# Euroopan unionin C 134/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 134 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta25. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 134

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta25. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan järjestelmäriskikomitea |
| 2022/C 134/01 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan laajuisesta systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehyksestä asiaan liittyviä viranomaisia varten, (EJRK/2021/17) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

2022/C 134/01

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan laajuisesta systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehyksestä asiaan liittyviä viranomaisia varten, (EJRK/2021/17)

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 134/02 | Euron kurssi — 24. maaliskuuta 2022 | 11 |
| 2022/C 134/03 | Lausunto keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. huhtikuuta 2021 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta Asiassa M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely) – Esittelijä: Romania | 12 |
| 2022/C 134/04 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Asia M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely) | 13 |
| 2022/C 134/05 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 3 päivänä toukokuuta 2021, sakkojen määräämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan 1 kohdan nojalla – Asia M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 2400)
   – Komissio teki 3. toukokuuta 2021 päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004
  , jäljempänä sulautuma-asetus, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2. | 22 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2022/C 134/06 | Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 artiklan nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta toimituksista viime kädessä vastaavan kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti nro 18/18 ja 23/20) | 27 |
| 2022/C 134/07 | Italian ilmoitus asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen liikenteenjakamissääntöjen soveltamisesta Milanon lentoasemiin Malpensa ja Linate (
  1
  ) | 28 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 134/02

Euron kurssi — 24. maaliskuuta 2022

11

2022/C 134/03

Lausunto keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. huhtikuuta 2021 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta Asiassa M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely) – Esittelijä: Romania

12

2022/C 134/04

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Asia M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)

13

2022/C 134/05

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 3 päivänä toukokuuta 2021, sakkojen määräämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan 1 kohdan nojalla – Asia M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 2400)
   – Komissio teki 3. toukokuuta 2021 päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004
  , jäljempänä sulautuma-asetus, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2.

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 2400)

Komissio teki 3. toukokuuta 2021 päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004

, jäljempänä sulautuma-asetus, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

22

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2022/C 134/06

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 artiklan nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta toimituksista viime kädessä vastaavan kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti nro 18/18 ja 23/20)

27

2022/C 134/07

Italian ilmoitus asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen liikenteenjakamissääntöjen soveltamisesta Milanon lentoasemiin Malpensa ja Linate (
  1
  )

1

28

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 134/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 134/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 134/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 134/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 134/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 134/13 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 38 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 134/14 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 40 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 134/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  )

1

29

2022/C 134/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

31

2022/C 134/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  )

1

33

2022/C 134/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

34

2022/C 134/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

36

2022/C 134/13

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

38

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 134/14

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/1

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2021,

Euroopan laajuisesta systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehyksestä asiaan liittyviä viranomaisia varten

(EJRK/2021/17)

(2022/C 134/01)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen liitteen IX,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan sekä 16 ja 18 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (3) ja erityisesti sen 18, 19 ja 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kuten Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2013/1 (4) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen muun muassa lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) vastaa rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta unionissa. Tehtäviensä täyttämiseksi EJRK:n tulisi edistää rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien estämistä ja lieventämistä, myös kyberpoikkeamiin liittyvien riskien osalta, ja ehdottaa tapoja näiden riskien lieventämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Kuten Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2013/1 (4) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen muun muassa lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) vastaa rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta unionissa. Tehtäviensä täyttämiseksi EJRK:n tulisi edistää rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien estämistä ja lieventämistä, myös kyberpoikkeamiin liittyvien riskien osalta, ja ehdottaa tapoja näiden riskien lieventämiseksi.

| (2) | Merkittävät kyberpoikkeamat voivat aiheuttaa järjestelmäriskin rahoitusjärjestelmälle, koska ne voivat häiritä kriittisiä rahoituspalveluja ja -toimintoja. Alkuvaiheen häiriö voi laajentua joko toiminnallisten tai taloudellisten vaikutusten leviämisen tai rahoitusjärjestelmää kohtaan tunnetun luottamuksen heikkenemisen kautta. Jos rahoitusjärjestelmä ei pysty selviytymään näistä häiriöistä, rahoitusvakaus on vaarassa ja tilanne voi johtaa systeemiseen kyberkriisiin (5). |
| --- | --- |

(2)

Merkittävät kyberpoikkeamat voivat aiheuttaa järjestelmäriskin rahoitusjärjestelmälle, koska ne voivat häiritä kriittisiä rahoituspalveluja ja -toimintoja. Alkuvaiheen häiriö voi laajentua joko toiminnallisten tai taloudellisten vaikutusten leviämisen tai rahoitusjärjestelmää kohtaan tunnetun luottamuksen heikkenemisen kautta. Jos rahoitusjärjestelmä ei pysty selviytymään näistä häiriöistä, rahoitusvakaus on vaarassa ja tilanne voi johtaa systeemiseen kyberkriisiin (5).

| (3) | Jatkuvasti muuttuva kyberuhkien ympäristö ja merkittävien kyberpoikkeamien viimeaikainen lisääntyminen ovat indikaattoreita unionin rahoitusvakauteen kohdistuvista suuremmista riskeistä. Koronaviruspandemia on korostanut teknologian merkitystä rahoitusjärjestelmän toiminnan mahdollistajana. Asiaan liittyvien viranomaisten ja laitosten on täytynyt mukauttaa teknistä infrastruktuuriaan ja riskienhallintajärjestelmiään etätyön äkillisen lisääntymisen huomioon ottamiseksi, mikä on lisännyt rahoitusjärjestelmän yleistä altistumista kyberuhkille ja antanut rikollisille mahdollisuuden sekä kehittää uusia toimintatapoja että mukauttaa olemassa olevia toimintatapoja tilanteen hyödyntämiseksi (6). Tässä tilanteessa EKP:n pankkivalvontaviranomaisille vuonna 2020 ilmoitettujen kyberpoikkeamien määrä kasvoi 54 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna (7). |
| --- | --- |

(3)

Jatkuvasti muuttuva kyberuhkien ympäristö ja merkittävien kyberpoikkeamien viimeaikainen lisääntyminen ovat indikaattoreita unionin rahoitusvakauteen kohdistuvista suuremmista riskeistä. Koronaviruspandemia on korostanut teknologian merkitystä rahoitusjärjestelmän toiminnan mahdollistajana. Asiaan liittyvien viranomaisten ja laitosten on täytynyt mukauttaa teknistä infrastruktuuriaan ja riskienhallintajärjestelmiään etätyön äkillisen lisääntymisen huomioon ottamiseksi, mikä on lisännyt rahoitusjärjestelmän yleistä altistumista kyberuhkille ja antanut rikollisille mahdollisuuden sekä kehittää uusia toimintatapoja että mukauttaa olemassa olevia toimintatapoja tilanteen hyödyntämiseksi (6). Tässä tilanteessa EKP:n pankkivalvontaviranomaisille vuonna 2020 ilmoitettujen kyberpoikkeamien määrä kasvoi 54 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna (7).

| (4) | Merkittävän kyberpoikkeaman mahdollisesti laajan mittakaavan, nopeuden ja leviämispotentiaalin vuoksi on tärkeää, että asiaan liittyvät viranomaiset ryhtyvät tehokkaisiin toimiin rahoitusvakauteen kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. Nopea koordinointi ja viestintä asiaan liittyvien viranomaisten kesken unionin tasolla voi helpottaa varhaisessa vaiheessa tehtävää arviointia merkittävän kyberpoikkeaman vaikutuksesta rahoitusvakauteen, tukea luottamuksen säilymistä rahoitusjärjestelmään ja rajoittaa häiriöiden leviämistä muihin rahoituslaitoksiin sekä siten osaltaan estää merkittävän kyberpoikkeaman muuttumisen rahoitusvakautta uhkaavaksi riskiksi. |
| --- | --- |

(4)

Merkittävän kyberpoikkeaman mahdollisesti laajan mittakaavan, nopeuden ja leviämispotentiaalin vuoksi on tärkeää, että asiaan liittyvät viranomaiset ryhtyvät tehokkaisiin toimiin rahoitusvakauteen kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. Nopea koordinointi ja viestintä asiaan liittyvien viranomaisten kesken unionin tasolla voi helpottaa varhaisessa vaiheessa tehtävää arviointia merkittävän kyberpoikkeaman vaikutuksesta rahoitusvakauteen, tukea luottamuksen säilymistä rahoitusjärjestelmään ja rajoittaa häiriöiden leviämistä muihin rahoituslaitoksiin sekä siten osaltaan estää merkittävän kyberpoikkeaman muuttumisen rahoitusvakautta uhkaavaksi riskiksi.

| (5) | Taustalla oleva häiriö syntyy uudella tavalla verrattuna perinteisiin rahoitus- ja likviditeettikriiseihin, joita asiaan liittyvät viranomaiset yleensä kohtaavat. Taloudellisten näkökohtien lisäksi yleiseen riskinarviointiin on sisällytettävä operatiivisten häiriöiden laajuus ja vaikutukset, koska ne voivat vaikuttaa makrovakausvälineiden valintaan. Samaten rahoitusvakaus voi myös vaikuttaa kyberasiantuntijoiden valitsemiin operatiivisiin keinoihin tilanteen lieventämiseksi. Tämä edellyttää tiivistä ja nopeaa koordinointia ja avointa viestintää muun muassa tilannetietoisuuden tukemiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Taustalla oleva häiriö syntyy uudella tavalla verrattuna perinteisiin rahoitus- ja likviditeettikriiseihin, joita asiaan liittyvät viranomaiset yleensä kohtaavat. Taloudellisten näkökohtien lisäksi yleiseen riskinarviointiin on sisällytettävä operatiivisten häiriöiden laajuus ja vaikutukset, koska ne voivat vaikuttaa makrovakausvälineiden valintaan. Samaten rahoitusvakaus voi myös vaikuttaa kyberasiantuntijoiden valitsemiin operatiivisiin keinoihin tilanteen lieventämiseksi. Tämä edellyttää tiivistä ja nopeaa koordinointia ja avointa viestintää muun muassa tilannetietoisuuden tukemiseksi.

| (6) | Viranomaisten välisen koordinoinnin epäonnistumisen riski on olemassa, ja siihen on puututtava. Asiaan liittyvien unionin viranomaisten on koordinoitava toimintaansa keskenään ja suhteessa sellaisiin muihin viranomaisiin, kuten Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastoon (ENISA), joiden kanssa ne eivät tavallisesti ole vuorovaikutuksessa. Koska merkittävä määrä unionin rahoituslaitoksista toimii maailmanlaajuisesti, on epätodennäköistä, että merkittävä kyberpoikkeama rajoittuisi unioniin; poikkeama voi myös saada alkunsa unionin ulkopuolella ja edellyttää maailmanlaajuisia koordinoituja toimia. |
| --- | --- |

(6)

Viranomaisten välisen koordinoinnin epäonnistumisen riski on olemassa, ja siihen on puututtava. Asiaan liittyvien unionin viranomaisten on koordinoitava toimintaansa keskenään ja suhteessa sellaisiin muihin viranomaisiin, kuten Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastoon (ENISA), joiden kanssa ne eivät tavallisesti ole vuorovaikutuksessa. Koska merkittävä määrä unionin rahoituslaitoksista toimii maailmanlaajuisesti, on epätodennäköistä, että merkittävä kyberpoikkeama rajoittuisi unioniin; poikkeama voi myös saada alkunsa unionin ulkopuolella ja edellyttää maailmanlaajuisia koordinoituja toimia.

| (7) | Asiaan liittyvien viranomaisten on oltava valmiita tällaiseen vuorovaikutukseen. Muussa tapauksessa vaarana on, että toteutetaan epäjohdonmukaisia toimia, jotka ovat ristiriidassa muiden viranomaisten toimien kanssa tai vaarantavat ne. Tällainen koordinoinnin epäonnistuminen voisi pahentaa rahoitusjärjestelmän häiriötä, koska se heikentäisi luottamusta rahoitusjärjestelmän toimintaan, mikä pahimmassa tapauksessa aiheuttaisi riskin rahoitusvakaudelle (8). Sen vuoksi olisi toteutettava tarvittavat toimet, joilla puututaan rahoitusvakauteen kohdistuvaan riskiin, joka aiheutuu koordinoinnin epäonnistumisesta vakavan kyberpoikkeaman tapauksessa. |
| --- | --- |

(7)

Asiaan liittyvien viranomaisten on oltava valmiita tällaiseen vuorovaikutukseen. Muussa tapauksessa vaarana on, että toteutetaan epäjohdonmukaisia toimia, jotka ovat ristiriidassa muiden viranomaisten toimien kanssa tai vaarantavat ne. Tällainen koordinoinnin epäonnistuminen voisi pahentaa rahoitusjärjestelmän häiriötä, koska se heikentäisi luottamusta rahoitusjärjestelmän toimintaan, mikä pahimmassa tapauksessa aiheuttaisi riskin rahoitusvakaudelle (8). Sen vuoksi olisi toteutettava tarvittavat toimet, joilla puututaan rahoitusvakauteen kohdistuvaan riskiin, joka aiheutuu koordinoinnin epäonnistumisesta vakavan kyberpoikkeaman tapauksessa.

