# Službeni list C 153/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 153 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.7. travnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 153

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.7. travnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 153/01 | Preporuka Vijeća od 5. travnja 2022. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |
| | Europska središnja banka |
| 2022/C 153/02 | Preporuka Europske središnje banke od 29. ožujka 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2022/15) | 7 |
| | MIŠLJENJA |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 153/03 | Mišljenje Vijeća od 5. travnja 2022. o imenovanju nadzornika postupovnih jamstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) | 8 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2022/C 153/01

Preporuka Vijeća od 5. travnja 2022. o ekonomskoj politici europodručja

1

Europska središnja banka

2022/C 153/02

Preporuka Europske središnje banke od 29. ožujka 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2022/15)

7

MIŠLJENJA

Vijeće Europske unije

2022/C 153/03

Mišljenje Vijeća od 5. travnja 2022. o imenovanju nadzornika postupovnih jamstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF)

8

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 153/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 153/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 153/06 | Tečajna lista eura — 6. travnja 2022. | 12 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 153/06

Tečajna lista eura — 6. travnja 2022.

12

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2022/C 153/07 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 8. prosinca 2021. podnio Héraðsdómur Reykjavíkur u predmetu Anna Bryndís Einarsdóttir protiv islandske riznice (Predmet E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Presuda Suda od 14. prosinca 2021. u predmetu E-2/21 – Norep AS protiv Haugen Gruppen AS
  (Samozaposleni trgovački zastupnici – Direktiva 86/653/EEZ – članak 1. stavak 2. – pojam trgovački zastupnik – posredovanjem pri prodaji ili kupnji robe za nalogodavca) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Presuda Suda od 14. prosinca 2021. u predmetu E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – registrirano sjedište ili mjesto poslovanja – privremena odluka – članak 3. Sporazuma o EGP-u – načelo lojalne suradnje) | 15 |

V.   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2022/C 153/07

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 8. prosinca 2021. podnio Héraðsdómur Reykjavíkur u predmetu Anna Bryndís Einarsdóttir protiv islandske riznice (Predmet E-5/21)

13

2022/C 153/08

Presuda Suda od 14. prosinca 2021. u predmetu E-2/21 – Norep AS protiv Haugen Gruppen AS
  (Samozaposleni trgovački zastupnici – Direktiva 86/653/EEZ – članak 1. stavak 2. – pojam trgovački zastupnik – posredovanjem pri prodaji ili kupnji robe za nalogodavca)

(Samozaposleni trgovački zastupnici – Direktiva 86/653/EEZ – članak 1. stavak 2. – pojam trgovački zastupnik – posredovanjem pri prodaji ili kupnji robe za nalogodavca)

14

2022/C 153/09

Presuda Suda od 14. prosinca 2021. u predmetu E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  (Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – registrirano sjedište ili mjesto poslovanja – privremena odluka – članak 3. Sporazuma o EGP-u – načelo lojalne suradnje)

(Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – registrirano sjedište ili mjesto poslovanja – privremena odluka – članak 3. Sporazuma o EGP-u – načelo lojalne suradnje)

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 5. travnja 2022.

o ekonomskoj politici europodručja

(2022/C 153/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Nakon vrlo duboke recesije 2020. gospodarstvo europodručja solidno se i brzo oporavlja. Rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u drugom tromjesečju 2021. premašio je očekivanja te se prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. očekuje da je BDP europodručja u 2021. porastao za 5,0 %. Gospodarstvo europodručja u posljednjem tromjesečju 2021. ponovno je dosegnulo razinu BDP-a prije krize. Do drugog tromjesečja 2021. BDP sedam zemalja europodručja već se vratilo na razine prije krize. Predviđa se da će godišnji BDP europodručja 2022. porasti za 4,3 %, no očekuje se da će oporavak u različitim zemljama i sektorima biti neujednačen. Domaća potražnja glavni je pokretač rasta BDP-a, a povezana je s ublažavanjem ograničenja u vezi s pandemijom bolesti COVID 19 nakon uvođenja cijepljenja, postupnim poboljšanjima na tržištima rada, povlačenjem dodatnih ušteda nastalih tijekom razdoblja ograničenja kretanja i sa snažnim rastom ulaganja zahvaljujući povoljnim uvjetima financiranja i potpori iz instrumenta za oporavak NextGenerationEU uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 (3). U skladu s preporukom države članice europodručja pojedinačno i zajednički u okviru Euroskupine poduzele su mjere kojima se osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Razina neizvjesnosti i u budućnosti će ostati visoka, a unutar i izvan Unije bit će prisutni znatni rizici, uključujući one povezane s razvojem pandemije, te će tu razinu trebati pomno pratiti. |
| --- | --- |

(1)

Nakon vrlo duboke recesije 2020. gospodarstvo europodručja solidno se i brzo oporavlja. Rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u drugom tromjesečju 2021. premašio je očekivanja te se prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. očekuje da je BDP europodručja u 2021. porastao za 5,0 %. Gospodarstvo europodručja u posljednjem tromjesečju 2021. ponovno je dosegnulo razinu BDP-a prije krize. Do drugog tromjesečja 2021. BDP sedam zemalja europodručja već se vratilo na razine prije krize. Predviđa se da će godišnji BDP europodručja 2022. porasti za 4,3 %, no očekuje se da će oporavak u različitim zemljama i sektorima biti neujednačen. Domaća potražnja glavni je pokretač rasta BDP-a, a povezana je s ublažavanjem ograničenja u vezi s pandemijom bolesti COVID 19 nakon uvođenja cijepljenja, postupnim poboljšanjima na tržištima rada, povlačenjem dodatnih ušteda nastalih tijekom razdoblja ograničenja kretanja i sa snažnim rastom ulaganja zahvaljujući povoljnim uvjetima financiranja i potpori iz instrumenta za oporavak NextGenerationEU uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 (3). U skladu s preporukom države članice europodručja pojedinačno i zajednički u okviru Euroskupine poduzele su mjere kojima se osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Razina neizvjesnosti i u budućnosti će ostati visoka, a unutar i izvan Unije bit će prisutni znatni rizici, uključujući one povezane s razvojem pandemije, te će tu razinu trebati pomno pratiti.

| (2) | Tijekom 2021. snažan rast domaće potražnje naišao je na ograničenja na strani ponude, uključujući manjak ulaznih materijala i poremećaje u logistici. Osim toga, manjak radne snage i vještina sve je veći problem u nekim sektorima i nekim državama članicama. Nakon nekoliko godina vrlo niskih stopa inflacije one su u europodručju od početka 2021. porasle, posebno zbog baznih učinaka, visokih cijena energije i uskih grla u nabavi, iz čega se može zaključiti da je to prijelazna pojava povezana s postupkom prilagodbe nakon ukidanja ograničenja kretanja. U studenome 2021. inflacija u europodručju dosegnula je 4,9 %. U skladu s gospodarskom prognozom službi Komisije iz jeseni 2021. predviđa se da će se 2022. smanjiti na 2,2 %, a 2023. na 1,4 %. |
| --- | --- |

(2)

Tijekom 2021. snažan rast domaće potražnje naišao je na ograničenja na strani ponude, uključujući manjak ulaznih materijala i poremećaje u logistici. Osim toga, manjak radne snage i vještina sve je veći problem u nekim sektorima i nekim državama članicama. Nakon nekoliko godina vrlo niskih stopa inflacije one su u europodručju od početka 2021. porasle, posebno zbog baznih učinaka, visokih cijena energije i uskih grla u nabavi, iz čega se može zaključiti da je to prijelazna pojava povezana s postupkom prilagodbe nakon ukidanja ograničenja kretanja. U studenome 2021. inflacija u europodručju dosegnula je 4,9 %. U skladu s gospodarskom prognozom službi Komisije iz jeseni 2021. predviđa se da će se 2022. smanjiti na 2,2 %, a 2023. na 1,4 %.

