visas kvotas vai daļu kvotu, kuras nav izmantotas novēlotās nolīguma provizoriskās piemērošanas dēļ;

| i) | mudināt Grenlandi parakstīt piekrastes valstu nolīgumu par makreles pārvaldību; |
| --- | --- |

i)

mudināt Grenlandi parakstīt piekrastes valstu nolīgumu par makreles pārvaldību;

| j) | nodrošināt, ka tiek pievērsta īpaša uzmanība pazaudētiem zvejas tīkliem, jūras piedrazojuma savākšanai, jūras ekosistēmām un dilstošām sugām, dzīvotņu uzskaitei un putnu nejaušai sagūstīšanai, jo īpaši nozarei paredzētā atbalsta saistībā; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt, ka tiek pievērsta īpaša uzmanība pazaudētiem zvejas tīkliem, jūras piedrazojuma savākšanai, jūras ekosistēmām un dilstošām sugām, dzīvotņu uzskaitei un putnu nejaušai sagūstīšanai, jo īpaši nozarei paredzētā atbalsta saistībā;

| k) | uzlabot saikni starp ES un Grenlandes IZPN un Lēmumu par aizjūras asociāciju; |
| --- | --- |

k)

uzlabot saikni starp ES un Grenlandes IZPN un Lēmumu par aizjūras asociāciju;

| l) | uzlabot skaidrību un pārredzamību attiecībā uz starptautiskajiem instrumentiem, ko izmanto zivju krājumu pārvaldībai reģionā, piemēram, RZPO un piekrastes valstu nolīgumiem par noteiktu krājumu pārvaldību; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi ievērot zinātniskos ieteikumus, arī attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi, kā arī uzlabot RZPO lēmumu pieņemšanas procesus, tostarp ieguves noteikumus; |
| --- | --- |

l)

uzlabot skaidrību un pārredzamību attiecībā uz starptautiskajiem instrumentiem, ko izmanto zivju krājumu pārvaldībai reģionā, piemēram, RZPO un piekrastes valstu nolīgumiem par noteiktu krājumu pārvaldību; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi ievērot zinātniskos ieteikumus, arī attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi, kā arī uzlabot RZPO lēmumu pieņemšanas procesus, tostarp ieguves noteikumus;

| m) | sākt ilgtermiņa pārdomu procesu attiecībā uz to, kā attiecības ar mūsu partneriem šajā reģionā padarīt oficiālas un mazināt nestabilitāti, ko radījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, jo īpaši zivsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

m)

sākt ilgtermiņa pārdomu procesu attiecībā uz to, kā attiecības ar mūsu partneriem šajā reģionā padarīt oficiālas un mazināt nestabilitāti, ko radījusi Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, jo īpaši zivsaimniecības jomā;

| n) | izveidot ilgtermiņa diskusiju par saikni, kas pastāv starp IZPN ar Grenlandi un zivsaimniecības nolīgumu ar Norvēģiju, un to savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

n)

izveidot ilgtermiņa diskusiju par saikni, kas pastāv starp IZPN ar Grenlandi un zivsaimniecības nolīgumu ar Norvēģiju, un to savstarpējo atkarību;

| o) | pilnībā ņemt vērā IZPN, izstrādājot ES ģeostratēģisko nostāju attiecībā uz Ziemeļu Ledus okeānu; |
| --- | --- |

o)

pilnībā ņemt vērā IZPN, izstrādājot ES ģeostratēģisko nostāju attiecībā uz Ziemeļu Ledus okeānu;

o

o o

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Grenlandes un Dānijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(2)  OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0399.

(4)  OV C 411, 27.11.2020., 698. lpp.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/221

---

P9_TA(2021)0401

Julia Laffranque dalības atjaunošana komitejā, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums ar ko ierosina iecelt Julia Laffranque darbam komitejā, kura izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu (2021/2171(INS))

(2022/C 132/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. panta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. panta otro daļu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas priekšlikumu (B9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas priekšlikumu (B9-0478/2021),

| A. | tā kā Julia Laffranque atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. panta otrajā daļā, |
| --- | --- |

A.

tā kā Julia Laffranque atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. panta otrajā daļā,

| 1. | ierosina iecelt Julia Laffranque komitejas sastāvā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Tiesas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

2.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/222 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/222

---

P9_TA(2021)0402

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāja iecelšana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra lēmums par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāja iecelšanu (N9-0058/2021 – C9-0369/2021 – 2021/0902(NLE))

(Apstiprināšana)

(2022/C 132/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja amatam kvalificēto kandidātu sarakstu, ko 2020. gada 26. novembrī sagatavojusi minētās iestādes Uzraudzības padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja amatam kvalificēto kandidātu sarakstu, ko 2020. gada 26. novembrī sagatavojusi minētās iestādes Uzraudzības padome,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 29. septembra vēstuli, kurā ierosināts Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētājas amatā iecelt Verena Ross (C9-0369/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 29. septembra vēstuli, kurā ierosināts Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētājas amatā iecelt Verena Ross (C9-0369/2021),

| — | ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 131. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 131. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0272/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0272/2021),

| A. | tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 31. martā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 31. martā;

| B. | tā kā 2021. gada 29. septembrī Padome ierosināja iecelt Verena Ross Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 48. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 29. septembrī Padome ierosināja iecelt Verena Ross Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 48. panta 2. un 3. punktu;

| C. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 30. septembrī rīkoja Verena Ross uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 30. septembrī rīkoja Verena Ross uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem,

| 1. | apstiprina Verena Ross iecelšanu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētāja amatā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0017.

---

| 24.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 132/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 132/223

---

P9_TA(2021)0403

Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanas atlikšana uz laiku dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko uz laiku atliek kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās (COM(2021)0392 – C9-0351/2021 – 2021/0209(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2022/C 132/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0392), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0392),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0351/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0351/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0267/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0267/2021),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---