| (8) | Systeemisten kyberriskien lieventämistä koskevassa EJRK:n raportissa (2021) (9) todetaan, että on tarpeen perustaa yleiseurooppalainen systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehys (EU-SCICF) unionin asiaan liittyviä viranomaisia varten. EU-SCICF:n tavoitteena olisi parantaa asiaan liittyvien viranomaisten valmiutta toteuttaa koordinoituja toimia potentiaalisesti merkittävän kyberpoikkeaman tapahtuessa. Systeemisten kyberriskien lieventämistä koskevassa EJRK:n raportissa (2021) esitetään EJRK:n arvio kehyksen ominaispiirteistä, jotka lähtökohtaisesti ovat tarpeen koordinoinnin epäonnistumiseen liittyvän riskin torjumiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Systeemisten kyberriskien lieventämistä koskevassa EJRK:n raportissa (2021) (9) todetaan, että on tarpeen perustaa yleiseurooppalainen systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehys (EU-SCICF) unionin asiaan liittyviä viranomaisia varten. EU-SCICF:n tavoitteena olisi parantaa asiaan liittyvien viranomaisten valmiutta toteuttaa koordinoituja toimia potentiaalisesti merkittävän kyberpoikkeaman tapahtuessa. Systeemisten kyberriskien lieventämistä koskevassa EJRK:n raportissa (2021) esitetään EJRK:n arvio kehyksen ominaispiirteistä, jotka lähtökohtaisesti ovat tarpeen koordinoinnin epäonnistumiseen liittyvän riskin torjumiseksi.

| (9) | Tämän suosituksen keskeisenä tavoitteena on – pohjautuen yhteen niistä tehtävistä, joita Euroopan valvontaviranomaisille on ehdotettu finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksessa (10) (jäljempänä ’DORA-asetusehdotus’) – mahdollistaa asteittain tehokkaat unionin tason koordinoidut vastatoimet tapauksissa, joissa ilmenee merkittävä rajat ylittävä tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvä poikkeama tai siihen liittyvä uhka, jolla on systeeminen vaikutus koko unionin finanssialaan. Tämä prosessi johtaa EU-SCICF:n perustamiseen asiaan liittyviä viranomaisia varten. |
| --- | --- |

(9)

Tämän suosituksen keskeisenä tavoitteena on – pohjautuen yhteen niistä tehtävistä, joita Euroopan valvontaviranomaisille on ehdotettu finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksessa (10) (jäljempänä ’DORA-asetusehdotus’) – mahdollistaa asteittain tehokkaat unionin tason koordinoidut vastatoimet tapauksissa, joissa ilmenee merkittävä rajat ylittävä tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvä poikkeama tai siihen liittyvä uhka, jolla on systeeminen vaikutus koko unionin finanssialaan. Tämä prosessi johtaa EU-SCICF:n perustamiseen asiaan liittyviä viranomaisia varten.

| (10) | EU-SCICF:n ei pitäisi pyrkiä korvaamaan olemassa olevia kehyksiä vaan sen tulisi poistaa mahdolliset aukot asiaan liittyvien viranomaisten, muiden unionin viranomaisten ja muiden kansainvälisen tason keskeisten toimijoiden välisessä koordinoinnissa ja viestinnässä. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava EU-SCICF:n asemaa nykyisessä rahoituskriisikehyksessä ja unionin kyberturvallisuushäiriöiden kehyksen toimintaympäristössä. Asiaan liittyvien viranomaisten välisen koordinoinnin osalta olisi tarkasteltava muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (11) mukaisen verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän rooleja ja toimia finanssiyhteisöjen osalta sekä koordinointimekanismeja, joita on ehdotettu toteutettaviksi yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisen kautta, ENISAn osallistumisen lisäksi. |
| --- | --- |

(10)

EU-SCICF:n ei pitäisi pyrkiä korvaamaan olemassa olevia kehyksiä vaan sen tulisi poistaa mahdolliset aukot asiaan liittyvien viranomaisten, muiden unionin viranomaisten ja muiden kansainvälisen tason keskeisten toimijoiden välisessä koordinoinnissa ja viestinnässä. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava EU-SCICF:n asemaa nykyisessä rahoituskriisikehyksessä ja unionin kyberturvallisuushäiriöiden kehyksen toimintaympäristössä. Asiaan liittyvien viranomaisten välisen koordinoinnin osalta olisi tarkasteltava muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (11) mukaisen verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän rooleja ja toimia finanssiyhteisöjen osalta sekä koordinointimekanismeja, joita on ehdotettu toteutettaviksi yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisen kautta, ENISAn osallistumisen lisäksi.

| (11) | EU-SCICF:n valmistelun käynnistämistä koskevan ehdotuksen tarkoituksena on erityisesti vahvistaa Euroopan valvontaviranomaisten mahdollista roolia DORA-asetusehdotuksen mukaisesti. DORA-asetusehdotuksessa esitetään, että ”Euroopan valvontaviranomaiset voivat yhteiskomitean välityksellä ja yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten, Euroopan keskuspankin (EKP) ja EJRK:n kanssa ottaa käyttöön mekanismeja, joiden avulla voidaan jakaa toimivia käytäntöjä finanssialan eri sektoreiden välillä tilannetietoisuuden parantamiseksi ja yhteisten kyberhaavoittuvuuksien ja -riskien tunnistamiseksi eri sektoreilla” ja ”voivat kehittää kriisinhallinta- ja valmiusharjoituksia, joihin sisältyy kyberhyökkäysskenaarioita, jotta voidaan kehittää viestintäkanavia ja asteittain mahdollistaa toimiva EU:n tason koordinoitu reagointi, jos ilmenee laajavaikutteinen rajatylittävä TVT:hen liittyvä poikkeama tai siihen liittyvä uhka, jolla on järjestelmävaikutus unionin finanssialaan kokonaisuutena” (12). EU-SCICF:n kaltaista yleiseurooppalaista kehystä ei ole vielä olemassa, ja se olisi perustettava ja kehitettävä DORA-asetusehdotuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(11)

EU-SCICF:n valmistelun käynnistämistä koskevan ehdotuksen tarkoituksena on erityisesti vahvistaa Euroopan valvontaviranomaisten mahdollista roolia DORA-asetusehdotuksen mukaisesti. DORA-asetusehdotuksessa esitetään, että ”Euroopan valvontaviranomaiset voivat yhteiskomitean välityksellä ja yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten, Euroopan keskuspankin (EKP) ja EJRK:n kanssa ottaa käyttöön mekanismeja, joiden avulla voidaan jakaa toimivia käytäntöjä finanssialan eri sektoreiden välillä tilannetietoisuuden parantamiseksi ja yhteisten kyberhaavoittuvuuksien ja -riskien tunnistamiseksi eri sektoreilla” ja ”voivat kehittää kriisinhallinta- ja valmiusharjoituksia, joihin sisältyy kyberhyökkäysskenaarioita, jotta voidaan kehittää viestintäkanavia ja asteittain mahdollistaa toimiva EU:n tason koordinoitu reagointi, jos ilmenee laajavaikutteinen rajatylittävä TVT:hen liittyvä poikkeama tai siihen liittyvä uhka, jolla on järjestelmävaikutus unionin finanssialaan kokonaisuutena” (12). EU-SCICF:n kaltaista yleiseurooppalaista kehystä ei ole vielä olemassa, ja se olisi perustettava ja kehitettävä DORA-asetusehdotuksen yhteydessä.

| (12) | Kun otetaan huomioon kyberriskistä johtuva riski unionin rahoitusvakaudelle, valmistelut EU-SCICF:n asteittaiseksi perustamiseksi olisi mahdollisuuksien mukaan aloitettava jo ennen kuin sen perustamiseksi tarvittava oikeudellinen ja poliittinen kehys on kaikilta osin sovellettavissa. Tätä oikeudellista ja poliittista kehystä täydennettäisiin ja se viimeisteltäisiin, kun DORA-asetusehdotuksen ja sen nojalla annettujen delegoitujen säädösten asianomaisia säännöksiä aletaan soveltaa. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon kyberriskistä johtuva riski unionin rahoitusvakaudelle, valmistelut EU-SCICF:n asteittaiseksi perustamiseksi olisi mahdollisuuksien mukaan aloitettava jo ennen kuin sen perustamiseksi tarvittava oikeudellinen ja poliittinen kehys on kaikilta osin sovellettavissa. Tätä oikeudellista ja poliittista kehystä täydennettäisiin ja se viimeisteltäisiin, kun DORA-asetusehdotuksen ja sen nojalla annettujen delegoitujen säädösten asianomaisia säännöksiä aletaan soveltaa.

| (13) | Tehokas viestintä edistää tilannetietoisuutta asiaan liittyvien viranomaisten keskuudessa ja on näin ollen välttämätön edellytys unionin laajuiselle koordinoinnille merkittävien kyberturvallisuushäiriöiden aikana. Tältä osin olisi määriteltävä viestintäinfrastruktuuri, joka on tarpeen koordinoitaessa toimia merkittävän kyberpoikkeaman johdosta. Tämä edellyttäisi, että täsmennettäisiin, minkä tyyppisiä tietoja on jaettava, mitkä ovat säännölliset kanavat tällaisten tietojen jakamiseksi ja mille yhteyspisteille tiedot olisi jaettava. Tietojen jakamisessa on noudatettava voimassa olevia oikeudellisia vaatimuksia. Lisäksi asianomaisten viranomaisten on mahdollisesti määriteltävä selkeä toimintasuunnitelma ja noudatettavat protokollat, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi niiden viranomaisten välillä, jotka osallistuvat merkittävän kyberturvallisuushäiriön takia toteutettavien toimien koordinointia koskevaan suunnitteluun. |
| --- | --- |

(13)

Tehokas viestintä edistää tilannetietoisuutta asiaan liittyvien viranomaisten keskuudessa ja on näin ollen välttämätön edellytys unionin laajuiselle koordinoinnille merkittävien kyberturvallisuushäiriöiden aikana. Tältä osin olisi määriteltävä viestintäinfrastruktuuri, joka on tarpeen koordinoitaessa toimia merkittävän kyberpoikkeaman johdosta. Tämä edellyttäisi, että täsmennettäisiin, minkä tyyppisiä tietoja on jaettava, mitkä ovat säännölliset kanavat tällaisten tietojen jakamiseksi ja mille yhteyspisteille tiedot olisi jaettava. Tietojen jakamisessa on noudatettava voimassa olevia oikeudellisia vaatimuksia. Lisäksi asianomaisten viranomaisten on mahdollisesti määriteltävä selkeä toimintasuunnitelma ja noudatettavat protokollat, jotta voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi niiden viranomaisten välillä, jotka osallistuvat merkittävän kyberturvallisuushäiriön takia toteutettavien toimien koordinointia koskevaan suunnitteluun.

| (14) | Systeeminen kyberkriisi edellyttää täysimääräisen yhteistyön käynnistämistä kansallisella ja unionin tasolla. Sen vuoksi voitaisiin suunnitella yhteyspisteiden nimeämistä Euroopan valvontaviranomaisissa, EKP:ssä ja kussakin jäsenvaltiossa asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kesken, ja näiden yhteyspisteiden ilmoittamista Euroopan valvontaviranomaisille; näin vahvistettaisiin EU:n ja SCICF:n koordinointijärjestelmän keskeiset keskustelukumppanit, joille ilmoitetaan merkittävästä kyberpoikkeamasta. Tarvetta nimetä yhteyspisteitä olisi arvioitava EU-SCICF:n kehittämisen aikana ottaen huomioon direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla nimetty keskitetty yhteyspiste, jonka jäsenvaltiot ovat perustaneet verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla rajatylittävän yhteistyön varmistamiseksi muiden jäsenvaltioiden sekä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän kanssa (13). |
| --- | --- |

(14)

Systeeminen kyberkriisi edellyttää täysimääräisen yhteistyön käynnistämistä kansallisella ja unionin tasolla. Sen vuoksi voitaisiin suunnitella yhteyspisteiden nimeämistä Euroopan valvontaviranomaisissa, EKP:ssä ja kussakin jäsenvaltiossa asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kesken, ja näiden yhteyspisteiden ilmoittamista Euroopan valvontaviranomaisille; näin vahvistettaisiin EU:n ja SCICF:n koordinointijärjestelmän keskeiset keskustelukumppanit, joille ilmoitetaan merkittävästä kyberpoikkeamasta. Tarvetta nimetä yhteyspisteitä olisi arvioitava EU-SCICF:n kehittämisen aikana ottaen huomioon direktiivin (EU) 2016/1148 nojalla nimetty keskitetty yhteyspiste, jonka jäsenvaltiot ovat perustaneet verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla rajatylittävän yhteistyön varmistamiseksi muiden jäsenvaltioiden sekä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän kanssa (13).

| (15) | Kriisinhallinta- ja valmiusharjoitusten toteuttaminen voisi helpottaa EU-SCICF:n toteutusta ja antaa viranomaisille mahdollisuuden arvioida valmiuttaan ja valmistautumistaan systeemiseen kyberkriisiin unionin tasolla. Tällaiset harjoitukset tarjoaisivat viranomaisille kokemuksia ja mahdollistaisivat EU-SCICF:n jatkuvan parantamisen ja kehittämisen. |
| --- | --- |

(15)

Kriisinhallinta- ja valmiusharjoitusten toteuttaminen voisi helpottaa EU-SCICF:n toteutusta ja antaa viranomaisille mahdollisuuden arvioida valmiuttaan ja valmistautumistaan systeemiseen kyberkriisiin unionin tasolla. Tällaiset harjoitukset tarjoaisivat viranomaisille kokemuksia ja mahdollistaisivat EU-SCICF:n jatkuvan parantamisen ja kehittämisen.

