# Europos Sąjungos C 159/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 159 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. balandžio 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 159

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. balandžio 12d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 159/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 159/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 159/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 159/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 159/05 | Proceso pradžia (Byla M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  ) | 5 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 159/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10603 – CARLYLE / ALTADIA) (
  1
  )

1

1

2022/C 159/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW) (
  1
  )

1

2

2022/C 159/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK) (
  1
  )

1

3

2022/C 159/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) (
  1
  )

1

4

2022/C 159/05

Proceso pradžia (Byla M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 159/06 | 2022 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas, kuriuo valstybių narių atstovai skiriami Europos maisto saugos tarnybos Valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais | 6 |
| 2022/C 159/07 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados Jaunimo, kaip pokyčių dalyvio, įsitraukimo siekiant apsaugoti aplinką skatinimas | 9 |
| 2022/C 159/08 | Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/596, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane | 17 |
| 2022/C 159/09 | Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane, numatytos ribojamosios priemonės | 18 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 159/10 | 2022 m. balandžio 11 d. Euro kursas | 19 |
| 2022/C 159/11 | Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 05 01 taikomų orientacinių bei diskonto normų (Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004
  10 straipsniu) | 20 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 159/06

2022 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas, kuriuo valstybių narių atstovai skiriami Europos maisto saugos tarnybos Valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais

6

2022/C 159/07

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados Jaunimo, kaip pokyčių dalyvio, įsitraukimo siekiant apsaugoti aplinką skatinimas

9

2022/C 159/08

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/596, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

17

2022/C 159/09

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane, numatytos ribojamosios priemonės

18

Europos Komisija

2022/C 159/10

2022 m. balandžio 11 d. Euro kursas

19

2022/C 159/11

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 05 01 taikomų orientacinių bei diskonto normų (Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004
  10 straipsniu)

(Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004

10 straipsniu

20

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 159/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 21 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 159/13 | Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas | 23 |
| 2022/C 159/14 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 44 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 159/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

21

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 159/13

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

23

2022/C 159/14

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10603 – CARLYLE / ALTADIA)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/01)

2022 m. kovo 18 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10603. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10603. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10607 – LONE-STAR FUNDS / SPX FLOW)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/02)

2022 m. kovo 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10607. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10607. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/3

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10632 – WATERLAND / DUVENBECK)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/03)

2022 m. kovo 25 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10632. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10632. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/4

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10657 – SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/04)

2022 m. balandžio 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10657. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10657. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/5

---

Proceso pradžia

(Byla M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/05)

2022 m. balandžio 5 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti procesą pirmiau minėtoje byloje nustačiusi, kad kyla rimtų abejonių dėl praneštos koncentracijos suderinamumo su bendrąją rinka. Proceso pradžia pradedama antra praneštos koncentracijos tyrimo stadija, tačiau galutiniam sprendimui byloje įtakos tai nedaro. Sprendimas priimtas pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl siūlomos koncentracijos.

Kad byloje į pastabas būtų pilnai atsižvelgta, Komisija turi jas gauti ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), el. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda M.10325 – KRONOSPAN / PFLEIDERER POLSKA adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/6

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2022 m. balandžio 7 d.

kuriuo valstybių narių atstovai skiriami Europos maisto saugos tarnybos Valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais

(2022/C 159/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras, (1) ypač į jo 25 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į valstybių narių Tarybai pateiktas kandidatūras,

kadangi:

| (1) | labai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nepriklausomumą, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Taip pat būtina užtikrinti tos tarnybos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(1)

labai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nepriklausomumą, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Taip pat būtina užtikrinti tos tarnybos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1381 (2) iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002, įskaitant jo 25 straipsnio 1 dalį dėl EFSA valdančiosios tarybos sudėties; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1381 (2) iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002, įskaitant jo 25 straipsnio 1 dalį dėl EFSA valdančiosios tarybos sudėties;

| (3) | pagal Reglamento (ES) 2019/1381 10 straipsnio 2 dalį EFSA Valdančiosios tarybos narių, kurie eina pareigas 2022 m. birželio 30 d., kadencija baigsis tą dieną. EFSA Valdančiosios tarybos nariai ir pakaitiniai nariai, kurių kadencija turi prasidėti 2022 m. liepos 1 d., turi būti paskirti pagal Reglamentu (ES) 2019/1381 nustatytą naują siūlymo ir skyrimo procedūrą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) 2019/1381 10 straipsnio 2 dalį EFSA Valdančiosios tarybos narių, kurie eina pareigas 2022 m. birželio 30 d., kadencija baigsis tą dieną. EFSA Valdančiosios tarybos nariai ir pakaitiniai nariai, kurių kadencija turi prasidėti 2022 m. liepos 1 d., turi būti paskirti pagal Reglamentu (ES) 2019/1381 nustatytą naują siūlymo ir skyrimo procedūrą;

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 178/2002 25 straipsnio 1 dalimi reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė pasiūlytų nario ir pakaitinio nario, kaip savo atstovų, kandidatūrą į EFSA Valdančiąją tarybą. Taip pasiūlyti nariai ir pakaitiniai nariai Tarybos skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta, ir jie turi teisę balsuoti; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 25 straipsnio 1 dalimi reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė pasiūlytų nario ir pakaitinio nario, kaip savo atstovų, kandidatūrą į EFSA Valdančiąją tarybą. Taip pasiūlyti nariai ir pakaitiniai nariai Tarybos skiriami ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta, ir jie turi teisę balsuoti;

| (5) | atstovai, kurie buvo pasiūlyti valstybių narių, turi atitinkamą ir didelę patirtį bei ekspertinių žinių maisto grandinės teisės ir politikos srityje, įskaitant rizikos vertinimą, ir valdymo, administravimo, finansų bei teisės srityse. Todėl jų paskyrimas užtikrina aukščiausius kompetencijos standartus ir kuo įvairesnę atitinkamą patirtį EFSA Valdančiojoje taryboje; |
| --- | --- |

(5)

atstovai, kurie buvo pasiūlyti valstybių narių, turi atitinkamą ir didelę patirtį bei ekspertinių žinių maisto grandinės teisės ir politikos srityje, įskaitant rizikos vertinimą, ir valdymo, administravimo, finansų bei teisės srityse. Todėl jų paskyrimas užtikrina aukščiausius kompetencijos standartus ir kuo įvairesnę atitinkamą patirtį EFSA Valdančiojoje taryboje;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 27 straipsnio 2 dalį atstovai, paskirti EFSA Valdančiosios tarybos nariais šiuo sprendimu, nebegali būti EFSA Patariamojo susirinkimo nariais, |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 27 straipsnio 2 dalį atstovai, paskirti EFSA Valdančiosios tarybos nariais šiuo sprendimu, nebegali būti EFSA Patariamojo susirinkimo nariais,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos maisto saugos tarnybos Valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui nuo 2022 m. liepos 1 d. iki 2026 m. birželio 30 d. skiriami šie asmenys:

| Valstybė narė | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Herman DIRICKS | Carl BERTHOT |
| Bulgarija | Georgi GEORGIEV | Svetlana TCHERKEZOVA |
| Čekija | Jindřich FIALKA | Jitka GÖTZOVÁ |
| Danija | Annelise FENGER | Henrik Dammand NIELSEN |
| Vokietija | Marie-Luise TREBES | Dietrich RASSOW |
| Estija | Hendrik KUUSK | Pille TAMMEMÄGI |
| Airija | Pamela BYRNE | Patricia REILLY |
| Graikija | Antonis ZAMPELAS | George-John NYCHAS |
| Ispanija | Isabel PEÑA-REY LORENZO | Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO |
| Prancūzija | Roger GENET | Loïc EVAIN |
| Kroatija | Darja SOKOLIĆ | Lidija KOZAČINSKI |
| Italija | Massimo CASCIELLO | Pierdavide LECCHINI |
| Kipras | Stelios YIANNOPOULOS | Herodotos HERODOTOU |
| Latvija | Aivars BĒRZIŅŠ | Jānis RUŠKO |
| Lietuva | Mantas STAŠKEVIČIUS | Deividas KLIUČINSKAS |
| Liuksemburgas | Patrick HAU | Marc WEYLAND |
| Vengrija | Szabolcs PÁSZTOR | Beáta CZEGLÉDI |
| Malta | Ingrid BORG | Rudie VELLA |
| Nyderlandai | Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE | Marie-Ange DELEN |
| Austrija | Ulrich HERZOG | Josefine SINKOVITS |
| Lenkija | Katarzyna STOŚ | Piotr JEDZINIAK |
| Portugalija | Ana BATALHA | Susana POMBO |
| Rumunija | Alexandru Nicolae BOCIU | Laszlo CSUTAK-NAGY |
| Slovėnija | Jernej DROFENIK | Ana LE MARECHAL KOLAR |
| Slovakija | Zuzana NOUZOVSKÁ | Martin POLOVKA |
| Suomija | Marjatta RAHKIO | Sebastian HIELM |
| Švedija | Annica SOHLSTRÖM | Hanna DUFVA |

Valstybė narė

Nariai

Pakaitiniai nariai

Belgija

Herman DIRICKS

Carl BERTHOT

Bulgarija

Georgi GEORGIEV

Svetlana TCHERKEZOVA

Čekija

Jindřich FIALKA

Jitka GÖTZOVÁ

Danija

Annelise FENGER

Henrik Dammand NIELSEN

Vokietija

Marie-Luise TREBES

Dietrich RASSOW

Estija

Hendrik KUUSK

Pille TAMMEMÄGI

Airija

Pamela BYRNE

Patricia REILLY

Graikija

Antonis ZAMPELAS

George-John NYCHAS

Ispanija

Isabel PEÑA-REY LORENZO

Ana RODRÍGUEZ CASTAÑO

Prancūzija

Roger GENET

Loïc EVAIN

Kroatija

Darja SOKOLIĆ

Lidija KOZAČINSKI

Italija

Massimo CASCIELLO

Pierdavide LECCHINI

Kipras

Stelios YIANNOPOULOS

Herodotos HERODOTOU

Latvija

Aivars BĒRZIŅŠ

Jānis RUŠKO

Lietuva

Mantas STAŠKEVIČIUS

Deividas KLIUČINSKAS

Liuksemburgas

Patrick HAU

Marc WEYLAND

Vengrija

Szabolcs PÁSZTOR

Beáta CZEGLÉDI

Malta

Ingrid BORG

Rudie VELLA

Nyderlandai

Ana Isabel VILORIA ALEBESQUE

Marie-Ange DELEN

Austrija

Ulrich HERZOG

Josefine SINKOVITS

Lenkija

Katarzyna STOŚ

Piotr JEDZINIAK

Portugalija

Ana BATALHA

Susana POMBO

Rumunija

Alexandru Nicolae BOCIU

Laszlo CSUTAK-NAGY

Slovėnija

Jernej DROFENIK

Ana LE MARECHAL KOLAR

Slovakija

Zuzana NOUZOVSKÁ

Martin POLOVKA

Suomija

Marjatta RAHKIO

Sebastian HIELM

Švedija

Annica SOHLSTRÖM

Hanna DUFVA

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DENORMANDIE

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

1

(2)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 1829/2003, (EB) Nr. 1831/2003, (EB) Nr. 2065/2003, (EB) Nr. 1935/2004, (EB) Nr. 1331/2008, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) 2015/2283 ir Direktyva 2001/18/EB (OL L 231, 2019 9 6, p. 1).

2

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/9

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados „Jaunimo, kaip pokyčių dalyvio, įsitraukimo siekiant apsaugoti aplinką skatinimas“

(2022/C 159/07)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIMINDAMI, KAD:

| 1. | prie ES jaunimo strategijos pridėtu Europos jaunimo tikslu Nr. 10 „Tvari žalioji Europa“ siekiama „[s]ukurti visuomenę, kurioje visi jaunuoliai aplinkos požiūriu būtų aktyvūs, apsišvietę ir prisidėtų prie pokyčių savo kasdieniniame gyvenime“; |
| --- | --- |

1.

prie ES jaunimo strategijos pridėtu Europos jaunimo tikslu Nr. 10 „Tvari žalioji Europa“ siekiama „[s]ukurti visuomenę, kurioje visi jaunuoliai aplinkos požiūriu būtų aktyvūs, apsišvietę ir prisidėtų prie pokyčių savo kasdieniniame gyvenime“;

| 2. | Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m (1). pripažįstama, kad jaunimas yra „itin svarbus pokyčių“ darnaus vystymosi srityje „dalyvis“. Be to, Jungtinių Tautų pasaulinėje jaunimo veiksmų programoje (2) jaunimas skatinamas aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

2.

Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m (1). pripažįstama, kad jaunimas yra „itin svarbus pokyčių“ darnaus vystymosi srityje „dalyvis“. Be to, Jungtinių Tautų pasaulinėje jaunimo veiksmų programoje (2) jaunimas skatinamas aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime;

| 3. | Europos Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų (DVT), kad rytdienos pasaulis būtų kuriamas žalesniu, taikesniu ir teisingesniu būdu (3); |
| --- | --- |

3.

Europos Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų (DVT), kad rytdienos pasaulis būtų kuriamas žalesniu, taikesniu ir teisingesniu būdu (3);

| 4. | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra visapusiškai įsipareigojusios laikytis 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje įvykusioje Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP21) priimto Paryžiaus susitarimo. Tam, kad Paryžiaus susitarimo tikslai ir uždaviniai būtų pasiekti, Europos Sąjunga pabrėžia, kad yra svarbūs visi šeši įgalinimo klimato srityje veiklos elementai, pripažįsta, kad jaunimui, kaip pokyčių veiksmų klimato srityje dalyviui, tenka itin svarbus vaidmuo, ir ragina jaunimą toliau įsitraukti į klimato kaitos politiką tarptautiniu, Europos, nacionaliniu, regionų bei vietos lygmenimis ir išnaudoti įgalinimo klimato srityje veiklos potencialą; |
| --- | --- |

4.

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra visapusiškai įsipareigojusios laikytis 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje įvykusioje Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP21) priimto Paryžiaus susitarimo. Tam, kad Paryžiaus susitarimo tikslai ir uždaviniai būtų pasiekti, Europos Sąjunga pabrėžia, kad yra svarbūs visi šeši įgalinimo klimato srityje veiklos elementai, pripažįsta, kad jaunimui, kaip pokyčių veiksmų klimato srityje dalyviui, tenka itin svarbus vaidmuo, ir ragina jaunimą toliau įsitraukti į klimato kaitos politiką tarptautiniu, Europos, nacionaliniu, regionų bei vietos lygmenimis ir išnaudoti įgalinimo klimato srityje veiklos potencialą;

| 5. | aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos tikslų, kurį pasiekus visų pirma bus užtikrinta „aukšto lygio aplinkos apsauga ir aplinkos kokybės gerinim[as]“ (4) ir iki 2050 m. pasiektas poveikio klimatui neutralumas (5); |
| --- | --- |

5.

aplinkos apsauga yra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos tikslų, kurį pasiekus visų pirma bus užtikrinta „aukšto lygio aplinkos apsauga ir aplinkos kokybės gerinim[as]“ (4) ir iki 2050 m. pasiektas poveikio klimatui neutralumas (5);

| 6. | Europos jaunimo metų (2022 m.) (6) iniciatyva siekiama ne tik sustiprinti Europos Sąjungos, valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų pastangas atsigaunant po pandemijos remti jaunimą ir su juo dirbti, bet taip pat propaguoti naujas žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos teikiamas galimybes. Ši pertvarka turėtų būti įtrauki ir ją įgyvendinant turėtų būti skiriamas dėmesys mažiau galimybių turinčių jaunuolių integracijai; |
| --- | --- |

6.

Europos jaunimo metų (2022 m.) (6) iniciatyva siekiama ne tik sustiprinti Europos Sąjungos, valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų pastangas atsigaunant po pandemijos remti jaunimą ir su juo dirbti, bet taip pat propaguoti naujas žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos teikiamas galimybes. Ši pertvarka turėtų būti įtrauki ir ją įgyvendinant turėtų būti skiriamas dėmesys mažiau galimybių turinčių jaunuolių integracijai;

| 7. | Europos žaliasis kursas (7) yra veiksmų gairės, kaip Europos Sąjungoje sukurti tvarią visuomenę, visiems užtikrinant teisingą ir įtraukų perėjimo procesą. Jame pabrėžiama, kad būtina sutelkti dėmesį į atokiausius regionus, kurie dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių yra itin pažeidžiami. |
| --- | --- |

7.

Europos žaliasis kursas (7) yra veiksmų gairės, kaip Europos Sąjungoje sukurti tvarią visuomenę, visiems užtikrinant teisingą ir įtraukų perėjimo procesą. Jame pabrėžiama, kad būtina sutelkti dėmesį į atokiausius regionus, kurie dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių yra itin pažeidžiami.

SUPRASDAMI, KAD:

| 8. | jaunimo informuotumas didėja ir jis vis labiau nori įsitraukti į darnaus vystymosi klausimų, visų pirma aplinkos ir klimato klausimų, sprendimo procesą (8). Jaunimas aktyviai telkiamas vietos, regioniniu, nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis, kad būtų didinamas informuotumas aplinkos, įskaitant klimato kaitą, klausimais: vykdoma propagavimo veikla, rengiamos eitynės už kovą su klimato kaita bei internetinės pastangų telkimo kampanijos ir imamasi kitų priemonių; |
| --- | --- |

8.

jaunimo informuotumas didėja ir jis vis labiau nori įsitraukti į darnaus vystymosi klausimų, visų pirma aplinkos ir klimato klausimų, sprendimo procesą (8). Jaunimas aktyviai telkiamas vietos, regioniniu, nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis, kad būtų didinamas informuotumas aplinkos, įskaitant klimato kaitą, klausimais: vykdoma propagavimo veikla, rengiamos eitynės už kovą su klimato kaita bei internetinės pastangų telkimo kampanijos ir imamasi kitų priemonių;

| 9. | Daug jaunuolių pritaria ryžtingiems aplinkosaugos veiksmams ir priemonėms, kuriais siekiama kovoti su klimato kaita (9) ir biologinės įvairovės nykimu. Kai kurie jaunuoliai imasi praktinių aplinką tausojančių veiksmų, kurie gali būti laikomi pavyzdžiu likusiai visuomenei. Jauni delegatai iš viso pasaulio, tarp jų ir iš visų Europos Sąjungos valstybių narių, siekdami paraginti pasaulio lyderius imtis veiksmų, Glazge įvykusioje 26-ojoje klimato kaitos konferencijoje (COP26) pristatė manifestą „Youth4Climate Manifesto“ (10); |
| --- | --- |

9.

Daug jaunuolių pritaria ryžtingiems aplinkosaugos veiksmams ir priemonėms, kuriais siekiama kovoti su klimato kaita (9) ir biologinės įvairovės nykimu. Kai kurie jaunuoliai imasi praktinių aplinką tausojančių veiksmų, kurie gali būti laikomi pavyzdžiu likusiai visuomenei. Jauni delegatai iš viso pasaulio, tarp jų ir iš visų Europos Sąjungos valstybių narių, siekdami paraginti pasaulio lyderius imtis veiksmų, Glazge įvykusioje 26-ojoje klimato kaitos konferencijoje (COP26) pristatė manifestą „Youth4Climate Manifesto“ (10);

| 10. | jaunimo sutelkimo ir įsitraukimo lygis skiriasi: paprastai aukštas švietimo (11), kultūrinio ir socialinio kapitalo lygis reiškia aukštesnį įsitraukimo lygį; |
| --- | --- |

10.

jaunimo sutelkimo ir įsitraukimo lygis skiriasi: paprastai aukštas švietimo (11), kultūrinio ir socialinio kapitalo lygis reiškia aukštesnį įsitraukimo lygį;

| 11. | COVID-19 pasaulinė sveikatos krizė ir laikinas pasaulinės ekonominės veiklos sulėtėjimas, turėjęs didelių ekonominių ir socialinių padarinių, visų pirma jaunimui, išryškino tiesioginį tam tikros žmogaus veiklos poveikį aplinkai (12). Įvairūs nacionaliniai ir europiniai skatinamųjų priemonių paketai ir krizės įveikimo planai suteikia galimybių skatinti tvarią ir žaliąją pertvarką, į kurią, kaip pokyčių dalyviai, turėtų turėti galimybę visapusiškai įsitraukti visi jaunuoliai. |
| --- | --- |

11.

COVID-19 pasaulinė sveikatos krizė ir laikinas pasaulinės ekonominės veiklos sulėtėjimas, turėjęs didelių ekonominių ir socialinių padarinių, visų pirma jaunimui, išryškino tiesioginį tam tikros žmogaus veiklos poveikį aplinkai (12). Įvairūs nacionaliniai ir europiniai skatinamųjų priemonių paketai ir krizės įveikimo planai suteikia galimybių skatinti tvarią ir žaliąją pertvarką, į kurią, kaip pokyčių dalyviai, turėtų turėti galimybę visapusiškai įsitraukti visi jaunuoliai.