| (3) | U 2021. europska strategija oporavka bila je usmjerena na provedbu instrumenta NextGenerationEU i njegova najvećeg instrumenta, Mehanizma za oporavak i otpornost (Mehanizam) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Nakon pozitivnih ocjena Komisije Vijeće je do sredine studenoga 2021. odobrilo planove za oporavak i otpornost za 22 države članice, uključujući 18 zemalja europodručja. Tijekom sljedećih godina učinkovita provedba reformi i ulaganja u okviru Mehanizma imat će snažan pozitivan učinak na funkcioniranje gospodarstava država članica europodručja. Učinkovitom provedbom Mehanizma poticat će se uzlazna ekonomska i socijalna konvergencija u državama članicama europodručja na osnovi ključa za raspodjelu njegovih sredstava. Zahvaljujući Mehanizmu ujedno se ojačalo povjerenje te su se poduprli rast i makrofinancijska stabilnost, čime se uravnotežuje kombinacija politika i dopunjuju djelovanja Europske središnje banke (ESB). Osim potpore oporavku, Mehanizam ima za cilj strukturnu preobrazbu gospodarstava država članica, posebno kako bi se ostvarile zelena i digitalna tranzicija. Koherentnim ulaganjima i reformama u okviru Mehanizma te upotrebom fondova kohezijske politike nastoji se pojačati otpornost europodručja na buduće šokove, trajno povećati potencijalna proizvodnja, podupirati zapošljavanje i svladavati društvene izazove. Nadalje, dužničkim instrumentima denominiranim u eurima koje Unija izdaje radi financiranja Mehanizama povećat će se dubina i likvidnost europskih tržišta kapitala te doprinijeti jačanju eura kao međunarodne valute. Zahvaljujući izdavanju zelenih obveznica u okviru instrumenta NextGenerationEU dodatno će se doprinijeti promicanju održivih ulaganja. |
| --- | --- |

(3)

U 2021. europska strategija oporavka bila je usmjerena na provedbu instrumenta NextGenerationEU i njegova najvećeg instrumenta, Mehanizma za oporavak i otpornost (Mehanizam) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Nakon pozitivnih ocjena Komisije Vijeće je do sredine studenoga 2021. odobrilo planove za oporavak i otpornost za 22 države članice, uključujući 18 zemalja europodručja. Tijekom sljedećih godina učinkovita provedba reformi i ulaganja u okviru Mehanizma imat će snažan pozitivan učinak na funkcioniranje gospodarstava država članica europodručja. Učinkovitom provedbom Mehanizma poticat će se uzlazna ekonomska i socijalna konvergencija u državama članicama europodručja na osnovi ključa za raspodjelu njegovih sredstava. Zahvaljujući Mehanizmu ujedno se ojačalo povjerenje te su se poduprli rast i makrofinancijska stabilnost, čime se uravnotežuje kombinacija politika i dopunjuju djelovanja Europske središnje banke (ESB). Osim potpore oporavku, Mehanizam ima za cilj strukturnu preobrazbu gospodarstava država članica, posebno kako bi se ostvarile zelena i digitalna tranzicija. Koherentnim ulaganjima i reformama u okviru Mehanizma te upotrebom fondova kohezijske politike nastoji se pojačati otpornost europodručja na buduće šokove, trajno povećati potencijalna proizvodnja, podupirati zapošljavanje i svladavati društvene izazove. Nadalje, dužničkim instrumentima denominiranim u eurima koje Unija izdaje radi financiranja Mehanizama povećat će se dubina i likvidnost europskih tržišta kapitala te doprinijeti jačanju eura kao međunarodne valute. Zahvaljujući izdavanju zelenih obveznica u okviru instrumenta NextGenerationEU dodatno će se doprinijeti promicanju održivih ulaganja.

| (4) | Provedbom reformi i ulaganja iz planova za oporavak i otpornost omogućit će se isplata sredstava iz Mehanizma i učinkovito doprinijeti ostvarenju prioriteta politike europodručja, što uključuje one iz Preporuke Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja (5). Takva provedba će se, među ostalim, odnositi na jačanje nacionalnih institucijskih okvira, podupiranje visokokvalitetnih javnih ulaganja i mjere politike za potporu socijalnoj koheziji te pravednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji. Takvom provedbom trebalo bi doprinijeti osiguravanju održivog i uključivog oporavka, očuvanju potencijala rasta i jačanju otpornosti. Navedeno je u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenom „Godišnji pregled održivog rasta 2022.” i četirima dimenzijama konkurentne održivosti, a to su održivost okoliša, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost. |
| --- | --- |

(4)

Provedbom reformi i ulaganja iz planova za oporavak i otpornost omogućit će se isplata sredstava iz Mehanizma i učinkovito doprinijeti ostvarenju prioriteta politike europodručja, što uključuje one iz Preporuke Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja (5). Takva provedba će se, među ostalim, odnositi na jačanje nacionalnih institucijskih okvira, podupiranje visokokvalitetnih javnih ulaganja i mjere politike za potporu socijalnoj koheziji te pravednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji. Takvom provedbom trebalo bi doprinijeti osiguravanju održivog i uključivog oporavka, očuvanju potencijala rasta i jačanju otpornosti. Navedeno je u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenom „Godišnji pregled održivog rasta 2022.” i četirima dimenzijama konkurentne održivosti, a to su održivost okoliša, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost.

| (5) | Odgovarajuće potporne i uzajamno osnažujuće ekonomske politike osigurale su učinkovitu makroekonomsku stabilizaciju i ograničile učinak na ishode na tržištu rada ublažavanjem rizika od dugoročnih štetnih posljedica i podupiranjem brzoga gospodarskog oporavka. Dobra kombinacija monetarne i fiskalne politike, zajedno sa strukturnim reformama i financijskim politikama, i dalje će biti ključna za pravilno funkcioniranje europodručja, uz potpuno poštovanje uloga država članica i institucija u skladu s Ugovorom. |
| --- | --- |

(5)

Odgovarajuće potporne i uzajamno osnažujuće ekonomske politike osigurale su učinkovitu makroekonomsku stabilizaciju i ograničile učinak na ishode na tržištu rada ublažavanjem rizika od dugoročnih štetnih posljedica i podupiranjem brzoga gospodarskog oporavka. Dobra kombinacija monetarne i fiskalne politike, zajedno sa strukturnim reformama i financijskim politikama, i dalje će biti ključna za pravilno funkcioniranje europodručja, uz potpuno poštovanje uloga država članica i institucija u skladu s Ugovorom.

| (6) | Mjere monetarne politike ESB-a usmjerene su na osiguravanje neometanog funkcioniranja različitih segmenata financijskog tržišta i zaštitu kanala monetarne transmisije te, u konačnici, zaštitu srednjoročne stabilnosti cijena. U srpnju 2021. ESB je objavio svoju novu strategiju monetarne politike kojom se uvodi simetrična ciljna inflacija od 2 % u srednjoročnom razdoblju. Upravno vijeće ESB-a također je potvrdilo da je utvrđivanje kamatnih stopa ESB-a i dalje njegov primarni instrument monetarne politike. U listopadu 2021. ESB je pokrenuo dvogodišnju fazu istraživanja u vezi s mogućim izdavanjem digitalnog eura. Za stvaranje digitalnog eura bila bi potrebna intervencija zakonodavaca Unije, a Komisija namjerava podnijeti zakonodavni prijedlog na temelju članka 133. Ugovora. Ovisno o njezinu dizajnu, takvom digitalnom valutom središnje banke moglo bi se, među ostalim, osigurati opskrbu javnim novcem u digitalnom obliku, poduprijeti digitalizaciju europskoga gospodarstva i aktivno poticati inovacije u plaćanjima malih vrijednosti. Osim toga, moglo bi se doprinijeti jačanju međunarodne uloge eura i otvorene strateške autonomije Unije. |
| --- | --- |

(6)

Mjere monetarne politike ESB-a usmjerene su na osiguravanje neometanog funkcioniranja različitih segmenata financijskog tržišta i zaštitu kanala monetarne transmisije te, u konačnici, zaštitu srednjoročne stabilnosti cijena. U srpnju 2021. ESB je objavio svoju novu strategiju monetarne politike kojom se uvodi simetrična ciljna inflacija od 2 % u srednjoročnom razdoblju. Upravno vijeće ESB-a također je potvrdilo da je utvrđivanje kamatnih stopa ESB-a i dalje njegov primarni instrument monetarne politike. U listopadu 2021. ESB je pokrenuo dvogodišnju fazu istraživanja u vezi s mogućim izdavanjem digitalnog eura. Za stvaranje digitalnog eura bila bi potrebna intervencija zakonodavaca Unije, a Komisija namjerava podnijeti zakonodavni prijedlog na temelju članka 133. Ugovora. Ovisno o njezinu dizajnu, takvom digitalnom valutom središnje banke moglo bi se, među ostalim, osigurati opskrbu javnim novcem u digitalnom obliku, poduprijeti digitalizaciju europskoga gospodarstva i aktivno poticati inovacije u plaćanjima malih vrijednosti. Osim toga, moglo bi se doprinijeti jačanju međunarodne uloge eura i otvorene strateške autonomije Unije.