| (16) | EU-SCICF:n kehittämiseksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan valvontaviranomaiset tekevät yhdessä asiaa koskevaa valmistelutyötä tarkastellakseen kehyksen mahdollisia keskeisiä osia sekä niitä resursseja ja tarpeita, joita tarvitaan sen kehittämisen edistymiseksi. Tämän jälkeen Euroopan valvontaviranomaiset voisivat aloittaa alustavan analyysin mahdollisista esteistä, jotka voisivat haitata Euroopan valvontaviranomaisten ja asiaan liittyviä viranomaisten mahdollisuuksia perustaa EU-SCICF, ja jakaa asiaankuuluvia tietoja viestintäkanavien kautta merkittävän kyberturvallisuushäiriön tapahtuessa. Tällainen analyysi olisi tärkeä askel pohjustamaan tulevia – lainsäädännöllisiä tai muiden aloitteiden muodossa olevia – toimia, joita Euroopan komissio voi toteuttaa DORA-asetusehdotuksen täytäntöönpanon jälkeen, |
| --- | --- |

(16)

EU-SCICF:n kehittämiseksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan valvontaviranomaiset tekevät yhdessä asiaa koskevaa valmistelutyötä tarkastellakseen kehyksen mahdollisia keskeisiä osia sekä niitä resursseja ja tarpeita, joita tarvitaan sen kehittämisen edistymiseksi. Tämän jälkeen Euroopan valvontaviranomaiset voisivat aloittaa alustavan analyysin mahdollisista esteistä, jotka voisivat haitata Euroopan valvontaviranomaisten ja asiaan liittyviä viranomaisten mahdollisuuksia perustaa EU-SCICF, ja jakaa asiaankuuluvia tietoja viestintäkanavien kautta merkittävän kyberturvallisuushäiriön tapahtuessa. Tällainen analyysi olisi tärkeä askel pohjustamaan tulevia – lainsäädännöllisiä tai muiden aloitteiden muodossa olevia – toimia, joita Euroopan komissio voi toteuttaa DORA-asetusehdotuksen täytäntöönpanon jälkeen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Yleiseurooppalaisen systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehyksen (EU-SCICF) perustaminen

| 1. | Suosituksena on, että Euroopan valvontaviranomaiset aloittavat komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä (jäljempänä ’DORA-asetusehdotus’) esitetyllä tavalla yhteiskomitean välityksellä ja yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP), Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) ja asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kanssa valmistelutoimet unionin tason tehokkaiden ja koordinoitujen toimien asteittaiseksi kehittämiseksi sellaisia mahdollisia tilanteita varten, joissa rajat ylittävillä merkittävillä kyberpoikkeamilla tai niihin liittyvällä uhkalla voi olla systeeminen vaikutus unionin finanssialaan. Unionin tason koordinoitujen toimien valmistelun yhteydessä olisi asteittain kehitettävä EU-SCICF Euroopan valvontaviranomaisia, EKP:tä, EJRK:ta ja asiaan liittyviä kansallisia viranomaisia varten. Tässä yhteydessä olisi myös arvioitava EU-SCICF:n tehokkaan kehittämisen edellyttämiä resursseja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suosituksena on, että suositus A 1 huomioon ottaen Euroopan valvontaviranomaiset kuulevat EKP:tä ja EJRK:tä sekä kartoittavat ja analysoivat nykyisiä esteitä sekä oikeudellisia ja muita toiminnallisia esteitä, jotka haittaavat EU-SCICF:n tehokasta kehittämistä. |
| --- | --- |

2.

Suositus B – EU-SCICF:n yhteyspisteiden perustaminen

Suosituksena on, että Euroopan valvontaviranomaiset, EKP ja kukin jäsenvaltio asiaan liittyvien kansallisten viranomaistensa keskuudesta nimeävät pääasiallisen yhteyspisteen, joka olisi ilmoitettava Euroopan valvontaviranomaisille. Tämä yhteystietoluettelo helpottaa kehyksen kehittämistä, ja EU-SCICF:n perustamisen jälkeen yhteyspisteille ja EJRK:lle olisi ilmoitettava merkittävistä kyberpoikkeamista. Olisi myös harkittava koordinointia EU-SCICF:n ja direktiivin (EU) 2016/1148 mukaisesti nimetyn keskitetyn yhteyspisteen välillä, jonka jäsenvaltiot ovat perustaneet verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla rajatylittävän yhteistyön varmistamiseksi muiden jäsenvaltioiden sekä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän kanssa.

Suositus C – Asianmukaiset toimenpiteet unionin tasolla

Suosituksen A mukaisesti tehtyjen analyysien tulosten perusteella suosituksena on, että komissio harkitsee asianmukaisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että systeemisten kyberpoikkeamien takia toteutettavia toimia voidaan koordinoida tehokkaasti.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”kyber” tarkoittaa yhteenliitettyyn tietoinfrastruktuuriin liittyvää, siinä tapahtuvaa tai sen välityksellä tapahtuvaa henkilöiden, prosessien, datan tai tietojärjestelmien vuorovaikutusta (14); |
| --- | --- |

a)

”kyber” tarkoittaa yhteenliitettyyn tietoinfrastruktuuriin liittyvää, siinä tapahtuvaa tai sen välityksellä tapahtuvaa henkilöiden, prosessien, datan tai tietojärjestelmien vuorovaikutusta (14);

| b) | ”merkittävällä kyberpoikkeamalla” tarkoitetaan tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvää poikkeamaa, jolla voi olla suuri haittavaikutus finanssiyhteisöjen kriittisiä toimintoja tukeviin verkko- ja tietojärjestelmiin (15); |
| --- | --- |

b)

”merkittävällä kyberpoikkeamalla” tarkoitetaan tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvää poikkeamaa, jolla voi olla suuri haittavaikutus finanssiyhteisöjen kriittisiä toimintoja tukeviin verkko- ja tietojärjestelmiin (15);

| c) | ”systeemisellä kyberkriisillä” tarkoitetaan merkittävää kyberpoikkeamaa, joka aiheuttaa unionin rahoitusjärjestelmässä häiriön, jolla voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja reaalitalouden toiminnalle. Tällainen kriisi voisi johtua merkittävästä kyberpoikkeamasta, joka aiheuttaa häiriöitä useilla tavoilla, kuten operatiivisesti, luottamukseen vaikuttamalla ja taloudellisesti; |
| --- | --- |

c)

”systeemisellä kyberkriisillä” tarkoitetaan merkittävää kyberpoikkeamaa, joka aiheuttaa unionin rahoitusjärjestelmässä häiriön, jolla voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja reaalitalouden toiminnalle. Tällainen kriisi voisi johtua merkittävästä kyberpoikkeamasta, joka aiheuttaa häiriöitä useilla tavoilla, kuten operatiivisesti, luottamukseen vaikuttamalla ja taloudellisesti;

| d) | ”Euroopan valvontaviranomaisilla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (16) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan pankkiviranomainen), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (17) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (18) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen); |
| --- | --- |

d)

”Euroopan valvontaviranomaisilla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (16) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan pankkiviranomainen), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (17) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (18) perustettua Euroopan valvontaviranomaista (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen);

| e) | ”yhteiskomitealla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1093/2010 54 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 54 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 54 artiklan nojalla perustettua Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteaa; |
| --- | --- |

e)

”yhteiskomitealla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1093/2010 54 artiklan, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 54 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 54 artiklan nojalla perustettua Euroopan valvontaviranomaisten yhteiskomiteaa;

| f) | ”asiaan liittyvällä kansallisella viranomaisella” tarkoitetaan






  1. | jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tai valvontaviranomaisia, jotka on määritelty asetuksen (EU) N:o 1093/2010 1 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 1 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa unionin säädöksissä, ja kaikkia muita kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, jotka on määritelty unionin säädöksissä, joissa osoitetaan tehtäviä Europan valvontaviranomaisille; |
| --- | --- | --- |

f)

”asiaan liittyvällä kansallisella viranomaisella” tarkoitetaan

1.

jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tai valvontaviranomaisia, jotka on määritelty asetuksen (EU) N:o 1093/2010 1 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o 1094/2010 1 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1095/2010 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa unionin säädöksissä, ja kaikkia muita kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, jotka on määritelty unionin säädöksissä, joissa osoitetaan tehtäviä Europan valvontaviranomaisille;

| 2. | jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, joka on nimetty






  i) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (19) 4 artiklan mukaisesti, rajoittamatta EKP:lle neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (20) annettuja erityistehtäviä; |
| --- | --- | --- |

2.

jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, joka on nimetty

i)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (19) 4 artiklan mukaisesti, rajoittamatta EKP:lle neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (20) annettuja erityistehtäviä;

| ii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2015/2366 (21) 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2015/2366 (21) 22 artiklan mukaisesti;

| iii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY (22) 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY (22) 37 artiklan mukaisesti;

| iv) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2019/2034 (23) 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2019/2034 (23) 4 artiklan mukaisesti;

| v) | kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen (24) 3 artiklan 1 kohdan ee alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

v)

kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen (24) 3 artiklan 1 kohdan ee alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;

| vi) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 909/2014 (25) 11 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

vi)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 909/2014 (25) 11 artiklan mukaisesti;

| vii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (26) 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

vii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (26) 22 artiklan mukaisesti;

| viii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (27) 67 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

viii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (27) 67 artiklan mukaisesti;

| ix) | asetuksen (EU) N:o 648/2012 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ix)

asetuksen (EU) N:o 648/2012 22 artiklan mukaisesti;

| x) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (28) 44 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

x)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (28) 44 artiklan mukaisesti;

| xi) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (29) 97 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xi)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (29) 97 artiklan mukaisesti;

| xii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (30) 30 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (30) 30 artiklan mukaisesti;

| xiii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2016/97 (31) 12 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xiii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2016/97 (31) 12 artiklan mukaisesti;

| xiv) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2016/2341 (32) 47 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xiv)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) N:o 2016/2341 (32) 47 artiklan mukaisesti;

| xv) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EC) N:o 1060/2009 (33) 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xv)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EC) N:o 1060/2009 (33) 22 artiklan mukaisesti;

| xvi) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (34) 3 artiklan 2 kohdan ja 32 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xvi)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (34) 3 artiklan 2 kohdan ja 32 artiklan mukaisesti;

| xvii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/1011 (35) 40 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xvii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/1011 (35) 40 artiklan mukaisesti;

| xviii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2020/1503 (36) 29 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

xviii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2020/1503 (36) 29 artiklan mukaisesti;

| 3. | viranomaista, jolle on uskottu makrovakauspoliittisten toimenpiteiden hyväksyminen ja/tai käyttöönotto tai muita rahoitusvakautta koskevia tehtäviä, kuten tausta-analyysien tekeminen, muun muassa






  i. | direktiivin 2013/36/EU VII osaston 4 luvussa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston (37) asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua nimettyä viranomaista, |
| --- | --- | --- |

3.

viranomaista, jolle on uskottu makrovakauspoliittisten toimenpiteiden hyväksyminen ja/tai käyttöönotto tai muita rahoitusvakautta koskevia tehtäviä, kuten tausta-analyysien tekeminen, muun muassa

i.

direktiivin 2013/36/EU VII osaston 4 luvussa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston (37) asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua nimettyä viranomaista,

| ii. | makrovakausviranomaista, jolla on Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2011/3 (38) vahvistetut tavoitteet, järjestelyt, tehtävät, valtuudet, keinot, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet; |
| --- | --- |

ii.

makrovakausviranomaista, jolla on Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2011/3 (38) vahvistetut tavoitteet, järjestelyt, tehtävät, valtuudet, keinot, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet;

| g) | ”asiaan liittyvällä viranomaisella” tarkoitetaan






  1. | Euroopan valvontaviranomaisia (ESA); |
| --- | --- | --- |

g)

”asiaan liittyvällä viranomaisella” tarkoitetaan

1.

Euroopan valvontaviranomaisia (ESA);

| 2. | EKP:tä sille asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen tehtävien osalta; |
| --- | --- |

2.

EKP:tä sille asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen tehtävien osalta;

| 3. | asiaan liittyviä kansallisia viranomaisia. |
| --- | --- |

3.

asiaan liittyviä kansallisia viranomaisia.

2.   Soveltamiskriteerit

Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

| a) | tiedonsaantitarpeen periaate ja suhteellisuusperiaate pitäisi ottaa asianmukaisesti huomioon kunkin suosituksen tavoitteen ja sisällön mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tiedonsaantitarpeen periaate ja suhteellisuusperiaate pitäisi ottaa asianmukaisesti huomioon kunkin suosituksen tavoitteen ja sisällön mukaisesti;

| b) | liitteessä kunkin suosituksen osalta vahvistetut suosituksen noudattamista koskevat erityiset kriteerit tulisi täyttää. |
| --- | --- |

b)

liitteessä kunkin suosituksen osalta vahvistetut suosituksen noudattamista koskevat erityiset kriteerit tulisi täyttää.

3.   Seurannan aikarajat

Asetuksen (EU) N:o 1092/2010 17 artiklan 1 kohdan mukaan niiden, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle suositusten perusteella toteutetuista toimista ja perusteltava mahdollinen toimien toteuttamatta jättäminen. Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään toimittamaan kyseinen ilmoitus seuraavien aikarajojen mukaisesti:

| 1. | Suositus A






  a) | Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 mutta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle väliraportti suosituksen A 1 täytäntöönpanosta. |
| --- | --- | --- |

1.