MANO, KAD:

| 12. | svarbu užtikrinti, kad visas jaunimas, nepriklausomai nuo tokių veiksnių kaip lytis, negalia, išsilavinimo lygis, socialinė ir ekonominė padėtis, kilmės šalis ar gyvenamoji vieta, suvoktų darnaus vystymosi iššūkius ir suprastų sprendimų, veiksmų bei gyvensenos pasirinkimo poveikį aplinkai, biologinei įvairovei ir klimatui. Visos kartos, įskaitant jaunimą, turėtų turėti reikiamų įgūdžių, kad galėtų imtis būtinų veiksmų; |
| --- | --- |

12.

svarbu užtikrinti, kad visas jaunimas, nepriklausomai nuo tokių veiksnių kaip lytis, negalia, išsilavinimo lygis, socialinė ir ekonominė padėtis, kilmės šalis ar gyvenamoji vieta, suvoktų darnaus vystymosi iššūkius ir suprastų sprendimų, veiksmų bei gyvensenos pasirinkimo poveikį aplinkai, biologinei įvairovei ir klimatui. Visos kartos, įskaitant jaunimą, turėtų turėti reikiamų įgūdžių, kad galėtų imtis būtinų veiksmų;

| 13. | jaunimas, kad galėtų visapusiškai įsitraukti, turėtų turėti patikimą įrodymais pagrįstą informaciją ir duomenis, kad galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl aplinkos, biologinės įvairovės ir klimato kaitos iššūkių ir sprendimų ir kad galėtų išsiugdyti ir stiprinti kritinio mąstymo įgūdžius. Reikėtų stengtis kovoti su dezinformacija apie aplinką ir klimato kaitą; |
| --- | --- |

13.

jaunimas, kad galėtų visapusiškai įsitraukti, turėtų turėti patikimą įrodymais pagrįstą informaciją ir duomenis, kad galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl aplinkos, biologinės įvairovės ir klimato kaitos iššūkių ir sprendimų ir kad galėtų išsiugdyti ir stiprinti kritinio mąstymo įgūdžius. Reikėtų stengtis kovoti su dezinformacija apie aplinką ir klimato kaitą;

| 14. | taip pat svarbu, sudarant sąlygas diskusijoms, skatinti tiek jaunimo, tiek kartų tarpusavio dialogą etikos klausimais, susijusiais su darniu vystymusi, aplinkos apsauga ir pagarba gyvoms būtybėms, kad jaunimas ir apskritai visuomenė galėtų apmąstyti su šiais klausimais susijusias vertybes ir nesutarimus; |
| --- | --- |

14.

taip pat svarbu, sudarant sąlygas diskusijoms, skatinti tiek jaunimo, tiek kartų tarpusavio dialogą etikos klausimais, susijusiais su darniu vystymusi, aplinkos apsauga ir pagarba gyvoms būtybėms, kad jaunimas ir apskritai visuomenė galėtų apmąstyti su šiais klausimais susijusias vertybes ir nesutarimus;

| 15. | pastangos sutelkti jaunimą, kiek tai susiję su aplinkosaugos klausimais ir kovos su klimato kaita, tarša ir biologinės įvairovės nykimu priemonėmis, turėtų būti įtrauktos į vietos, regionų, nacionalinę ir Europos viešąją politiką. Ji turėtų ne tik kuo geriau tenkinti jaunuolių lūkesčius, bet ir suteikti jiems galimybę aktyviai ir prasmingai dalyvauti plėtojant ir įgyvendinant tą politiką; |
| --- | --- |

15.

pastangos sutelkti jaunimą, kiek tai susiję su aplinkosaugos klausimais ir kovos su klimato kaita, tarša ir biologinės įvairovės nykimu priemonėmis, turėtų būti įtrauktos į vietos, regionų, nacionalinę ir Europos viešąją politiką. Ji turėtų ne tik kuo geriau tenkinti jaunuolių lūkesčius, bet ir suteikti jiems galimybę aktyviai ir prasmingai dalyvauti plėtojant ir įgyvendinant tą politiką;

| 16. | siekiant įtraukti jaunimą į aplinkosaugos veiklą, būtina nuo labai ankstyvo amžiaus didinti informuotumą ir skatinti mokymąsi – formalųjį, neformalųjį ar savaiminį – aplinkos klausimais; |
| --- | --- |

16.

siekiant įtraukti jaunimą į aplinkosaugos veiklą, būtina nuo labai ankstyvo amžiaus didinti informuotumą ir skatinti mokymąsi – formalųjį, neformalųjį ar savaiminį – aplinkos klausimais;

| 17. | kad jaunimas, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, galėtų visapusiškai teikti ir plėtoti praktinius aplinkos klausimų sprendimus, jam turėtų būti padedama įgyvendinti savanoriškus ar verslo projektus ir teikiama praktinė parama ir techninė pagalba, taip pat valstybės dotacijos ar privačios investicijos. |
| --- | --- |

17.

kad jaunimas, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, galėtų visapusiškai teikti ir plėtoti praktinius aplinkos klausimų sprendimus, jam turėtų būti padedama įgyvendinti savanoriškus ar verslo projektus ir teikiama praktinė parama ir techninė pagalba, taip pat valstybės dotacijos ar privačios investicijos.

PABRĖŽIA, KAD:

| 18. | svarbu skatinti visus jaunuolius dalyvauti formuojant savo vietos bendruomenių gyvenimą, įtraukiant, kai įmanoma, švietimo ir mokymo įstaigas, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijas, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jie galėtų būti pokyčių, kuriais gerinama aplinkos apsauga ir padedama kovoti su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu, dalyviai ir varomoji jėga; |
| --- | --- |

18.

svarbu skatinti visus jaunuolius dalyvauti formuojant savo vietos bendruomenių gyvenimą, įtraukiant, kai įmanoma, švietimo ir mokymo įstaigas, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijas, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jie galėtų būti pokyčių, kuriais gerinama aplinkos apsauga ir padedama kovoti su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu, dalyviai ir varomoji jėga;

| 19. | siekiant remti jaunuolių įsitraukimą ir sudaryti jiems sąlygas imtis veiksmų, labai svarbu, kad sprendimus priimantys asmenys, švietimo ir mokymo įstaigos, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijos ir kiti aplinkos srities suinteresuotieji subjektai bendradarbiautų. Reikėtų skatinti abipusį pasitikėjimą ir bendradarbiavimą su aplinka susijusių sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

19.

siekiant remti jaunuolių įsitraukimą ir sudaryti jiems sąlygas imtis veiksmų, labai svarbu, kad sprendimus priimantys asmenys, švietimo ir mokymo įstaigos, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijos ir kiti aplinkos srities suinteresuotieji subjektai bendradarbiautų. Reikėtų skatinti abipusį pasitikėjimą ir bendradarbiavimą su aplinka susijusių sprendimų priėmimo procesuose;

| 20. | su aplinkos apsauga susijusių sprendimų priėmimo procesuose turėtų būti sprendžiami kartų solidarumo ir teisingumo klausimai, kad dabartinėms kartoms teikiama nauda nepažeistų būsimų kartų teisių; |
| --- | --- |

20.

su aplinkos apsauga susijusių sprendimų priėmimo procesuose turėtų būti sprendžiami kartų solidarumo ir teisingumo klausimai, kad dabartinėms kartoms teikiama nauda nepažeistų būsimų kartų teisių;

ATKREIPIA DĖMESĮ Į TAI, KAD:

| 21. | jaunimo idėjos ir nuomonės, kuriomis buvo pasidalyta 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo pradžioje įvykusioje ES jaunimo konferencijoje (2022 m. sausio mėn.), susijusios su šiais aspektais:






  a) | nustatytos penkios veiksmų sritys. 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo metu jaunimas ir sprendimus priimantys asmenys turės apmąstyti klausimus ir dirbti šiose konkrečiose srityse, kad būtų parengti konkretūs pasiūlymai; |
| --- | --- | --- |

21.

jaunimo idėjos ir nuomonės, kuriomis buvo pasidalyta 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo pradžioje įvykusioje ES jaunimo konferencijoje (2022 m. sausio mėn.), susijusios su šiais aspektais:

a)

nustatytos penkios veiksmų sritys. 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo metu jaunimas ir sprendimus priimantys asmenys turės apmąstyti klausimus ir dirbti šiose konkrečiose srityse, kad būtų parengti konkretūs pasiūlymai;

| b) | pirmiausia, informavimo ir švietimo srityje neformaliojo švietimo metu įgyti įgūdžiai turi būti pripažįstami kaip visapusiško mokymosi proceso dalis. Tiek vietos valdžios institucijos, tiek jaunimo organizacijos yra atsakingos už bendrą darbą siekiant, kad jaunimui būtų suteikta galimybė daugiau sužinoti apie aplinką ir rasti sprendimų. Švietimas yra pati vertingiausia investicija į demokratiją; |
| --- | --- |

b)

pirmiausia, informavimo ir švietimo srityje neformaliojo švietimo metu įgyti įgūdžiai turi būti pripažįstami kaip visapusiško mokymosi proceso dalis. Tiek vietos valdžios institucijos, tiek jaunimo organizacijos yra atsakingos už bendrą darbą siekiant, kad jaunimui būtų suteikta galimybė daugiau sužinoti apie aplinką ir rasti sprendimų. Švietimas yra pati vertingiausia investicija į demokratiją;

| c) | veiksmų ir įgalėjimo srityje jaunimui turi būti suteikta galimybė aktyviai dalyvauti priimant sprendimus, kurie lems jų ir ateities kartų gyvenimą. Jaunimas turi dalyvauti sprendimų priėmimo procese visais lygmenimis. Jis labai dažnai lieka nuošalyje ir yra nepakankamai atstovaujamas, nepaisant to, kad jis išreiškė idėjas ir susirūpinimą, kurie turėtų dominti vyresniuosius sprendimus priimančius asmenis; |
| --- | --- |

c)

veiksmų ir įgalėjimo srityje jaunimui turi būti suteikta galimybė aktyviai dalyvauti priimant sprendimus, kurie lems jų ir ateities kartų gyvenimą. Jaunimas turi dalyvauti sprendimų priėmimo procese visais lygmenimis. Jis labai dažnai lieka nuošalyje ir yra nepakankamai atstovaujamas, nepaisant to, kad jis išreiškė idėjas ir susirūpinimą, kurie turėtų dominti vyresniuosius sprendimus priimančius asmenis;

| d) | valdymo srityje mažiau nei 2,6 % nacionalinių parlamentų narių yra jaunesni nei 30 metų. Būtina užtikrinti, kad jaunimo dalyvavimas nebūtų naudojamas manipuliavimo mechanizmų tikslais. Esamoms struktūroms, pavyzdžiui, ES jaunimo dialogui ir Europos jaunimo parlamentui, turi būti suteiktos veiksmingos priemonės, kad jos galėtų veikti kaip sprendimų priėmimo struktūros. 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo metu būtina dirbti tvariai ir įtraukiai, kad jaunimas galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo procese. Taip pat labai svarbu, kad jaunimas gautų pakankamą paramą, finansavimą ir informaciją, kad jo dalyvavimas būtų reikšmingas. Būtina išnagrinėti nacionalinio lygmens dalyvaujamuosius procesus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų kuo tvaresni ir įtraukesni; |
| --- | --- |

d)

valdymo srityje mažiau nei 2,6 % nacionalinių parlamentų narių yra jaunesni nei 30 metų. Būtina užtikrinti, kad jaunimo dalyvavimas nebūtų naudojamas manipuliavimo mechanizmų tikslais. Esamoms struktūroms, pavyzdžiui, ES jaunimo dialogui ir Europos jaunimo parlamentui, turi būti suteiktos veiksmingos priemonės, kad jos galėtų veikti kaip sprendimų priėmimo struktūros. 9-ojo ES jaunimo dialogo ciklo metu būtina dirbti tvariai ir įtraukiai, kad jaunimas galėtų dalyvauti sprendimų priėmimo procese. Taip pat labai svarbu, kad jaunimas gautų pakankamą paramą, finansavimą ir informaciją, kad jo dalyvavimas būtų reikšmingas. Būtina išnagrinėti nacionalinio lygmens dalyvaujamuosius procesus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų kuo tvaresni ir įtraukesni;

| e) | kalbant apie mobilumo ir solidarumo sritį, pastebėta, kad mobilumas nėra vienodai prieinamas ar įmanomas visiems jaunuoliams. Moksliniai tyrimai mums leidžia geriau nustatyti mobilumo programose nedalyvaujančius jaunuolius. Būtina pereiti prie sąžiningesnės praktikos, kuri padės visuomenei geriau suprasti solidarumo programas ir pasiekti visus jos narius; |
| --- | --- |

e)

kalbant apie mobilumo ir solidarumo sritį, pastebėta, kad mobilumas nėra vienodai prieinamas ar įmanomas visiems jaunuoliams. Moksliniai tyrimai mums leidžia geriau nustatyti mobilumo programose nedalyvaujančius jaunuolius. Būtina pereiti prie sąžiningesnės praktikos, kuri padės visuomenei geriau suprasti solidarumo programas ir pasiekti visus jos narius;

| f) | galiausiai prieiga prie infrastruktūros gali atrodyti mažiau svarbi, tačiau infrastruktūra ir jaunimo gyvenimo kokybė bei švietimas yra glaudžiai susiję. Tai, ar jaunimas kilęs iš kaimo vietovių, ar iš miesto, turi įtakos tam, kaip jis priima sprendimus. Kaimo vietovėse susiduriama su didele viešojo transporto problema. Dėl transporto problemų jaunuoliai izoliuojasi. Todėl dėl tam tikrų jaunimo grupių atskirties negali būti sukurta įtrauki visuomenė. Būtina užtikrinti, kad kiekvienas turėtų tvarų ir įperkamą pasirinkimą. |
| --- | --- |

f)

galiausiai prieiga prie infrastruktūros gali atrodyti mažiau svarbi, tačiau infrastruktūra ir jaunimo gyvenimo kokybė bei švietimas yra glaudžiai susiję. Tai, ar jaunimas kilęs iš kaimo vietovių, ar iš miesto, turi įtakos tam, kaip jis priima sprendimus. Kaimo vietovėse susiduriama su didele viešojo transporto problema. Dėl transporto problemų jaunuoliai izoliuojasi. Todėl dėl tam tikrų jaunimo grupių atskirties negali būti sukurta įtrauki visuomenė. Būtina užtikrinti, kad kiekvienas turėtų tvarų ir įperkamą pasirinkimą.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS:

| 22. | remti darbą su jaunimu, jaunimo ir aplinkos organizacijas bei kitus atitinkamus ekspertus ir suinteresuotuosius subjektus, jiems atliekant informacijos teikimo jaunimui funkciją, ir sudaryti jiems sąlygas skleisti patikimą, tikslią ir kokybišką informaciją ir duomenis apie klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, taršą ir kitus aplinkos klausimus; ta informacija ir duomenys turi būti pagrįsti mokslu, tinkami įvairaus amžiaus ir kilmės auditorijai ir pritaikyti kiekvienai geografinei aplinkai, įskaitant salų ar atogrąžų aplinką; |
| --- | --- |

22.

remti darbą su jaunimu, jaunimo ir aplinkos organizacijas bei kitus atitinkamus ekspertus ir suinteresuotuosius subjektus, jiems atliekant informacijos teikimo jaunimui funkciją, ir sudaryti jiems sąlygas skleisti patikimą, tikslią ir kokybišką informaciją ir duomenis apie klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, taršą ir kitus aplinkos klausimus; ta informacija ir duomenys turi būti pagrįsti mokslu, tinkami įvairaus amžiaus ir kilmės auditorijai ir pritaikyti kiekvienai geografinei aplinkai, įskaitant salų ar atogrąžų aplinką;

| 23. | formaliojo švietimo ir mokymo, taip pat neformaliojo ir savaiminio mokymosi sričių veikėjams, įskaitant su jaunimu dirbančius asmenis, suteikti mokymo ir profesinio mokymosi galimybių, susijusių su interaktyviais, praktiniais, į sprendimus orientuotais mokymosi metodais ir požiūriais, kad jaunimas būtų geriau informuojamas, šviečiamas ir remiamas aplinkos ir socialiniais, taip pat klimato kaitos klausimais; |
| --- | --- |

23.

formaliojo švietimo ir mokymo, taip pat neformaliojo ir savaiminio mokymosi sričių veikėjams, įskaitant su jaunimu dirbančius asmenis, suteikti mokymo ir profesinio mokymosi galimybių, susijusių su interaktyviais, praktiniais, į sprendimus orientuotais mokymosi metodais ir požiūriais, kad jaunimas būtų geriau informuojamas, šviečiamas ir remiamas aplinkos ir socialiniais, taip pat klimato kaitos klausimais;

| 24. | pasitelkiant formalųjį švietimą ir mokymą, taip pat neformalųjį ir savaiminį mokymąsi geriau ugdyti jaunuoliams reikalingus gebėjimus suprasti aplinkosaugos klausimus ir imtis dėl jų veiksmų; |
| --- | --- |

24.

pasitelkiant formalųjį švietimą ir mokymą, taip pat neformalųjį ir savaiminį mokymąsi geriau ugdyti jaunuoliams reikalingus gebėjimus suprasti aplinkosaugos klausimus ir imtis dėl jų veiksmų;

| 25. | prireikus skatinti vaikus ir jaunimą ir sudaryti jiems sąlygas užsiimant konkrečia veikla užmegzti ryšį su gamta ir, padedant atitinkamiems su aplinkos apsaugos klausimais susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, plėtoti žaliąsias iniciatyvas. Toks ryšys yra labai svarbus siekiant didinti informuotumą klimato ir biologinės įvairovės klausimais; |
| --- | --- |

25.

prireikus skatinti vaikus ir jaunimą ir sudaryti jiems sąlygas užsiimant konkrečia veikla užmegzti ryšį su gamta ir, padedant atitinkamiems su aplinkos apsaugos klausimais susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, plėtoti žaliąsias iniciatyvas. Toks ryšys yra labai svarbus siekiant didinti informuotumą klimato ir biologinės įvairovės klausimais;

| 26. | skatinti plėtoti švietimo, jaunimo, sporto (13) ir kultūros sektorių, taip pat visų atitinkamų sektorių partnerystes, kad būtų rengiami kompleksiniai, suderinti ir papildomieji informuotumo didinimo ir švietimu grindžiami požiūriai aplinkos, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos klausimais; |
| --- | --- |

26.

skatinti plėtoti švietimo, jaunimo, sporto (13) ir kultūros sektorių, taip pat visų atitinkamų sektorių partnerystes, kad būtų rengiami kompleksiniai, suderinti ir papildomieji informuotumo didinimo ir švietimu grindžiami požiūriai aplinkos, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos klausimais;

| 27. | skatinti ir remti įtraukios ir į jaunimą orientuotos tarpusavio mokymosi veiklos nustatymą ir keitimąsi geriausia patirtimi aplinkos ir klimato kaitos klausimais, pavyzdžiui, jaunųjų ambasadorių programas ir mentorystės programas arba mokymo ir bendradarbiavimo veiklą (MBV, „Erasmus+“) ir tinklaveikos veiklą (NET, Europos solidarumo korpusas), siekiant didinti visų jaunuolių, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, informuotumą ir skatinti juos imtis veiksmų siekiant apsaugoti aplinką ir kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

27.

skatinti ir remti įtraukios ir į jaunimą orientuotos tarpusavio mokymosi veiklos nustatymą ir keitimąsi geriausia patirtimi aplinkos ir klimato kaitos klausimais, pavyzdžiui, jaunųjų ambasadorių programas ir mentorystės programas arba mokymo ir bendradarbiavimo veiklą (MBV, „Erasmus+“) ir tinklaveikos veiklą (NET, Europos solidarumo korpusas), siekiant didinti visų jaunuolių, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, informuotumą ir skatinti juos imtis veiksmų siekiant apsaugoti aplinką ir kovoti su klimato kaita;

| 28. | propaguoti tinkamą jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą, siekiant užtikrinti, kad jaunimui skirta ir su jaunimu vykdoma veikla būtų tausojanti aplinką ir tvari. Toliau rengti tinkamas darbo su jaunimu iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama jaunimo įsitraukimui sprendžiant aplinkos klausimus, visų pirma kovojant su klimato kaita ir išsaugant biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

28.

propaguoti tinkamą jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą, siekiant užtikrinti, kad jaunimui skirta ir su jaunimu vykdoma veikla būtų tausojanti aplinką ir tvari. Toliau rengti tinkamas darbo su jaunimu iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama jaunimo įsitraukimui sprendžiant aplinkos klausimus, visų pirma kovojant su klimato kaita ir išsaugant biologinę įvairovę;

| 29. | skatinti valdžios institucijas, privatųjį sektorių ir pilietinę visuomenę pripažinti jaunimo įsitraukimą saugant aplinką, taip pat jaunuolių tokiu būdu įgytus universaliuosius gebėjimus, visų pirma socialinius įgūdžius, ir tuo pasinaudoti, taip pat remti tokį šių valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės požiūrį; |
| --- | --- |

29.

skatinti valdžios institucijas, privatųjį sektorių ir pilietinę visuomenę pripažinti jaunimo įsitraukimą saugant aplinką, taip pat jaunuolių tokiu būdu įgytus universaliuosius gebėjimus, visų pirma socialinius įgūdžius, ir tuo pasinaudoti, taip pat remti tokį šių valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės požiūrį;

| 30. | išsaugoti ir kurti tvarias (14), ilgalaikes, saugias, prieinamas ir įtraukias pilietines erdves, skirtas bendradarbiauti su vietos, regionų, nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmenų politikos formuotojais, kuriose būtų įsiklausoma į jaunuolių, kad ir kokio amžiaus jie būtų, nuomonę, susirūpinimą ar pasiūlymus dėl aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita veiksmų, kad su jais būtų ne tik konsultuojamasi, bet jie galėtų aktyviai dalyvauti priimant su šiais klausimais susijusius sprendimus; |
| --- | --- |

30.

išsaugoti ir kurti tvarias (14), ilgalaikes, saugias, prieinamas ir įtraukias pilietines erdves, skirtas bendradarbiauti su vietos, regionų, nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmenų politikos formuotojais, kuriose būtų įsiklausoma į jaunuolių, kad ir kokio amžiaus jie būtų, nuomonę, susirūpinimą ar pasiūlymus dėl aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita veiksmų, kad su jais būtų ne tik konsultuojamasi, bet jie galėtų aktyviai dalyvauti priimant su šiais klausimais susijusius sprendimus;

| 31. | skatinti jaunus mokslininkus ir jų darbą darnaus vystymosi srityje siekiant spręsti aplinkosaugos problemas, viena vertus, kad jie rodytų pavyzdį jaunimui ir, kita vertus, siekiant raginti ir skatinti labiau tiesioginį dalijimąsi mokslinių tyrimų rezultatais su jaunuoliais, kad jie būtų įgalėti imtis veiksmų; |
| --- | --- |

31.

skatinti jaunus mokslininkus ir jų darbą darnaus vystymosi srityje siekiant spręsti aplinkosaugos problemas, viena vertus, kad jie rodytų pavyzdį jaunimui ir, kita vertus, siekiant raginti ir skatinti labiau tiesioginį dalijimąsi mokslinių tyrimų rezultatais su jaunuoliais, kad jie būtų įgalėti imtis veiksmų;

| 32. | remti mokymo klimato, aplinkos ir tvarumo klausimais gairių rengimą – visoms amžiaus grupėms ir bet kurio lygmens ar rūšies mokymuisi, švietimui ir mokymui. |
| --- | --- |

32.

remti mokymo klimato, aplinkos ir tvarumo klausimais gairių rengimą – visoms amžiaus grupėms ir bet kurio lygmens ar rūšies mokymuisi, švietimui ir mokymui.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

| 33. | atsižvelgti į konkrečius visų jaunuolių, ypač turinčių mažiau galimybių, poreikius ir nuomones, kiek tai susiję su aplinkos politika ir programomis vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ypač jeigu jos skirtos kovai su klimato kaita ir biologinei įvairovei išsaugoti, skatinant jaunuolių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant tas politikos kryptis ir programas; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgti į konkrečius visų jaunuolių, ypač turinčių mažiau galimybių, poreikius ir nuomones, kiek tai susiję su aplinkos politika ir programomis vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ypač jeigu jos skirtos kovai su klimato kaita ir biologinei įvairovei išsaugoti, skatinant jaunuolių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant tas politikos kryptis ir programas;

| 34. | remti jaunimo ir jaunimo organizacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama kurti ir vykdyti informuotumo didinimo veiklą ir kampanijas, įskaitant skaitmeninę veiklą ir kampanijas, klimato, taršos, biologinės įvairovės ir kitais aplinkos klausimais, ir pasisemti patirties iš tokių iniciatyvų; |
| --- | --- |

34.