| (7) | Komisija je 19. listopada 2021. donijela Komunikaciju naslovljenu „Gospodarstvo EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19: implikacije za gospodarsko upravljanje” i time ponovno pokrenula raspravu o preispitivanju gospodarskog upravljanja kako bi došla do širokog konsenzusa o tome kako poboljšati okvir gospodarskog upravljanja, ukloniti makroekonomske neravnoteže i odgovoriti na fiskalne izazove na način kojim se potiču tranzicija i rast, uzimajući u obzir pouke izvučene iz krize uzrokovane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. listopada 2021. donijela Komunikaciju naslovljenu „Gospodarstvo EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19: implikacije za gospodarsko upravljanje” i time ponovno pokrenula raspravu o preispitivanju gospodarskog upravljanja kako bi došla do širokog konsenzusa o tome kako poboljšati okvir gospodarskog upravljanja, ukloniti makroekonomske neravnoteže i odgovoriti na fiskalne izazove na način kojim se potiču tranzicija i rast, uzimajući u obzir pouke izvučene iz krize uzrokovane bolešću COVID-19.

| (8) | Predviđalo se da će 2021. deficit opće države u europodručju u cjelini dosegnuti 7,1 % BDP-a, ali da će se 2022. smanjiti na 3,9 %. Prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. predviđalo se da će fiskalna politika europodručja i dalje biti poticajna 2021., s ekspanzijom većom od 1,75 % BDP-a, te 2022., s ekspanzijom od oko 1 % BDP-a. Javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i na razini Unije u 2022. doprinijet će tom poticajnom smjeru politike. Od studenoga 2021. provedbom 18 nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica europodručja koje je Vijeće do tada odobrilo treba se osigurati opsežna financijska potpora državama članicama europodručja u iznosu do 262 milijarde EUR u obliku bespovratnih sredstava i 139 milijardi EUR u obliku zajmova u razdoblju do 2026. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika, uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu, ključna je za učinkovit odgovor na gospodarski šok uzrokovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Iako će opća klauzula o odstupanju ostati aktivna u 2022., očekuje se da će se deaktivirati od 2023. Kako gospodarski oporavak napreduje, fiskalna politika preusmjerava se s privremenih hitnih mjera na ciljane mjere potpore oporavku. Povećanje udjela javnog duga u BDP-u s 85,5 % BDP-a 2019. na 100 % BDP-a 2021. odraz je kombiniranih učinaka smanjenja proizvodnje i nužnog odgovora politike na vrlo velik šok uzrokovan bolešću COVID-19. Međutim, s obzirom na to da su udjeli duga u BDP-u u nekim državama članicama europodručja bili visoki i prije tog šoka, cilj politike bit će postupno, trajno i za rast poticajno smanjenje duga u velikom dijelu europodručja. |
| --- | --- |

(8)

Predviđalo se da će 2021. deficit opće države u europodručju u cjelini dosegnuti 7,1 % BDP-a, ali da će se 2022. smanjiti na 3,9 %. Prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. predviđalo se da će fiskalna politika europodručja i dalje biti poticajna 2021., s ekspanzijom većom od 1,75 % BDP-a, te 2022., s ekspanzijom od oko 1 % BDP-a. Javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i na razini Unije u 2022. doprinijet će tom poticajnom smjeru politike. Od studenoga 2021. provedbom 18 nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica europodručja koje je Vijeće do tada odobrilo treba se osigurati opsežna financijska potpora državama članicama europodručja u iznosu do 262 milijarde EUR u obliku bespovratnih sredstava i 139 milijardi EUR u obliku zajmova u razdoblju do 2026. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika, uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu, ključna je za učinkovit odgovor na gospodarski šok uzrokovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Iako će opća klauzula o odstupanju ostati aktivna u 2022., očekuje se da će se deaktivirati od 2023. Kako gospodarski oporavak napreduje, fiskalna politika preusmjerava se s privremenih hitnih mjera na ciljane mjere potpore oporavku. Povećanje udjela javnog duga u BDP-u s 85,5 % BDP-a 2019. na 100 % BDP-a 2021. odraz je kombiniranih učinaka smanjenja proizvodnje i nužnog odgovora politike na vrlo velik šok uzrokovan bolešću COVID-19. Međutim, s obzirom na to da su udjeli duga u BDP-u u nekim državama članicama europodručja bili visoki i prije tog šoka, cilj politike bit će postupno, trajno i za rast poticajno smanjenje duga u velikom dijelu europodručja.

| (9) | U tom kontekstu, čini se da je osobito važno poboljšati sastav javnih financija, među ostalim promicanjem ulaganja, poboljšanjem kvalitete proračunskih mjera i osiguravanjem srednjoročne i dugoročne fiskalne održivosti, među ostalim imajući u vidu klimatske promjene te zelenu i digitalnu tranziciju. Zelenim proračunom, preispitivanjem potrošnje, funkcionalnim programima upravljanja javnim ulaganjima i učinkovitim okvirima javne nabave mogu se poboljšati transparentnost i učinkovitost javnih financija te stvoriti fiskalni prostor za dodatna javna ulaganja. Reforme za učinkovitiju i pravedniju politiku prihoda postale su još važnije u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Porezni sustavi u europodručju mogu postati poticajniji za rast i prihvatljiviji za okoliš, posebno otklanjanjem poremećaja i smanjivanjem poreznog opterećenja rada, koje je u većini država članica europodručja i dalje visoko. Mjere kojima se odgovara na agresivno porezno planiranje, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza mogu učiniti porezne sustave učinkovitijima i pravednijima te istodobno podupirati oporavak i povećanje prihoda. Porezni se okvir zbog globalizacije mora prilagoditi sve digitaliziranijem gospodarstvu. U sklopu Uključivog okvira Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i skupine G-20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti postignut je dogovor o reformi globalnog oporezivanja kako bi se odgovorilo na porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva i ograničilo štetnu poreznu konkurenciju. |
| --- | --- |

(9)

U tom kontekstu, čini se da je osobito važno poboljšati sastav javnih financija, među ostalim promicanjem ulaganja, poboljšanjem kvalitete proračunskih mjera i osiguravanjem srednjoročne i dugoročne fiskalne održivosti, među ostalim imajući u vidu klimatske promjene te zelenu i digitalnu tranziciju. Zelenim proračunom, preispitivanjem potrošnje, funkcionalnim programima upravljanja javnim ulaganjima i učinkovitim okvirima javne nabave mogu se poboljšati transparentnost i učinkovitost javnih financija te stvoriti fiskalni prostor za dodatna javna ulaganja. Reforme za učinkovitiju i pravedniju politiku prihoda postale su još važnije u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Porezni sustavi u europodručju mogu postati poticajniji za rast i prihvatljiviji za okoliš, posebno otklanjanjem poremećaja i smanjivanjem poreznog opterećenja rada, koje je u većini država članica europodručja i dalje visoko. Mjere kojima se odgovara na agresivno porezno planiranje, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza mogu učiniti porezne sustave učinkovitijima i pravednijima te istodobno podupirati oporavak i povećanje prihoda. Porezni se okvir zbog globalizacije mora prilagoditi sve digitaliziranijem gospodarstvu. U sklopu Uključivog okvira Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i skupine G-20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti postignut je dogovor o reformi globalnog oporezivanja kako bi se odgovorilo na porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva i ograničilo štetnu poreznu konkurenciju.

| (10) | Brz i odlučan odgovor politika na nacionalnoj razini i razini Unije, među ostalim putem instrumenta NextGenerationEU, učinkovito je ublažio posljedice krize na kućanstva i poduzeća. Zahvaljujući tom koordiniranom djelovanju razlike su manje od prvotnih prognoza, a dugoročne su štetne posljedice ublažene. Potpora politike, među ostalim u okviru programâ skraćenog radnog vremena i drugih mjera za očuvanje radnih mjesta, pomogla je da poduzeća ostanu aktivna tijekom krize te je ograničila rast stope nezaposlenosti i smanjenje raspoloživog dohotka. Iako u porastu, stope nesolventnosti u 2021. i dalje su bile ograničene unatoč postupnom ukidanju mjera potpore. I na tržištima rada bilježi se postupno poboljšanje; stopa zaposlenosti u drugom tromjesečju 2021. povećala se na 72,1 %, što je blizu najvišoj razini od 72,9 % zabilježenoj prije izbijanja bolesti COVID-19, u četvrtom tromjesečju 2019. Ubrzano uvođenje digitalne tehnologije tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi imati pozitivan učinak na produktivnost, ako se održi. Međutim, ta kriza imala je znatne teritorijalne, sektorske i distribucijske posljedice, zbog čega će se morati provesti preraspodjele unutar zemalja i sektora te među njima, uz znatne troškove tranzicije za radnike i poduzeća. |
| --- | --- |