Suositus A

a)

Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 mutta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle väliraportti suosituksen A 1 täytäntöönpanosta.

| b) | Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 mutta aikaisintaan 18 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle loppuraportti suosituksen A 1 täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 mutta aikaisintaan 18 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle loppuraportti suosituksen A 1 täytäntöönpanosta.

| c) | Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 mutta aikaisintaan 30 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle raportti suosituksen A 2 täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

c)

Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 mutta aikaisintaan 30 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle raportti suosituksen A 2 täytäntöönpanosta.

| 2. | Suositus B
  Euroopan valvontaviranomaisia, EKP:tä ja jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 mutta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle raportti suosituksen B täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.

Suositus B

Euroopan valvontaviranomaisia, EKP:tä ja jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023 mutta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle raportti suosituksen B täytäntöönpanosta.

| 3. | Suositus C






  a) | Komissiota pyydetään toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 mutta aikaisintaan 12 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja EJRK:lle raportti suosituksen C täytäntöönpanosta, ottaen huomioon suosituksen A 1 mukaisen Euroopan valvontaviranomaisten väliraportin. |
| --- | --- | --- |

3.

Suositus C

a)

Komissiota pyydetään toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 mutta aikaisintaan 12 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja EJRK:lle raportti suosituksen C täytäntöönpanosta, ottaen huomioon suosituksen A 1 mukaisen Euroopan valvontaviranomaisten väliraportin.

| b) | Komissiota pyydetään toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 mutta aikaisintaan 36 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja EJRK:lle raportti suosituksen C täytäntöönpanosta, ottaen huomioon suosituksen A mukaiset Euroopan valvontaviranomaisten raportit. |
| --- | --- |

b)

Komissiota pyydetään toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 mutta aikaisintaan 36 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja EJRK:lle raportti suosituksen C täytäntöönpanosta, ottaen huomioon suosituksen A mukaiset Euroopan valvontaviranomaisten raportit.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa adressaatteja huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta ja asianmukaisten raportointipohjien tarjoamisesta sekä antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

EJRK:n sihteeristö

a)

avustaa adressaatteja huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta ja asianmukaisten raportointipohjien tarjoamisesta sekä antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Arvioinnit aloitetaan seuraavasti:






  i) | 12 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Arvioinnit aloitetaan seuraavasti:

i)

12 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta;

| ii) | 18 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen C täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

ii)

18 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen C täytäntöönpanon osalta;

| iii) | 24 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen A täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

iii)

24 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen A täytäntöönpanon osalta;

| iv) | 36 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen A täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

iv)

36 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen A täytäntöönpanon osalta;

| v) | 42 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen C täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

v)

42 kuukauden kuluessa DORA-asetusehdotuksen voimaantulosta suosituksen C täytäntöönpanon osalta;

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä joulukuuta 2021.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15. kesäkuuta 2013, s. 1).

4

(5)  Ks. systeemisiä kyberriskejä koskeva julkaisu ”Systemic cyber risk”, EJRK, helmikuu 2020, saatavilla EJRK:n verkkosivustolla www.esrb.europa.eu

5

(6)  Ks. internetin järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva uhkakuva-arvio ”Internet Organised Crime Threat Assessment”, Europol, 2020, saatavilla Europolin verkkosivustolla www.europol.europa.eu

6

(7)  Ks. tietoteknisiä riskejä ja kyberriskejä koskeva pankkivalvonnan uutiskirje ”IT and cyber risk: a constant challenge”, EKP, 2021, saataville EKP:n pankkivalvonnan verkkosivustolla www.bankingsupervision.europa.eu

7

(8)  Ks. systeemisiä kyberriskejä koskeva julkaisu ”Systemic Cyber Risk”, EJRK, helmikuu 2020, saatavilla EJRK:n verkkosivustolla www.esrb.europa.eu

8

(9)  Ks. ”Mitigating systemic cyber risk”, ESRB, 2021, (julkaistaan myöhemmin).

9

”Mitigating systemic cyber risk”

ESRB

2021, (

).

(10)  COM(2020) 595 final.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

11

(12)  Ks. DORA-asetusehdotuksen 43 artikla.

12

(13)  Ks. Euroopan komissio, NIS Cooperation Group, luettavissa Euroopan komission verkkosivustolla www.ec.europa.eu

13

(14)  Ks. finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän ”Cyber Lexicon”, 12. marraskuuta 2018, saatavilla FSB:n verkkosivustolla www.fsb.org

14

(15)  Ks. DORA-asetusehdotuksen 3 artiklan 7 alakohta.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

19

(20)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta (EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 64).

23

(24)  COM(2020) 593 final.

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 909/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, arvopaperitoimituksen parantamisesta Euroopan unionissa sekä arvopaperikeskuksista ja direktiivien 98/26/EY ja 2014/65/EU sekä asetuksen (EU) N:o 236/2012 muuttamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 1).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II -direktiivi) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) N:o 2016/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 2016, vakuutusten tarjoamisesta (EUVL L 26, 2.2.2016, s. 19).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2341, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta (EUVL L 354, 23.12.2016, s. 37).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1060/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, luottoluokituslaitoksista (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 1).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1011, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta (EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2020/2013, annettu 7 päivänä lokakuuta 2020, yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista sekä asetuksen (EU) 2017/1129 ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (EUVL L 347, 20.10.2020, s. 1).

36

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

37

(38)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012 s. 1).

38

---

LIITE

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄT

Suositus A – Yleiseurooppalaisen systeemisten kyberpoikkeamien koordinointikehyksen (EU-SCICF) perustaminen

Suosituksen A 1 noudattamista arvioidaan seuraavien kriteerien perusteella.

| 1. | Kun Euroopan valvontaviranomaiset valmistelevat – toimien yhteiskomitean välityksellä ja yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP), Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) ja asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kanssa – tehokkaita unionin tason koordinoituja toimia, joiden tulisi kattaa EU-SCICF:n asteittainen kehittäminen siten, että käytetään tulevassa finanssialan digitaalista häiriönsietokykyä koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (”DORA-asetus”) esitettyjä valtuuksia, niiden olisi harkittava, tarvittaessa Euroopan kyberturvallisuusvirastoa ja komissiota kuultuaan, ainakin seuraavien näkökohtien sisällyttämistä EU-SCICF:ää koskevaan valmisteluun:






  a) | analyysi EU-SCICF:n tehokkaan kehittämisen edellyttämistä resursseista; |
| --- | --- | --- |

1.

Kun Euroopan valvontaviranomaiset valmistelevat – toimien yhteiskomitean välityksellä ja yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP), Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) ja asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kanssa – tehokkaita unionin tason koordinoituja toimia, joiden tulisi kattaa EU-SCICF:n asteittainen kehittäminen siten, että käytetään tulevassa finanssialan digitaalista häiriönsietokykyä koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (”DORA-asetus”) esitettyjä valtuuksia, niiden olisi harkittava, tarvittaessa Euroopan kyberturvallisuusvirastoa ja komissiota kuultuaan, ainakin seuraavien näkökohtien sisällyttämistä EU-SCICF:ää koskevaan valmisteluun:

a)

analyysi EU-SCICF:n tehokkaan kehittämisen edellyttämistä resursseista;

| b) | kyberhyökkäysskenaarioihin liittyvien kriisinhallinta- ja valmiusharjoitusten kehittäminen viestintäkanavien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

b)

kyberhyökkäysskenaarioihin liittyvien kriisinhallinta- ja valmiusharjoitusten kehittäminen viestintäkanavien kehittämiseksi;

| c) | yhteisen sanaston kehittäminen; |
| --- | --- |

c)

yhteisen sanaston kehittäminen;

| d) | johdonmukaisen luokittelun kehittäminen kyberturvallisuuspoikkeamia varten; |
| --- | --- |

d)

johdonmukaisen luokittelun kehittäminen kyberturvallisuuspoikkeamia varten;

| e) | turvallisten ja luotettavien tiedonjakokanavien perustaminen, mukaan lukien varajärjestelmät; |
| --- | --- |

e)

turvallisten ja luotettavien tiedonjakokanavien perustaminen, mukaan lukien varajärjestelmät;

| f) | yhteyspisteiden perustaminen; |
| --- | --- |

f)

yhteyspisteiden perustaminen;

| g) | tietojen jakamisen luottamuksellisuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

g)

tietojen jakamisen luottamuksellisuuden varmistaminen;

| h) | yhteistyö- ja tietojenvaihtoaloitteet finanssialan kybertiedustelun kanssa; |
| --- | --- |

h)

yhteistyö- ja tietojenvaihtoaloitteet finanssialan kybertiedustelun kanssa;

| i) | tehokkaiden aktivointi- ja eskalointiprosessien kehittäminen tilannetietoisuuden kautta; |
| --- | --- |

i)

tehokkaiden aktivointi- ja eskalointiprosessien kehittäminen tilannetietoisuuden kautta;

| j) | kehykseen osallistujien vastuualueiden selventäminen; |
| --- | --- |

j)

kehykseen osallistujien vastuualueiden selventäminen;

| k) | rajapintojen kehittäminen alojen välistä ja tarvittaessa kolmansiin maihin liittyvää koordinointia varten; |
| --- | --- |

k)

rajapintojen kehittäminen alojen välistä ja tarvittaessa kolmansiin maihin liittyvää koordinointia varten;

| l) | sen varmistaminen, että asiaan liittyvät viranomaiset viestivät yleisölle johdonmukaisesti luottamuksen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

l)

sen varmistaminen, että asiaan liittyvät viranomaiset viestivät yleisölle johdonmukaisesti luottamuksen säilyttämiseksi;

| m) | ennalta määriteltyjen viestintälinjojen perustaminen oikea-aikaista viestintää varten; |
| --- | --- |

m)

ennalta määriteltyjen viestintälinjojen perustaminen oikea-aikaista viestintää varten;

| n) | kehyksen testaaminen asianmukaisella tavalla, mukaan lukien eri lainkäyttöalueiden välinen testaus ja koordinointi suhteessa kolmansiin maihin, sekä arvioinnit kokemusten avulla oppimista tai toimintapuitteiden kehittämistä varten; |
| --- | --- |

n)

kehyksen testaaminen asianmukaisella tavalla, mukaan lukien eri lainkäyttöalueiden välinen testaus ja koordinointi suhteessa kolmansiin maihin, sekä arvioinnit kokemusten avulla oppimista tai toimintapuitteiden kehittämistä varten;

| o) | tehokkaan viestinnän ja disinformaation torjuntatoimien varmistaminen. |
| --- | --- |

o)

tehokkaan viestinnän ja disinformaation torjuntatoimien varmistaminen.

Suositus B – EU-SCICF:n yhteyspisteiden perustaminen

Suosituksen B noudattamista arvioidaan seuraavien kriteerien perusteella.

| 1. | Euroopan valvontaviranomaisten, EKP:n ja kunkin jäsenvaltion asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten tulisi sopia yhteisestä lähestymistavasta, jota sovelletaan EU-SCICF:n nimettyjen yhteyspisteiden luettelon jakamiseen ja päivittämiseen. |
| --- | --- |

1.

Euroopan valvontaviranomaisten, EKP:n ja kunkin jäsenvaltion asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten tulisi sopia yhteisestä lähestymistavasta, jota sovelletaan EU-SCICF:n nimettyjen yhteyspisteiden luettelon jakamiseen ja päivittämiseen.

| 2. | Yhteyspisteen nimeämistä olisi arvioitava ottaen huomioon direktiivin (EU) 2016/1148 mukaisesti nimetty keskitetty yhteyspiste, jonka jäsenvaltiot ovat perustaneet verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla rajatylittävän yhteistyön varmistamiseksi muiden jäsenvaltioiden sekä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän kanssa. |
| --- | --- |

2.

Yhteyspisteen nimeämistä olisi arvioitava ottaen huomioon direktiivin (EU) 2016/1148 mukaisesti nimetty keskitetty yhteyspiste, jonka jäsenvaltiot ovat perustaneet verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden alalla rajatylittävän yhteistyön varmistamiseksi muiden jäsenvaltioiden sekä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän kanssa.

Suositus C – Muutokset unionin lainsäädäntöön

Suosituksen C noudattamista arvioidaan seuraavien kriteerien perusteella.