remti jaunimo ir jaunimo organizacijų iniciatyvas, kuriomis siekiama kurti ir vykdyti informuotumo didinimo veiklą ir kampanijas, įskaitant skaitmeninę veiklą ir kampanijas, klimato, taršos, biologinės įvairovės ir kitais aplinkos klausimais, ir pasisemti patirties iš tokių iniciatyvų;

| 35. | skatinti, pripažinti ir, kai tinkama, finansiškai remti jaunuolių inicijuojamus ir vadovaujamus veiksmus ir programas aplinkos srityje, visų pirma skirtus kovai su klimato kaita ir biologinei įvairovei išsaugoti, kad jaunuoliai galėtų būti pokyčių visoje visuomenėje, taip pat jų švietimo ir mokymo įstaigose, aukštojo mokslo institucijose, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijose, vietos bendruomenėse ir jų bendraamžių aplinkoje dalyviai; |
| --- | --- |

35.

skatinti, pripažinti ir, kai tinkama, finansiškai remti jaunuolių inicijuojamus ir vadovaujamus veiksmus ir programas aplinkos srityje, visų pirma skirtus kovai su klimato kaita ir biologinei įvairovei išsaugoti, kad jaunuoliai galėtų būti pokyčių visoje visuomenėje, taip pat jų švietimo ir mokymo įstaigose, aukštojo mokslo institucijose, jaunimo ir darbo su jaunimu organizacijose, vietos bendruomenėse ir jų bendraamžių aplinkoje dalyviai;

| 36. | skatinti jaunimo savanorišką veiklą, kuria sprendžiami aplinkosaugos klausimai, visų pirma susiję su kova su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimu, ir sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti šioje veikloje, konkrečiai užtikrinant, kad šios galimybės būtų plačiai prieinamos ir apie jas būtų informuojama atitinkamuose nacionalinio ir ES lygmens portaluose, pavyzdžiui, Europos jaunimo portale ir kituose aktualiuose kanaluose. propaguoti savanoriškos veiklos patirtį, kai vietos ar nacionalinio lygmens savanoriška veikla derinama su tarptautine savanoriška veikla, skatinant, kai tinkama, nacionalinių sistemų ir veiklos, įskaitant nacionalines savanoriškos veiklos ar pilietinės tarnybos sistemas ir veiklą, jei tokių esama, ir ES savanoriškos veiklos sistemų sinergiją ir papildomumą, kad būtų gilinamas jaunųjų savanorių įsitraukimas, didinami jų gebėjimai ir stiprinamas bendrystės Europos Sąjungoje jausmas; |
| --- | --- |

36.

skatinti jaunimo savanorišką veiklą, kuria sprendžiami aplinkosaugos klausimai, visų pirma susiję su kova su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimu, ir sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti šioje veikloje, konkrečiai užtikrinant, kad šios galimybės būtų plačiai prieinamos ir apie jas būtų informuojama atitinkamuose nacionalinio ir ES lygmens portaluose, pavyzdžiui, Europos jaunimo portale ir kituose aktualiuose kanaluose. propaguoti savanoriškos veiklos patirtį, kai vietos ar nacionalinio lygmens savanoriška veikla derinama su tarptautine savanoriška veikla, skatinant, kai tinkama, nacionalinių sistemų ir veiklos, įskaitant nacionalines savanoriškos veiklos ar pilietinės tarnybos sistemas ir veiklą, jei tokių esama, ir ES savanoriškos veiklos sistemų sinergiją ir papildomumą, kad būtų gilinamas jaunųjų savanorių įsitraukimas, didinami jų gebėjimai ir stiprinamas bendrystės Europos Sąjungoje jausmas;

| 37. | kai tinkama, investuoti į žaliąją ekonomiką ir remti jaunuolius, kad jie įgytų reikiamų kompetencijų, ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas gauti tokį mokymą, kad jie būtų pasirengę ateityje užimti žaliąsias darbo vietas; |
| --- | --- |

37.

kai tinkama, investuoti į žaliąją ekonomiką ir remti jaunuolius, kad jie įgytų reikiamų kompetencijų, ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas gauti tokį mokymą, kad jie būtų pasirengę ateityje užimti žaliąsias darbo vietas;

| 38. | kai taikytina, remti jaunus verslininkus, siekiančius plėtoti projektus, kuriuose dėmesys sutelkiamas į praktinius aplinkos klausimų sprendimus, visų pirma į kovą su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimą; ypatingą dėmesį skirti projektams, kuriuos plėtoja mažiau galimybių turintys jaunuoliai, susiduriantys su papildomais sunkumais pradedant verslą; |
| --- | --- |

38.

kai taikytina, remti jaunus verslininkus, siekiančius plėtoti projektus, kuriuose dėmesys sutelkiamas į praktinius aplinkos klausimų sprendimus, visų pirma į kovą su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimą; ypatingą dėmesį skirti projektams, kuriuos plėtoja mažiau galimybių turintys jaunuoliai, susiduriantys su papildomais sunkumais pradedant verslą;

| 39. | kai taikytina, rengti mentorystės programas, kurioms vadovautų specialistai ir verslininkai, aktyviai dalyvaujantys ieškant aplinkosaugos sprendimų, ypač skirtų biologinei įvairovei išsaugoti ir kovai su klimato kaita, kad jaunuoliams, siekiantiems atlikti aktyvų vaidmenį šiame sektoriuje, būtų teikiama parama ir rekomendacijos; |
| --- | --- |

39.

kai taikytina, rengti mentorystės programas, kurioms vadovautų specialistai ir verslininkai, aktyviai dalyvaujantys ieškant aplinkosaugos sprendimų, ypač skirtų biologinei įvairovei išsaugoti ir kovai su klimato kaita, kad jaunuoliams, siekiantiems atlikti aktyvų vaidmenį šiame sektoriuje, būtų teikiama parama ir rekomendacijos;

| 40. | didinti jaunų europiečių informuotumą apie JT aplinkos politiką ir iniciatyvas ir aktyvinti jų dalyvavimą jose stiprinant bendradarbiavimą su atitinkamais JT organais, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP), Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija (UNFCCC), Jungtinių Tautų vystymosi programa (UNDP) ir Biologinės įvairovės konvencija (CBD). |
| --- | --- |

40.

didinti jaunų europiečių informuotumą apie JT aplinkos politiką ir iniciatyvas ir aktyvinti jų dalyvavimą jose stiprinant bendradarbiavimą su atitinkamais JT organais, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP), Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija (UNFCCC), Jungtinių Tautų vystymosi programa (UNDP) ir Biologinės įvairovės konvencija (CBD).

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 41. | užtikrinti, kad visi jaunuoliai sugebėtų suprasti ir prisiimti atsakomybę už Europos žaliąjį kursą ir juo remiantis vykdomas iniciatyvas (pavyzdžiui, naująjį europinį bauhauzą (15)) ir įvairias Europos aplinkos programas. Aktyviai propaguoti visus Europos klimato pakto aspektus visiems jaunuoliams; |
| --- | --- |

41.

užtikrinti, kad visi jaunuoliai sugebėtų suprasti ir prisiimti atsakomybę už Europos žaliąjį kursą ir juo remiantis vykdomas iniciatyvas (pavyzdžiui, naująjį europinį bauhauzą (15)) ir įvairias Europos aplinkos programas. Aktyviai propaguoti visus Europos klimato pakto aspektus visiems jaunuoliams;

| 42. | užtikrinti, kad viešos konsultacijos dėl Europos aplinkos politikos būtų prieinamos jaunimui ir jaunimo bei darbo su jaunimu organizacijoms ir kad per šias konsultacijas Europos Komisija, prieš baigdama rengti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, suteiktų galimybę tiek piliečiams, tiek suinteresuotiesiems subjektams pareikšti savo nuomonę. Lygiai taip pat skatinti prasmingą jaunimo ir jaunimo organizacijų dalyvavimą piliečių įsitraukimo iniciatyvose, įgyvendinamose vykdant Europos Sąjungos misijas (16); |
| --- | --- |

42.

užtikrinti, kad viešos konsultacijos dėl Europos aplinkos politikos būtų prieinamos jaunimui ir jaunimo bei darbo su jaunimu organizacijoms ir kad per šias konsultacijas Europos Komisija, prieš baigdama rengti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, suteiktų galimybę tiek piliečiams, tiek suinteresuotiesiems subjektams pareikšti savo nuomonę. Lygiai taip pat skatinti prasmingą jaunimo ir jaunimo organizacijų dalyvavimą piliečių įsitraukimo iniciatyvose, įgyvendinamose vykdant Europos Sąjungos misijas (16);

| 43. | propaguoti ir skatinti Europos mobilumo galimybes ir iniciatyvas aplinkosaugos sektoriuje pagal programą „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso programą, siekiant užtikrinti, kad sprendžiant aplinkosaugos klausimus galėtų aktyviai įsitraukti visi to pageidaujantys jaunuoliai, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, visų pirma iš atokiausių regionų, salų regionų ir kaimo bei atokių vietovių. Užtikrinti, kad pagal šias iniciatyvas pirmenybė būtų teikiama aplinką tausojančioms transporto rūšims, siekiant sumažinti jaunimo mobilumo projektų anglies pėdsaką, kartu užtikrinant, kad jos atitiktų atokiausių regionų, kurie susiduria su apribojimais dėl jų atokumo, poreikius; |
| --- | --- |

43.

propaguoti ir skatinti Europos mobilumo galimybes ir iniciatyvas aplinkosaugos sektoriuje pagal programą „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso programą, siekiant užtikrinti, kad sprendžiant aplinkosaugos klausimus galėtų aktyviai įsitraukti visi to pageidaujantys jaunuoliai, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, visų pirma iš atokiausių regionų, salų regionų ir kaimo bei atokių vietovių. Užtikrinti, kad pagal šias iniciatyvas pirmenybė būtų teikiama aplinką tausojančioms transporto rūšims, siekiant sumažinti jaunimo mobilumo projektų anglies pėdsaką, kartu užtikrinant, kad jos atitiktų atokiausių regionų, kurie susiduria su apribojimais dėl jų atokumo, poreikius;

| 44. | bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis ir jaunimu, įgyvendinti tarpusavio mokymosi veiklą, skirtą jaunimo įsitraukimui, kiek tai susiję su aplinkos klausimais, biologinės įvairovės išsaugojimu ir atkūrimu, kova su klimato kaita ir tarša, siekiant nustatyti valstybėse narėse taikomą geriausią praktiką ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ja keistis. |
| --- | --- |

44.

bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis ir jaunimu, įgyvendinti tarpusavio mokymosi veiklą, skirtą jaunimo įsitraukimui, kiek tai susiję su aplinkos klausimais, biologinės įvairovės išsaugojimu ir atkūrimu, kova su klimato kaita ir tarša, siekiant nustatyti valstybėse narėse taikomą geriausią praktiką ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ja keistis.

PRAŠO VISUS SUINTERESUOTUOSIUS SUBJEKTUS, DALYVAUJANČIUS EUROPOS BENDRADARBIAVIMO INICIATYVOSE JAUNIMO REIKALŲ, APLINKOS IR KLIMATO KAITOS SRITYSE:

| 45. | plėtoti savanorišką veiklą, kuria sprendžiami aplinkos klausimai, skirtą paramos pagal Europos solidarumo korpuso ir kitas nacionalines ar tarptautines savanorių programas gavėjams; didinti visų savanorių, kad ir kokiose srityse jie dalyvautų, informuotumą aplinkos klausimais ir apie jų misijų poveikį aplinkai, kad jie, vykdydami šią veiklą, galėtų itin atidžiai stebėti savo anglies pėdsaką; |
| --- | --- |

45.

plėtoti savanorišką veiklą, kuria sprendžiami aplinkos klausimai, skirtą paramos pagal Europos solidarumo korpuso ir kitas nacionalines ar tarptautines savanorių programas gavėjams; didinti visų savanorių, kad ir kokiose srityse jie dalyvautų, informuotumą aplinkos klausimais ir apie jų misijų poveikį aplinkai, kad jie, vykdydami šią veiklą, galėtų itin atidžiai stebėti savo anglies pėdsaką;

| 46. | stiprinti Europos bendradarbiavimą dalijantis priemonėmis ir geriausios praktikos pavyzdžiais jaunimo įsitraukimo ir dalyvavimo aplinkosaugos veiksmuose, visų pirma kovojant su klimato kaita bei tarša ir išsaugant biologinę įvairovę, srityje Europos lygmeniu, be kita ko, visapusiškai pasinaudojant programos „Erasmus+“, Europos solidarumo korpuso programos ir kitų atitinkamų ES finansinių priemonių teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

46.

stiprinti Europos bendradarbiavimą dalijantis priemonėmis ir geriausios praktikos pavyzdžiais jaunimo įsitraukimo ir dalyvavimo aplinkosaugos veiksmuose, visų pirma kovojant su klimato kaita bei tarša ir išsaugant biologinę įvairovę, srityje Europos lygmeniu, be kita ko, visapusiškai pasinaudojant programos „Erasmus+“, Europos solidarumo korpuso programos ir kitų atitinkamų ES finansinių priemonių teikiamomis galimybėmis.

---

(1)  2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 70/1. „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“

(2)  Jungtinių Tautų pasaulinė jaunimo veiksmų programa, 2010 m. birželio mėn., https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf.

(3)  Tarybos išvados „Sukurti tvarią Europą iki 2030 m.“ (2019 m. gruodžio 10 d.), https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/lt/pdf

Tarybos išvados „Visapusiškas požiūris siekiant sparčiau įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Tobulinamasis atkūrimas po COVID-19 krizės“ (2021 m. birželio 22 d.), https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/lt/pdf.

(4)  Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnis.

(5)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas).

(6)  2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (OL L 462, 2021 12 28, p. 1–9).

(7)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019) 640 final).

(8)  Europos Komisija, greitosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 478 (2019 m.) How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people („Kaip kurti stipresnę ir vieningesnę Europą? Jaunimo nuomonė“) ataskaita,

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9)  Europos masto apklausos pagrindinė daugiašalė ataskaita, „#Climate of change“, 2021 m., https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10)  „Youth4Climate Manifesto“ – tai renginio „Youth4Climate: Driving Ambition“, kurį surengė Italijos vyriausybė, rezultatas. Jame pateikiama idėjų ir konkrečių pasiūlymų dėl kai kurių aktualiausių klimato darbotvarkės klausimų, be kita ko, švietimo darnaus vystymosi srityje.

(11)  David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. (Koks yra švietimo poveikis pilietiniam ir socialiniam įsitraukimui? Švietimo poveikio rūpinimuisi sveikata ir pilietiniam įsitraukimui vertinimas). Kopenhagos simpoziumo posėdžiai, EBPO, 2006 m., https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf.

(12)  Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) – Climate Change 2021: The Physical Science Basis („Klimato kaita 2021 m. Fizinių mokslų pagrindas“), https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13)  [2022 m. balandžio 4 d. Tarybos išvados dėl sporto kaip elgsenos pokyčių, siekiant darnaus vystymosi, sverto.]

(14)  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo pilietinių erdvių, palengvinančių prasmingą jaunimo dalyvavimą, išsaugojimo ir kūrimo (OL C 501I, 2021 12 13, p. 19–23).

(15)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujasis europinis bauhauzas“, COM(2021) 573 final.

(16)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos misijų, COM(2021) 609 final.

---

PRIEDAS

a)   PAGRINDŽIAMIEJI DOKUMENTAI

Priimdami šias išvadas Taryba ir Tarybos posėdyje dalyvaujantys valstybių narių vyriausybių atstovai rėmėsi šiais dokumentais:

| — | „Jaunimo idėjų ataskaita Konferencijai dėl Europos ateities“, Europos Parlamentas, 2021 m. https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_LT-interactive.pdf. |
| --- | --- |

—

„Jaunimo idėjų ataskaita Konferencijai dėl Europos ateities“, Europos Parlamentas, 2021 m. https://european-youth-event.europarl.europa.eu/wp-content/uploads/2021/10/2021_EYE_Report-Booklet_A5_LT-interactive.pdf.

| — | Jungtinių Tautų rezoliucija 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E. |
| --- | --- |

—

Jungtinių Tautų rezoliucija 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“: https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija“, COM(2020) 380 final. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija“, COM(2020) 380 final.

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos klimato paktas“, COM(2020) 788 final. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos klimato paktas“, COM(2020) 788 final.

| — | Paryžiaus susitarimas, Jungtinės Tautos, 2015 m. ADOPTION OF THE PARIS AGREEMENT - Paris Agreement text English (unfccc.int). |
| --- | --- |

—

Paryžiaus susitarimas, Jungtinės Tautos, 2015 m. ADOPTION OF THE PARIS AGREEMENT - Paris Agreement text English (unfccc.int).

| — | Tarybos išvados „Sukurti tvarią Europą iki 2030 m. Iki šiol padaryta pažanga ir tolesni veiksmai“ https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/lt/pdf. |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados „Sukurti tvarią Europą iki 2030 m. Iki šiol padaryta pažanga ir tolesni veiksmai“ https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/lt/pdf.

| — | Tarybos išvados „Visapusiškas požiūris siekiant sparčiau įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Tobulinamasis atkūrimas po COVID-19 krizės“ https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/lt/pdf. |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados „Visapusiškas požiūris siekiant sparčiau įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Tobulinamasis atkūrimas po COVID-19 krizės“ https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/lt/pdf.

| — | Europos Komisijos „Pranešimas apie Sąjungos padėtį 2021 m.“: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_lt_0.pdf. |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos „Pranešimas apie Sąjungos padėtį 2021 m.“: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_lt_0.pdf.

| — | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (OL C 456, 2018 12 18, p. 1–22). |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (OL C 456, 2018 12 18, p. 1–22).

| — | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m., COM(2020) 625 final. |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m., COM(2020) 625 final.

| — | Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26). |
| --- | --- |

—

Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (OL C 66, 2021 2 26).

| — | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo pilietinių erdvių, palengvinančių prasmingą jaunimo dalyvavimą, išsaugojimo ir kūrimo (OL C 501I, 2021 12 13, p. 19–23). |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo pilietinių erdvių, palengvinančių prasmingą jaunimo dalyvavimą, išsaugojimo ir kūrimo (OL C 501I, 2021 12 13, p. 19–23).

| — | Tarybos išvados dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (2019–2021 m.) (OL C 504I, 2021 12 14, p. 10–11). |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (2019–2021 m.) (OL C 504I, 2021 12 14, p. 10–11).

| — | Youth4Climate Manifesto Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), 2021 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |

—

Youth4Climate Manifesto Youth4Climate Manifesto (unfccc.int), 2021 m. lapkričio mėn.

b)   ŠIOSE IŠVADOSE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS

Biologinė įvairovė – visų šaltinių, įskaitant, inter alia, sausumos, jūros bei kitas vandens ekosistemas ir ekologines visumas, kurioms jos priklauso, gyvųjų organizmų įvairovė; šis terminas apima tos pačios rūšies organizmų, skirtingų rūšių organizmų ir ekosistemų įvairovę.

Klimato kaita – klimato pokyčiai, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai priskiriami žmogaus veiklos poveikiui, kurie keičia pasaulio atmosferos sudėtį ir padidina natūralius klimato pokyčius, pastebėtus palyginamais laikotarpiais.

Įsitraukimas – bet kuris veiksmas, kurio imamasi remiantis bendrais interesais savanorišku pagrindu arba savanoriškos misijos forma. Įsitraukimas – tai savanoriški ir nesavanaudiški pilietiniai veiksmai kitų labui.

Aplinka – derinys gamtinių ir socioekonominių elementų, sudarančių asmens, gyventojų ar bendruomenės gyvenimo sąlygų įvairiais erdvės mastais pagrindą. Aplinkos apsauga apima priemones, kuriomis siekiama apriboti arba panaikinti neigiamą žmogaus veiklos poveikį aplinkai.

Mentorystė – savanoriški jauno asmens ir mentoriaus tarpasmeniniai santykiai vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, struktūrizuoti profesiniame kontekste.

Tarpusavio mokymosi veikla – veikla, kuri ES lygmeniu sudaro sąlygas valstybėms narėms, susiduriančioms su panašiais politikos iššūkiais, dirbti grupėse ir dalytis gerąja patirtimi, daugiausia dėmesio skirti konkrečioms šalims aktualiems iššūkiams arba remti konkrečią nacionalinę reformų darbotvarkę, padedant atitinkamai su panašiais iššūkiais susiduriančioms šalims, suinteresuotųjų subjektų organizacijoms ir nepriklausomiems ekspertams (1).

Darnus vystymasis – dabartinių kartų poreikių tenkinimas tokiu būdu, kuris nepakenktų būsimų kartų gebėjimui tenkinti savo poreikius. Jis skatina dinamišką ekonomiką, visišką užimtumą, aukštus švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės bei regioninės sanglaudos standartus, taip pat aplinkos apsaugą saugiame ir taikiame pasaulyje, kuriame gerbiama kultūrų įvairovė.

Mažiau galimybių turintys jaunuoliai – jaunuoliai, kurie dėl ekonominių, socialinių, kultūrinių, geografinių ar sveikatos priežasčių, dėl migrantų kilmės arba dėl tokių priežasčių kaip negalia ar mokymosi sunkumai arba bet kokių kitų priežasčių, įskaitant priežastis, dėl kurių galėtų kilti diskriminacija pagal Chartijos 21 straipsnį, susiduria su kliūtimis, dėl kurių jie negali veiksmingai pasinaudoti galimybėmis (2).

---

(1)  Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) valdymo struktūros, (2021/C 497/01), 11 punktas.

(2)  Reglamento (ES) 2021/888 2 straipsnio 4 dalyje pateikta apibrėžtis.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/17

---

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/596, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

(2022/C 159/08)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, išvardytiems Tarybos sprendimo 2011/235/BUSP (1) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/596 (2), priede ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 359/2011 (3), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592 (4) dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane, I priede.

Europos Sąjungos Taryba nusprendė, kad pirmiau nurodytuose prieduose išvardyti asmenys turėtų likti asmenų ir subjektų, kuriems taikomos sprendime 2011/235/BUSP ir reglamente (ES) Nr. 359/2011 numatytos ribojamosios priemonės, sąraše.

Atitinkamų asmenų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms reglamento (ES) Nr. 359/2011 II priede išvardytose interneto svetainėse, siekiant gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas pagrindiniams poreikiams arba konkretiems mokėjimams (žr. reglamento 4 straipsnį).

Atitinkami asmenys gali anksčiau nei 2022 m. gruodžio 31 d. pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į pirmiau nurodytą sąrašą šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Atitinkamų asmenų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje bei šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 100, 2011 4 14, p. 51.

(2)  OL L 114, 2022 4 12, p. 68.

(3)  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

(4)  OL L 114, 2022 4 12, p. 37.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/18

---

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane, numatytos ribojamosios priemonės

(2022/C 159/09)

Duomenų subjektų dėmesys atkreipiamas į toliau nurodytą informaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2018/1725 (1) 16 straipsnį.

Šio duomenų tvarkymo veiksmo teisinis pagrindas – Tarybos sprendimas 2011/235/BUSP (2) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/596 (3), ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 359/2011 (4), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592 (5).