(10)

Brz i odlučan odgovor politika na nacionalnoj razini i razini Unije, među ostalim putem instrumenta NextGenerationEU, učinkovito je ublažio posljedice krize na kućanstva i poduzeća. Zahvaljujući tom koordiniranom djelovanju razlike su manje od prvotnih prognoza, a dugoročne su štetne posljedice ublažene. Potpora politike, među ostalim u okviru programâ skraćenog radnog vremena i drugih mjera za očuvanje radnih mjesta, pomogla je da poduzeća ostanu aktivna tijekom krize te je ograničila rast stope nezaposlenosti i smanjenje raspoloživog dohotka. Iako u porastu, stope nesolventnosti u 2021. i dalje su bile ograničene unatoč postupnom ukidanju mjera potpore. I na tržištima rada bilježi se postupno poboljšanje; stopa zaposlenosti u drugom tromjesečju 2021. povećala se na 72,1 %, što je blizu najvišoj razini od 72,9 % zabilježenoj prije izbijanja bolesti COVID-19, u četvrtom tromjesečju 2019. Ubrzano uvođenje digitalne tehnologije tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi imati pozitivan učinak na produktivnost, ako se održi. Međutim, ta kriza imala je znatne teritorijalne, sektorske i distribucijske posljedice, zbog čega će se morati provesti preraspodjele unutar zemalja i sektora te među njima, uz znatne troškove tranzicije za radnike i poduzeća.

| (11) | Iako je rast stečaja dosad bio ograničen, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoga su poduzeća imala slabije bilance, što bi moglo ograničiti njihovu sposobnost financiranja projekata ulaganja u kratkom roku i ugroziti njihovu sposobnost otplate. Kako oporavak napreduje, potporu bi trebalo postupno ukinuti i preciznije usmjeriti. Manjom uporabom dužničkih instrumenata ograničile bi se nepredviđene obveze i doprinijelo očuvanju ulagačkih kapaciteta poduzeća. Pri pravodobnom povlačenju mjera potpore politike mora se osigurati podupiranje ulaganja i zapošljavanja te izbjegavanje propadanja održivih poduzeća, a da se pritom ne ometa uredan izlazak neodrživih poduzeća u srednjoročnom razdoblju. U tom je kontekstu ključno poboljšati pristup financiranju za poduzeća, ojačati njihove bilance i povećati kapacitet i učinkovitost okvirâ za nesolventnost. Nacionalni sustavi za nesolventnost znatno se razlikuju na razini europodručja te će biti potrebne mjere za povećanje kapaciteta kako bi se omogućio učinkovit administrativni i pravosudni sustav. Poboljšanjem okvirâ za nesolventnost može se doprinijeti i zdravijim bilancama u bankarskom sektoru, što će imati pozitivan učinak na ponudu kredita. Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o restrukturiranju i nesolventnosti, kojom se u državama članicama nastoje uvesti minimalni standardi o preventivnom restrukturiranju i otpustu duga za poduzetnike, treba se prenijeti u nacionalno pravo do 17. srpnja 2022. Nadalje, integracija tržišta kapitala Unije ključna je kako bi se poduzećima osigurali alternativni izvori financiranja kao dopuna bankovnom kreditiranju. Razvitkom unije tržišta kapitala može se poboljšati pristup financiranju za poduzeća europodručja, mobilizirati dugoročna ulaganja u nove i zelene tehnologije i infrastrukturu, promicati vlasnička ulaganja i ukloniti prekogranične prepreke ulaganjima, među ostalim usklađivanjem određenih aspekata materijalnog prava o postupcima u slučaju nesolventnosti. |
| --- | --- |

(11)

Iako je rast stečaja dosad bio ograničen, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoga su poduzeća imala slabije bilance, što bi moglo ograničiti njihovu sposobnost financiranja projekata ulaganja u kratkom roku i ugroziti njihovu sposobnost otplate. Kako oporavak napreduje, potporu bi trebalo postupno ukinuti i preciznije usmjeriti. Manjom uporabom dužničkih instrumenata ograničile bi se nepredviđene obveze i doprinijelo očuvanju ulagačkih kapaciteta poduzeća. Pri pravodobnom povlačenju mjera potpore politike mora se osigurati podupiranje ulaganja i zapošljavanja te izbjegavanje propadanja održivih poduzeća, a da se pritom ne ometa uredan izlazak neodrživih poduzeća u srednjoročnom razdoblju. U tom je kontekstu ključno poboljšati pristup financiranju za poduzeća, ojačati njihove bilance i povećati kapacitet i učinkovitost okvirâ za nesolventnost. Nacionalni sustavi za nesolventnost znatno se razlikuju na razini europodručja te će biti potrebne mjere za povećanje kapaciteta kako bi se omogućio učinkovit administrativni i pravosudni sustav. Poboljšanjem okvirâ za nesolventnost može se doprinijeti i zdravijim bilancama u bankarskom sektoru, što će imati pozitivan učinak na ponudu kredita. Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o restrukturiranju i nesolventnosti, kojom se u državama članicama nastoje uvesti minimalni standardi o preventivnom restrukturiranju i otpustu duga za poduzetnike, treba se prenijeti u nacionalno pravo do 17. srpnja 2022. Nadalje, integracija tržišta kapitala Unije ključna je kako bi se poduzećima osigurali alternativni izvori financiranja kao dopuna bankovnom kreditiranju. Razvitkom unije tržišta kapitala može se poboljšati pristup financiranju za poduzeća europodručja, mobilizirati dugoročna ulaganja u nove i zelene tehnologije i infrastrukturu, promicati vlasnička ulaganja i ukloniti prekogranične prepreke ulaganjima, među ostalim usklađivanjem određenih aspekata materijalnog prava o postupcima u slučaju nesolventnosti.

| (12) | Iako se zaposlenost brzo oporavlja, očekuje se da će neki sektori te određene kategorije radnika i regije dugotrajno biti pod utjecajem krize uzrokovane bolešću COVID-19 i snažnog pritiska za ozelenjivanje gospodarstva i ubrzavanje digitalizacije. Posebno su pogođeni mladi te niskokvalificirane osobe i osobe migrantskog podrijetla. Nova radna mjesta koja se otvaraju mogla bi se razlikovati od onih radnih mjesta koja su izgubljena zbog te krize. Određene skupine, uključujući žene, i dalje nailaze na strukturne izazove u integraciji na tržište rada. Uska grla u lancu opskrbe i porast cijena energije mogli bi usporiti oporavak zaposlenosti u određenim sektorima. Mjere politike kojima se olakšavaju prelasci s jednog radnog mjesta na drugo i reintegracija na tržište rada stoga će biti ključne za potporu prilagodbi i ublažavanje socijalnih učinaka, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju. Komisija je iznijela Preporuku (EU) 2021/402 (7) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, u kojoj se države članice poziva da izrade koherentne pakete politika u kojima se kombiniraju mjere usmjerene na nadoknađivanje manjka vještina i pomoć pojedincima da se uspješno nose sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Takvi bi se paketi sastojali od triju komponenata, a to su: i. vremenski ograničeni i dobro osmišljeni poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike, ii. mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju povezane s potrebama na tržištu rada te iii. poboljšana potpora službama za zapošljavanje. U međuvremenu je za kohezivnost u europodručju socijalna zaštita i dalje od temeljne važnosti s obzirom na zdravstvenu i gospodarsku krizu te kako bi se osigurala pravedna zelena i digitalna tranzicija. Europski stup socijalnih prava i dalje služi kao orijentir za zapošljavanje, vještine i mjere socijalne politike kojima se potiču uzlazna gospodarska i socijalna konvergencija te bolji radni i životni uvjeti u državama članicama. Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je donesen u ožujku 2021., utvrđena su tri glavna cilja Unije u vezi s i. zapošljavanjem, ii. obrazovanjem odraslih i iii. smanjenjem siromaštva do 2030., kojima će doprinijeti relevantne mjere politike. Čelnici Unije pozdravili su te ciljeve na socijalnom samitu u Portu 8. svibnja 2021. i na sastanku Europskog vijeća 24. i 25. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(12)