Komission olisi harkittava, tarvitaanko suosituksen A mukaisesti tehdyn analyysin tuloksena toimenpiteitä, mukaan lukien muutokset asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön, sen varmistamiseksi, että Euroopan valvontaviranomaiset voivat yhteiskomitean avulla ja yhdessä EKP:n, EJRK:n ja asiaan liittyvien kansallisten viranomaisten kanssa kehittää EU-SCICF:ää suosituksen A 1 mukaisesti, ja varmistaa, että Euroopan valvontaviranomaiset, EKP, EJRK ja asiaan liittyvät kansalliset viranomaiset sekä muut viranomaiset voivat toteuttaa koordinointitoimia ja vaihtaa tietoja, jotka ovat riittävän yksityiskohtaisia ja johdonmukaisia EU-SCICF:n tehokkaan toiminnan tukemiseksi.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/11

---

Euron kurssi (1)

24. maaliskuuta 2022

(2022/C 134/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0978 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,71 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4397 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83288 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,3555 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0225 |
| ISK | Islannin kruunua | 141,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,4923 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,720 |
| HUF | Unkarin forinttia | 374,44 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7421 |
| RON | Romanian leuta | 4,9489 |
| TRY | Turkin liiraa | 16,2917 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4668 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3806 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,5897 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5812 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4912 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 342,53 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,1478 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9933 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5745 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 778,31 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6396 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,426 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,837 |
| BRL | Brasilian realia | 5,3057 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,1770 |
| INR | Intian rupiaa | 83,8790 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0978

JPY

Japanin jeniä

133,71

DKK

Tanskan kruunua

7,4397

GBP

Englannin puntaa

0,83288

SEK

Ruotsin kruunua

10,3555

CHF

Sveitsin frangia

1,0225

ISK

Islannin kruunua

141,20

NOK

Norjan kruunua

9,4923

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,720

HUF

Unkarin forinttia

374,44

PLN

Puolan zlotya

4,7421

RON

Romanian leuta

4,9489

TRY

Turkin liiraa

16,2917

AUD

Australian dollaria

1,4668

CAD

Kanadan dollaria

1,3806

HKD

Hongkongin dollaria

8,5897

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5812

SGD

Singaporen dollaria

1,4912

KRW

Etelä-Korean wonia

1 342,53

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,1478

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9933

HRK

Kroatian kunaa

7,5745

IDR

Indonesian rupiaa

15 778,31

MYR

Malesian ringgitiä

4,6396

PHP

Filippiinien pesoa

57,426

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,837

BRL

Brasilian realia

5,3057

MXN

Meksikon pesoa

22,1770

INR

Intian rupiaa

83,8790

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/12

---

Lausunto keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 30. huhtikuuta 2021 antama lausunto alustavasta päätösluonnoksesta Asiassa M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)

Esittelijä: Romania

(2022/C 134/03)

1.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja komission asetuksen (EY) N:o 802/2004, jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, 20 artiklan 1 a kohdan nojalla 12. kesäkuuta 2015 toimittamansa lopullisen RM-lomakkeen kohdassa 5.3.

2.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich antoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja vastauksessaan sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla 29. toukokuuta 2015 esitettyyn tietopyyntöön.

3.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich antoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja vastauksessaan sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla 2. kesäkuuta 2015 esitettyyn tietopyyntöön.

4.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich rikkoi tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohtaa antamalla virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja täytäntöönpanoasetuksen 20 artiklan 1 a kohdan nojalla 12. kesäkuuta 2015 toimittamansa lopullisen RM-lomakkeen kohdassa 5.3.

5.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich rikkoi tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohtaa antamalla virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja vastauksessaan sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla 29. toukokuuta 2015 esitettyyn tietopyyntöön.

6.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Sigma-Aldrich rikkoi tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohtaa antamalla virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja vastauksessaan sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla 2. kesäkuuta 2015 esitettyyn tietopyyntöön.

7.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Sigma-Aldrichille olisi määrättävä sakko sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan nojalla.

8.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) on samaa mieltä tekijöistä, jotka komissio otti huomioon määrittäessään Sigma-Aldrichille sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan nojalla määrättävän sakon määrää.

9.

Neuvoa-antava komitea (13 jäsenvaltiota) on samaa mieltä komission sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan nojalla Sigma-Aldrichille esittämästä sakon määrästä.

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/13

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Asia M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)

(2022/C 134/04)

I.   JOHDANTO

| 1. | Tämä kertomus koskee neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 14 artiklan 1 kohdan nojalla laadittua päätösluonnosta, jäljempänä ’päätösluonnos’. Päätösluonnoksessa todetaan, että Sigma-Aldrich Corporation, jäljempänä ’Sigma’, on tahallisesti tai tuottamuksellisesti toimittanut komissiolle virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja asiassa M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich suoritetun Merck KGaA:n, jäljempänä ’Merck’, yksinomaisen määräysvallan hankkimista Sigmassa koskevan tarkastelun, jäljempänä ’sulautuman tarkastelu’, yhteydessä (3). Päätösluonnoksen mukaan Sigma toimitti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja vastauksissaan kahteen komission sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla esittämään tietopyyntöön sekä lopullisessa RM-lomakkeessa, joka toimitettiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 802/2004 (4), jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’, 20 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

II.   TAUSTA

| 2. | Sulautuman tarkastelun jälkeen komissio totesi päätöksessään 15. kesäkuuta 2015, että Merckin suorittama Sigman osto soveltui sisämarkkinoille tietyin korjaavin toimenpitein. Tähän päätökseen viitataan jäljempänä ’sulautumapäätöksenä’. Sulautumapäätöksellä hyväksyttyihin korjaaviin toimenpiteisiin sisältyi useimpien Sigman ETA-alueella olevien liuotinten ja epäorgaanisten aineiden liiketoimintojen, jäljempänä ’luovutettava liiketoiminta’, luovutus. Merckin ja Sigman välisen sopimuksen tekemisen edellytyksenä oli luovutettavan liiketoiminnan myyntiä koskevan sopimuksen allekirjoittaminen komission hyväksymän sopivan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merck ja Sigma allekirjoittivat 19. ja 20. lokakuuta 2015 Honeywell International Inc:n, jäljempänä ’Honeywell’, kanssa sopimuksen luovutettavan liiketoiminnan myynnistä. Tämä sopimus sisälsi luettelon tietyistä omaisuuseristä, jotka nimenomaisesti jätettiin Sigman Honeywellille myymän liiketoiminnan ulkopuolelle, jäljempänä ’pois jätettyjen omaisuuserien luettelo’. Pois jätettyjen omaisuuserien luetteloon sisältyi viittaus patenttihakemukseen, jonka otsikkona oli ”closure for a container” (säilytysastian suljin). Tämä oli itse asiassa viittaus Sigman iCap-hankkeeseen. Sigman ja Metrohm AG:n yhdessä kehittämä iCap-hanke koskee älykästä pullonkorkkia, jolla suljetaan tiiviisti nestemäisiä kemikaaleja sisältävät pullot ja yhdistetään ne titrausinstrumentteihin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komissio hyväksyi 10. marraskuuta 2015 Honeywellin luovutettavan liiketoiminnan sopivaksi ostajaksi, ja Merck saattoi Sigman oston päätökseen 18. marraskuuta 2015. Honeywell saattoi luovutettavan liiketoiminnan oston päätökseen 15. joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Asiassa M.7435 nimitetty toimitsijamies, jäljempänä ’toimitsijamies’, ilmoitti 10. helmikuuta 2016 kilpailun pääosastolle Honeywellin väitteestä, jonka mukaan iCapin olisi pitänyt sisältyä luovutettavaan liiketoimintaan. Honeywellin mukaan iCap oli erittäin tärkeä myytävän liiketoiminnan elinkelpoisuuden kannalta, ja se oli aiheettomasti lisätty pois jätettyjen omaisuuserien luetteloon. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komissio ilmoitti Merckille 29. heinäkuuta 2016 vireillä olleesta menettelystä, joka koski Merckin ja Sigman mahdollisesti antamia virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja ja mahdollista sakkojen määräämistä sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

6.

III.   YHTEYDENPIDON LUOTTAMUKSELLISUUDEN SUOJAA KOSKEVAT VÄITTEET

| 7. | Komissio teki 14. lokakuuta 2016 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla kaksi päätöstä, joissa Merckiä ja Sigmaa pyydettiin toimittamaan eräiden Merckin ja Sigman palveluksessa olevien henkilöiden sähköpostitiedot vuodelta 2015, jäljempänä ’lokakuussa 11 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyt päätökset’ (5). Vaikka Merck ja Sigma toimittivat tiettyjä asiakirjoja, komissio ei pitänyt niiden vastausta täydellisenä etenkään siksi, että Merckin ja Sigman väitteitä, jotka koskivat yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa, pidettiin liian laveina. Näin ollen komissio teki 1. joulukuuta 2016 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla kaksi uutta päätöstä, joissa se pyysi tietoja, joita Merck ja Sigma eivät olleet toimittaneet vastauksena lokakuussa 11 artiklan 3 kohdan nojalla tehtyihin päätöksiin, jäljempänä ’joulukuussa 11 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyt päätökset’ (6). Merck ja Sigma vastasivat joulukuussa 11 artiklan 3 kohdan nojalla tehtyihin päätöksiin joulukuussa 2016 ja tammikuussa 2017 ja toimittivat päivitetyt yhteydenpitolokit helmikuussa, maaliskuussa, huhtikuussa ja kesäkuussa 2017. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kilpailun pääosasto ja Merck olivat kuitenkin edelleen eri mieltä Merckin yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojan laajuutta koskevista väitteistä, minkä vuoksi Merck pyysi 30. elokuuta 2017 kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa tutkimaan päätöksen 2011/695/EU 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Merckin väitteet, joiden mukaan tietyt asiakirjat, joita komissio oli pyytänyt sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn yhteydessä, jäljempänä ’riidanalaiset asiakirjat’, kuuluvat yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojan piiriin. Merck toimitti riidanalaiset asiakirjat kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle 7. marraskuuta 2017 hyväksyttävästi suojatussa muodossa (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuolloin toimineet kaksi kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa päättivät, että toinen heistä, Joos Stragier, toimisi kuulemismenettelystä vastaavana neuvonantajana Merckin päätöksen 2011/695/EU 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla esittämän pyynnön osalta ja toinen, Wouter Wils, toimisi kuulemismenettelystä vastaavana neuvonantajana asian M.8181 muilta osin ja että Wilsillä ei olisi oikeutta tutustua riidanalaisiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja lähetti 1. elokuuta 2018 päätöksen 2011/695/EU 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti alustavan kantansa tiettyjen Merckin asiakirjojen luottamuksellisesta luonteesta asiasta vastaavalle johtajalle ja Merckille. Alustava kanta oli, että Merckin yleiset väitteet olivat suurelta osin virheellisiä tai liioiteltuja ja että Merckin lukuisten erityisten väitteiden puutteellisen esittämistavan vuoksi niitä ei voitu tutkia enempää elokuussa 2017 tehdyn Merckin hakemuksen perusteella. Merck vastasi 8. syyskuuta 2018 alustavaan kantaan ja kiisti siinä esitetyt päätelmät, mutta se kehotti kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa ehdottamaan päätöksen 2011/695/EU 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisia toimia sellaisen ratkaisun edistämiseksi, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimi puheenjohtajana 16. lokakuuta 2018 kilpailun pääosaston ja Merckin välisessä kokouksessa, jossa käsiteltiin ratkaisuja riidanalaisiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Merck suostui 9. marraskuuta 2018 siihen, että tehtiin pöytäkirja, jonka nojalla kilpailun pääosasto voisi tutustua riidanalaisiin asiakirjoihin datahuoneessa, jäljempänä ’pöytäkirja’. Kilpailun pääosasto yksilöi 23. marraskuuta 2018 pöytäkirjassa kuvatun menettelyn mukaisen tarkastelun jälkeen tietyt asiakirjat, joita se halusi käyttää tutkinnassaan, ja kehotti Merckiä luopumaan yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa koskevista väitteistään näiden asiakirjojen osalta. Merck suostui luopumaan väitteistään joidenkin, mutta ei kaikkien, asiakirjojen osalta. Kilpailun pääosaston asiaa käsitelleen virkamiesryhmän jäsenet osallistuivat 2. toukokuuta 2019 Merckin oikeudellisen neuvonantajan kanssa pidettyyn kokoukseen, jossa asianomainen virkamiesryhmä merkitsi muistiin asiakirjat, joiden osalta Merck vetosi edelleen yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaan. Nämä muistiinpanot lisättiin tätä asiaa koskevaan komission asiakirja-aineistoon ainoastaan sellaista mahdollista menettelyä varten, jolla yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa koskevat väitteet hylättäisiin kyseisten asiakirjojen osalta (8). |
| --- | --- |

11.

IV.   VÄITETIEDOKSIANTO JA ENSIMMÄINEN SUULLINEN KUULEMINEN

| 12. | Komissio lähetti Merckille ja Sigmalle väitetiedoksiannon 7. heinäkuuta 2017 ja toimitti asiakirja-aineiston tutustuttavaksi 10. heinäkuuta 2017. Väitetiedoksiannossa komissio totesi alustavasti, että sekä Merck että Sigma olivat sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan vastaisesti toimittaneet tahallisesti (Sigman tapauksessa) tai ainakin tuottamuksellisesti (Merckin tapauksessa) komissiolle virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Osapuolten esittämien huomautusten alkuperäistä määräaikaa, joka oli 31. elokuuta 2017, jatkettiin useaan otteeseen lähinnä siksi, että komissio voisi määrittää mahdolliset sakot, joita osapuolille voidaan määrätä, jos ne päätyisivät yhteistyöhön perustuvaan sovintoratkaisuun. Osapuolet ilmoittivat 30. huhtikuuta 2018 kilpailun pääosastolle, etteivät ne olleet halukkaita yhteistyöhön perustuvaan sovintoratkaisuun komission ehdottamien ehtojen mukaisesti. Osapuolet toimittivat samana päivänä kirjalliset huomautuksensa väitetiedoksiantoon, jäljempänä ’vastaukset väitetiedoksiantoon’, ja pyysivät saada tutustua asiakirja-aineistoon laajemmin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Laajempaa asiakirja-aineistoon tutustumista koskevan pyynnön perusteella kilpailun pääosasto toimitti osapuolille tasaiseen tahtiin useita täydentäviä asiakirjoja. Viimeiset puuttuvat asiakirjat lähetettiin osapuolille 5. lokakuuta 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet pyysivät mahdollisuutta esittää yksityiskohtaisempia kannanottoja suullisessa kuulemisessa. Suullinen kuuleminen, jäljempänä ’ensimmäinen suullinen kuuleminen’, järjestettiin 11. syyskuuta 2018. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Osapuolet toimittivat 12. marraskuuta 2018 väitetiedoksiantoon täydentävän vastauksen, johon sisältyivät erityisesti niiden tarkemman asiakirja-aineistoon tutustumisen perusteella esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

16.