Už šį tvarkymo veiksmą atsakingas duomenų valdytojas yra Tarybos generalinio sekretoriato Išorės santykių generalinio direktorato (RELEX) 1 skyrius, į kurį galima kreiptis šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Į Tarybos generalinio sekretoriato duomenų apsaugos pareigūną galima kreiptis adresu:

Duomenų apsaugos pareigūnas

data.protection@consilium.europa.eu

Duomenų tvarkymo veiksmo tikslas – asmenų, kuriems taikomos Sprendime 2011/235/BUSP su pakeitimais, padarytais Sprendimu (BUSP) 2022/596, ir Reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/592, nustatytos ribojamosios priemonės, sąrašo sudarymas ir atnaujinimas.

Duomenų subjektai yra fiziniai asmenys, kurie atitinka Sprendime 2011/235/BUSP ir Reglamente (ES) Nr. 359/2011 nustatytus įtraukimo į sąrašą kriterijus.

Surinkti asmens duomenys apima duomenis, būtinus teisingam atitinkamo asmens tapatybės nustatymui, motyvų pareiškimą ir visus kitus su tuo susijusius duomenis.

Prireikus surinktais asmens duomenimis gali būti dalijamasi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija.

Nedarant poveikio apribojimams pagal Reglamento (ES) 2018/1725 25 straipsnį, į duomenų subjektų išreikštą valią pasinaudoti teisėmis, pavyzdžiui, teise susipažinti su duomenimis, taip pat teise ištaisyti duomenis arba nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi, bus reaguojama pagal Reglamentą (ES) 2018/1725.

Asmens duomenys bus saugomi 5 metus nuo tos dienos, kai duomenų subjektas išbraukiamas iš asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo arba kai baigiasi priemonės galiojimas, arba tol, kol vyksta teismo procesas, jei jis buvo pradėtas.

Nedarant poveikio galimybei imtis bet kokių teisminių, administracinių arba neteisminių teisių gynimo priemonių, duomenų subjektai gali pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(2)  OL L 100, 2011 4 14, p. 51.

(3)  OL L 114, 2022 4 12, p. 68.

(4)  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

(5)  OL L 114, 2022 4 12, p. 37.

---

Europos Komisija

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/19

---

Euro kursas (1)

2022 m. balandžio 11 d.

(2022/C 159/10)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0900 |
| JPY | Japonijos jena | 137,01 |
| DKK | Danijos krona | 7,4375 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83693 |
| SEK | Švedijos krona | 10,3128 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0180 |
| ISK | Islandijos krona | 140,00 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,5478 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,429 |
| HUF | Vengrijos forintas | 378,27 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6456 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9397 |
| TRY | Turkijos lira | 16,0485 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4654 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3738 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5440 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5938 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4874 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 345,23 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,9127 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,9405 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5519 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 658,28 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6112 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,753 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,613 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,1550 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,8653 |
| INR | Indijos rupija | 82,7085 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0900

JPY

Japonijos jena

137,01

DKK

Danijos krona

7,4375

GBP

Svaras sterlingas

0,83693

SEK

Švedijos krona

10,3128

CHF

Šveicarijos frankas

1,0180

ISK

Islandijos krona

140,00

NOK

Norvegijos krona

9,5478

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,429

HUF

Vengrijos forintas

378,27

PLN

Lenkijos zlotas

4,6456

RON

Rumunijos lėja

4,9397

TRY

Turkijos lira

16,0485

AUD

Australijos doleris

1,4654

CAD

Kanados doleris

1,3738

HKD

Honkongo doleris

8,5440

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5938

SGD

Singapūro doleris

1,4874

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 345,23

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,9127

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,9405

HRK

Kroatijos kuna

7,5519

IDR

Indonezijos rupija

15 658,28

MYR

Malaizijos ringitas

4,6112

PHP

Filipinų pesas

56,753

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,613

BRL

Brazilijos realas

5,1550

MXN

Meksikos pesas

21,8653

INR

Indijos rupija

82,7085

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/20

---

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2022 05 01 taikomų orientacinių bei diskonto normų

(Paskelbta remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (1)
  10 straipsniu)

(2022/C 159/11)

Bazinės normos apskaičiuotos pagal Komisijos komunikatą dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6). Atsižvelgus į orientacinės normos taikymą, dar turi būti pridėtos atitinkamos maržos, kaip nustatyta šiame komunikate. Vadinasi, diskonto normos atveju turi būti pridėta 100 bazinių punktų marža. 2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, taip pat numatyta apskaičiuoti susigrąžinimo normą prie bazinės normos pridedant 100 bazinių punktų, jeigu specialiu sprendimu nenumatyta kitaip.

Pakeistos normos nurodytos paryškintuoju šriftu.

Ankstesnė lentelė paskelbta OL C 126, 2022 3 21, p. 9.

| Nuo | Iki | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 05 01 | ... | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 2022 04 01 | 2022 04 30 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 03 01 | 2022 03 31 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 02 01 | 2022 02 28 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 2022 01 01 | 2022 01 31 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Nuo

Iki

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2022 05 01

...

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

2022 04 01

2022 04 30

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

2022 03 01

2022 03 31

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

2022 02 01

2022 02 28

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

2022 01 01

2022 01 31

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/21

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 159/12)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Prologis, L.P.“ (toliau – PLD, Jungtinės Amerikos Valstijos), |
| --- | --- |

—

„Prologis, L.P.“ (toliau – PLD, Jungtinės Amerikos Valstijos),

| — | „Norges Bank Investment Management“ (toliau – NBIM, Norvegija), |
| --- | --- |

—

„Norges Bank Investment Management“ (toliau – NBIM, Norvegija),

| — | Tikslinis turtas (Nyderlandai). |
| --- | --- |

—

Tikslinis turtas (Nyderlandai).

PLD ir NBIM įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą viso Tikslinio turto kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | daugiausia pramoniniais tikslais PLD nuosavybės teise valdo, eksploatuoja ir plėtoja nekilnojamąjį turtą Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Europoje ir Azijoje; |
| --- | --- |

—

daugiausia pramoniniais tikslais PLD nuosavybės teise valdo, eksploatuoja ir plėtoja nekilnojamąjį turtą Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Europoje ir Azijoje;

| — | NBIM Norvegijos finansų ministerijos vardu vykdo valstybinio pensijų fondo (Government Pension Fund Global) institucines investicijas, koncentruodamasi į pasaulinio lygmens investicijas, įskaitant investicijas į nekilnojamąjį turtą Šiaurės Amerikoje, Europoje ir Japonijoje; |
| --- | --- |

—

NBIM Norvegijos finansų ministerijos vardu vykdo valstybinio pensijų fondo (Government Pension Fund Global) institucines investicijas, koncentruodamasi į pasaulinio lygmens investicijas, įskaitant investicijas į nekilnojamąjį turtą Šiaurės Amerikoje, Europoje ir Japonijoje;

| — | Tikslinis turtas yra nekilnojamasis turtas Bleisveike (Nyderlandai), kuris naudojamas kaip logistikos infrastruktūra. |
| --- | --- |

—

Tikslinis turtas yra nekilnojamasis turtas Bleisveike (Nyderlandai), kuris naudojamas kaip logistikos infrastruktūra.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10716 – PLD / NBIM / TARGET ASSET BLEISWIJK

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/23

---

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

(2022/C 159/13)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS PAKEITIMO PARAIŠKA

Vicenza

PDO-IT-A0476-AM03

Taikymo pradžios data: 2018 7 13

1.   Pakeitimui taikomos taisyklės

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnis. Reikšmingas pakeitimas

2.   Pakeitimo aprašymas ir pagrindimas

2.1.   Išbraukiamas „Chardonnay“, „Garganega“ („Garganego“) ir „Pinot Bianco“ rūšių vyno „Spumante“ (putojantis) variantas

Atliekant bendrą „Vicenza“ pavadinimu žymimų produktų rūšių peržiūrą, išbraukti kai kurie putojantys vynai, pavyzdžiui, „Vicenza Chardonnay Spumante“, „Vicenza Garganega Spumante“ ir „Vicenza Pinot Bianco Spumante“.

Šis prašymas pateiktas pastebėjus, kad nuo 2014 m. derliaus nuėmimo nebuvo gaminama nė viena iš šių trijų rūšių.

Dėl šio pakeitimo keičiami produkto specifikacijos 1, 4, 5 ir 6 straipsniai, taip pat bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.2.   Padidinamas vynuogių derlius iš hektaro

Padidintas šių veislių vynuogių derlius (tonomis/ha): nuo 14 iki 15 „Cabernet“ ir „Cabernet Sauvignon“ atveju; nuo 16 iki 18 „Garganega“ („Garganego“) atveju; nuo 13 iki 14 „Manzoni Bianco“ atveju; nuo 14 iki 16 „Merlot“ atveju; nuo 14 iki 15 „Pinot Bianco“ atveju; nuo 13 iki 15 „Pinot Grigio“ atveju; nuo 13,5 iki 15 „Riesling“ ir „Sauvignon“ atveju.

Šis nežymus derliaus padidinimas yra būtinas, kad būtų atsižvelgta į esamų vynuogynų faktinį pajėgumą. Padidinimas pagrįstas faktiniu derliumi šioje vietovėje, o atlikti bandymai, susiję su auginimo technologijomis ir besikeičiančiomis oro sąlygomis, parodė, kad vynuogių kokybei ir vyno gamybai šis pokytis įtakos neturi.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 4 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.5.2 punktas.

2.3.   Išbraukiamas reikalavimas, kad produktai su nuoroda „Riserva“ turi būti tris mėnesius rafinuoti medinėse statinėse

Išbraukiamas reikalavimas, kad produktai su nuoroda „Riserva“ turi būti tris mėnesius rafinuoti medinėse statinėse, o privalomas bent dvejų metų brandinimo laikotarpis, kaip numatyta galiojančiuose teisės aktuose, išlieka šio tradicinio termino vartojimo sąlyga. Todėl terminas „rafinavimas“ pakeistas terminu „brandinimas“.

Atsižvelgiant į vartojimo tendencijas pagrindinėse šių rūšių produktų rinkose, vyno daryklos turėtų pačios nuspręsti, ar naudoti medines talpyklas ir kiek laiko vynus reikėtų brandinti tose talpyklose, visgi turint omenyje, kad trumpiausias brandinimo laikotarpis išlieka dveji metai.

Šis pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 5 straipsniu, tačiau bendrajam dokumentui įtakos neturi.

2.4.   Raudonieji vynai su nuoroda „Riserva“. Atskirai aprašomos analitinės ir juslinės savybės

Analitinės ir juslinės raudonųjų vynų, ženklinamų tradiciniu terminu „Riserva“ („Rosso“, „Cabernet“, „Cabernet Sauvignon“, „Merlot“, „Pinot Nero“ ir „Raboso“), savybės, kurios produkto specifikacijoje buvo aprašytos kartu su pagrindinių raudonųjų vynų savybėmis, dabar aprašomos atskirai.

Šiuo pakeitimu siekiama patobulinti tekstą užtikrinant, kad būtų aiškiai aprašytos visų specifikacijoje nurodytų vyno rūšių analitinės ir juslinės savybės.

Pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento 1.4 punktu.

2.5.   Tam tikrų rūšių vynų juslinių savybių pakeitimas

Šiek tiek pakeistos šių rūšių juslinės savybės: „Bianco Frizzante“, „Bianco Spumante“, „Chardonnay“, „Garganega“, „Riesling“, „Sauvignon“, „Manzoni Bianco“, „Pinot Grigio“, „Moscato Spumante“, „Cabernet“, „Cabernet Riserva“, „Cabernet Sauvignon“, „Cabernet Sauvignon Riserva“, „Merlot“, „Merlot Riserva“, „Pinot Nero“, „Pinot Nero Riserva“, „Raboso“, „Raboso Riserva“, „Rosato“, „Rosato Frizzante“ ir „Novello“.

Vynų apibūdinimas suderintas su vyno sektoriuje ekspertų degustatorių vartojamais terminais.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.6.   Pakeista „Bianco Passito“ rūšies vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais

„Bianco Passito“ rūšies vyno mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais padidinta nuo 13 iki 16 tūrio %.

Minimali visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais turi būti padidinta atsižvelgiant į konkrečius „Passito“ vynų gamybos metodus. Tai apima vynuogių džiovinimą, dėl kurio padidėja alkoholio koncentracija.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 6 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.4 punktas.

2.7.   Leidimas naudoti užsukamus dangtelius kaip kamščius

Vyno ir pusiau putojančio vyno kategorijų vynams, tiekiamiems rinkai stikliniuose buteliuose, kurių talpa ne didesnė kaip 5 litrai, leidžiama naudoti užsukamą dangtelį.

Tai gamintojams suteikia galimybę greitai reaguoti į įvairių tarptautinių rinkų reikalavimus ir tiekti vyną tinkamoje taroje. Tai ypač svarbu rinkose, kuriose yra aiški vyno paklausa buteliuose, uždarytuose užsukamu dangteliu.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

2.8.   Leidimas naudoti talpyklas iš kitos medžiagos nei stiklas

XXX. Išpilstant produktą į 5–20 litrų talpos tarą gali būti naudojamos alternatyvios talpyklos, pagamintos ne iš stiklo, o sudarytos iš polietileno ar poliesterio daugiasluoksnio plastiko vyno maišo, įdėto į dėžutę, pagamintą iš kartono ar kitos kietos medžiagos.

Priežastys. Pakeitimu numatoma gamintojams suteikia galimybę greitai reaguoti į įvairių tarptautinių rinkų reikalavimus ir tiekti vyną tinkamoje taroje. Pavyzdžiui, Šiaurės Europos rinkoje vis labiau populiarėja alternatyvi rūšinių vynų su geografine nuoroda tara, pavyzdžiui, „bag-in-box“ (kartono dėžė su sandariu maišeliu viduje) tara, kuri jau dabar labai paplitusi kai kuriose rinkose, pavyzdžiui, Vokietijoje ir visoje Šiaurės Europoje.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

2.9.   „Riserva“ rūšies vynų „Vicenza“ išpilstymas

Konkrečiai nurodyta, kokiomis savybėmis turi pasižymėti SKVN žymimi vynai „Vicenza“ su nuoroda „Riserva“, kai jie teikiami rinkai, t. y. kokios talpyklos ir kamščiai gali būti naudojami ir kokia didžiausia leistina talpa. Visų pirma „Riserva“ rūšies SKVN žymimi vynai „Vicenza“ turi būti teikiami rinkai ne didesnės kaip 9 litrų talpos stikliniuose buteliuose, uždarytuose kamščiamedžio kamščiu. Draudžiama naudoti didbutelius.

„Riserva“ vynų variantų įvaizdis turi būti saugomas, įskaitant aukščiausios kokybės suvokimą, ir tai prasideda nuo talpyklų, į kurias gali būti išpilstomas šis vynas.

Dėl šio pakeitimo keičiamas produkto specifikacijos 8 straipsnis ir bendrojo dokumento 1.9 punktas (Kitos sąlygos. Išpilstymas).

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Vicenza

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

| 6. | Rūšinis aromatinis putojantis vynas |
| --- | --- |

6.

Rūšinis aromatinis putojantis vynas

| 8. | Pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

8.

Pusiau putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   „Vicenza“ Bianco

Spalva: kinta nuo šiaudų geltonos iki tamsios šiaudų geltonos.

Aromatas: vaisinis, intensyvus, kartais švelniai aromatingas.

Skonis: sausas, gaivus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   „Vicenza“ Bianco Frizzante

Spalva: šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 14,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3.   „Vicenza“ Bianco Spumante

Puta: subtili, švelnios tekstūros ir ilgai išliekanti.

Spalva: įvairaus intensyvumo ryški geltona šiaudų atspalvio spalva.

Aromatas: subtilus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: kinta nuo sauso iki saldaus, vaisinis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4.   „Vicenza“ Bianco Passito

Spalva: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo.

Aromatas: būdingas „Passito“ vynams, švelnus.

Skonis: pusiau saldus arba saldus, subalansuotas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 16,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   „Vicenza“ Rosso

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona.

Aromatas: intensyvus ir ilgai išliekantis, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: gaivus, sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6.   „Vicenza“ Rosso Novello

Spalva: rubino raudonumo, kartais išryškėja violetinis atspalvis.

Aromatas: intensyvus ir aitrus, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: sodrus, išraiškingas, švelnus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

7.   „Vicenza“ Rosso Riserva

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona.

Aromatas: intensyvus ir ilgai išliekantis, su raudonųjų uogų pokvapiais.

Skonis: sausas, subalansuotas, ryškus, su vidutiniškai juntamais taninais.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

8.   „Vicenza“ Rosato

Spalva: įvairaus intensyvumo rožinė.

Aromatas: švelnus, gėlių.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

9.   „Vicenza“ Rosato Frizzante

Spalva: įvairaus intensyvumo rožinė.

Aromatas: švelnus, gėlių.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus, ryškus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

10.   „Vicenza“ Moscato Spumante

Puta: subtili, švelnios tekstūros ir ilgai išliekanti.

Spalva: ryški šiaudų geltona.

Aromatas: intensyvus, būdingas veislei;

Skonis: nuo sauso iki saldaus, būdingas veislei.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 13,0 g/l.

Gaminamos šios rūšys: ekstra briutas, briutas, labai sausas, sausas, pusiau sausas.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

11.   „Vicenza“ Chardonnay

Spalva: šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: švelnus, su prinokusių baltų vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

12.   „Vicenza“ Garganega

Spalva: šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, su baltų gėlių ir prinokusių baltų vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas ir subalansuotas, šiek tiek jaučiamas kartus poskonis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 14,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

13.   „Vicenza“ Riesling

Spalva: šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: intensyvus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, vaisiškas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

14.   „Vicenza“ Sauvignon

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtilus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

15.   „Vicenza“ Manzoni Bianco

Spalva: blyški šiaudų geltonumo su žalsvais atspalviais.

Aromatas: vaisiškas su baltų gėlių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas, sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

16.   „Vicenza“ Pinot Bianco

Spalva: blyški šiaudų geltonumo.

Aromatas: gėlių su egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: gaivus, harmoningas, vaisiškas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

17.   „Vicenza“ Pinot Grigio

Spalva: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais matomi rausvi atspalviai.

Aromatas: intensyvus, vaisinis, kartais švelniai aromatingas su gėlių pokvapiais.

Skonis: sausas, gaivus, aksominis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 15,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

18.   „Vicenza“ Cabernet

Spalva: tamsi rubino raudonumo;

Aromatas: intensyvus raudonųjų vaisių aromatas, kartais jaučiamas švelnus žolės pokvapis.

Skonis: Sausas ir ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

19.   „Vicenza“ Cabernet Riserva

Spalva: tamsi rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: vaisiškas, kartais jaučiamas prieskonių pokvapis.

Skonis: sausas, su reikiamu kiekiu taninų.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

20.   „Vicenza“ Cabernet Sauvignon

Spalva: tamsi rubino raudonumo.

Aromatas: intensyvus, su persikų ir egzotinių vaisių pokvapiais.

Skonis: sausas, harmoningas;

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

21.   „Vicenza“ Cabernet Sauvignon Riserva

Spalva: tamsi rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: kompleksiškas raudonųjų uogų aromatas.

Skonis: sausas, sodrus, šiek tiek juntami taninai.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

22.   „Vicenza“ Merlot

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: intensyvus su vyšnių ir uogų pokvapiais.

Skonis: gaivus, švelnus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

23.   „Vicenza“ Merlot Riserva

Spalva: rubino raudonumo, kartais panašesnė į granato.

Aromatas: kompleksiškas, juntami vyšnių ir kitų uogų pokvapiai.

Skonis: sodrus, švelnus, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

24.   „Vicenza“ Pinot Nero

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: eterinis, malonus.

Skonis: sausas, aromatingas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 18,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

25.   „Vicenza“ Pinot Nero Riserva

Spalva: rubino raudonumo, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: eterinis, kompleksiškas.

Skonis: sodrus, aksominis, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

26.   „Vicenza“ Raboso

Spalva: daugiau ar mažiau intensyvi rubino raudona, kartais įgaunanti violetinį atspalvį.

Aromatas: intensyvus vyno aromatas su „Marasca“ vyšnių pokvapiu.

Skonis: gaivus, harmoningas, aromatingas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 10,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 20,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

27.   „Vicenza“ Raboso Riserva

Spalva: įvairaus intensyvumo rubino raudona, kartais pereinanti į granato spalvą.

Aromatas: intensyvus ir kompleksiškas, jaučiamas „Marasca“ vyšnių pokvapis.

Skonis: gaivus, ryškus, ilgai išliekantis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis: 22,0 g/l.

Bet kokie toliau esančioje lentelėje nenurodyti analitiniai parametrai atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytas ribas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

–

b.   Didžiausias derlius

| 1. | „Garganega“
  18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

1.

„Garganega“

18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 2. | „Manzoni Bianco“
  14 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

2.

„Manzoni Bianco“

14 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 3. | „Merlot“, „Merlot Riserva“
  16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

3.

„Merlot“, „Merlot Riserva“

16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 4. | „Moscato“, „Pinot Nero“, „Pinot Nero Riserva“
  13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

4.

„Moscato“, „Pinot Nero“, „Pinot Nero Riserva“

13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 5. | „Bianco“, „Bianco Frizzante“, „Bianco Spumante“
  18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

5.

„Bianco“, „Bianco Frizzante“, „Bianco Spumante“

18 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 6. | „Bianco Passito“
  14 400 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

6.

„Bianco Passito“

14 400 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 7. | „Rosso“, „Rosso Novello“, „Rosso Riserva“, „Rosato“, „Rosato Frizzante“
  16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

7.

„Rosso“, „Rosso Novello“, „Rosso Riserva“, „Rosato“, „Rosato Frizzante“

16 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 8. | „Moscato Spumante“
  13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

8.

„Moscato Spumante“

13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 9. | „Cabernet“, „Cabernet Riserva“, „Cabernet Sauvignon Riserva“, „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Raboso“, „Raboso Riserva“, „Riesling“
  15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

9.

„Cabernet“, „Cabernet Riserva“, „Cabernet Sauvignon Riserva“, „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Raboso“, „Raboso Riserva“, „Riesling“

15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

| 10. | „Sauvignon“, „Cabernet Sauvignon“
  15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro |
| --- | --- |

10.

„Sauvignon“, „Cabernet Sauvignon“

15 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

1 straipsnyje nurodytų SKVN „Vicenza“ žymimų vynų gamybos teritorija apibrėžiama taip:

ji apima visą šių komunų teritoriją:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo, Zugliano

ir dalį šių komunų teritorijos:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza ir Villaverla.