Iako se zaposlenost brzo oporavlja, očekuje se da će neki sektori te određene kategorije radnika i regije dugotrajno biti pod utjecajem krize uzrokovane bolešću COVID-19 i snažnog pritiska za ozelenjivanje gospodarstva i ubrzavanje digitalizacije. Posebno su pogođeni mladi te niskokvalificirane osobe i osobe migrantskog podrijetla. Nova radna mjesta koja se otvaraju mogla bi se razlikovati od onih radnih mjesta koja su izgubljena zbog te krize. Određene skupine, uključujući žene, i dalje nailaze na strukturne izazove u integraciji na tržište rada. Uska grla u lancu opskrbe i porast cijena energije mogli bi usporiti oporavak zaposlenosti u određenim sektorima. Mjere politike kojima se olakšavaju prelasci s jednog radnog mjesta na drugo i reintegracija na tržište rada stoga će biti ključne za potporu prilagodbi i ublažavanje socijalnih učinaka, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju. Komisija je iznijela Preporuku (EU) 2021/402 (7) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, u kojoj se države članice poziva da izrade koherentne pakete politika u kojima se kombiniraju mjere usmjerene na nadoknađivanje manjka vještina i pomoć pojedincima da se uspješno nose sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Takvi bi se paketi sastojali od triju komponenata, a to su: i. vremenski ograničeni i dobro osmišljeni poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike, ii. mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju povezane s potrebama na tržištu rada te iii. poboljšana potpora službama za zapošljavanje. U međuvremenu je za kohezivnost u europodručju socijalna zaštita i dalje od temeljne važnosti s obzirom na zdravstvenu i gospodarsku krizu te kako bi se osigurala pravedna zelena i digitalna tranzicija. Europski stup socijalnih prava i dalje služi kao orijentir za zapošljavanje, vještine i mjere socijalne politike kojima se potiču uzlazna gospodarska i socijalna konvergencija te bolji radni i životni uvjeti u državama članicama. Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je donesen u ožujku 2021., utvrđena su tri glavna cilja Unije u vezi s i. zapošljavanjem, ii. obrazovanjem odraslih i iii. smanjenjem siromaštva do 2030., kojima će doprinijeti relevantne mjere politike. Čelnici Unije pozdravili su te ciljeve na socijalnom samitu u Portu 8. svibnja 2021. i na sastanku Europskog vijeća 24. i 25. lipnja 2021.

| (13) | Države članice osmislile su ambiciozne planove reformi i ulaganja koji će imati financijsku potporu i potporu politike Mehanizma te je njihova provedba iznimno važna. Kako bi se osigurala brza apsorpcija povezanih sredstava, bit će ključno povećati kvalitetu institucija, posebno jačanjem administrativnih kapaciteta, izbjegavajući pritom udvostručivanje i preklapanje s drugim instrumentima Unije. Države članice mogu poboljšati okvirne uvjete za privatna ulaganja poboljšanjem poslovnog okružja. Za osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta bit će ključno zaštititi i ojačati otpornost lanca opskrbe na jedinstvenom tržištu otkrivanjem i uklanjanjem nedostataka i uskih grla u opskrbi, uz otvorena tržišta, konvergenciju standarda i veću diversifikaciju, kružnost i učinkovitost resursa. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na nastavak integracije jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta. |
| --- | --- |

(13)

Države članice osmislile su ambiciozne planove reformi i ulaganja koji će imati financijsku potporu i potporu politike Mehanizma te je njihova provedba iznimno važna. Kako bi se osigurala brza apsorpcija povezanih sredstava, bit će ključno povećati kvalitetu institucija, posebno jačanjem administrativnih kapaciteta, izbjegavajući pritom udvostručivanje i preklapanje s drugim instrumentima Unije. Države članice mogu poboljšati okvirne uvjete za privatna ulaganja poboljšanjem poslovnog okružja. Za osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta bit će ključno zaštititi i ojačati otpornost lanca opskrbe na jedinstvenom tržištu otkrivanjem i uklanjanjem nedostataka i uskih grla u opskrbi, uz otvorena tržišta, konvergenciju standarda i veću diversifikaciju, kružnost i učinkovitost resursa. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na nastavak integracije jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta.

| (14) | Zahvaljujući prethodnim reformama bankarski sektor pokazao je opću otpornost na ozbiljni gospodarski stres. Opsežna potpora politike tijekom najniže točke krize i solidan oporavak u 2021. umanjili su zabrinutost zbog slabijih korporativnih bilanci. Međutim, postoji mogućnost da u bankama europodručja dođe do pogoršanja kvalitete imovine. Kako bi se očuvala stabilnost bankarskog sektora i njegova sposobnost financiranja gospodarskog oporavka, važni su pravodobno praćenje rizikâ, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima, kao i veća profitabilnost i čvrst regulatorni okvir. |
| --- | --- |

(14)

Zahvaljujući prethodnim reformama bankarski sektor pokazao je opću otpornost na ozbiljni gospodarski stres. Opsežna potpora politike tijekom najniže točke krize i solidan oporavak u 2021. umanjili su zabrinutost zbog slabijih korporativnih bilanci. Međutim, postoji mogućnost da u bankama europodručja dođe do pogoršanja kvalitete imovine. Kako bi se očuvala stabilnost bankarskog sektora i njegova sposobnost financiranja gospodarskog oporavka, važni su pravodobno praćenje rizikâ, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima, kao i veća profitabilnost i čvrst regulatorni okvir.

| (15) | Gospodarska veličina i integracija europodručja te mjere poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 djelovale su kao stabilizacijski čimbenici na svjetskoj razini tijekom te krize. S obzirom na međupovezanost gospodarstava, države članice europodručja u narednim će godinama trebati provesti dogovorena ulaganja i reforme kako bi iz krize izašle jače te istodobno dalje produbljivati EMU kako bi on postao otporniji na buduće šokove i snažniji na međunarodnoj razini. Kretanja u naprednim tržišnim gospodarstvima i tržišnim gospodarstvima u usponu imaju izravne posljedice na europodručje putem niza kanala, među ostalim u pogledu zdravstvene politike i politike cijepljenja, kretanja monetarne politike, financijskih tokova, globalnih lanaca vrijednosti i trgovine. Ograničenja u globalnim lancima opskrbe koja su se pojavila nakon početka oporavka još su jedan dokaz sve veće globalne gospodarske međupovezanosti. U međuvremenu, suficit tekućeg računa europodručja nastavio se postupno smanjivati te je 2020. dosegnuo razinu blizu onoj na koju su upućivali temeljni pokazatelji. Međutim, predviđa se da će u razdoblju od 2020. do 2023. porasti s 2,6 % na 3,4 %. Jačanjem međunarodne uloge eura, koji je posljednjih godina bio uglavnom stabilan, među ostalim razvojem digitalnog eura, mogla bi se povećati gospodarska i financijska autonomija europodručja i Unije te poboljšati globalna financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(15)

Gospodarska veličina i integracija europodručja te mjere poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 djelovale su kao stabilizacijski čimbenici na svjetskoj razini tijekom te krize. S obzirom na međupovezanost gospodarstava, države članice europodručja u narednim će godinama trebati provesti dogovorena ulaganja i reforme kako bi iz krize izašle jače te istodobno dalje produbljivati EMU kako bi on postao otporniji na buduće šokove i snažniji na međunarodnoj razini. Kretanja u naprednim tržišnim gospodarstvima i tržišnim gospodarstvima u usponu imaju izravne posljedice na europodručje putem niza kanala, među ostalim u pogledu zdravstvene politike i politike cijepljenja, kretanja monetarne politike, financijskih tokova, globalnih lanaca vrijednosti i trgovine. Ograničenja u globalnim lancima opskrbe koja su se pojavila nakon početka oporavka još su jedan dokaz sve veće globalne gospodarske međupovezanosti. U međuvremenu, suficit tekućeg računa europodručja nastavio se postupno smanjivati te je 2020. dosegnuo razinu blizu onoj na koju su upućivali temeljni pokazatelji. Međutim, predviđa se da će u razdoblju od 2020. do 2023. porasti s 2,6 % na 3,4 %. Jačanjem međunarodne uloge eura, koji je posljednjih godina bio uglavnom stabilan, među ostalim razvojem digitalnog eura, mogla bi se povećati gospodarska i financijska autonomija europodručja i Unije te poboljšati globalna financijska stabilnost.