V.   TÄYDENTÄVÄ VÄITETIEDOKSIANTO JA TOINEN SUULLINEN KUULEMINEN

| 17. | Komissio antoi 30. kesäkuuta 2020 täydentävän väitetiedoksiannon, joka oli osoitettu Sigmalle. Täydentävä väitetiedoksianto korvasi kaikilta osin väitetiedoksiannon, eikä se sisältänyt väitetiedoksiannossa esitettyjä Merckiä koskevia väitteitä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Täydentävässä väitetiedoksiannossa komissio katsoi alustavasti, että koska Sigma ei ilmoittanut iCapista komissiolle sulautuman tarkastelun aikana, se toimitti tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja a) sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä vastauksissaan kahteen komission sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla esittämään pyyntöön ja b) sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä toimittaessaan tietoja ja asiakirjoja täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV määrätyllä RM-lomakkeella. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sigmalle myönnettiin oikeus tutustua asiakirja-aineistoon 7. heinäkuuta 2020, ja se toimitti kirjalliset huomautuksensa täydentävään väitetiedoksiantoon, jäljempänä ’vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon’, 15. syyskuuta 2020 kilpailun pääosaston asettamassa (pidennetyssä) määräajassa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vastauksessa täydentävään väitetiedoksiantoon Sigma pyysi mahdollisuutta esittää yksityiskohtaisempia kannanottoja suullisessa kuulemisessa. Tämä suullinen kuuleminen, jäljempänä ’toinen suullinen kuuleminen’ järjestettiin 13. marraskuuta 2020 (9). |
| --- | --- |

20.

VI.   SIGMAN VÄITTEET PUOLUEELLISUUDESTA

VI.1.   Sigman perustelut

| 21. | Sekä ensimmäisessä että toisessa suullisessa kuulemisessa samoin kuin vastauksissa väitetiedoksiantoon (10) ja täydentävään väitetiedoksiantoon (11) Sigma (ja Merck) väitti, että asiassa M.8181 suoritetun tutkinnan järjestelyt olivat puolueelliset ja rikkoivat näin ollen puolueettomuuden ja hyvän hallinnon periaatteita. Sigman mukaan puolueellisuus johtuu asian erityisolosuhteista, jotka muodostuvat väitteistä, joiden mukaan Sigma antoi asiaa käsitelleelle virkamiesryhmälle harhaanjohtavaa tietoa sulautuman tarkastelun yhteydessä, sekä siitä tosiseikasta, että näitä väitteitä tutkii virkamiesryhmä, johon väitetty harhaanjohtava toiminta kohdistuu (12). Vastauksessa täydentävään väitetiedoksiantoon Sigma viittasi unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puolueettomuutta koskevaan oikeuskäytäntöön (13) ja väitti, että asian käsittelyssä suoritetun tutkinnan toteutustapa antaa vahvan vaikutelman siitä, että tutkinta ei ollut objektiivisesti puolueeton. Sigma väitti myös, että tietyt tutkinnan näkökohdat viittaavat siihen, että asiaa käsitellyt virkamiesryhmä ei ehkä ollut subjektiivisesti täysin puolueeton. Väitteidensä tueksi Sigma esitti useita tosiseikkoja, joiden se katsoi tukevan näkemystään, jonka mukaan komissio ei käsitellyt asiaa puolueettomasti. Tällaisia seikkoja olivat muun muassa seuraavat:






  a. | Väitetiedoksiantoon sisältynyt viittaus Sigman oman neuvonantajan lähettämään sisäiseen sähköpostiviestiin, jossa väitettiin asiaa käsittelevän virkamiehen olevan itsepäinen (14), vaikka tämä ei liittynyt selvästi asiasisältöön (15) (16). |
| --- | --- | --- |

21.

a.

Väitetiedoksiantoon sisältynyt viittaus Sigman oman neuvonantajan lähettämään sisäiseen sähköpostiviestiin, jossa väitettiin asiaa käsittelevän virkamiehen olevan itsepäinen (14), vaikka tämä ei liittynyt selvästi asiasisältöön (15) (16).

| b. | Komission 6. heinäkuuta 2017 antama lehdistötiedote (17), jossa ilmoitettiin väitetiedoksiannon hyväksymisestä ja jonka mukaan iCap liittyi läheisesti luovutettuun liiketoimintaan ja että sillä oli mahdollisuus lisätä merkittävästi sen myyntiä. Lehdistötiedotteen mukaan luovutetun liiketoiminnan elinkelpoisuus heikkeni, koska iCap jätettiin sen ulkopuolelle. Sigman mukaan lehdistötiedotteen sanamuoto oli epäasianmukainen, koska siinä tehtiin vahvoja päätelmiä iCapin merkityksestä luovutettavalle liiketoiminnalle eikä luettu epäselvyyttä Sigman (ja tuolloin Merckin) hyväksi vaadittavassa mitassa (18). |
| --- | --- |

b.

Komission 6. heinäkuuta 2017 antama lehdistötiedote (17), jossa ilmoitettiin väitetiedoksiannon hyväksymisestä ja jonka mukaan iCap liittyi läheisesti luovutettuun liiketoimintaan ja että sillä oli mahdollisuus lisätä merkittävästi sen myyntiä. Lehdistötiedotteen mukaan luovutetun liiketoiminnan elinkelpoisuus heikkeni, koska iCap jätettiin sen ulkopuolelle. Sigman mukaan lehdistötiedotteen sanamuoto oli epäasianmukainen, koska siinä tehtiin vahvoja päätelmiä iCapin merkityksestä luovutettavalle liiketoiminnalle eikä luettu epäselvyyttä Sigman (ja tuolloin Merckin) hyväksi vaadittavassa mitassa (18).

| c. | Sigman mukaan asiaa käsitellyt virkamiesryhmä osoitti väitetiedoksiannossa kohtuutonta intoa luottaa näyttöön, joka ensi näkemältä tuki sen päätelmiä, muun muassa tukeutumalla perusteettomasti Honeywellin huomautuksiin (19). Vastaavasti täydentävässä väitetiedoksiannossa asiaa käsitellyt virkamiesryhmä tulkitsi (Sigman mukaan) asiakirjoja ja markkinatestin tuloksia virheellisesti suhteessa T&K-toiminnan väitettyyn merkitykseen (20). |
| --- | --- |

c.

Sigman mukaan asiaa käsitellyt virkamiesryhmä osoitti väitetiedoksiannossa kohtuutonta intoa luottaa näyttöön, joka ensi näkemältä tuki sen päätelmiä, muun muassa tukeutumalla perusteettomasti Honeywellin huomautuksiin (19). Vastaavasti täydentävässä väitetiedoksiannossa asiaa käsitellyt virkamiesryhmä tulkitsi (Sigman mukaan) asiakirjoja ja markkinatestin tuloksia virheellisesti suhteessa T&K-toiminnan väitettyyn merkitykseen (20).

| d. | Vaikka asiaa käsitellyt virkamiesryhmä (Sigman mukaan) myönsi aluksi, että sitoumusten ja Merckin ja Honeywellin välisestä myynti- ja ostosopimuksesta pois jätettyjen omaisuuserien luettelon (21) selkeä teksti ei jättänyt juuri tutkittavaa, se ilmoitti Honeywellille katsovansa, mitä on tehtävissä (22). |
| --- | --- |

d.

Vaikka asiaa käsitellyt virkamiesryhmä (Sigman mukaan) myönsi aluksi, että sitoumusten ja Merckin ja Honeywellin välisestä myynti- ja ostosopimuksesta pois jätettyjen omaisuuserien luettelon (21) selkeä teksti ei jättänyt juuri tutkittavaa, se ilmoitti Honeywellille katsovansa, mitä on tehtävissä (22).

| e. | Täydentävässä väitetiedoksiannossa sovelletaan Sigman mukaan kahta eri normistoa sen suhteen, minkä tasoista huolellisuutta sulautuman tarkasteluprosessin eri toimijoilta edellytetään (23). Sigma väittää, että vaikka täydentävässä väitetiedoksiannossa katsotaan Sigman olevan lähes rikosoikeudellisessa vastuussa iCapin ilmoittamatta jättämisestä, siinä ei edellytetä, että asiaa käsitelleen virkamiesryhmän (tai toimitsijamiehen) olisi pitänyt huomata viittaus iCapiin pois jätettyjen omaisuuserien luettelossa. |
| --- | --- |

e.

Täydentävässä väitetiedoksiannossa sovelletaan Sigman mukaan kahta eri normistoa sen suhteen, minkä tasoista huolellisuutta sulautuman tarkasteluprosessin eri toimijoilta edellytetään (23). Sigma väittää, että vaikka täydentävässä väitetiedoksiannossa katsotaan Sigman olevan lähes rikosoikeudellisessa vastuussa iCapin ilmoittamatta jättämisestä, siinä ei edellytetä, että asiaa käsitelleen virkamiesryhmän (tai toimitsijamiehen) olisi pitänyt huomata viittaus iCapiin pois jätettyjen omaisuuserien luettelossa.

| 22. | Lisäksi Sigma väitti, että meneillään oleva menettely eroaa asiassa GE / LM Wind (24) sovelletusta menettelystä. Siinä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hylkäsi loppukertomuksessaan (25) General Electricin väitteet, joiden mukaan samanlainen tutkinta (eli asiaa käsitellyt virkamiesryhmä oli vastuussa sekä hyväksymismenettelystä että harhaanjohtavia tietoja koskevasta tutkinnasta) aiheutti vaikutelman puolueellisuudesta (26). Asiassa GE / LM Wind antamassaan loppukertomuksessa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja totesi, että General Electricin väitteet objektiivisesta puolueettomuudesta eivät olleet vakuuttavia erityisesti siksi, että niissä sivuutettiin ”(i) se seikka, että tällaisissa menettelyissä lopullista ratkaisua ei tee asiaa käsittelevä virkamiesryhmä, vaan komissio, joka toimii toimielimenä ja kollegion välityksellä, ja asiaa käsittelevän virkamiesryhmän lisäksi useita muitakin toimijoita osallistavan menettelyn päätteeksi, sekä (ii) sulautuma-asetuksen 14 artiklan soveltamista koskeviin menettelyihin liittyvät sisäiset valvontatoimet” (27). Sigman mukaan tämä menettely eroaa asiassa GE / LM Wind sovelletusta menettelystä, koska a) on näyttöä siitä, että tutkinnan järjestelyt loivat vaikutelman puolueellisuudesta, b) Sigma (toisin kuin General Electric) ilmaisi huolensa puolueellisuudesta ensimmäisessä suullisessa kuulemisessa ja c) ”useiden toimijoiden” osallistuminen menettelyyn ei poista vaikutelmaa puolueellisuudesta, koska asiassa M.8181 tutkintaa oli johtanut alusta alkaen asiaa käsitellyt virkamiesryhmä. Sigma katsoo, että komission hierarkian osallistuminen lopullisen päätöksen hyväksymiseen saattaa korjata ilmeiset puolueellisuuden esiintymät, mutta se ei ole riittävä suojatoimi, jos objektiivinen puolueellisuus vaikuttaa asian tutkinnan yleisiin järjestelyihin. Sigman mukaan yksikään menettelyyn osallistuneista ”useista toimijoista” ei tutkinut yksityiskohtaisesti tosiseikkoja ja asiakirjoja muodostaakseen riippumattoman ja tietoon perustuvan kannan, vaan niiden oli käytettävä asiaa käsittelevän virkamiesryhmän niille esittämiä tietoja. |
| --- | --- |

22.

VI.2.   Sigman väitteiden tarkastelu

VI.2.1.   Yleiset periaatteet

| 23. | Ensinnäkin on muistettava, että EU:n tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, ettei komissio ei ole Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 47 artiklassa tarkoitettu tuomioistuin (28). EU:n tuomioistuin on myös vahvistanut, että Euroopan unionin laillisuusvalvontaa koskeva järjestelmä on yhteensopiva Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan ja perusoikeuskirjan 47 artiklan kanssa (29). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tämän vuoksi on ilmeistä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö, johon Sigma viittaa (ja joka on mainittu edellä alaviitteessä 14), ei ole tässä yhteydessä suoraan merkityksellinen, koska siinä viitataan tuomioistuinten puolueettomuutta koskevaan vaatimukseen. Sigman viittaus asiassa Ziegler annettuun tuomioon ei myöskään tue sen kantaa: kyseisessä asiassa EU:n tuomioistuin totesi, että koska Euroopan unionin oikeuslaitos valvoo komission päätöksiä ja koska Euroopan unionin lainsäädännössä säädetään komission päätösten tuomioistuinvalvontaa koskevasta järjestelmästä, komission ei voitu katsoa voivan joutua yhtä aikaa rikkomisen uhriksi ja päättävän sen seuraamuksesta (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Tämä ei tietenkään tarkoita, että komissio (hallintoelimenä) olisi vapautettu vaatimuksesta toimia puolueettomasti. Päinvastoin, perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettu oikeus hyvään hallintoon edellyttää, että jokaisella on oikeus siihen, että hänen asiansa käsitellään puolueettomasti. Tässä suhteessa on syytä tarkastella, onko komissio toiminut asiassa puolueettomasti. Kuten unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi, puolueettomuuden vaatimus käsittää sekä subjektiivisia että objektiivisia tekijöitä (31). |
| --- | --- |

25.