Šios vietovės riba apibrėžiama taip:

Kai 46-oji valstybinė magistralė (del Pasubio) baigiasi ties Albera Vičencos komuna, vietovės riba pasisuka į kairę, į Armando Diaco prospektą (Viale Diaz), o tada tęsiasi Jakopo dal Vermės prospektu (Viale del Verme) iki Krikolio prospekto (Via Cricoli). Nuo ten ji tęsiasi į rytus 99-ųjų jaunuolių gatve (Via Ragazzi del 99) iki sankryžos su Kvadrio gatve (Via Quadri) ir toliau driekiasi į pietryčius iki sankryžos su Bertezinos gatve (Strada Bertesina). Tuomet riba tęsiasi į rytus, kol susijungia su Kvintarelo keliu (Via Quintarello) ir tęsiasi iki tilto per Valdastiko (Valdastico) greitkelį, kuriuo ji eina iki sankryžos su Kaza Balbio (Cà Balbi) provincijos keliu. Tada ji tęsiasi tiltu per Tezinos upę, iškart pasisuka į kairę pro Marolą, toliau tęsiasi Stradonės keliu (Via Stradone) iki tilto per Tergolos upę, palei kurią eina į pietus iki Tribolo. Ties tiltu ji įsuka į Abadesės provincijos kelią ir juo eina iki Vančimuljo. Nuo ten riba tęsiasi palei Longarės gatvę (Via Longare), kirsdama Setimo upę, žyminčią ribą tarp Grumolo dele Abadesės ir Longarės. Tuomet ji tęsiasi palei ribą tarp Montegaldos ir Grizinjano di Dzoko savivaldybių iki ribos su Paduvos provincija. Nuo ten ji eina provincijos riba iki Punta di Vo vietovės, o nuo ten vadinamuoju Puntos keliu (Via Punta) į Aguljarą,iki sankryžos su Romos keliu (Via Roma), kuriuo vakarų kryptimi tęsiasi apie 50 m, kol pasisuka į dešinę, į Moterelės kelią (Via Mottarelle), ir toliau tęsiasi iki sankryžos su Finalės keliu (Via Finale). Tuomet ribos linija Finalės keliu tęsiasi vakarų kryptimi, kol susijungia su Ponte Alto keliu (Via Ponte Alto), tada pasisuka į kairę, 50 metrų tęsiasi 247-ąja Rivjeros valstybine magistrale (Riviera), pasisuka į dešinę ir toliau tęsiasi palei Džoto gatvę (Via Giotto), kol kerta Aguljaro miesto ribą ir patenka į Kampiljos dei Beričio miestą. Ties sankryža su Galileo Galilėjaus gatve (Via Galileo Galilei) riba pasisuka į kairę ir eina Kročetos gatve (Via Crocetta), kol pasiekia Noventa Vičentinos komunos ribą, palei kurią tęsiasi iki sankryžos su Alontės kanalu. Toliau ji eina į pietus palei Alontės kanalą, ties Murelo tiltu kerta San Feliciano provincijos kelią, po to ties Kacolos tiltu kerta Pojanos provincijos kelią, toliau eina iki Ronegeto kanalo, palei kurį tęsiasi į pietryčius apie 100 metrų, kol pasiekia ribą tarp Pojana Madžiorės ir Noventa Vičentinos komunų, kuria tęsiasi iki Ronego kanalo. Tuomet ji tęsiasi į šiaurės vakarus palei Ronego kanalą iki Aziljano Veneto miesto ribos. Nuo ten vietovės riba eina palei Vičencos provincijos ribą pro Speząa, Banjolo di Lonigo ir Lobia Vičentinos kaimus, kol ties Tori di Konfinė s (Gambelaros komuna) pasiekia 11-ąją valstybinę magistralę (Padana Superiore). Tada riba eina ties Gambelaros komunos riba palei provincijos ribą su Verona pro Sarmacą, toliau palei provincijos ribą iki Kalderinos (45 m aukštyje), Kavadžonio (348 m) ir Segano kalno (504 m). Toliau ji eina palei provincijos ribą, kerta 608 m aukščio tašką ir tęsiasi iki Rubeldžio. Nuo ten linija eina keliu į Motį iki Maljo di Kjampo, o nuo Sgargerio kaimo tęsiasi keliu per Nogarolės kaimą. Toliau šiuo keliu vietovės riba eina iki Selvos di Trissino ir šios vietovės keliu pasiekia Kapitelą, esantį iškart už 543 m aukščio taško, kur pasisuka į kairę, į kelią, vedantį prie akveduko. Vietovės riba tęsiasi palei šį kelią per Picį, tada 530 m aukštyje susijungia su keliu, vedančiu į Kornedo Vičentiną, juo eina per Pelicarį ir Duelą iki sankryžos su komunos keliu, vedančiu iki Kaljario, Stelos, Savenjano ir Ambrozio, eina per Gridžo gyvenvietę ir vėl susijungia su provincijos keliu link Kornedo. Kornede riba susijungia su 246-ąja valstybine magistrale, ja eina beveik iki Nori tilto, tada pasisuka rytų pusėn į komunos kelią, einantį per Kolombarą, Bastiančį, Mucoloną ir Milanį (547 m aukštis). Nuo ten riba eina žvyrkeliu šiaurės rytų kryptimi iki Krestanio (532 m aukštyje). Tada ji eina komunos keliu, vedančiu į Mjegį, Milanį (626 m aukštis), Kazare di Soprą, Kazare di Sotą ir Godegę iki komunos kelio Monte di Malas–Monte Magrė, juo tęsiasi iki Monte Magrės. Nuo ten riba eina keliu į Magrę iki 294 m aukščio, tęsiasi šiaurės vakarų kryptimi iki 218 m aukščio, eina Valfredos keliu iki pat Ragos (414 m aukštyje), tada tęsiasi iki Skijaus ir Torebelvičino komunas skiriančios ribos, palei ją kyla iki 216 m aukščio. Nuo ten riba eina palei Leogros upelį iki 46-osios valstybinės magistralės tilto. Tada ji tęsiasi palei 46-ąją valstybinę magistralę iki Poleo kaimo, o tada šiaurės rytų kryptimi eina iki Folgarės (287 m aukštis), San Martino (273 m), Sesegolo (289 m) ir Timonkijaus (226 m). Nuo Timonkijaus ji eina komunos keliu pro Murelą, Grimolą, Santorsą (292 m aukštis) ir Inderlę, esančią tarp Santorso ir Pjovene Roketės, kol pasiekia Astiko upelį ir pasroviui tęsiasi iki 150 m aukščio. Nuo ten ji eina komunos keliu, vedančiu į Kogol del Čendžą per Skalzanelą, o nuo Kogolo del Čendžo ji tęsiasi komunos keliu, vedančiu į Faloną ir Mosoną (302 m aukštyje), iki Kaltrano centro. Toliau vietovės riba susijungia su Kaltrano-Kalvenės provincijos keliu , tęsiasi pro Kamiziną ir La Kostą ir pasiekia Kalvenės miestelį, nuo kurio tęsiasi komunos keliu, vedančiu į Mortizą, Lorę ir Kapitelo dele Marę, esančius Lugo Vičentino komunoje (416 m aukštis). Nuo ten ji eina palei ribą tarp Salčedo ir Luzianos komunų iki Pontės (493 m aukštyje), kur ši riba pasiekia provincijos kelią Bregancė–Luziana. Linija tęsiasi palei komunos ribą iki Laverdos (229 m, 346 m, 410 m ir 510 m aukštyje) ir pasiekia kelią į Krozarą, kuriuo eina iki pat centro. Nuo ten ji palei Pjanario kelią (Via Pianari) eina iki Ertos (456 m aukštyje), paskui tęsiasi į rytus ir leidžiasi link Kapo di Sopros ir Pjacetės (263 m). Toliau ji eina provincijos keliu iš Vale San Floriano į Valroviną ir Kalugą (388 m aukštis) iki Valizono gyvenvietės (285 m), o nuo ten tęsiasi palei Valizono upelį iki santakos su Brentos upe. Nuo Valizono upelio santakos su Brentos upe ji prieš Brentos upės srovę eina iki Kampezės tilto. Riba eina pro Albertonio, Dzanketos, Pove del Grapos ir Rivadžės kaimus, o paskui tęsiasi į šiaurės rytus palei Pove del Grapą ir Romano d‘Edcelino komunas skiriančią ribą iki Sinjorio (342 ir 250 m aukštis) ir pasiekia 141-ąją valstybinę magistralę, kuria eina iki provincijos ribos (236 ir 217 m aukštis). Ji eina riba tarp Vičencos ir Trevizo provincijų, kol susijungia su Paduvos provincijos riba ir tęsiasi į vakarus iki Brentos upės. Tuomet ji eina palei upę iki San Mikelės, Skaldafero ir Basanezės, esančių prie Sandrigo komunos ribos, paskui tęsiasi į pietus iki Salvečio, kur susijungia su komunos riba ir eina palei ją į šiaurę iki Rocolos. Ji eina komunos keliu, vedančiu iki Povolaro pro Le Buzę ir Duevilės centrą, iki Vilanovos, kur susijungia su Duevilės komunos riba, eina palei ją į pietus, kol susijungia su Vilaverlos komunos siena ties Tomonkijaus upeliu. Nuo ten linija eina Vilaverlos komunos riba, kol susijungia su Izola Vičentinos komunos riba. Palei šią ribą ji tęsiasi į pietus ir susijungia su komunos keliu bei pasiekia Pontės kaimą, kur susijungia su 46-ąja valstybine magistrale ir tęsiasi iki Vičencos.

7.   Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

„Cabernet franc N.“ – „Cabernet“

„Cabernet sauvignon N.“ – „Cabernet“

„Chardonnay B.“

„Garganega B.“

„Manzoni Bianco B.“ – „Incrocio Manzoni 6.0.13 B.“

„Merlot N“

„Moscato bianco B.“ – „Moscato“

„Pinot Bianco B.“ – „Pinot Blanc“

„Pinot Grigio“

„Pinot Nero N.“

„Raboso Piave N.“ – „Raboso“

„Raboso Veronese N.“ – „Raboso“

„Riesling Italico B.“ – „Riesling“

„Sauvignon B.“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1.   „Vicenza“. Visos vynuogių produktų kategorijos

Gamtiniai veiksniai

Vietovė ypač tinkama vynuogininkystei dėl savo geografinės padėties, nes šiaurėje esantis kalnagūbris saugo nuo šaltų žiemos vėjų, o pietuose esančios Beričio kalvos sušvelnina šilto oro sroves iš Po slėnio. Vičencoje taip pat susiformavęs labai geras hidrografinis tinklas, kuris yra itin svarbus vynuogininkystės ir visos kitos žemės ūkio veiklos plėtrai.

Dėl palankios šlaitų padėties vynuogių auginimo vietovėje vyrauja specifinis klimatas, kuriam būdingas švelnus pavasaris, vidutiniškai karšta vasara ir švelnus ruduo. Vidutinė vasaros temperatūra yra 22,9 oC, aukščiausia temperatūra pasiekiama liepos mėnesį, o rudenį dienos ir nakties temperatūra labai svyruoja. Daugiausia lyja nuo balandžio iki rugsėjo mėn., o kritulių kiekis pasiskirsto gana tolygiai.

Geologiniu požiūriu auginimo vietovėje yra įvairių tipų substrato: vakarinėse kalvose ir šiaurėje daugiausia vyrauja vulkaninis bazaltas, o centrinėje ir pietinėje dalyse bei Beričio kalvose – nuosėdinės jūrinės klintys. Renkantis naudojamas veisles atsižvelgiama į žemės, kuri dėl purios dirvožemio struktūros paprastai gerai drenuojama, savybes. Taip sudaromos sąlygos vynmedžiams tinkamai vystytis ir subalansuotai vegetuoti bei produktyviai augti, o tai savo ruožtu užtikrina kokybišką produkciją.

Derliaus nuėmimo metu vynuogėse cukraus kiekis yra vidutinis, o bendrasis rūgštingumas priklauso nuo oro sąlygų derliaus nuėmimo sezono metu, tačiau visada yra pakankamas, kad būtų galima pagaminti itin gaivų vyną.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

SKVN „Vicenza“ pavadinimas buvo suteiktas 2000 m. ir apima didelę teritoriją nuo Beriko vietovės į pietus nuo Vičencos miesto iki kalnų papėdės šiaurės rytinėje Vičencos provincijos dalyje. Šiuolaikiniai Vičencos vynuogių auginimo metodai ir žinios remiasi senomis vyndarystės tradicijomis.

Koneljano eksperimentų centro atlikti bandymai, taip pat Koneljano ir San Mikelės al Adidžės institutų mokymo veikla ir naujų vynuogininkystės ir vynininkystės metodų sklaida atvėrė kelią šiuolaikinei vynuogininkystei. Vietos vynuogių augintojai prie to labai prisidėjo diegdami vynuogynų valdymo procesus ir metodus bei naujoviškas vyno gamybos technologijas, kuriomis siekiama aplinkosauginio ir ekonominio tvarumo.

8.2.   „Vicenza“. Vyno kategorija

Informacija apie vynų kokybę ir (arba) savybes, iš esmės priskirtinas geografinei aplinkai.

Įvairių rūšių baltųjų vynų spalva kinta nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais matomi rausvi atspalviai, kaip „Pinot Grigio“ atveju.

Jie yra lengvi ir gaivūs, o jų aromatas siejamas su vynuogių veislėmis, iš kurių jie gaminami (daugiausia „Chardonnay“, „Pinot“ šeimos, „Sauvignon“ ir vietinių veislių, pavyzdžiui, „Garganega“). Baltiesiems vynams būdingas vaisių aromatas, kartais jaučiami baltųjų gėlių pokvapiai. Jie pasižymi sausu ir harmoningu skoniu, kartais jaučiamas švelnus rūgštumas.

Pagrindinės vynuogių veislės, iš kurių gaminami raudonieji SKVN žymimi vynai „Vicenza“, yra „Cabernet“ ir „Merlot“ arba vietinė veislė „Raboso“. Vynams būdinga įvairaus intensyvumo rubino raudonumo spalva, kartais pereinanti į granato spalvą, jei vynas brandintas. Kvapas intensyvus, su raudonųjų uogų aromatais, o „Pinot Nero“ vyno atveju jaučiamas eterinis aromatas. Apskritai raudonieji vynai paprastai būna gaivūs, pasižymi mažesniu rūgštingumu, bet dažnai yra geros struktūros, jiems būdinga vidutinė alkoholio koncentracija ir tinkamas polifenolių kiekis. Kalvota vietovė, kurioje vyrauja kalkingas dirvožemis, lemia vyno struktūrą, spalvą ir veislės savybes. Brandinami raudonieji vynai įgauna kompleksišką aromatą, aitrumą ir pasižymi tinkamu taninų kiekiu.

Rožiniai vynai paprastai gaminami iš tamsiųjų vynuogių veislių (daugiausia „Merlot“) ir pasižymi rausva spalva, kurios intensyvumas priklauso nuo vyno gamybos proceso. Jiems būdingas švelnus gėlių kvapas. Skonis gaivus ir harmoningas, kinta nuo sauso iki pusiau saldaus, paprastai pasižymi subalansuotu rūgštingumu ir vidutine alkoholio koncentracija.

„Novello“ rūšies vynų spalva kinta nuo šviesiai raudonos iki rubino raudonumo spalvos, kartais matomi violetiniai atspalviai. Jie paprastai pasižymi intensyviu vyno kvapu su ryškiu prieskonių pokvapiu, būdingu anglies dioksidu maceruotiems vynams. Jų skonis paprastai būna sodrus, švelnus ir aromatingas.

Baltųjų „Passito“ vynų spalva gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, priklausomai nuo vynuogių veislės ir naudojamos technologijos. Aromatas švelnus ir savitas, su vytintų vynuogių pokvapiais. Skonis harmoningas ir gali kisti nuo pusiau saldaus iki saldaus.

Priežastinis ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto kokybės ir savybių, iš esmės priskiriamų geografinei aplinkai.

Pagal vyno kategoriją ypatingos „Vicenza“ vynų savybės yra gamybos vietovės dirvožemio ir klimato sąlygų, taip pat žmogiškųjų veiksnių, kurie turėjo ir tebeturi įtakos vynuogių vynininkystės potencialui ir vyno gamybos technologijoms, rezultatas.

Gamybos vietovės aplinkai būdingas šiltas pavasaris, leidžiantis sudygti labai ankstyvoms veislėms, pavyzdžiui, „Chardonnay“ ir „Pinots“, ne per karštos vasaros, dėl kurių vynuogės nesunoksta per anksti, ir švelnus ruduo, leidžiantis visiškai sunokti kai kurioms vėlyvosioms veislėms, pavyzdžiui, „Garganega“, „Cabernet Sauvignon“ ir „Raboso“.

Dienos ir nakties temperatūrų svyravimas yra glaudžiai susijęs su tam tikrų aromatinių junginių (terpenų), kurie yra būdingi naudojamoms veislėms ir yra taip mėgiamų baltųjų bei rožinių vynų aromatinių medžiagų pirmtakai, susidarymu. Dėl to išryškėja tipiškos vyno juslinės ir cheminės savybės, įskaitant kartais intensyvų aromatą, sausą skonį, tinkamą struktūrą ir alkoholio koncentraciją bei vidutinį rūgštingumą.

Šiuo atveju labai svarbus veiksnys yra vynuogių augintojų profesionalumas optimizuojant vynuogynų priežiūrą, lapų dangą ir augalų apsaugą, be kita ko, atsižvelgiant į „Pinot“ veislės vynuogių kekių jautrumą.

Įvairioms vynuogių veislėms gali būti taikomi skirtingi vyndarystės metodai, o siekiant atskleisti jų specifines juslines savybes, vynuogės paprastai skinamos ir iš jų vynas gaminamas atskirai.

Galiausiai, temperatūros svyravimai naktį ir dieną bei šiam klimatui būdingos gaivaus oro srovės padeda išsaugoti vynuogių savybes, kol jos džiovinamos džiovyklose. Todėl šiose džiovintose vynuogėse yra didelė medžiagų koncentracija ir jos idealiai tinka „Bianco Passito“ vynams, kurių spalva priklauso nuo vynuogių veislės ir naudojamo vyndarystės metodo, gaminti.

8.3.   „Vicenza“ vyno kategorijos: rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas, pusiau putojantis vynas

Informacija apie vynų kokybę ir (arba) savybes, iš esmės priskirtinas geografinei aplinkai.

Rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų „Vicenza“ spalva paprastai būna įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, o pusiau putojantiems rožiniams vynams būdingas rausvas atspalvis.

Putojančių vynų kokybė glaudžiai susijusi su ribotu vynuogių veislių, iš kurių jie gali būti gaminami, asortimentu.

Putojantys vynai pasižymi nedidele, ilgai išliekančia puta.

„Bianco Spumante“ vynų kvapas yra vaisiškas, su obuolių ir persikų ar kitų baltųjų vaisių pokvapiais; jų aromatas subtilus, dėl fermentacijos talpykloje gali būti jaučiami baltųjų gėlių ir džiovintų vaisių pokvapiai.

„Moscato Spumante“ vynas gaminamas iš „Moscato Giallo“ vynuogių veislės, kurios aromatas, susiformavęs dėl subalpinio klimato, švelniai brandinant sustiprėja. Šis vynas pasižymi intensyviu kvapu ir šiai veislei būdingais muskatiniais pokvapiais.

Pusiau putojantys vynai, tiek baltieji, tiek rožiniai, išsiskiria subtiliu gaivumu, susijusiu su nedideliu anglies dioksido išsiskyrimu.

Tiek putojantys, tiek pusiau putojantys vynai pasižymi harmoningu skoniu, gaiviais poskoniais ir subalansuotu rūgštingumu. Cukraus kiekis vynuose skiriasi – „Vicenza“Bianco Spumante ir „Vicenza“Moscato Spumante vynų būna nuo sausų iki saldžių, o „Vicenza“Bianco Frizzante ir „Vicenza“Rosato Frizzante – nuo sausų iki pusiau sausų.

Priežastinis ryšys tarp geografinės vietovės ir produkto kokybės ir savybių, iš esmės priskiriamų geografinei aplinkai.

Pirmiau aprašytas tam tikras rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų savybes bendrai lemia gamybos vietovės dirvožemis bei klimato sąlygos ir žmogiškieji veiksniai – kaip ir anksčiau, jie daro poveikį vynuogių panaudojimui vynininkystėje ir apdorojimo technologijoms iki pat šių dienų.

Rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų kokybė susijusi su žaliavų iš vietovių, kuriose auginamos vynuogės, pasižyminčios tinkamomis kokybės savybėmis tokiems vynams gaminti, prieinamumu. Šias kokybines savybes visų pirma lemia vynuogių savybė išlaikyti subalansuotą cukraus ir rūgštingumo santykį, taip pat dienos ir nakties temperatūros svyravimai paskutiniame nokimo etape, dėl kurių vynai įgauna išskirtinį švelnų aromatą.

Labai svarbu tai, kaip veiklos vykdytojai tvarko vynuogyną, – nuo poskiepių pasirinkimo iki formavimo būdo ir nuo lapijos tvarkymo iki vandentiekos reguliavimo. Visi šie aspektai yra itin reikšmingi siekiant gauti kiuvė gaminti tinkamas vynuoges, iš kurių vėliau bus gaminamas rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas arba pusiau putojantis vynas, pasižymintis reikiamomis juslinėmis savybėmis – gaivumu ir švelniu aromatu.

Šių vynuogių derlius paprastai nuimamas anksčiau nei skirtų neputojantiems vynams gaminti, kad būtų užtikrinta tinkama cukraus ir rūgštingumo pusiausvyra, reikalinga rūšiniam putojančiam vynui gaminti. Vynas paprastai gaminamas iš vienos veislės vynuogių, o kiuvė gamybos etape įmaišomi bet kurie kiti komponentai.

„Vicenza“ rūšinių putojančių, rūšinių aromatinių putojančių ir pusiau putojančių vynų gamybai taip pat svarbios fermentacijos talpykloje proceso technologinės naujovės, dėl kurių mielių virsmo procesas tapo efektyvesnis, todėl pagerintos gaminamų vynų aromatinės savybės, o jų skonis tapo dar malonesnis. Tai dar labiau sustiprina vynų juslinių savybių unikalumą, ypač dėl išryškinto gaivumo ir gėlių pokvapių, kuriuos daugiausia lemia vynuogės, o tai rodo, kad aplinkinė vietovė yra ideali aplinka vynams „Vicenza“ gaminti. Unikalias ir išskirtines rūšinio putojančio, rūšinio aromatinio putojančio ir pusiau putojančio vyno iš SKVN žymimo vyno „Vicenza“ gamybos vietovės savybes lemia rūgštingumo ir pH pusiausvyra, kuri sustiprina malonų vyno aromatą, taigi ir bendrą jo išraiškingumą – tai yra galutinis tinkamų vyndarystės procesų rezultatas.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos

Specialios išpilstymo taisyklės

Teisinė sistema

ES teisės aktai

Kitos sąlygos tipas

Papildomos taisykles dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Papildomos nuostatos dėl talpyklų

SKVN žymimiems vynams „Vicenza“, parduodamiems ne didesnėje kaip 5 litrų talpoje, turi būti naudojamas tradicinis stiklinis butelis, uždarytas kamščiu arba užsukamu dangteliu.