| (16) | Produbljivanje EMU-a i dalje je ključno. Bankovna unija i unija tržišta kapitala projekti su koji se uzajamno podupiru i čija je svrha promicanje rasta, zaštita financijske stabilnosti i podupiranje istinskog EMU-a. Uklanjanjem preostalih nedostataka dodatno bi se povećala stabilnost i otpornost europodručja, doprinijelo napretku gospodarstava europodručja te ojačala međunarodna uloga eura. Dovršetak bankovne unije, uz pravodobnu ratifikaciju sporazumâ o izmjeni Ugovora o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma (8) te Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond, sastavljenog u Bruxellesu 21. svibnja 2014, kao i dovršetak unije tržišta kapitala, i dalje su od ključne važnosti. Tim dovršetkom će se poduprijeti i zelena i digitalna tranzicija, za koje su potrebna znatna ulaganja. Na sastanku na vrhu država europodručja održanom 25. lipnja 2021. ponovno je naglašena predanost dovršetku bankovne unije, a Euroskupina u uključivom sastavu pozvana je da bez odgode i konsenzusom postigne dogovor o postupnom planu rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim neriješenim elementima. Na tom sastanku pozvalo se i na brzu provedbu Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020., utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, u skladu s prioritetima utvrđenima u zaključcima Vijeća od 3. prosinca 2020. o tom akcijskom planu. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na dovršetak EMU-a i jačanje međunarodne uloge eura, |
| --- | --- |

(16)

Produbljivanje EMU-a i dalje je ključno. Bankovna unija i unija tržišta kapitala projekti su koji se uzajamno podupiru i čija je svrha promicanje rasta, zaštita financijske stabilnosti i podupiranje istinskog EMU-a. Uklanjanjem preostalih nedostataka dodatno bi se povećala stabilnost i otpornost europodručja, doprinijelo napretku gospodarstava europodručja te ojačala međunarodna uloga eura. Dovršetak bankovne unije, uz pravodobnu ratifikaciju sporazumâ o izmjeni Ugovora o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma (8) te Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond, sastavljenog u Bruxellesu 21. svibnja 2014, kao i dovršetak unije tržišta kapitala, i dalje su od ključne važnosti. Tim dovršetkom će se poduprijeti i zelena i digitalna tranzicija, za koje su potrebna znatna ulaganja. Na sastanku na vrhu država europodručja održanom 25. lipnja 2021. ponovno je naglašena predanost dovršetku bankovne unije, a Euroskupina u uključivom sastavu pozvana je da bez odgode i konsenzusom postigne dogovor o postupnom planu rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim neriješenim elementima. Na tom sastanku pozvalo se i na brzu provedbu Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020., utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, u skladu s prioritetima utvrđenima u zaključcima Vijeća od 3. prosinca 2020. o tom akcijskom planu. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na dovršetak EMU-a i jačanje međunarodne uloge eura,

PREPORUČUJE da u 2022. i 2023. države članice europodručja pojedinačno, među ostalim provedbom svojih planova za oporavak i otpornost, i zajednički u okviru Euroskupine poduzmu sljedeće:

| 1. | nastave upotrebljavati i koordinirati nacionalne fiskalne politike u svim državama članicama kako bi se učinkovito podržao održiv i uključiv oporavak. Zadrže umjereno poticajan smjer fiskalne politike u cijelom europodručju 2022., uzimajući u obzir nacionalne proračune i financijska sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Postupno usmjere fiskalne mjere prema ulaganjima kojima se promiče održiv i uključiv oporavak, u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz posvećivanje posebne pozornosti kvaliteti proračunskih mjera. S obzirom na razinu neizvjesnosti, održe fiskalnu politiku prilagodljivom kako bi se moglo reagirati na razvoj pandemije bolesti COVID-19. Diferenciraju fiskalne politike i pritom uzimaju u obzir snagu oporavka, osiguravaju fiskalnu održivost i potiču ulaganja te istodobno vode računa o potrebi za smanjenjem razlika. |
| --- | --- |

1.

nastave upotrebljavati i koordinirati nacionalne fiskalne politike u svim državama članicama kako bi se učinkovito podržao održiv i uključiv oporavak. Zadrže umjereno poticajan smjer fiskalne politike u cijelom europodručju 2022., uzimajući u obzir nacionalne proračune i financijska sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Postupno usmjere fiskalne mjere prema ulaganjima kojima se promiče održiv i uključiv oporavak, u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz posvećivanje posebne pozornosti kvaliteti proračunskih mjera. S obzirom na razinu neizvjesnosti, održe fiskalnu politiku prilagodljivom kako bi se moglo reagirati na razvoj pandemije bolesti COVID-19. Diferenciraju fiskalne politike i pritom uzimaju u obzir snagu oporavka, osiguravaju fiskalnu održivost i potiču ulaganja te istodobno vode računa o potrebi za smanjenjem razlika.

| 2. | promiču politike kojima se suzbija agresivno porezno planiranje, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza kako bi se osigurala pravednost i učinkovitost poreznih sustava. Rade na ograničavanju štetne porezne konkurencije, među ostalim provedbom globalnog rješenja temeljenog na konsenzusu za svladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije i globalizacije gospodarstva. Smanje porezno opterećenje rada i promiču prelazak s oporezivanja rada na oporezivanje koje je manje narušavajuće. Zamijene hitne mjere mjerama za oporavak na tržištima rada osiguravanjem učinkovitih aktivnih politika tržišta rada, kao što su: i. podupiranje prelazaka s jednog radnog mjesta na drugo, posebno u smjeru zelenog i digitalnoga gospodarstva; ii. kombiniranje mjera za rješavanje problema nedostatka vještina, jačanje prekvalifikacije i usavršavanja i pružanje ciljanih poticaja za zapošljavanje; te iii. povećanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se uklonile neusklađenosti na tržištu rada. Jačaju uključive i kvalitetne sustave obrazovanja i osposobljavanja. Promiču integraciju mladih, žena i ranjivih skupina na tržište rada, osiguraju primjerene radne uvjete i pristupe rješavanju problema segmentacije tržišta rada, prema potrebi razviju i prilagode sustave socijalne zaštite i ojačaju pristup njima kako bi se odgovorilo na izazove koji proizlaze iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 i izazove povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Osiguravaju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u oblikovanju politika, jačaju socijalni dijalog i promiču kolektivno pregovaranje. Osiguraju razmjenu i konvergenciju dobrih praksi na tržištu rada te socijalnih politika kojima se povećava gospodarska i socijalna otpornost. |
| --- | --- |

2.

promiču politike kojima se suzbija agresivno porezno planiranje, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza kako bi se osigurala pravednost i učinkovitost poreznih sustava. Rade na ograničavanju štetne porezne konkurencije, među ostalim provedbom globalnog rješenja temeljenog na konsenzusu za svladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije i globalizacije gospodarstva. Smanje porezno opterećenje rada i promiču prelazak s oporezivanja rada na oporezivanje koje je manje narušavajuće. Zamijene hitne mjere mjerama za oporavak na tržištima rada osiguravanjem učinkovitih aktivnih politika tržišta rada, kao što su: i. podupiranje prelazaka s jednog radnog mjesta na drugo, posebno u smjeru zelenog i digitalnoga gospodarstva; ii. kombiniranje mjera za rješavanje problema nedostatka vještina, jačanje prekvalifikacije i usavršavanja i pružanje ciljanih poticaja za zapošljavanje; te iii. povećanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se uklonile neusklađenosti na tržištu rada. Jačaju uključive i kvalitetne sustave obrazovanja i osposobljavanja. Promiču integraciju mladih, žena i ranjivih skupina na tržište rada, osiguraju primjerene radne uvjete i pristupe rješavanju problema segmentacije tržišta rada, prema potrebi razviju i prilagode sustave socijalne zaštite i ojačaju pristup njima kako bi se odgovorilo na izazove koji proizlaze iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 i izazove povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Osiguravaju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u oblikovanju politika, jačaju socijalni dijalog i promiču kolektivno pregovaranje. Osiguraju razmjenu i konvergenciju dobrih praksi na tržištu rada te socijalnih politika kojima se povećava gospodarska i socijalna otpornost.

| 3. | prate učinkovitost paketa mjera potpore politike za poduzeća, pružaju ciljaniju potporu solventnosti održivih poduzeća koja su bila izložena stresu tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 te u većoj mjeri koriste instrumente vlasničkog kapitala. Povećaju kapacitet okvirâ za nesolventnost radi učinkovite i pravodobne obrade stečaja i restrukturiranja duga, za maksimalno očuvanje vrijednosti i promicanje učinkovite raspodjele kapitala u realnom gospodarstvu i prekograničnim ulaganjima. Ostvare brz napredak u produbljivanju unije tržišta kapitala, o čemu je Komisija iznijela zakonodavne prijedloge u kojima je naglasak na podupiranju financiranja gospodarstva, poboljšaju mogućnosti ulaganja za poduzeća i pojedince te uklone neopravdane prekogranične prepreke ulaganjima na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