VI.2.2.   Subjektiivista puolueettomuutta koskevat näkökohdat

| 26. | Sigman esittämät subjektiivista puolueettomuutta koskevat väitteet eivät ole erityisen vakuuttavia, ja jäljempänä kuvatuista syistä kaikki väitteet asiaa käsitelleen virkamiesryhmän tosiasiallisesta puolueellisuudesta menettävät merkitystään, kun komission päätöksentekoprosessia tarkastellaan kokonaisuutena. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vaikka lehdistötiedotteen sanamuotoa voidaan osittain kritisoida (koska se on voinut antaa vaikutelman, että komissio on ennakoinut tiettyjen tosiseikkojen arviointia), Sigman valitus ei ole viime kädessä vakuuttava, koska lehdistötiedotteessa tehtiin selväksi, että väitetiedoksiannon päätelmät olivat alustavia (32). Komission kannan alustava luonne lehdistötiedotteen julkaisuajankohtana ja ”epäselvyyksien tulkitseminen syytetyn eduksi” käyvät itse asiassa hyvin ilmi siitä, että vaikka Merck on väitetiedoksiannon vastaanottaja, päätösluonnosta ei ole osoitettu sille. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Mitä tulee Sigman väitteeseen, jonka mukaan komissio oli kohtuuttoman innokas käyttämään näyttöä, joka ensi näkemältä tuki sen alustavia päätelmiä, Sigma näyttää vain hyökkäävän sitä vastaan, että väitetiedoksiannossa ja täydentävässä väitetiedoksiannossa käytettiin (sen mielestä) virheellistä näyttöä, ja esittävän sen todisteena asiaa käsitelleen virkamiesryhmän väitetystä innokkuudesta ja puolueellisuudesta. Väitetiedoksiannon keskeisenä tarkoituksena on kuitenkin antaa osapuolille mahdollisuus esittää huomautuksia komission väitteistä ja myös siitä, miten se on käyttänyt näyttöä. Väite, jonka mukaan komissio on käyttänyt näyttöä väärin, ei sinänsä voi olla todiste puolueellisuudesta. Vaikka Sigma olisi oikeassa todetessaan, että komissio oli tulkinnut tiettyä näyttöä väärin, se ei sinällään ole osoitus puolueellisesta asenteesta vaan korkeintaan ilmentäisi huonoa asiakirjan ymmärtämistä (33). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Edellä 21 kohdan e alakohdassa selostettu Sigman väite ”kahdesta normistosta” ei myöskään ole vakuuttava, koska asiassa M.8181 käsiteltävänä oleva kysymys on se, onko Sigma tahallisesti tai tuottamuksellisesti toimittanut komissiolle virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja. Se, olisiko asiaa käsitellyt virkamiesryhmä voinut havaita, että iCap sisältyi pois jätettyjen omaisuuserien luetteloon, ei ole olennaista rikkomisen toteamisen kannalta, eikä Sigma selitä, miten se johtaisi tutkinnan puolueellisuuteen. Sigma ei myöskään selitä, miksi komission huolellisuustaso sen tehtävien hoidossa tässä asiassa olisi mukautettava Sigman huolellisuustasoon asian taustalla olevassa tilanteessa, jossa tiedon epäsymmetria Sigman ja komission välillä oli erityisen korostunut (34). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vaikka hyväksyttäisiinkin, että Sigma olisi näyttänyt toteen yhden tai useamman asiaa käsitelleen virkamiesryhmän jäsenen subjektiivisen puolueellisuuden, se ei kuitenkaan riittäisi osoittamaan, että komissio olisi ollut toimielimenä subjektiivisesti puolueellinen, kuten Sigma näyttää väittävän (35). |
| --- | --- |

30.

VI.2.3.   Objektiivista puolueettomuutta koskevat näkökohdat

| 31. | EU:n tuomioistuin on todennut useaan otteeseen, että se, että komissio hallinnollisena elimenä toteuttaa tutkinnan ja määrää seuraamuksia, ei ole puolueettomuusvaatimuksen vastaista, koska unionin tuomioistuimet valvovat sen päätöksiä (36). Keskeinen kysymys tässä asiassa on se, ovatko tämän menettelyn tosiseikat jotenkin erilaisia kuin muissa kilpailuoikeuden alaan kuuluvissa asioissa, joissa komissio toimii sekä tutkijana että päätöksentekijänä, eli onko olemassa ”riittävät takeet, jotta kaikki perustellut epäilykset [puolueellisuudesta] voidaan [...] sulkea pois” (37). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Aluksi on muistettava, että vaikka asiaa käsittelevällä virkamiesryhmällä on epäilemättä tärkeä tehtävä tutkintaprosessissa, se ei päätä asian lopputuloksesta: tätä tehtävää hoitaa komission jäsenten kollegio (38). Lisäksi tällainen puolueellisuutta koskeva väite jättää huomiotta komission sisäisiin päätöksentekomenettelyihin rakennetun valvontajärjestelmän. Minkä tahansa päätöksen tekeminen edellyttää useiden toimijoiden osallistumista (39). Sigman väite, jonka mukaan päätöksentekoon osallistuneet useat toimijat eivät olleet riittävä tae, koska ne eivät olleet tarkastelleet yksityiskohtaisesti tosiseikkoja ja asiakirjoja muodostaakseen riippumattoman ja tietoon perustuvan kannan, ei tässä tapauksessa ole uskottava. Näiden toimijoiden osallistuminen oli ratkaisevan tärkeää komission väitteiden soveltamisalan supistamiseksi, sillä täydentävässä väitetiedoksiannossa (toisin kuin väitetiedoksiannossa) ei esitetty mitään Merckiä koskevia väitteitä ja annettiin Sigmalle tilaisuus esittää perustelunsa toisessa suullisessa kuulemisessa. Sigma itse myönsi suullisen kuulemisen tehokkuuden toisessa suullisessa kuulemisessa esittämissään kommenteissa (40), mikä osoittaa, että Sigman näkemys on, että suullinen kuuleminen tarjoaa asianosaisille tehokkaan foorumin esittää väitteensä asiaa käsittelevää virkamiesryhmää laajemmalle yleisölle, mikä voi johtaa asian laajuuden supistamiseen tai jopa sen kokonaan hylkäämiseen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Asioissa Espanja v. neuvosto ja August Wolff annetut tuomiot (joita Sigma lainasi toisessa suullisessa kuulemisessa ja/tai vastauksessaan täydentävään väitetiedoksiantoon) eivät myöskään tue Sigman väitteitä. Asiassa Espanja v. neuvosto Espanja riitautti neuvoston päätöksen, jolla tämä oli komission tutkinnan ja suosituksen perusteella määrännyt Espanjalle sakon alijäämätietojen väärentämisestä. Espanja väitti, että komissio rikkoi puolueettomuusvaatimusta, koska se antoi kyseisen tutkinnan suorittamisen suurelta osin samalle virkamiesryhmälle, joka oli osallistunut aiempiin rutiinitarkastuksiin ja arviointeihin Espanjan toimittamien tiettyjen tietojen (myös alijäämätietojen) laadun todentamiseksi ennen asianomaisen menettelyn aloittamista. Hylätessään Espanjan väitteet objektiivisen puolueettomuuden rikkomisesta EU:n tuomioistuin totesi ensinnäkin, että tutkinta, joka johti komission suositukseen sakkojen määräämisestä, sekä alijäämä- ja muiden tietojen laatua koskevat tarkastuskäynnit ja arvioinnit kuuluvat erillisiin oikeudellisiin kehyksiin ja niillä on erilaiset tarkoitukset (41). Näin ollen aiemmat tarkastuskäynnit ja tietojen laatua koskevat arvioinnit eivät sinänsä vaikuttaneet komission näkemykseen samoihin tietoihin liittyvien vääristelyjen olemassaolosta (42). Lisäksi EU:n tuomioistuin totesi, että asiaa koskevissa asetuksissa ei anneta millekään tietylle komission yksikölle (43) toimivaltaa päättää tutkintamenettelyn aloittamisesta, vastuuta tutkinnan suorittamisesta tai toimivaltaa antaa neuvostolle tutkinnan päätteeksi tarvittava suositus. Tämä toimivalta annettiin komissiolle, joka toimii kollegiaalisena elimenä. Näin ollen EU:n tuomioistuin katsoi, että komission henkilöstölle kyseisessä tutkintamenettelyssä annettua roolia ei voitu pitää ”ratkaisevana” kyseisen menettelyn kululle eikä myöskään sen lopputulokselle (44). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Asiassa August Wolff antamassaan tuomiossa EU:n tuomioistuin sovelsi samankaltaisia näkökohtia kuin asiassa Espanja v. neuvosto ja katsoi, että objektiivisen puolueettomuuden vaatimus ei täyttynyt valituksen kohteena olevassa menettelyssä. Asia August Wolff koski sitä, että Saksan toimivaltainen viranomainen (BfArM) oli pannut tietyn lääkkeen myyntiluvan epäämistä koskevan asian vireille ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevässä komiteassa, jäljempänä ’komitea’. Kysymys objektiivisen puolueettomuuden rikkomisesta syntyi siitä, että komitea nimitti saksalaisen pääesittelijän valmistelemaan lausuntoaan, vaikka tämä esittelijä oli myös BfArM:n työntekijä. Kun asia saatettiin komitean käsiteltäväksi, BfArM:llä oli käynnissä valittajien kanssa riita-asioita, jotka koskivat sen kieltäytymistä kyseisen lääkkeen myyntiluvan uusimisesta. EU:n tuomioistuin piti seuraavia tekijöitä merkityksellisinä objektiivista puolueettomuutta koskevan analyysinsa kannalta: BfArM:ssä käydyllä menettelyllä ja komiteassa käydyllä menettelyllä oli pääasiallisesti sama kohde (45) ja niitä oli myös pidettävä samanlaisina, valiokunnan esittelijällä on tärkeä rooli valmisteltaessa lausuntoa, joka komiteaa on pyydetty antamaan, ja hänellä on oma vastuu tässä lausuntomenettelyssä, ja ainoastaan poikkeukselliset olosuhteet voivat oikeuttaa sen, ettei komissio noudata komitean lausuntoa (46). EU:n tuomioistuimen mukaan kolmannet osapuolet saattoivat perustellusti katsoa, että saattaessaan asian komitean käsiteltäväksi BfArM jatkoi omien etujensa ajamista kansallisella tasolla ja että BfArM:n palveluksessa työskentelevien henkilöiden, jotka osallistuivat asian käsittelyyn komiteassa käydyssä menettelyssä, toiminta saattoi olla puolueellista (47). |
| --- | --- |

34.

| 35. | EU:n tuomioistuimen edellä mainituissa asioissa tekemä arviointi ei viittaa siihen, että tässä menettelyssä olisi rikottu objektiivista puolueettomuutta. Sekä asiassa Espanja v. neuvosto että asiassa August Wolff antamissaan tuomioissa EU:n tuomioistuin katsoi, että molempien menettelyjen tarkoituksen yhtenevyys, joka aiheutti väitteen eturistiriidasta, oli keskeinen näkökohta sen arvioinnissa. Asiassa August Wolff sekä Saksan että EU:n menettelyjen tarkoituksena oli myöntää myyntilupa kyseiselle lääkkeelle. Näin ollen saksalainen esittelijä joutui väistämättä eturistiriitaan EU:n menettelyssä, sillä häntä ei voitu pitää puolueettomana tilanteessa, jossa hänen työnantajansa oli paitsi jo kieltäytynyt myöntämästä kyseistä myyntilupaa, myös osapuolena kysymystä koskevassa riita-asiassa valittajien kanssa. Asiassa Espanja v. neuvosto EU:n tuomioistuin sen sijaan totesi, että tiettyjen alijäämätietojen vääristelyä koskeva komission tutkimus ja samojen tietojen laadun rutiininomainen ennakkoarviointi palvelivat eri tarkoituksia, ja katsoi tästä syystä, että ennakkoarviointityö ei vaikuttanut siihen, millaisen kannan komissio muodostaisi vääristelyjä koskevasta myöhemmästä tutkimuksesta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kun edellä esitettyjä näkökohtia sovelletaan tähän menettelyyn, vaikuttaa siltä, että asioissa M.7435 ja M.8181 suoritettujen tutkimusten tarkoitus ja luonne ovat erilaiset. Asiassa M.7435 tutkinnan tarkoituksena oli todellakin tehdä sulautuman hyväksymistä koskeva päätös sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1–3 kohdan perusteella. Sen sijaan asiassa M.8181 suoritetun tutkinnan tarkoituksena on määrittää, toimittivatko Merck ja/tai Sigma (tuottamuksellisesti tai tahallisesti) komissiolle sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisen sulautuman tarkastelun yhteydessä virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja. On epäselvää, miten asiaa käsitelleen virkamiesryhmän suorittama asian M.7435 arviointi estäisi sitä toimimasta puolueettomasti asiassa M.8181. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lisäksi EU:n tuomioistuin korosti asiassa August Wolff esittelijän erityistä merkitystä kyseisessä asiassa tehtävässä päätöksenteossa ja totesi, että hänellä on ”keskeinen rooli lausunnon valmistelussa” ja ”oma vastuu”. Vastaavasti asiassa Espanja v. neuvosto tuomioistuin tarkasteli, oliko puolueellisuudesta syytettyjen henkilöiden rooli ”ratkaiseva” menettelyn kulun tai lopputuloksen kannalta. Tässä menettelyssä asiaa käsittelevä virkamiesryhmä ei ole vastuussa päätöksenteosta, vaikka sillä on tärkeä asema tutkinnan kannalta. Vaikka Sigma väittää, että asiassa M.8181 tutkintaa oli johtanut alusta alkaen asiaa käsittelevä virkamiesryhmä, (48) asia on todellisuudessa päinvastainen: muilla toimijoilla kuin asiaa käsitelleellä virkamiesryhmällä on ollut ratkaiseva rooli tapauksen muokkaamisessa ja mahdollisen rikkomisen laajuuden pienentämisessä väitetiedoksiannossa kuvattuun laajuuteen verrattuna. Tämä ei todellakaan ole asiassa August Wolff vallinneen tilanteen kaltainen tilanne, jossa komissio jättäisi noudattamatta asiaa käsittelevän virkamiesryhmän kannan vain ”poikkeustapauksessa”. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Edellä esitetyn perusteella Sigman väitteet puolueellisuudesta eivät ole vakuuttavia. |
| --- | --- |

38.