5–20 litrų talpoms gali būti naudojamos alternatyvios talpyklos, ne pagamintos iš stiklo, o sudarytos iš polietileno ar poliesterio daugiasluoksnio plastiko vyno butelio apvalkalo, įdėto į dėžutę, pagamintą iš kartono ar kitos kietos medžiagos.

Šių alternatyvių talpyklų negalima naudoti rūšims su nuoroda Riserva.

Putojantiems vynams naudojami kamščiai turi atitikti galiojančius teisės aktus. Pusiau putojantiems vynams gali būti naudojamas užsukamas dangtelis.

Riserva rūšies SKVN žymimi vynai „Vicenza“ turi būti tiekiami rinkai ne didesnės kaip 9 litrų talpos stikliniuose buteliuose, uždarytuose kamščiamedžio kamščiu. Todėl draudžiama naudoti didbutelius.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 159/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 159/44

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 159/14)

Paskelbus šį dokumentą suteikiama teisė per tris mėnesius nuo šio dokumento paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

ES Nr. PDO-FR-0137-AM01 – 3.12.2020

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Pavadinimas: „Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou“

Adresas: 44 rue Jean Jaurès, 17700 Surgeres, France

Tel. +33 546075800

Faks. +33 546076055

E. paštas: contact@aclccp.com

Sudėtis ir teisėtas interesas „Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou“ yra profesinė sąjunga, kurios nariai yra „Beurre Charentes-Poitou“ pieno gamintojai, pieno surinkėjai ir perdirbėjai arba gamintojai. Todėl ji turi teisę prašyti specifikacijos pakeitimų.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita: atnaujinami valstybės narės kompetentingos tarnybos ir grupės kontaktiniai duomenys, produkto rūšies, kontrolės įstaigų, nacionalinių reikalavimų informacija. |
| --- | --- |

☒

Kita: atnaujinami valstybės narės kompetentingos tarnybos ir grupės kontaktiniai duomenys, produkto rūšies, kontrolės įstaigų, nacionalinių reikalavimų informacija.

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio Bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

5.1.   Produkto aprašymas

Specifikacijos sakinys:

„Kilmės vietos nuorodomis žymimas sviestas turi būti gryno, malonaus skonio. Jo kvapas turi būti subtilus ir gaivus. Jis turi būti vienalytės spalvos ir lengvai tepamas. “

pakeičiamas taip:

„Iš karvių pieno pagamintas „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviestas yra vienalytės, nuo kreminės iki blyškiai geltonos spalvos, subtilaus pieniško kvapo ir malonaus grietinėlės ir lazdynų riešutų skonio. “

Pridedamas gamybai naudojamo pieno požymis („iš karvių pieno pagamintas“).

Papildomas kvapo aprašymas („subtilaus pieno kvapo“) ir skonio aprašymas („grietinėlės ir lazdynų riešutų skonio“).

Specifikacijos sakinys:

„Sviestas turi būti vienalytės spalvos ir lengvai tepamas.“

pakeičiamas taip:

„Jis tirpsta burnoje ir pasižymi tvirta ir kartu plastiška tekstūra, dėl to puikiai tinka sluoksniuotajai tešlai gaminti. “

Buvęs tekstūros aprašymas „lengvai tepamas“ keičiamas siekiant aiškiau nusakyti sviesto tekstūrą.

Į specifikaciją įtraukiamas sakinys:

„Sviestas gali būti nesūdytas arba sūdytas.“

Dalyje „Aprašymas“ siekiama paaiškinti, kad, priklausomai nuo gamybos būdo – druskos pridėjimo arba nepridėjimo, sviestas gali būti sūdytas arba nesūdytas.

Į specifikaciją įtraukiamas sakinys:

„Sviesto pH yra ne didesnis kaip 6.“

Ši nuostata iš dalies „Gamybos būdas“ perkeliama į dalį „Aprašymas“, nes ji padeda nusakyti pagrindines produkto ypatybes.

Iš specifikacijos išbraukiamas sakinys:

„100 g galutinio produkto sudėtis tokia: ne mažiau kaip 82 % riebalų, ne daugiau nei 2 g neriebalinės sausosios medžiagos ir ne daugiau kaip 16 g vandens.“

Šios vertės yra nustatytos teisės aktuose.

Iš specifikacijos išbraukiamas sakinys:

„Draudžiama naudoti dažiklius, antioksidantus ar rūgštingumą mažinančias medžiagas. “

Su draudimu pridėti dažiklių, antioksidantų ar rūgštingumą mažinančių medžiagų susijusios nuostatos išbraukiamos ir perkeliamos į dalį „Gamybos būdas“.

Iš specifikacijos išbraukiamas sakinys:

„Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimam sviestui gaminti naudojamą pieną ar grietinėlę privaloma pasterizuoti. “

Iš aprašymo išbraukiamas įpareigojimas pasterizuoti pieną ir grietinėlę, todėl SKVN žymimą sviestą galima gaminti iš žalio pieno. Toks sviestas regione iš pradžių ir buvo gaminamas, bet, XX a. ėmus plačiai naudoti pasterizavimą, jo gamyba sumenko, tiesa, išliko. Dabar grupė nori turėti galimybę skatinti šio produkto gamybą ir žymėti jį SKVN.

Taip pat keičiamas Bendrasis dokumentas.

Sakinys

„Blyškios spalvos, tvirtos tekstūros sviestas, kuriam būdingas subtilus aromatas“

pakeičiamas taip:

„Iš karvių pieno pagamintas „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviestas yra vienalytės, nuo kreminės iki blyškiai geltonos spalvos, subtilaus pieno kvapo ir malonaus grietinėlės ir lazdynų riešutų skonio.

Jis tirpsta burnoje ir pasižymi tvirta ir kartu plastiška tekstūra, dėl to puikiai tinka sluoksniuotajai tešlai gaminti.

Sviestas gali būti nesūdytas arba sūdytas.

Sviesto pH yra ne didesnis kaip 6. “

5.2.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Specifikacijoje nurodyta geografinė vietovė nekeičiama, tačiau jos apibūdinimas peržiūrėtas, kad departamentų ir komunų sąrašas atitiktų bendrąsias dokumentų rengimo gaires, o pavadinimas „Pays de Loire et Poitou“ būtų patikslintas ir taptų informatyvesnis vartotojams. Be to, nurodoma, kad geografinėje vietovėje sviestas taip pat pakuojamas ir užšaldomas.

Pakavimo nuostata paimta iš su šia nuoroda susijusio nacionalinės teisės akto. Į rengiamą SKVN specifikaciją ji nebuvo įtraukta.

Užšaldymo nuostata yra nauja.

Pakavimas geografinėje vietovėje yra būtina sąlyga. Sviestas turi būti pakuojamas iškart po to, kai pagaminamas. Pirmasis pakavimo tikslas – suformuoti sviestą tokia forma, kokia jis bus parduodamas. Kitas pakavimo tikslas – apsaugoti sviestą nuo jį deformuoti galinčių smūgių ir denatūruoti galinčių kvapų. Tada sviestas atvėsinamas, kad kristalizuotųsi ir prieš parduodant įgytų aromatų ir tekstūrą.

Užšaldomas gali būti tik jau supakuotas sviestas, skirtas maisto pramonei ar eksportui. Sviestas turi būti užšaldomas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo pagaminimo dienos. Sviestas užšaldomas po kristalizacijos – taip išsaugomos juslinės užšaldyto sviesto ypatybės.

Šie įvairūs aspektai yra išsamiai aprašyti Bendrojo dokumento 3.5 punkte. Be to, laikantis šio dokumento rengimo gairių, geografinė vietovė kuo glausčiau nusakyta pateikiant departamentų, kantonų ir komunų sąrašą.

Geografinės pieno gamybos vietovės išorės ribos nekeičiamos, keičiamas tik jos aprašymas: pridedamas tai vietovei priklausančių departamentų ir komunų sąrašas.

Galiausiai į specifikaciją įtraukiamas šis sakinys:

„Su geografinės vietovės kartografine medžiaga galima susipažinti Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto interneto svetainėje.“

5.3.   Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Atsižvelgiant į pasikeitusius nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, į specifikaciją įtraukiama dalis „Duomenys, įrodantys, kad produktas kilęs iš geografinės vietovės“. Joje išdėstomos su produkto deklaravimu, atsekamumo registrų pildymu ir gamybos sąlygų priežiūra susijusios prievolės.

Numatyta:

| — | veiklos vykdytojų, pageidaujančių visą ar dalį savo veiklos skirti pienui gaminti, surinkti ar perdirbti, identifikavimo deklaracija. |
| --- | --- |

—

veiklos vykdytojų, pageidaujančių visą ar dalį savo veiklos skirti pienui gaminti, surinkti ar perdirbti, identifikavimo deklaracija.

Įtraukiama ši pastraipa:

„4.1.   Veiklos vykdytojų identifikavimas

Veiklos vykdytojas, pageidaujantis visą arba dalį savo veiklos skirti pienui gaminti, surinkti ar perdirbti, turi pateikti identifikavimo deklaraciją. Šią deklaraciją priima ir užregistruoja grupė. Ji rengiama pagal Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (INAO) direktoriaus patvirtintą pavyzdį.

Grupė nuolat atnaujina identifikuotų veiklos vykdytojų sąrašą. “

| — | Prievolės teikti deklaracijas, susijusias su laikinu gamybos nutraukimu (išankstinę ketinimo nevykdyti gamybos deklaraciją ir išankstinę gamybos atnaujinimo deklaraciją), taip pat deklaracijas, reikalingas siekiant informuoti apie produktus, skirtus parduoti su SKVN, ir stebėti šiuos produktus (jų apimtį ir atsargas) |
| --- | --- |

—

Prievolės teikti deklaracijas, susijusias su laikinu gamybos nutraukimu (išankstinę ketinimo nevykdyti gamybos deklaraciją ir išankstinę gamybos atnaujinimo deklaraciją), taip pat deklaracijas, reikalingas siekiant informuoti apie produktus, skirtus parduoti su SKVN, ir stebėti šiuos produktus (jų apimtį ir atsargas)

Įtraukiama ši pastraipa:

„4.2.   Reikalavimas teikti deklaracijas

| a) | Ketinimo nevykdyti gamybos deklaracija ir gamybos atnaujinimo deklaracija |
| --- | --- |

a)

Ketinimo nevykdyti gamybos deklaracija ir gamybos atnaujinimo deklaracija

Likus ne mažiau kaip dviem savaitėms iki kilmės vietos produkcijos gamybos nutraukimo, kiekvienas veiklos vykdytojas prireikus gali pateikti grupei išankstinę ketinimo visų ar dalies savo gamybos priemonių nenaudoti saugoma kilmės vietos nuoroda žymimai produkcijai gaminti deklaraciją.

Grupė apie tai informuoja kontrolės įstaigą ir šią deklaraciją saugo penkerius metus.

Norėdamas atnaujinti savo veiklą, veiklos vykdytojas turi pateikti grupei išankstinę gamybos atnaujinimo deklaraciją, likus ne mažiau kaip dviem savaitėms iki gamybos atnaujinimo. Toje deklaracijoje visų pirma nurodoma numatyta gamybos atnaujinimo data.

Grupė apie tai informuoja kontrolės įstaigą ir šią deklaraciją saugo penkerius metus.

| b) | Prievolės teikti deklaracijas, reikalingas siekiant informuoti apie produktus, skirtus parduoti su kilmės vietos nuoroda, ir šiuos produktus stebėti |
| --- | --- |

b)

Prievolės teikti deklaracijas, reikalingas siekiant informuoti apie produktus, skirtus parduoti su kilmės vietos nuoroda, ir šiuos produktus stebėti

Kiekvieno pusmečio pabaigoje atitinkami veiklos vykdytojai pateikia informaciją apie bendrą parduoto sviesto kiekį, nurodydami parduoto sviesto su kilmės vietos nuoroda ir atsargų kiekį paskutinę pasibaigusio pusmečio dieną.

Grupė šiuos dokumentus saugo ne trumpiau kaip penkerius metus.

Kiekvienais metais grupė pateikia Nacionaliniam kilmės ir kokybės institutui SKVN „Beurre Charentes-Poitou“ statistinių duomenų santrauką. “

| — | Prievolė pildyti registrus, įskaitant veiklos vykdytojų pareigą pildyti įvežimo ir išvežimo registrą, leidžiantį atsekti perdirbto pieno ir grietinėlės kiekius, taip pat pagaminto, supakuoto ir užšaldyto sviesto kiekius. |
| --- | --- |

—

Prievolė pildyti registrus, įskaitant veiklos vykdytojų pareigą pildyti įvežimo ir išvežimo registrą, leidžiantį atsekti perdirbto pieno ir grietinėlės kiekius, taip pat pagaminto, supakuoto ir užšaldyto sviesto kiekius.

Įtraukiama ši pastraipa:

„4.3   Registrų pildymas

Visi veiklos vykdytojai privalo kontrolės įstaigoms pateikti registrus ir kitus pieno ir sviesto kilmei, kokybei ir gamybos sąlygoms tikrinti reikalingus dokumentus.

| a) | Atsekamumas |
| --- | --- |

a)

Atsekamumas

Kiekvienas perdirbėjas pildo atvežimo ir išvežimo registrą arba kitą lygiavertį apskaitos dokumentą. Registre visų pirma nurodoma:

| — | pieno gamybos vietovėje surinkto arba supirkto pieno, skirto kilmės vietos nuoroda žymimam sviestui gaminti, kiekis; |
| --- | --- |

—

pieno gamybos vietovėje surinkto arba supirkto pieno, skirto kilmės vietos nuoroda žymimam sviestui gaminti, kiekis;

| — | surinktos arba supirktos grietinėlės, skirtos kilmės vietos nuoroda žymimam sviestui gaminti, kiekis ir panaudoto pieno kilmė; |
| --- | --- |

—

surinktos arba supirktos grietinėlės, skirtos kilmės vietos nuoroda žymimam sviestui gaminti, kiekis ir panaudoto pieno kilmė;

| — | pagaminto kilmės vietos nuoroda žymimo sviesto kiekis; |
| --- | --- |

—

pagaminto kilmės vietos nuoroda žymimo sviesto kiekis;

| — | jei taikoma, supirkto kilmės vietos nuoroda žymimo sviesto kiekis ir kilmė; |
| --- | --- |

—

jei taikoma, supirkto kilmės vietos nuoroda žymimo sviesto kiekis ir kilmė;

| — | bendras turimo sviesto, skirto parduoti kaip kilmės vietos nuoroda žymimas sviestas, kiekis, kurį sudaro:







  — | užšaldyto sviesto kiekis; |
| --- | --- | --- |

—

bendras turimo sviesto, skirto parduoti kaip kilmės vietos nuoroda žymimas sviestas, kiekis, kurį sudaro:

—

užšaldyto sviesto kiekis;

| — | tekstūruoto sviesto kiekis. |
| --- | --- |

—

tekstūruoto sviesto kiekis.

Kiekviena pakavimo įmonė pildo registrą, kuriame nurodomas kilmės vietos nuoroda žymimo (įvežamo ir išvežamo) sviesto kiekis.

Šie dokumentai saugomi ne trumpiau kaip dvejus metus nuo konkrečių metų įrašų.

Tokios pat prievolės taikomos pieno surinkėjų veiklai. “

| — | Dokumentai, reikalingi siekiant stebėti, ar laikomasi gamybos sąlygų, susijusių su gyvulių šėrimu (pašarų rūšis, kilmė, kiekis) ir pieno surinkimu (pristatymo dokumentas, sąskaita faktūra). |
| --- | --- |

—

Dokumentai, reikalingi siekiant stebėti, ar laikomasi gamybos sąlygų, susijusių su gyvulių šėrimu (pašarų rūšis, kilmė, kiekis) ir pieno surinkimu (pristatymo dokumentas, sąskaita faktūra).

Įtraukiama ši pastraipa:

| „b) | Gamybos sąlygų laikymosi stebėsena |
| --- | --- |

„b)

Gamybos sąlygų laikymosi stebėsena

Pieno gamintojai kontrolės įstaigoms pateikia dokumentus, kuriuose visų pirma nurodoma bandai šerti naudojamų pašarų ir jų priedų rūšis, kilmė ir kiekis. Jie taip pat registruoja ganymo laikotarpių datas.

Pieno gamintojai turi saugoti sąskaitas faktūras ir (arba) pristatymo dokumentus, kuriuose nurodomas įsigytų pašarų kiekis ir kilmė.

Šie dokumentai saugomi penkerius metus.

Perdirbėjai kontrolės įstaigoms pateikia dokumentus, visų pirma leidžiančius patikrinti:

| — | surinkimo zoną pieno gamybos vietovėje, |
| --- | --- |

—

surinkimo zoną pieno gamybos vietovėje,

| — | surinkimo datą, |
| --- | --- |

—

surinkimo datą,

| — | atitiktį gamybos reikalavimams, |
| --- | --- |

—

atitiktį gamybos reikalavimams,

| — | laiką nuo pagaminimo iki užšaldymo. |
| --- | --- |

—

laiką nuo pagaminimo iki užšaldymo.

Šie dokumentai saugomi dvejus metus.

Tokios pat prievolės taikomos pieno surinkėjų veiklai. “

Specifikacijoje dabar aiškiai numatoma produktų, kuriems taikomi kiti nacionalinės teisės aktai, kontrolė. Ji grindžiama analitiniais ir jusliniais tyrimais, atliekamais be išankstinio įspėjimo ir taikant atsitiktinę atranką.

Įtraukiama ši pastraipa:

„4.4   Produktų kontrolė

Supakuoto sviesto analitinis ir juslinis tyrimas atliekamas be išankstinio įspėjimo ir taikant atsitiktinę atranką. “

5.4.   Gamybos būdas

Gamybos būdas

5.1.   Pieno gamyba

Į specifikaciją įtraukiamos su pieno gamyba susijusios nuostatos. Šiomis nuostatomis įtvirtinama vietovės augintojų tradicija, susijusi su visos bandos ir konkrečiai pieninių karvių šėrimu, ir taip sustiprinamas ryšys tarp sviesto „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ ir jo geografinės kilmės.

Įtraukiama ši pastraipa:

| „a) | Bandos priežiūra |
| --- | --- |

„a)

Bandos priežiūra

Bandos priežiūra

Šioje specifikacijoje vartojamos tokios sąvokos:

Šioje specifikacijoje vartojamos tokios sąvokos:

| — | banda – visi ūkio pieniniai galvijai: pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios; |
| --- | --- |

—

banda – visi ūkio pieniniai galvijai: pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios;

banda – visi ūkio pieniniai galvijai: pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios;

| — | telyčios – nujunkytos, bet dar neapsiveršiavusios karvės; |
| --- | --- |

—

telyčios – nujunkytos, bet dar neapsiveršiavusios karvės;

telyčios – nujunkytos, bet dar neapsiveršiavusios karvės;

| — | pieninės karvės – pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios mėnesį iki veršiavimosi. |
| --- | --- |

—

pieninės karvės – pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios mėnesį iki veršiavimosi.

pieninės karvės – pieningos, užtrūkusios karvės ir telyčios mėnesį iki veršiavimosi.

Kiekvienas ūkis turi bandai šerti skirtų pašarų auginimo plotų, įskaitant ne mažiau kaip 20 arų žolės ar miglinių šeimos žolių ir baltyminių augalų mišinio vienai pieninei karvei. “

Kiekvienas ūkis turi bandai šerti skirtų pašarų auginimo plotų, įskaitant ne mažiau kaip 20 arų žolės ar miglinių šeimos žolių ir baltyminių augalų mišinio vienai pieninei karvei. “

Siekiant įtvirtinti šį ryšį, įtraukiamas skyrius apie pašarų kilmę, kuriame išvardijamos žaliavos, kurios turi būti kilusios iš vietovės, ir nurodoma, kad ne mažiau kaip 80 proc. pagrindinio bandos davinio turi būti iš geografinės vietovės.

Įtraukiama ši pastraipa:

| „b) | Pašarų kilmė |
| --- | --- |

„b)

Pašarų kilmė

Pašarų kilmė

Pieno gamybos vietovėje gaunamos šios žaliavos:

Pieno gamybos vietovėje gaunamos šios žaliavos:

| — | pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai; |
| --- | --- |

—

pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai;

pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai;

| — | žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai); |
| --- | --- |

—

žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai);

žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai);

| — | šaknys ir gumbai; |
| --- | --- |

—

šaknys ir gumbai;

šaknys ir gumbai;

| — | javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus; |
| --- | --- |

—

javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus;

javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus;

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos. |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos.

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos.

Ne mažiau kaip 80 proc. viso metinio bandos davinio, išreikšto sausąja medžiaga, turi būti iš pieno gamybos vietovės.

Ne mažiau kaip 80 proc. viso metinio bandos davinio, išreikšto sausąja medžiaga, turi būti iš pieno gamybos vietovės.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Bandą galima šerti iš pirmiau išvardytų žaliavų gautais, tačiau už vietovės ribų perdirbtais produktais. Jie turi būti įtraukti į apskaitą savarankiško apsirūpinimo pašarais dalyje ir privalo būti atsekami. “

Bandą galima šerti iš pirmiau išvardytų žaliavų gautais, tačiau už vietovės ribų perdirbtais produktais. Jie turi būti įtraukti į apskaitą savarankiško apsirūpinimo pašarais dalyje ir privalo būti atsekami. “

Šios nuostatos papildomos draudžiamų pašarų sudedamųjų dalių sąrašu.

Įtraukiama ši pastraipa:

„Draudžiama:

Draudžiama:

| — | bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede; |
| --- | --- |

—

bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede;

bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede;

| — | bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus; |
| --- | --- |

—

bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus;

bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus;

| — | bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku); |
| --- | --- |

—

bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku);

bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku);

| — | naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus. “ |
| --- | --- |

—

naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus. “

naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus. “

Taip pat įtraukiamas paaiškinimas, kokie pašarų priedai leidžiami.

Įtraukiamas šis sakinys:

„Kaip pašarų priedus leidžiama naudoti tik fermentus ir bakterinius inokuliantus. “

Taip pat patikslinama, kokią pieninių karvių dienos davinio dalį sudaro kukurūzai. Pašaruose naudojami kukurūzai prisideda prie SKVN „Beurre Charentes-Poitou“, „Beurre des Charentes“ arba „Beurre des Deux-Sèvres“ žymimo sviesto ypatybių. Viena vertus, jie turi įtakos pieno ir grietinėlės riebumui, kita vertus – tvirtai ir kartu plastiškai sviesto tekstūrai, kurią labai vertina kepėjai.

Šie papildymai atspindi tradicinę vietovės pieno gamintojų, kurie sugebėjo pritaikyti bandos priežiūrą prie geografinės vietovės dirvožemio ir klimato ypatumų, praktiką. Šio regiono pašarai ypatingi tuo, kad jų yra nuolat ir jų ypatybės yra nekintančios, vadinasi, pieno, grietinėlės ir sviesto sudėtis beveik nekinta.