3.

prate učinkovitost paketa mjera potpore politike za poduzeća, pružaju ciljaniju potporu solventnosti održivih poduzeća koja su bila izložena stresu tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 te u većoj mjeri koriste instrumente vlasničkog kapitala. Povećaju kapacitet okvirâ za nesolventnost radi učinkovite i pravodobne obrade stečaja i restrukturiranja duga, za maksimalno očuvanje vrijednosti i promicanje učinkovite raspodjele kapitala u realnom gospodarstvu i prekograničnim ulaganjima. Ostvare brz napredak u produbljivanju unije tržišta kapitala, o čemu je Komisija iznijela zakonodavne prijedloge u kojima je naglasak na podupiranju financiranja gospodarstva, poboljšaju mogućnosti ulaganja za poduzeća i pojedince te uklone neopravdane prekogranične prepreke ulaganjima na jedinstvenom tržištu.

| 4. | nastave jačati nacionalne institucijske okvire i provoditi reforme za uklanjanje prepreka ulaganjima i preraspodjeli kapitala te osiguraju učinkovitu i pravodobnu upotrebu sredstava Unije. Smanje administrativno opterećenje poduzeća i poboljšaju poslovno okružje. Jačaju učinkovitost i digitalizaciju javne uprave. Poboljšaju upravljanje javnim financijama, među ostalim s pomoću zelenog proračuna i poboljšanjem učinkovitosti okvirâ za upravljanje javnim ulaganjima, i iskoriste revizije rashoda kako bi se poboljšali sastav i kvaliteta javnih financija, a posebno kvaliteta javnih ulaganja i ulaganja u ljude i vještine, te kako bi se javni rashodi bolje usmjerili na potrebe povezane s oporavkom i otpornošću. |
| --- | --- |

4.

nastave jačati nacionalne institucijske okvire i provoditi reforme za uklanjanje prepreka ulaganjima i preraspodjeli kapitala te osiguraju učinkovitu i pravodobnu upotrebu sredstava Unije. Smanje administrativno opterećenje poduzeća i poboljšaju poslovno okružje. Jačaju učinkovitost i digitalizaciju javne uprave. Poboljšaju upravljanje javnim financijama, među ostalim s pomoću zelenog proračuna i poboljšanjem učinkovitosti okvirâ za upravljanje javnim ulaganjima, i iskoriste revizije rashoda kako bi se poboljšali sastav i kvaliteta javnih financija, a posebno kvaliteta javnih ulaganja i ulaganja u ljude i vještine, te kako bi se javni rashodi bolje usmjerili na potrebe povezane s oporavkom i otpornošću.

| 5. | osiguraju makrofinancijsku stabilnost i održavaju kanale kreditiranja gospodarstva, nastave rješavati problem neprihodonosnih kredita, među ostalim praćenjem kvalitete imovine, pravodobnom i proaktivnom suradnjom s dužnicima u poteškoćama, posebno onima koji su održivi, i daljnjim razvojem sekundarnih tržišta neprihodonosnih kredita. Nastave rad na dovršetku bankovne unije s pomoću postupnog plana rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim potrebnim neriješenim elementima i s jednakom razinom ambicije, kao i rad na jačanju međunarodne uloge eura. Nastave podupirati istraživačke aktivnosti u vezi s mogućim uvođenjem digitalnog eura. |
| --- | --- |

5.

osiguraju makrofinancijsku stabilnost i održavaju kanale kreditiranja gospodarstva, nastave rješavati problem neprihodonosnih kredita, među ostalim praćenjem kvalitete imovine, pravodobnom i proaktivnom suradnjom s dužnicima u poteškoćama, posebno onima koji su održivi, i daljnjim razvojem sekundarnih tržišta neprihodonosnih kredita. Nastave rad na dovršetku bankovne unije s pomoću postupnog plana rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim potrebnim neriješenim elementima i s jednakom razinom ambicije, kao i rad na jačanju međunarodne uloge eura. Nastave podupirati istraživačke aktivnosti u vezi s mogućim uvođenjem digitalnog eura.

U okviru daljnjeg postupanja u vezi s produbljivanjem EMU-a trebalo bi uzeti u obzir pouke stečene iz Unijina sveobuhvatnog odgovora ekonomske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Napredak u produbljivanju EMU-a trebalo bi nastojati ostvariti uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja.

Sastavljeno u Luksemburgu 5. travnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L I 433, 22.12.2020., str. 23.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

4

(5)  SL C 283, 15.7.2021., str. 1.

5

(6)  Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) (SL L 172, 26.6.2019., str. 18.).

6

(7)  Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.).

7

(8)  Ugovor o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma između Kraljevine Belgije, Savezne Republike Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikog Vojvodstva Luksemburga, Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Portugalske Republike, Republike Slovenije, Slovačke Republike i Republike Finske, potpisan u Bruxellesu 2. veljače 2012.

8

---

Europska središnja banka

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/7

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 29. ožujka 2022.

Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas

(ESB/2022/15)

(2022/C 153/02)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

| (2) | Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022.

| (3) | Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB ROSK Consulting kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2022. do 2024., |
| --- | --- |

(3)

Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB ROSK Consulting kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2022. do 2024.,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da se UAB ROSK Consulting imenuje za vanjskog revizora središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2022. do 2024.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 29. ožujka 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

MIŠLJENJA

Vijeće Europske unije

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/8

---

MIŠLJENJE VIJEĆA

od 5. travnja 2022.

o imenovanju nadzornika postupovnih jamstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF)

(2022/C 153/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 325.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (1), a posebno njezin članak 9.a,

uzimajući u obzir popis odgovarajuće kvalificiranih kandidata za funkciju nadzornika postupovnih jamstava koji je sastavila Komisija,

budući da:

| (1) | Europski parlament i Vijeće 23. prosinca 2020. donijeli su Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 (2) kojom je izmijenjena Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 kako bi se uspostavila unutarnja funkcija u obliku nadzornika postupovnih jamstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara („nadzornik”). |
| --- | --- |

(1)

Europski parlament i Vijeće 23. prosinca 2020. donijeli su Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 (2) kojom je izmijenjena Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 kako bi se uspostavila unutarnja funkcija u obliku nadzornika postupovnih jamstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara („nadzornik”).

| (2) | Na temelju članka 9.a stavka 1. Uredbe br. 883/2013 Komisija treba imenovati nadzornika na mandat od pet godina koji se ne može obnoviti. Na temelju članka 9.a stavka 4. te uredbe slijedom poziva na podnošenje prijava u Službenom listu Europske unije, Komisija treba sastaviti popis odgovarajuće kvalificiranih kandidata za funkciju nadzornika. Komisija treba imenovati nadzornika nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju članka 9.a stavka 1. Uredbe br. 883/2013 Komisija treba imenovati nadzornika na mandat od pet godina koji se ne može obnoviti. Na temelju članka 9.a stavka 4. te uredbe slijedom poziva na podnošenje prijava u Službenom listu Europske unije, Komisija treba sastaviti popis odgovarajuće kvalificiranih kandidata za funkciju nadzornika. Komisija treba imenovati nadzornika nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem.

| (3) | Komisija je 9. prosinca 2021. Vijeću podnijela uži popis triju odgovarajuće kvalificiranih kandidata za funkciju nadzornika prema redoslijedu prvenstva i zatražila mišljenje Vijeća o imenovanju nadzornika. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 9. prosinca 2021. Vijeću podnijela uži popis triju odgovarajuće kvalificiranih kandidata za funkciju nadzornika prema redoslijedu prvenstva i zatražila mišljenje Vijeća o imenovanju nadzornika.

| (4) | Vijeće je proučilo to pitanje, a posebno popratne dokumente koje je Komisija dostavila o trima odgovarajuće kvalificiranim kandidatima, |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je proučilo to pitanje, a posebno popratne dokumente koje je Komisija dostavila o trima odgovarajuće kvalificiranim kandidatima,

DONIJELO JE OVO MIŠLJENJE:

Vijeće daje pozitivno mišljenje o užem popisu triju odgovarajuće kvalificiranih kandidata prema redoslijedu prvenstva koji je podnijela Komisija.

Sastavljeno u Luxembourgu 5. travnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

B. LE MAIRE

---

(1)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (SL L 437, 28.12.2020., str. 49.).