Įtraukiama ši pastraipa:

| „d) | Pieninių karvių pašarai |
| --- | --- |

„d)

Pieninių karvių pašarai

Pieninių karvių pašarai

Pieninės karvės dienos davinį iš sausosios medžiagos sudaro:

Pieninės karvės dienos davinį iš sausosios medžiagos sudaro:

| — | ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus,

ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus,

| — | ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais). |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais).

ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais).

Ganymo laikotarpiu kukurūzų kiekį galima sumažinti, tačiau jis negali būti mažesnis nei 1,5 kg.

Ganymo laikotarpiu kukurūzų kiekį galima sumažinti, tačiau jis negali būti mažesnis nei 1,5 kg.

Jei į dienos davinį įtraukiami kryžmažiedžiai augalai (kopūstai ir rapsai, ropės, rapsukai), jų dalis negali viršyti 10 proc. sausosios medžiagos.

Jei į dienos davinį įtraukiami kryžmažiedžiai augalai (kopūstai ir rapsai, ropės, rapsukai), jų dalis negali viršyti 10 proc. sausosios medžiagos.

Toliau nurodytų pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali būti didesnis nei 1 800 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei:

Toliau nurodytų pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali būti didesnis nei 1 800 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei:

| — | javų grūdai ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

javų grūdai ir jų produktai,

javų grūdai ir jų produktai,

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai,

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai,

| — | mineralai ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

mineralai ir jų produktai,

mineralai ir jų produktai,

| — | vitaminai, |
| --- | --- |

—

vitaminai,

vitaminai,

| — | fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų.“ |
| --- | --- |

—

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų.“

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų.

Galiausiai numatomos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti gyvūnų gerovę tvartuose (nuostatos dėl guolio, kraiko, vėdinimo).

Įtraukiama ši pastraipa:

| „e) | Auginimo sąlygos |
| --- | --- |

„e)

Auginimo sąlygos

Auginimo sąlygos

Gyvūnams esant tvartuose, vėdinimas užtikrinamas natūralia oro apykaita arba, jei tai neįmanoma, mechanine ventiliacija.

Gyvūnams esant tvartuose, vėdinimas užtikrinamas natūralia oro apykaita arba, jei tai neįmanoma, mechanine ventiliacija.

Guolis turi būti minkštas, kad gyvūnams būtų kuo patogiau.

Guolis turi būti minkštas, kad gyvūnams būtų kuo patogiau.

Šiaudų ar kitų kraiko medžiagų turi būti tiek ir jie turi būti keičiami taip dažnai, kad kraikas būtų sausas ir minkštas.

Šiaudų ar kitų kraiko medžiagų turi būti tiek ir jie turi būti keičiami taip dažnai, kad kraikas būtų sausas ir minkštas.

Suderinant su produkto specifikacijos nuostatomis, Bendrojo dokumento 3.3 punktas papildomas šiomis pastraipomis:

„Ne visi pieninių karvių pašarai gali būti iš geografinės vietovės. Iš tiesų šioje vietovėje auginami plotai ne visuomet gali užtikrinti pieninėms karvėms reikiamą baltymų kiekį, tačiau iš pieno gamybos vietovės turi būti gaunama ne mažiau kaip 80 proc. viso metinio bandos davinio, kurį sudaro sausoji medžiaga.

„Ne visi pieninių karvių pašarai gali būti iš geografinės vietovės. Iš tiesų šioje vietovėje auginami plotai ne visuomet gali užtikrinti pieninėms karvėms reikiamą baltymų kiekį, tačiau iš pieno gamybos vietovės turi būti gaunama ne mažiau kaip 80 proc. viso metinio bandos davinio, kurį sudaro sausoji medžiaga.

Siekiant užtikrinti glaudų vietovės ir produkto ryšį, pieno gamybos vietovėje turi būti gaunamos šios žaliavos:

Siekiant užtikrinti glaudų vietovės ir produkto ryšį, pieno gamybos vietovėje turi būti gaunamos šios žaliavos:

| — | pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai; |
| --- | --- |

—

pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai;

pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai; šiaudai;

| — | žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai); |
| --- | --- |

—

žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai);

žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai);

| — | šaknys ir gumbai; |
| --- | --- |

—

šaknys ir gumbai;

šaknys ir gumbai;

| — | javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus; |
| --- | --- |

—

javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus;

javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus;

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos. |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos.

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Draudžiama:

Draudžiama:

| — | bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede; |
| --- | --- |

—

bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede;

bandos pašaruose naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede;

| — | bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus; |
| --- | --- |

—

bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus;

bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir aliejui, pridėtam kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus;

| — | bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku); |
| --- | --- |

—

bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku);

bandai skirtus pašarus chemiškai apdoroti (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku);

| — | naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus. |
| --- | --- |

—

naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus.

naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus.

| — | Kaip pašarų priedus leidžiama naudoti tik fermentus ir bakterinius inokuliantus. |
| --- | --- |

—

Kaip pašarų priedus leidžiama naudoti tik fermentus ir bakterinius inokuliantus.

Kaip pašarų priedus leidžiama naudoti tik fermentus ir bakterinius inokuliantus.

Pieninės karvės dienos davinį iš sausosios medžiagos sudaro:

Pieninės karvės dienos davinį iš sausosios medžiagos sudaro:

| — | ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus,

ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus,

| — | ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais). |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais).

ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais).

Ganymo laikotarpiu kukurūzų kiekis sumažinamas iki ne mažiau kaip 1,5 kg.

Ganymo laikotarpiu kukurūzų kiekis sumažinamas iki ne mažiau kaip 1,5 kg.

Jei į dienos davinį įtraukiami kryžmažiedžiai augalai (kopūstai ir rapsai, ropės, rapsukai), jų dalis negali viršyti 10 proc. sausosios medžiagos.

Jei į dienos davinį įtraukiami kryžmažiedžiai augalai (kopūstai ir rapsai, ropės, rapsukai), jų dalis negali viršyti 10 proc. sausosios medžiagos.

Toliau nurodytų pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali būti didesnis nei 1 800 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei:

Toliau nurodytų pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali būti didesnis nei 1 800 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei:

| — | javų grūdai ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

javų grūdai ir jų produktai,

javų grūdai ir jų produktai,

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai,

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai,

| — | mineralai ir jų produktai, |
| --- | --- |

—

mineralai ir jų produktai,

mineralai ir jų produktai,

| — | vitaminai, |
| --- | --- |

—

vitaminai,

vitaminai,

| — | fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų. “ |
| --- | --- |

—

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų. “

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų.

5.2.   Perdirbimas

Specifikacijos dalis „Perdirbimas“ papildoma siekiant geriau aprašyti sviesto gamybos sąlygas ir įtvirtinti gamybos vietovėje taikomą tradicinę sviesto gamybos praktiką.

| a) | Pieno surinkimas |
| --- | --- |

a)

Pieno surinkimas

Dalis „Pieno surinkimas“ papildoma siekiant aprašyti taikomą praktiką.

Įtraukiamas šis sakinys:

„Pienas surenkamas ne vėliau kaip per 72 valandas nuo pirmojo melžimo. “

Toks laikotarpis leidžia organizuoti pieno surinkimą šioje gana didelėje teritorijoje ir surinkti jį iš visų pieno gamintojų, nepriklausomai nuo jų pagaminto kiekio. 72 valandų laikotarpis nustatomas todėl, kad gamintojai plačiai pasklidę po visą vietovę.

Sakinys

„Teisės aktais nustatytoje vietovėje surinktas ir pieninėje priimtas pienas laikomas surinkimo, tai yra 4–6 °C, temperatūroje. “

pakeičiamas taip:

„Surinktas ir pieninėse priimtas pienas gali būti sandėliuojamas.

Tokiu atveju sandėliavimo temperatūra turi būti 2–6 °C. “

Prievolė sandėliuoti pieną panaikinama, tačiau paliekama galimybė jį sandėliuoti nustatytoje temperatūroje, kuri leidžia išlaikyti pieno ypatybes nepakitusias. Pieno sandėliavimo temperatūra pakeičiama, kad jį būtų galima sandėliuoti žemesnėje temperatūroje (2–6 °C vietoj 4–6 °C).

Įtraukiamas šis sakinys:

„Pieną galima pasterizuoti.“

Prievolė pieną pasterizuoti iš dalies „Aprašymas“ išbraukiama, kad SKVN žymimą sviestą būtų galima gaminti iš žalio pieno. Tačiau pasterizuoti leidžiama.

Įtraukiamas šis sakinys:

„Draudžiama naudoti dažiklius, antioksidantus ir rūgštingumą mažinančias medžiagas, skirtas pieno rūgštingumui iki pasterizuojant sumažinti.“

Draudimas naudoti tam tikras medžiagas iš dalies „Aprašymas“ išbraukiamas, nes jis yra susijęs su gamybos būdu. Šis draudimas išlaikomas ir patvirtinamas aprašant visus gamybos etapus, įskaitant pieno gamybą.

Bendrojo dokumento 3.3 punktas papildomas šiomis pastraipomis:

„Sviestui „Beurre Charentes-Poitou“ gaminti naudojamas pienas, gaunamas iš geografinės vietovės, nustatytos pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 3 dalį.“

| b) | Nugriebimas |
| --- | --- |

b)

Nugriebimas

Sakinys

„Prieš perdirbant pienas pakaitinamas iki 40 °C, kad būtų galima nugriebti. “

pakeičiamas taip:

„Nugriebimo temperatūra yra 40–60 °C. Sviestą gaminant iš žalio pieno, ji negali būti didesnė nei 40 °C.“

Iš pradžių buvo nustatyta 40 °C nugriebimo temperatūra, bet ji praktikoje varijuoja, todėl tenka apibrėžti temperatūros intervalą. Dabar nugriebimo temperatūra yra nuo 40 iki 60 °C. Tokio nugriebimo temperatūros intervalo, atsižvelgiant į naudojamą įrangą, pakanka, kad iš pieno būtų galima išgauti daugiau riebalų, ir nekyla pavojaus, kad pasikeis produkto juslinės ypatybės.

Be to, įtraukiama speciali ribinė vertė, susijusi su sviesto gamyba iš žalio pieno.

Įtraukiamas šis sakinys:

„Tik pasterizuoto pieno grietinėlė prieš pasterizuojant gali būti laikoma žemesnėje nei 6 °C temperatūroje.“

Todėl draudžiama sandėliuoti iš žalio pieno pagamintą grietinėlę. Iš žalio pieno pagaminta grietinėlė yra jautrus produktas, taigi bakteriologinio stabilumo dėlei ji turi būti greitai perdirbama.

Įtraukiamas šis sakinys:

„Grietinėlės riebumas turi būti ne mažiau kaip 36 g riebalų 100 g produkto. “

Nustačius mažiausią grietinėlės riebumą, galima užtikrinti sviestui gaminti tinkamos grietinėlės kokybę.

| c) | Grietinėlės pasterizavimas |
| --- | --- |

c)

Grietinėlės pasterizavimas

Su grietinėlės pasterizavimu susijusi specifikacijos dalis keičiama siekiant aprašyti taikomą praktiką.

Sakinys

„Gauta grietinėlė pasterizuojama <...> taip pat naudoti rūgštingumą mažinančias medžiagas, dažiklius ar antioksidantus. “

pakeičiamas taip:

„Grietinėlę galima pasterizuoti. Tokiu atveju pasterizavimo temperatūra negali būti didesnė nei 96 °C, o pasterizavimo vertė turi būti ne mažesnė kaip 100 sekundžių. “

Pasterizuoti grietinėlę ir pieną nebėra privaloma, tačiau pasterizuoti leidžiama ir ši technologija specifikacijoje apibrėžiama. Dėl šių verčių grietinėlė apdorojama švelniai, išvengiant pernelyg stiprios Majaro reakcijos, dėl kurios atsirastų pervirto produkto prieskonis.

Grietinėlės inokuliavimas aptariamas atskiroje pastraipoje.

Įtraukiamas šis tekstas:

„Draudžiama naudoti dažiklius, antioksidantus ir rūgštingumą mažinančias medžiagas, skirtas grietinėlės rūgštingumui iki pasterizuojant sumažinti.

Draudžiama naudoti bet kokį grietinėlės valymo būdą, išskyrus pasterizavimą. “

Kaip minėta pirmiau, produkto aprašyme buvęs draudimas naudoti tam tikras medžiagas išbraukiamas ir perkeliamas į visų gamybos etapų, kuriuose būtina jį išlaikyti ir įtvirtinti, aprašymą.

Įtraukiamas draudimas bet kokiu būdu valyti grietinėlę, išskyrus pasterizavimą. Toks apdorojimas neatitinka taikomos praktikos ir gali turėti įtakos produkto ypatybėms.

| d) | Grietinėlės inokuliavimas |
| --- | --- |

d)

Grietinėlės inokuliavimas

Specifikacijos tekstas

„tada atvėsinama iki maždaug 12 °C temperatūros ir galiausiai inokuliuojama specifiniais fermentais. Draudžiama naudoti išrūgų grietinėlę arba užšaldytą ar greitai užšaldytą grietinėlę. <...>“

pakeičiamas taip:

„Grietinėlė atvėsinama iki ne aukštesnės nei 21 °C temperatūros ir inokuliuojama.

Draudžiama naudoti išrūgų grietinėlę arba užšaldytą ar greitai užšaldytą grietinėlę.

Nuo pieno nugriebimo iki inokuliavimo turi praeiti ne daugiau kaip 48 valandos.

Naudojamus fermentus būtinai sudaro tik rūgimo ir aromatinius junginius išskiriančių bakterijų padermės.

Jos įdedamos arba tiesiogiai, arba kaip raugas.

Draudžiama naudoti tirštiklius ar kvapiąsias medžiagas. “

Inokuliavimo etapas, iš pradžių apibendrintas kaip „etapas, kai galiausiai inokuliuojama specifiniais fermentais“, dabar aprašomas atskiroje pastraipoje. Grietinėlės inokuliavimo procesas papildomas siekiant pridėti su temperatūra ir laiku susijusias sąlygas, taip pat nurodyti leidžiamų naudoti fermentų rūšį ir draudžiamą praktiką.

Nugriebta ir (arba) pasterizuota grietinėlė atvėsinama. Patikslinama, iki kokios temperatūros grietinėlė atvėsinama, nurodant didžiausią jos ribą (≤ 21 °C). Iš tiesų nuoroda „maždaug 12 °C“ negalėjo būti laikoma siektina verte kontrolės reikmėms, be to, veiklos vykdytojų praktika skiriasi. Pasirenkant ir naudojant sviestui gaminti naudojamus pieno fermentus atsižvelgiama į įvairių perdirbėjų praktinę patirtį.

Draudimas naudoti išrūgų grietinėlę papildomas draudimu naudoti užšaldytą arba greitai užšaldytą grietinėlę.

Siekiant užtikrinti sviesto kokybę, grietinėlė turi būti inokuliuojama kuo greičiau po nugriebimo, ne vėliau kaip per 48 valandas.

| e) | Biologinis grietinėlės brandinimas |
| --- | --- |

e)

Biologinis grietinėlės brandinimas

Sakinys

„Pasibaigus privalomą trumpiausią dvylikos valandų laikotarpį trunkančiam brandinimui, ji atvėsinama, sumušamas sviestas ir supakuojamas į atskiras parduoti skirtas pakuotes. “

pakeičiamas taip:

„Grietinėlę privaloma biologiškai brandinti. Brandinimas vyksta ne trumpiau kaip 16 valandų 7–21 °C temperatūroje.“

Šis esminis sviesto gamybos etapas išlieka ir tebėra privalomas. Dėl brandinimo sviestas „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ išsiskiria iš pramoninės gamybos produkcijos ir tai nulemia jo kokybę.

Peržiūrimas grietinėlės brandinimo laikotarpis: jis pailginamas nuo 12 iki 16 valandų. Ilgesnis brandinimas yra naudingas, nes lėtas brendimas padeda atsiskleisti aromatams.

Šiuo etapu pritaikoma įvairių veiklos vykdytojų praktinė patirtis – jie išmoko kontroliuoti trukmę ir temperatūrą, atsižvelgdami į pasirinktus naudojamus fermentus ir gamybos tikslus. Biologinio brandinimo etapu ne tik vystosi fermentai ir skleidžiasi aromatai. Šiuo etapu riebalų lašeliai paruošiami sviestui mušti, o tai lemia sviesto plastiškumą. Kad šis etapas būtų sėkmingas, grietinėlės temperatūra turi būti vis keičiama: per visą brandinimą grietinėlė nebūna vienodos temperatūros. Todėl siekiant atsižvelgti į visus šiuos sviesto gamintojo praktinei patirčiai ir naudojamai įrangai būdingus temperatūros keitimo etapus būtina nustatyti 7–21 °C temperatūros intervalą. Temperatūros kontrolė leidžia reguliuoti sviesto plastiškumą.

| f) | Grietinėlės mušimas |
| --- | --- |

f)

Grietinėlės mušimas

Įtraukiama ši pastraipa:

„Atvėsinta grietinėlė mušama rankiniame mediniame, nerūdijančiojo plieno arba mechaniniame muštuve.

Kai naudojamas rankinis muštuvas, sviesto grūdeliai perplaunami. “

Šiuo etapu grietinėlė perdirbama į sviestą – susiformuoja ir nuo pasukų atsiskiria sviesto grūdeliai. Įtrauktame tekste patikslinama, kokia gali būti naudojama įranga, ir įtvirtinama tradicinė rankiniame muštuve mušamo sviesto grūdelių perplovimo praktika.

| g) | Sviesto grūdelių minkymas |
| --- | --- |

g)

Sviesto grūdelių minkymas

Įtraukiama ši pastraipa:

„Sviesto grūdeliai turi būti minkomi ne ilgiau kaip 60 minučių rankiniame muštuve arba ne ilgiau kaip 10 minučių mechaniniame muštuve.

Sviestas negali būti maišomas ar plakamas.“

Šis etapas įtraukiamas siekiant išsamiau aprašyti sviesto gamybos procesą.

Sakinys

„Į sviestą galima pridėti iki 2 proc. druskos. “

pakeičiamas taip:

„Į sviestą galima pridėti iki 2,5 g smulkios druskos 100 g produkto arba iki 3 g rupios druskos 100 g produkto. “

Norint gauti sūdytą sviestą, minkant pridedama smulkios druskos, tad ši specifikacijoje buvusi nuostata pakartojama šioje pastraipoje. Ji keičiama siekiant patikslinti dedamos druskos kiekį, išskiriant smulkią druską ir rupią druską. Keičiamas gaminant sūdytą sviestą pridedamos druskos kiekis: jis padidinamas nuo 2 iki 2,5 g/100 g (kai naudojama smulki druska) ir nustatomas 3 g/100 g kiekis (kai naudojama rupi druska). Taip siekiama išgauti sūrų sviesto skonį, kuris aiškiau skiriasi nuo nesūdyto sviesto skonio. Panašiam jusliniam rezultatui pasiekti reikia didesnio rupios druskos kiekio, nes jos kristalai svieste pasiskirsto kitaip.

Sakinys

„Minkant draudžiama pridėti pieno fermentų. “

pakeičiamas taip:

„Draudžiama kokiomis nors priemonėmis didinti sviesto neriebalinės sausosios medžiagos kiekį, visų pirma, minkymo etapu pridedant pieno fermentų. “

Draudimas naudoti tam tikras priemones paliekamas ir patvirtinamas.

Išbraukiamas šis sakinys:

„Pakuojant kilmės vietos nuoroda žymimo sviesto pH neturi būti didesnis nei 6. “

Jis perkeliamas į dalį „Aprašymas“.

Išbraukiamas šis sakinys:

„Jo fosfatazės tyrimas turi būti neigiamas. “

Fosfatazė yra pasterizavimo rodiklis, todėl, atsižvelgiant į tai, kad į specifikaciją įtraukiamos nuostatos dėl sviesto gamybos iš žalio pieno, prievolė atlikti fosfatazės tyrimą panaikinama.

| h) | Specialiosios nuostatos dėl maisto pramonei skirto sviesto |
| --- | --- |

h)

Specialiosios nuostatos dėl maisto pramonei skirto sviesto

Įtraukiama ši pastraipa:

„Tik maisto pramonei skirtas sviestas gali būti fiziškai apdorojamas taikant kontroliuojamą kristalizaciją.

Tai yra mechaninis apdorojimas ir (arba) vienas po kito einantys atšaldymo etapai, kurių tikslas yra pasiekti žemesnę nei 16 °C galutinę temperatūrą.“

Taip siekiama įtraukti leidimą fiziškai kristalizuojant apdoroti maisto pramonei skirtą sviestą. Taip siekiama įtvirtinti vietos sviesto gamintojų išplėtotą praktiką, siekiant pabrėžti mechanines „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviesto ypatybes ir jo tinkamumą sluoksniuotosios tešlos gamybai. Toks apdorojimas visiškai nekeičia sviesto skonio. Kepiniai leidžia kitaip atskleisti visas SKVN „Beurre Charentes-Poitou“ sviesto ypatybes.

Šis etapas neprivalomas. Jis taikomas ne visam sviestui.

| i) | Pakavimas |
| --- | --- |

i)

Pakavimas

Į specifikaciją įtraukiama tokia pastraipa:

„Sviestas pakuojamas 25 kg arba mažesnio svorio vienetais.

Pirmasis pakavimo tikslas – suformuoti sviestą tokia forma, kokia jis bus parduodamas. Kitas pakavimo tikslas – apsaugoti sviestą nuo jį deformuoti galinčių smūgių ir denatūruoti galinčių kvapų. Tada sviestas atvėsinamas, kad kristalizuotųsi ir įgytų aromatų ir tekstūrą.

Draudžiama užšaldyti iš žalio pieno pagamintą sviestą.

Geografinėje vietovėje gali būti užšaldomas tik jau supakuotas maisto pramonei arba eksportui skirtas sviestas.

Sviestas turi būti užšaldomas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo pagaminimo dienos. Sviestas užšaldomas po kristalizacijos – taip išsaugomos juslinės užšaldyto sviesto ypatybės.

Užšaldytas sviestas laikomas ne aukštesnėje nei –18 °C temperatūroje ne ilgiau kaip 12 mėnesių.

Jei eksportui skirtas sviestas buvo užšaldytas gabenimo reikmėms, vartotojams jis parduodamas atšildytas.“

Šiomis nuostatomis siekiama neleisti, kad pakistų sviesto „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ juslinės ypatybės.

Pakavimo nuostata paimta iš su šia nuoroda susijusio nacionalinės teisės akto. Į rengiamą SKVN specifikaciją ji nebuvo įtraukta.

Aprašomas išsaugojimo būdo – užšaldymo – naudojimas. Užšaldymas neturi įtakos sviesto juslinėms ypatybėms. Ši plačiai pieno pramonėje taikoma įprasta praktika iš tiesų pasirodė esanti naudinga išsaugant ir apsaugant juslines ypatybes. Šiuo papildymu visų pirma siekiama palengvinti didelių produkto kiekių eksportą, kuriam kitos alternatyvos tiesiog nėra. Tokiu atveju sviestas užšaldomas tik logistikos reikmėms, o galutiniam vartotojui parduotuvėse užšaldytas sviestas netiekiamas.

Dėl tų pačių priežasčių ir siekiant nuoseklumo Bendrojo dokumento 3.5 punktas papildomas šiomis pastraipomis:

„Sviestas geografinėje vietovėje pakuojamas 25 kg arba mažesnio svorio vienetais.

Pirmasis pakavimo tikslas – suformuoti sviestą tokia forma, kokia jis bus parduodamas. Kitas pakavimo tikslas – apsaugoti sviestą nuo jį deformuoti galinčių smūgių ir denatūruoti galinčių kvapų.

Tada sviestas atvėsinamas, kad kristalizuotųsi ir įgytų aromatų ir tekstūrą.

Draudžiama užšaldyti iš žalio pieno pagamintą sviestą.

Geografinėje vietovėje gali būti užšaldomas tik jau supakuotas maisto pramonei arba eksportui skirtas sviestas.

Sviestas turi būti užšaldomas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo pagaminimo dienos. Sviestas užšaldomas po kristalizacijos – taip išsaugomos juslinės užšaldyto sviesto ypatybės. Šis etapas, kurį kontroliuoja vietovės veiklos vykdytojai, leidžia užtikrinti užšaldyto sviesto juslines ypatybes ir pasirūpinti užšaldymo sąlygomis be pašalinių kvapų, kuriems sviestas yra ypač jautrus.

Užšaldytas sviestas laikomas ne aukštesnėje nei –18 °C temperatūroje ne ilgiau kaip 12 mėnesių.

Jei eksportui skirtas sviestas buvo užšaldytas gabenimo reikmėms, vartotojams jis parduodamas atšildytas. “

5.5   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Perrašomas visas specifikacijos skyrius „Ryšys su geografine vietove“ siekiant akivaizdžiau nusakyti ryšį tarp „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviesto ir jo geografinės vietovės šio ryšio iš esmės nepakeičiant.

Visų pirma atkreipiamas dėmesys į „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ ypatybes ir jų ryšį su pieninių karvių mityba, kurioje gausu kukurūzų. Tokią praktiką nulėmė vasarą šilto ir sauso regiono geografiniai ypatumai, dėl kurių pieno gamyba priklauso nuo bandai šerti skirtų javų ir pašarinių augalų auginimo.

Punkte „Geografinės vietovės ypatumai“ nurodomi geografinės vietovės gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, apibendrinami istoriniai etapai ir atkreipiamas dėmesys į konkrečią patirtį ir praktiką.

Punktas „Produkto ypatumai“ atitinka produkto aprašymą.

Galiausiai punkte „Priežastinis ryšys“ paaiškinamas gamtinių ir žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys.

Visas SKVN specifikacijos ryšio su geografine vietove tekstas pateikiamas Bendrojo dokumento 5 punkte.

5.6   Ženklinimas

Ženklinimas

Specifikacijos sakinys

„Pagal dekreto 5 straipsnį, ant pakuotės privaloma užklijuoti arba pavaizduoti ženklą, kuriame pateikiamas užrašas „Appellation d’Origine Contrôlée“ (saugoma kilmės vietos nuoroda). “

keičiamas taip:

„Be privalomų įrašų, nustatytų teisės aktuose, reglamentuojančiuose maisto produktų ženklinimą ir pateikimą, etiketėje tame pačiame regėjimo lauke nurodomas registruotasis produkto pavadinimas ir pateikiamas Europos Sąjungos SKVN simbolis.

Jei parduodamas produktas žymimas platintojo prekių ženklu, ant pakuotės aiškiai ir įskaitomai nurodomas gamybos įmonės kodas arba pavadinimas. “

Dalis „Ženklinimas“ atnaujinama siekiant atsižvelgti į nacionalinės ir Europos Sąjungos teisės aktų pokyčius.

Į Bendrojo dokumento 3.6 punktą įtraukiamas toks tekstas:

„Be privalomų įrašų, nustatytų teisės aktuose, reglamentuojančiuose maisto produktų ženklinimą ir pateikimą, etiketėje tame pačiame regėjimo lauke nurodomas registruotasis produkto pavadinimas ir pateikiamas Europos Sąjungos SKVN simbolis.

Jei parduodamas produktas žymimas platintojo prekių ženklu, ant pakuotės aiškiai ir įskaitomai nurodomas gamybos įmonės kodas arba pavadinimas.“

5.7   Kita

Kita

Valstybės narės kompetentinga tarnyba

Valstybės narės kompetentinga tarnyba

Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 nuostatas, atnaujinami valstybės narės kompetentingos tarnybos – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (pranc. „Institut national de la qualité et de l’origine“, INAO) – kontaktiniai duomenys.

Pareiškėjų grupė

Pareiškėjų grupė

Atnaujinami pareiškėjų grupės kontaktiniai duomenys, nurodomas grupės pobūdis ir įtraukiama jos sudėtis.

Produkto rūšis

Siekiant atitikti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 XI priedo nuostatas, iš dalies pakeičiama nuoroda į produkto rūšį.

Atitinkamai pakeičiamas ir Bendrasis dokumentas.

Kontrolės įstaiga

Kontrolės įstaiga

Atnaujinami oficialių įstaigų pavadinimai ir adresai. Šioje dalyje nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Taip pat nurodoma, kad sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO interneto svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Nacionaliniai reikalavimai

Nacionaliniai reikalavimai

Produkto specifikacija papildoma skyriumi „Nacionaliniai reikalavimai“. Šioje lentelėje pateikiami pagrindiniai kontroliuotini punktai, pamatinės vertės ir vertinimo metodas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

ES Nr. PDO-FR-0137-AM01 – 3.12.2020

ES Nr. PDO-FR-0137-AM01 – 3.12.2020

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

[SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.5 klasė. Aliejai ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.).

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Iš karvių pieno pagamintas „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviestas yra vienalytės, nuo kreminės iki blyškiai geltonos spalvos, subtilaus pieno kvapo, taip pat malonaus grietinėlės ir lazdynų riešutų skonio.

Jis tirpsta burnoje ir pasižymi tvirta ir kartu plastiška tekstūra, dėl to puikiai tinka sluoksniuotajai tešlai gaminti.

Sviestas gali būti nesūdytas arba sūdytas.

Sviesto pH yra ne didesnis kaip 6.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Ne visi pieninių karvių pašarai yra iš geografinės vietovės. Iš tiesų šioje vietovėje auginami plotai ne visuomet gali užtikrinti pieninėms karvėms reikiamą baltymų kiekį, tačiau iš pieno gamybos vietovės turi būti gaunama ne mažiau kaip 80 proc. viso metinio bandos davinio, kurį sudaro sausoji medžiaga.

Siekiant užtikrinti glaudų vietovės ir produkto ryšį, pieno gamybos vietovėje turi būti gaunamos šios žaliavos:

| — | pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai, šiaudai; |
| --- | --- |

—

pašarai: švieži arba konservuoti bet kokio pavidalo sveiki javų augalai, žolė, žoliniai, ankštiniai augalai, šiaudai;

| — | žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai); |
| --- | --- |

—

žali kryžmažiedžiai augalai (kopūstai, rapsai, ropės, rapsukai);

| — | šaknys ir gumbai; |
| --- | --- |

—

šaknys ir gumbai;

| — | javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus; |
| --- | --- |

—

javų grūdai, įskaitant kukurūzus ir jų produktus;

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos. |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Ne iš pieno gamybos vietovės kilusių baltyminių pašarų priedų, kurių bendras azoto kiekis sudaro > 20 proc. bendros sausosios medžiagos, kiekis ribojamas iki 1 200 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei per kalendorinius metus.

Draudžiama:

| — | naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede; |
| --- | --- |

—

naudoti karbamidą ir jo produktus, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje, 1 priede;

| — | bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus pridėtam aliejui; |
| --- | --- |

—

bandos pašaruose naudoti neperdirbtą palmių, žemės riešutų, saulėgrąžų, linų, alyvuogių ir kokosų aliejų. Tai netaikoma aliejaus likučiui pašaruose ir kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga gaminant koncentratus pridėtam aliejui;

| — | bet koks cheminis bandai skirtų pašarų apdorojimas (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku); |
| --- | --- |

—

bet koks cheminis bandai skirtų pašarų apdorojimas (visų pirma natrio šarmu ir amoniaku);

| — | naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus. |
| --- | --- |

—

naudoti iš genetiškai modifikuotų produktų pagamintus pašarus.

Kaip pašarų priedus leidžiama naudoti tik fermentus ir bakterinius inokuliantus.

Pieninės karvės dienos davinį iš sausosios medžiagos sudaro:

| — | ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus; |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 2 kg pašarų, išskyrus pašarinius kukurūzus;

| — | ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais). |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 50 proc. ir ne mažiau kaip 7 kg kukurūzų (visais pavidalais).

Ganymo laikotarpiu kukurūzų kiekis sumažinamas iki ne mažiau kaip 1,5 kg.

Jei į dienos davinį įtraukiami kryžmažiedžiai augalai (kopūstai ir rapsai, ropės, rapsukai), jų dalis negali viršyti 10 proc. sausosios medžiagos.

Toliau nurodytų pašarų papildų kiekis per kalendorinius metus negali būti didesnis nei 1 800 kg sausosios medžiagos vienai pieninei karvei:

| — | javų grūdai ir jų produktai; |
| --- | --- |

—

javų grūdai ir jų produktai;

| — | aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai; |
| --- | --- |

—

aliejinių ir ankštinių augalų sėklos ir jų produktai;

| — | mineralai ir jų produktai; |
| --- | --- |

—

mineralai ir jų produktai;

| — | vitaminai; |
| --- | --- |

—

vitaminai;

| — | fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų. |
| --- | --- |

—

fermentacijos produktai ir šalutiniai jų produktai iš mikroorganizmų.

„Beurre Charentes-Poitou“ sviestui gaminti naudojamas pienas, gaunamas iš apibrėžtos geografinės vietovės pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 3 dalį.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Pienas gaunamas ir sviestas gaminamas 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialiosios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialiosios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Sviestas pakuojamas geografinėje vietovėje, 25 kg arba mažesnio svorio vienetais.

Pirmasis pakavimo tikslas – suformuoti sviestą tokia forma, kokia jis bus parduodamas. Kitas pakavimo tikslas – apsaugoti sviestą nuo jį deformuoti galinčių smūgių ir denatūruoti galinčių kvapų.

Tada sviestas atvėsinamas, kad kristalizuotųsi ir įgytų aromatų ir tekstūrą.

Draudžiama užšaldyti iš žalio pieno pagamintą sviestą.

Geografinėje vietovėje gali būti užšaldomas tik jau supakuotas maisto pramonei arba eksportui skirtas sviestas.

Sviestas turi būti užšaldomas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo pagaminimo dienos. Sviestas užšaldomas po kristalizacijos – taip išsaugomos juslinės užšaldyto sviesto ypatybės. Šis etapas, kurį kontroliuoja vietovės veiklos vykdytojai, leidžia užtikrinti užšaldyto sviesto juslines ypatybes ir pasirūpinti, kad užšaldymo sąlygos būtų tinkamos ir kad nebūtų pašalinių kvapų, kuriems sviestas yra ypač jautrus.

Užšaldytas sviestas laikomas ne aukštesnėje nei –18 °C temperatūroje ne ilgiau kaip 12 mėnesių.

Jei eksportui skirtas sviestas buvo užšaldytas gabenimo reikmėms, vartotojams jis parduodamas atšildytas.

3.6.   Specialiosios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialiosios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be privalomų įrašų, nustatytų teisės aktuose, reglamentuojančiuose maisto produktų ženklinimą ir pateikimą, etiketėje tame pačiame regėjimo lauke nurodomas registruotasis produkto pavadinimas ir pateikiamas Europos Sąjungos SKVN simbolis.

Jei parduodamas produktas žymimas platintojo prekių ženklu, ant pakuotės aiškiai ir įskaitomai nurodomas gamybos įmonės kodas arba pavadinimas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

SKVN „Beurre Charentes-Poitou“ geografinę vietovę sudaro šie departamentai, kantonai ir komunos:

| — | visas Šarantos departamentas; |
| --- | --- |

—

visas Šarantos departamentas;

| — | visas Pajūrio Šarantos departamentas; |
| --- | --- |

—

visas Pajūrio Šarantos departamentas;

| — | Dordonės departamentas: Perigoro Ver Nontrono kantono komunos (išskyrus šias komunas: Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Saud-Lacoussière) ir Riberako kantono komunos (išskyrus šias komunas: Celles, Saint-André-de-Double, Saint-Vincent-de-Connezac), taip pat šios komunos: Brantôme en Périgord (tik deleguotosios Sen Krepen de Rišmono komunos teritorija), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Servanches; |
| --- | --- |

—

Dordonės departamentas: Perigoro Ver Nontrono kantono komunos (išskyrus šias komunas: Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière, Saint-Saud-Lacoussière) ir Riberako kantono komunos (išskyrus šias komunas: Celles, Saint-André-de-Double, Saint-Vincent-de-Connezac), taip pat šios komunos: Brantôme en Périgord (tik deleguotosios Sen Krepen de Rišmono komunos teritorija), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers, Servanches;

| — | Žirondos departamentas: Šiaurės-Žirondos kantono komunos (išskyrus šias komunas: Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genčs-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée, Virsac komunas), taip pat šios komunos: Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais, Tizac-de-Lapouyade; |
| --- | --- |

—

Žirondos departamentas: Šiaurės-Žirondos kantono komunos (išskyrus šias komunas: Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genčs-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée, Virsac komunas), taip pat šios komunos: Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais, Tizac-de-Lapouyade;

| — | Endro departamentas: šios komunos: Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaise, Tilly, Tournon-Saint-Martin; |
| --- | --- |

—

Endro departamentas: šios komunos: Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaise, Tilly, Tournon-Saint-Martin;

| — | Endro ir Luaros departamentas: Dekarto kantono komunos (išskyrus šias komunas: Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes, Vou komunas) ir Sent Mor de Tureno kantono komunos (išskyrus šias komunas: Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil, Trogues komunas); |
| --- | --- |

—

Endro ir Luaros departamentas: Dekarto kantono komunos (išskyrus šias komunas: Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes, Vou komunas) ir Sent Mor de Tureno kantono komunos (išskyrus šias komunas: Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil, Trogues komunas);

| — | Atlanto Luaros departamentas: šios komunos: Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson, Vieillevigne; |
| --- | --- |

—

Atlanto Luaros departamentas: šios komunos: Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson, Vieillevigne;

| — | Meno ir Luaros departamentas: Šolė kantono komunos, Šolė-2 kantono komunos (išskyrus šias komunas: Cernusson, Montilliers, Lys-Haut-Layon (tik šių deleguotųjų komunų: La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné et Trémont komunų, teritorija)) ir Sen Maker an Možo kantono komunos (išskyrus šias komunas: May-sur-Evre ir Sèvremoine (tik šių deleguotųjų komunų: La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges, Tillières, teritorija)), taip pat šios komunos: Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame, Saint-Macaire-du-Bois; |
| --- | --- |

—

Meno ir Luaros departamentas: Šolė kantono komunos, Šolė-2 kantono komunos (išskyrus šias komunas: Cernusson, Montilliers, Lys-Haut-Layon (tik šių deleguotųjų komunų: La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné et Trémont komunų, teritorija)) ir Sen Maker an Možo kantono komunos (išskyrus šias komunas: May-sur-Evre ir Sèvremoine (tik šių deleguotųjų komunų: La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges, Tillières, teritorija)), taip pat šios komunos: Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame, Saint-Macaire-du-Bois;

| — | visas De Sevro departamentas; |
| --- | --- |

—

visas De Sevro departamentas;

| — | visas Vandėjos departamentas; |
| --- | --- |

—

visas Vandėjos departamentas;

| — | visas Vjeno departamentas; |
| --- | --- |

—

visas Vjeno departamentas;

| — | Aukštutinio Vjeno departamentas: Šatoponsako kantono komunos (išskyrus Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac, Villefavard), Sen Žiunjeno ir Uaro ir Gartampo slėnio kantonų komunos, taip pat šios komunos: La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres, Videix. |
| --- | --- |

—

Aukštutinio Vjeno departamentas: Šatoponsako kantono komunos (išskyrus Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac, Villefavard), Sen Žiunjeno ir Uaro ir Gartampo slėnio kantonų komunos, taip pat šios komunos: La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres, Videix.

Kilmės vietos nuoroda „Beurre Charentes-Poitou“ žymimas Šarantos, Pajūrio Šarantos, De Sevro, Vandėjos ir Vjeno departamentuose esančiuose gamybos cechuose pagamintas, supakuotas ir prireikus užšaldytas sviestas.

Vietoj šios kilmės vietos nuorodos Šarantos ar Pajūrio Šarantos departamentuose pagamintas, supakuotas ir prireikus užšaldytas sviestas gali būti žymimas kilmės vietos nuoroda „Beurre des Charentes“, o De Sevro departamente pagamintas, supakuotas ir prireikus užšaldytas sviestas – kilmės vietos nuoroda „Beurre des Deux-Sèvres“.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviestas pasižymi savita, tvirta ir kartu plastiška tekstūra – tuo jis išsiskiria iš kito rinkoje parduodamo sviesto. Jis yra nuo seno vertinamas ir mėgstamas kepėjų, nes puikiai tinka sluoksniuotajai tešlai gaminti.

Tvirta ir kartu plastišką sviesto tekstūrą, konkrečiau – jo riebumą, tiesiogiai lemia pieninių karvių mityba, kurioje gausu kukurūzų. Šiame vasarą šiltame ir sausame regione gamybai naudojamas daugiausia javais ir pašariniais augalais šeriamos bandos pienas. Geografinė vietovė plyti istoriniame regione tarp Paryžiaus ir Akvitanijos baseinų viename jos pakraštyje ir Centrinio Masyvo ir Armorikos aukštumos kitame. Geografai šią vietovę dažnai įvardija kaip topografinę, geologinę ir klimato ribą. Vietovės reljefas yra gana lygus. Vyraujantį kraštovaizdį sudaro plačios lygumos ir žemos nelygios plokštikalnės, daubos ir daugiausia platūs slėniai su sąnašų nuklotais dugnais ir lėkštais šlaitais.

Pakrantėje vyraujantis tipinis jūrinis klimatas krašto gilumoje virsta netipiniu jūriniu klimatu su vasaros mėnesiais pasitaikančiomis ilgai trunkančiomis sausromis.

Šiame regione, kuris po XIX a. vynuogynus išnaikinusio vynuoginių filokserų antplūdžio tapo mišrios augalininkystės ir gyvulininkystės vietove, susiklostė labai palankios klimato sąlygos auginti kukurūzus – šios vietovės gyventojai vieni iš pirmųjų Prancūzijoje ėmė juos auginti. Kukurūzai buvo auginami pašarui ir greitai tapo viena iš svarbiausių pieninių karvių pašaro dalių. Šiandien, kaip ir seniau, gyvuliai auginami visiškai šalia žmonių, jiems po ranka. Daugiausia laiko jie praleidžia tvarte, ten yra ir šeriami.

1888 m. prie Siuržero (Pajūrio Šaranta) įsteigus pirmąją kooperatinę pieninę, prasidėjo specializuotosios sviesto gamybos plėtra. Tam buvo galima panaudoti regione gaminamą pieno produkciją. Tuomet sviestas buvo gaminamas tik iš žalio pieno. Dėl higienos sumetimų XX a. pradžioje pieno pramonėje visų produktų ir ypač sviesto gamyboje labai greitai prigijo pasterizacija. Ji leido pagerinti sviesto laikymo sąlygas, plačiai jam paplisti ir tapti pripažintam už savo gamybos vietovės ribų. Sviestas iš žalio pieno gaminamas iki šiol.

Praktinė sviesto gamintojų patirtis dar ir šiandien grindžiama biologiniu grietinėlės brandinimu. Dėl šio etapo sviesto gamyba skiriasi nuo pramoninės gamybos, jis taip pat lemia sviesto kvapo kokybę. Ši praktinė patirtis visų pirma grindžiama prie geografinėje vietovėje gauto pieno riebalų sudėties itin gerai prisitaikiusių fermentų pasirinkimu. Galiausiai pastaruoju metu išplėtotas pirmiausia kepiniams skirto sviesto kristalizavimas leidžia pagerinti sviestui būdingą plastiškumą.

Iš pradžių sviestas buvo parduodamas „Beurre Charentes-Poitou“ pavadinimu, o vėliau, struktūrizavus sektorių ir susibūrus kooperatyvams, taip pat „Beurre des Charentes“ ir „Beurre des Deux-Sèvres“ pavadinimais.

Sviestui „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ būdinga visuomet tokia pati spalva, tekstūra ir aromatai. Jis yra vienalytės, nuo kreminės iki blyškiai geltonos spalvos ir tirpsta burnoje. Sviestui būdinga tvirta ir kartu plastiška tekstūra. Būtent dėl to jis skiriasi nuo kito rinkoje parduodamo sviesto.

„Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres “ taip pat pasižymi išskirtinėmis aromatinėmis ypatybėmis – lazdynų riešutų ir šviežios grietinėlės skoniu.

Dėl pašarų, kuriais šeriamos pieninės karvės, pienas būna riebus, todėl labai tinka sviestui gaminti. Vienas iš pieno savybes lemiančių veiksnių yra ištisus metus nemažą karvių pašaro davinio dalį sudarantys kukurūzai. Tokia karvių mityba tiesiogiai lemia tvirtą ir kartu plastišką sviesto tekstūrą. Pastebėta, kad dėl pieninių karvių pašaruose esančių kukurūzų pienas būna pastovaus riebumo, taip pat jame natūraliai yra prie sviesto plastiškumo prisidedančių sočiųjų riebalų rūgščių.

Be to, dėl šios reguliuojamosios šėrimo sistemos gyvuliai vienodai šeriami ištisus metus, nesvarbu, kurioje geografinės vietovės vietoje yra ūkis. Dėl tokio mitybos stabilumo sviesto „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres “ ypatybės nekinta, o tai itin vertina ir mėgsta šio produkto vartotojai, visų pirma kepėjai. Kadangi galima kontroliuoti sviesto „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ kristalizavimąsi, jį patogu naudoti sluoksniuotajai tešlai ir kepiniams gaminti.

Svieste taip pat itin gausu laktonų – vaisiniais pokvapiais pasižyminčių aromatinių molekulių. Išraiškingų aromatų sviestas įgyja dėl labai ilgai trunkančio natūralaus grietinėlės brandėjimo – būtent šis etapas nulemia „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ sviesto aromatingumą, kuriuo jis skiriasi nuo pramoniniu būdu pagamintos produkcijos. Labai platus dėl brandinimo atsirandančių junginių spektras suteikia sviestui „Beurre Charentes-Poitou“ / „Beurre des Charentes“ / „Beurre des Deux-Sèvres“ savitų aromatų ir lazdynų riešutų bei šviežios grietinėlės skonį.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---