2

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/10

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 153/04)

Dana 29. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10586. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10586. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/11

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 153/05)

Dana 21. ožujka 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10610. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10610. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/12

---

Tečajna lista eura (1)

6. travnja 2022.

(2022/C 153/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0923 |
| JPY | japanski jen | 135,30 |
| DKK | danska kruna | 7,4378 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83473 |
| SEK | švedska kruna | 10,2855 |
| CHF | švicarski franak | 1,0187 |
| ISK | islandska kruna | 141,40 |
| NOK | norveška kruna | 9,5523 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,441 |
| HUF | mađarska forinta | 377,77 |
| PLN | poljski zlot | 4,6328 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9433 |
| TRY | turska lira | 16,0998 |
| AUD | australski dolar | 1,4431 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3647 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5617 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5718 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4844 |
| KRW | južnokorejski von | 1 330,44 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,9934 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9498 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5470 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 683,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6040 |
| PHP | filipinski pezo | 56,167 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,701 |
| BRL | brazilski real | 5,0996 |
| MXN | meksički pezo | 21,8759 |
| INR | indijska rupija | 82,8343 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0923

JPY

japanski jen

135,30

DKK

danska kruna

7,4378

GBP

funta sterlinga

0,83473

SEK

švedska kruna

10,2855

CHF

švicarski franak

1,0187

ISK

islandska kruna

141,40

NOK

norveška kruna

9,5523

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,441

HUF

mađarska forinta

377,77

PLN

poljski zlot

4,6328

RON

rumunjski novi leu

4,9433

TRY

turska lira

16,0998

AUD

australski dolar

1,4431

CAD

kanadski dolar

1,3647

HKD

hongkonški dolar

8,5617

NZD

novozelandski dolar

1,5718

SGD

singapurski dolar

1,4844

KRW

južnokorejski von

1 330,44

ZAR

južnoafrički rand

15,9934

CNY

kineski renminbi-juan

6,9498

HRK

hrvatska kuna

7,5470

IDR

indonezijska rupija

15 683,36

MYR

malezijski ringit

4,6040

PHP

filipinski pezo

56,167

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,701

BRL

brazilski real

5,0996

MXN

meksički pezo

21,8759

INR

indijska rupija

82,8343

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/13

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 8. prosinca 2021. podnio Héraðsdómur Reykjavíkur u predmetu Anna Bryndís Einarsdóttir protiv islandske riznice

(Predmet E-5/21)

(2022/C 153/07)

Dopisom od 8. prosinca 2021., zaprimljenim u pisarnici Suda 13. prosinca 2021., Héraðsdómur Reykjavíkur (Okružni sud u Reykjaviku) podnio je zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu Anna Bryndís Einarsdóttir protiv islandske riznice o sljedećim pitanjima:

Obvezuje li članak 6. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (usp. i članak 21. stavak 3. te uredbe) državu EGP-a da pri izračunu isplata povezanih s rodiljnim/očinskim dopustom izračuna referentni dohodak na temelju ukupne plaće osobe na tržištu rada u cijelom Europskom gospodarskom prostoru? Krše li se navedena odredba i načela Sporazuma o EGP-u (vidjeti, primjerice, članak 29. Sporazuma o EGP-u) ako se u obzir uzima samo ukupna plaća osobe na domaćem tržištu rada?

---

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/14

---

PRESUDA SUDA

od 14. prosinca 2021.

u predmetu E-2/21

Norep AS protiv Haugen Gruppen AS

(Samozaposleni trgovački zastupnici – Direktiva 86/653/EEZ – članak 1. stavak 2. – pojam „trgovački zastupnik” – posredovanjem pri prodaji ili kupnji robe za nalogodavca)

(2022/C 153/08)

U predmetu E-2/21, Norep As protiv Haugen Gruppen AS – ZAHTJEV Sudu na temelju članka 34. Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, koji je podnio Vrhovni sud Norveške (Norges Høyesterett) u vezi s tumačenjem Direktive Vijeća 86/653/EEZ od 18. prosinca 1986. o usklađivanju prava država članica u vezi samozaposlenih trgovačkih zastupnika, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik (sudac izvjestitelj), Per Christiansen i Bernd Hammermann, suci, presudio je 14. prosinca 2021. kao u izreci:

| 1. | Članak 1. stavak 2. Direktive Vijeća 86/653/EEZ od 18. prosinca 1986. o usklađivanju prava država članica u vezi samozaposlenih trgovačkih zastupnika, a posebno pojam „posredovanje”, trebalo bi tumačiti na način da se nužno ne pretpostavlja zastupnikovo izravno uključivanje u slanje naloga stranke nalogodavcu ili isključuje scenarij u kojem stranka izravno upućuje nalog nalogodavcu. |
| --- | --- |

1.

Članak 1. stavak 2. Direktive Vijeća 86/653/EEZ od 18. prosinca 1986. o usklađivanju prava država članica u vezi samozaposlenih trgovačkih zastupnika, a posebno pojam „posredovanje”, trebalo bi tumačiti na način da se nužno ne pretpostavlja zastupnikovo izravno uključivanje u slanje naloga stranke nalogodavcu ili isključuje scenarij u kojem stranka izravno upućuje nalog nalogodavcu.

| 2. | Prodajna aktivnost trebala bi se smatrati posredovanjem za potrebe članka 1. stavka 2. Direktive Vijeća 86/653/EEZ ako je poduzeta posebno s ciljem ostvarivanja sklapanja ugovora o prodaji ili kupnji robe od strane nalogodavca i ako zastupnik djeluje kao posrednik između nalogodavca i njegovih stranaka. |
| --- | --- |

2.

Prodajna aktivnost trebala bi se smatrati posredovanjem za potrebe članka 1. stavka 2. Direktive Vijeća 86/653/EEZ ako je poduzeta posebno s ciljem ostvarivanja sklapanja ugovora o prodaji ili kupnji robe od strane nalogodavca i ako zastupnik djeluje kao posrednik između nalogodavca i njegovih stranaka.

---

| 7.4.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 153/15

---

PRESUDA SUDA

od 14. prosinca 2021.

u predmetu E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – registrirano sjedište ili mjesto poslovanja – privremena odluka – članak 3. Sporazuma o EGP-u – načelo lojalne suradnje)

(2022/C 153/09)

U predmetu E-1/21, ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, i Liechtensteinische Familienausgleichskasse – ZAHTJEV Sudu na temelju članka 34. Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, koji je podnio Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn (Fürstliches Obergericht) u pogledu tumačenja Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik (sudac izvjestitelj), Per Christiansen i Bernd Hammermann, suci, presudio je 14. prosinca 2021. kao u izreci:

1.

Točku (b) podtočku i. članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, u vezi s člankom 14. stavkom 5.a Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, treba tumačiti na način da sama prisutnost registriranog sjedišta poduzeća nije dovoljna za potrebe te odredbe. Kako bi se odredilo gdje se donose temeljne odluke poduzeća i gdje se izvršavaju funkcije njegove središnje uprave u skladu s člankom 14. stavkom 5.a Uredbe (EZ) br. 987/2009, treba uzeti u obzir nekoliko čimbenika. Ti čimbenici uključuju registrirano sjedište, mjesto središnje uprave, mjesto gdje se sastaju njegovi direktori i mjesto gdje se određuje opća politika tog poduzeća, koje je obično isto. Možda će biti potrebno uzeti u obzir i druge čimbenike, kao što su mjesto boravišta glavnih direktora, mjesto održavanja skupština, mjesto držanja administrativnih i računovodstvenih dokumenata te mjesto gdje se uglavnom odvijaju financijske i osobito bankovne transakcije poduzeća.

2.

Kako bi privremena odluka postala konačnom u skladu s člankom 16. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 987/2009, imenovana ustanova mjesta boravišta mora obavijestiti ustanovu imenovanu u svakoj državi EGP-a u kojoj se djelatnost obavlja. Za potrebe članka 16. stavaka 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 987/2009 nije dovoljno da privremena odluka dođe do ustanove imenovane u državi EGP-a u kojoj se djelatnost obavlja u bilo kojem obliku, primjerice preko poduzeća ili dotične osobe.

3.

Članak 16. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 987/2009 treba tumačiti na način da ustanova imenovana u državi EGP-a i dalje može pobijati privremenu odluku koja je postala konačnom u skladu s člankom 16. stavkom 3. te uredbe zbog isteka roka od dva mjeseca u kojem on nije iskorišten. Primjena postupka iz članka 16. stavka 4. može dovesti do naknadnog ukidanja odluke koja je postala konačnom u skladu s člankom 16. stavkom 3. te uredbe.

---