VII.   LOPPUHUOMAUTUKSET

| 39. | Päätösluonnoksessa käsitellään päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti ainoastaan sellaisia väitteitä, joista Sigmalle on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kaiken kaikkiaan voidaan katsoa, että menettelylliset oikeudet ovat tosiasiallisesti toteutuneet asian käsittelyssä. |
| --- | --- |

40.

Dorothe DALHEIMER

Hearing Officer

Wouter WILS

Hearing Officer

---

(1)  Laadittu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29), jäljempänä ’päätös 2011/695/EU’, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Sigmaan ja Merckiin viitataan tässä kertomuksessa yhdessä ”osapuolina”.

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1–39).

4

(5)  C(2016) 6772 final (Merck), C(2016) 6771 final (Sigma).

5

(6)  C(2016) 8202 final (Merck), C(2016) 8210 final (Sigma).

6

(7)  Merck pyysi aluksi kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa tutkimaan Merckin yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa koskevat väitteet 9 635 asiakirjan osalta, mutta määrä supistettiin myöhemmin 7 980 asiakirjaan sen jälkeen, kun kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja oli alustavasti kommentoinut EU:n lainsäädännön mukaista yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojan soveltamisalaa.

7

(8)  Pöytäkirjan mukaan komissio voisi päättää käynnistää menettelyn Merckin yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa koskevien väitteiden hylkäämiseksi tiettyjen asiakirjojen osalta, jos Merck vetoaa edelleen yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaan sellaisten asiakirjojen osalta, jotka eivät komission mielestä kuuluisi yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojan soveltamisalaan. Päätöksessä 2011/695/EU ei anneta kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle yhteydenpidon luottamuksellisuuden suojaa koskeviin väitteisiin liittyviä päätöksentekovaltuuksia vaan ainoastaan mahdollisuus antaa perusteltu suositus toimivaltaiselle komission jäsenelle paljastamatta asiakirjan mahdollisesti luottamuksellista sisältöä. Kilpailun pääosaston ja Merckin välisen sopimuksen vuoksi tällaista kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan suositusta ei tarvittu.

8

(9)  Meneillään olevan koronaviruspandemian vuoksi toinen suullinen kuuleminen järjestettiin suojattuna videokokouksena. Lisäksi henkilöille, joiden ei tarvinnut käyttää puheenvuoroja toisessa suullisessa kuulemisessa, oli järjestetty salasanalla suojattu (suoratoistettu) virtuaalinen kuuntelutila.

9

(10)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 147, 148 ja 322 kohta.

10

(11)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 284–294 kohta.

11

(12)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 286 kohta.

12

(13)  Täydentävään väitetiedoksiantoon annetun vastauksen 5.1 kohdassa ja toisen suullisen kuulemisen aikana Sigma viittasi asiassa unionin tuomioistuimen asiassa Ziegler v. komissio, C-439/11 P, antaman tuomion (ECLI:EU:C:2011:815) jäljempänä ’asiassa Ziegler annettu tuomio’, 155 kohtaan; unionin tuomioistuimen asiassa Espanjan kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto, C-521/15, antaman tuomion (ECLI:EU:C:2017:982), jäljempänä ’asiassa Espanja v. neuvosto annettu tuomio’, 91 kohtaan; Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 26. helmikuuta 1993 asiassa Padovani v. Italia, 13396/87, antaman tuomion 25 kohtaan; Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 4. maaliskuuta 2014 asiassa Grande Stevens ym. v. Italia, 18640/10, antaman tuomion 137 kohtaan ja 24. heinäkuuta 2012 asiassa Toziczka v. Puola, 29995/08, antaman tuomion 36 kohtaan. Toisessa suullisessa kuulemisessa Sigma viittasi myös unionin tuomioistuimen asiassa August Wolff ja Remedia v. komissio, C-680/16 P, äskettäin antamaan tuomioon (ECLI:EU:C:2019:257), jäljempänä ’asiassa August Wolff annettu tuomio’. Täydentävään väitetiedoksiantoon annetun vastauksen 282 kohdassa sekä toisessa suullisessa käsittelyssä Sigma mainitsi myös useita Englannin ja Walesin tai Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuinten tuomioita mutta ei selittänyt, millä tavoin ne olivat merkityksellisiä EU:n oikeuden tulkinnan kannalta.

13

(14)  Väitetiedoksianto, alaviite 351.

14

(15)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 290 kohta.

15

(16)  Kuten vastauksessa täydentävään väitetiedoksiantoon todetaan, tämä viittaus poistettiin täydentävästä väitetiedoksiannosta.

16

(17)  Komission 6. heinäkuuta 2017 julkaisema lehdistötiedote, jonka otsikkona oli Commission alleges Merck and Sigma-Aldrich, General Electric, and Canon breached EU merger procedural rules (komissio väittää Merckin ja Sigman, General Electricin ja Canonin rikkoneen sulautumia koskevia EU:n menettelysääntöjä), IP/17/1924, jäljempänä ’lehdistötiedote’.

17

Commission alleges Merck and Sigma-Aldrich, General Electric, and Canon breached EU merger procedural rules

(18)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 292 a kohta.

18

(19)  Esimerkiksi täydentävään väitetiedoksiantoon annetun vastauksen 292 e kohdassa Sigma toteaa, että asiaa käsitellyt virkamiesryhmä hyväksyi keväällä 2016 alustavasti Honeywellin ajatuksen siitä, että iCap oli keskeinen hanke, mikä hämärsi asiaa 6. heinäkuuta 2017 annetun väitetiedoksiannon vaiheessa ja hämärtää sitä edelleen.

19

(20)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 292 c kohta.

20

(21)  Pois jätettyjen omaisuuserien luettelossa luetellaan joukko omaisuuseriä, jotka oli tarkoitus jättää Honeywellille myytävän liiketoiminnan ulkopuolelle. iCapiin liittyvä patentti sisältyi tähän pois jätettyjen omaisuuserien luetteloon.

21

(22)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 292 d kohta.

22

(23)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 293 kohta.

23

(24)  Asia M.8436 – General Electric Company / LM Wind Power Holding (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely).

24

(25)  Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Asia M.8436 – General Electric Company / LM Wind Power Holding (14 artiklan 1 kohta), 2020/C 24/05, EUVL C 24, 24.1.2020, s. 7–11, jäljempänä ’asiassa GE / LM Wind annettu loppukertomus’.

25

(26)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 295–302 kohta.

26

(27)  Asiassa GE / LM Wind annettu loppukertomus, 17 kohta.

27

(28)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7. kesäkuuta 1983, Musique Diffusion française ym. v. komissio, yhdistetyt asiat C-100/80–103/80, ECLI:EU:C:1983:158, 7 kohta.

28

(29)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomiot 6. marraskuuta 2012, Otis v. komissio, C-199/11, ECLI:EU:C:2012:684, 56–64 kohta, ja 8. joulukuuta 2011, Chalkor v. komissio, C-386/10 P, ECLI:EU:C:2011:815, 67 kohta.

29

(30)  Ks. asiassa Ziegler annettu tuomio, 159 kohta.

30

(31)  Ks. asiassa Ziegler annettu tuomio, 155 kohta, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19. helmikuuta 2009, Gorostiaga Atxalandabaso v. Euroopan parlamentti, C-308/07 P, ECLI:EU:C:2009:103, 46 kohta, ja julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotus asiassa Espanja v. neuvosto, C-521/15, ECLI:EU:C:2017:420, 97–115 kohta.

31

(32)  Lehdistötiedotteessa todettiin erityisesti, että komissio oli ilmoittanut saksalaiselle Merck KGaA -yhtiölle ja Sigma-Aldrichille alustavasta päätelmästään, jonka mukaan yritykset olivat toimittaneet virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja Merckin ostaessa Sigman. Komission alustava päätelmä oli, että Merck ja Sigma eivät toimittaneet komissiolle tärkeitä tietoja innovaatiohankkeesta, jolla oli merkitystä tiettyjen komission analyysin kannalta keskeisten laboratoriokemikaalien kannalta (korostus lisätty).

32

alustavasta päätelmästään

alustava päätelmä

(33)  Ks. analogisesti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 31. tammikuuta 2004, JCB Service v. komissio, T-67/01, ECLI:EU:T:2004:3, 55 kohta.

33

(34)  Sigman väite, jonka mukaan komission olisi pitänyt huomata iCapin mainitseminen pois jätettyjen omaisuuserien luettelossa, ei missään tapauksessa liity tosiseikkoihin, jotka voivat johtaa sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaiseen rikkomukseen. Vaikka komissio olisi huomannut, että iCap sisältyi pois jätettyjen omaisuuserien luetteloon, tällä ei olisi ollut mitään vaikutusta siihen, oliko Sigma toimittanut tuottamuksellisesti tai tahallisesti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja sulautuman tarkastelun aikana.

34

(35)  Ks. analogisesti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 20. maaliskuuta 2002, ABB Asea Brown Boveri v. komissio, T-31/99, ECLI:EU:T:2002:77, 104 kohta.

35

(36)  Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 27. kesäkuuta 2012, Bolloré v. komissio, T-372/10, ECLI:EU:T:2012:325, 66 kohta, ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 14. toukokuuta 1998, Enso Española v. komissio, T-348/94, ECLI:EU:T:1998:102, 56–64 kohta.

36

(37)  Ks. asiassa Ziegler annettu tuomio, 155 kohta.

37

(38)  Ks. analogisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 1. heinäkuuta 2008, Chronopost SA v. komissio, C-341/06, ECLI:EU:C:2007:20, 54 kohta.

38

(39)  Asiaa käsitteleviä toimijoita ovat (siitä vastaavan virkamiesryhmän lisäksi) muun muassa kilpailuasioista vastaava komission jäsen, jota avustavat tämän kabinetin jäsenet, kilpailun pääosaston ylin johto, mukaan lukien kilpailun pääosaston pääjohtaja, kilpailun pääosaston monialaisesta koordinoinnista vastaava yksikkö, pääekonomistin tiimi (tarvittaessa), oikeudellinen yksikkö, muut asiaan liittyvät komission yksiköt, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ja keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea. Kyseiseen järjestelmään kuuluu myös mahdollisuus suorittaa vertaisarviointi komissiossa, ja näin tehtiin tässä asiassa.

39

(40)  Suullisessa kuulemisessa eräs Sigman oikeudellinen edustaja totesi erityisesti, että suulliset kuulemiset ovat toimivia ja että meneillään oleva menettely havainnollistaa erinomaisesti tällaisten kuulemisten arvoa.

40

ovat toimivia

(41)  Aiemmat käynnit perustuivat erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 479/2009 (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1) 8 artiklan 1 kohtaan, ja niiden tarkoituksena oli antaa kyseiselle komission yksikölle (Eurostatille) mahdollisuus arvioida niiden tietojen laatua, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava kahdesti vuodessa julkisesta velastaan ja julkistalouden alijäämästään. Tutkintamenettely sitä vastoin perustui saman asetuksen 8 artiklan 3 kohtaan, ja sen tarkoituksena oli antaa komissiolle mahdollisuus toteuttaa kaikki tarvittavat tutkinnat kyseisten tietojen tahallisen tai törkeän tuottamuksellisen vääristelyn osoittamiseksi, kun se toteaa, että on olemassa vahvoja viitteitä tosiseikoista, joissa todennäköisesti on kyse tällaisesta vääristelystä. Asiassa Espanja v. neuvosto annettu tuomio, 96–98 kohta.

41

(42)  Ks. asiassa Espanja v. neuvosto annettu tuomio, 100 ja 101 kohta.

42

(43)  Tässä tapauksessa Eurostatille.

43

(44)  Ks. asiassa Espanja v. neuvosto annettu tuomio, 102–104 kohta.

44

(45)  Eli lääkkeiden laadusta, turvallisuudesta ja tehosta lausuminen myyntiluvan myöntämisestä tehtävän päätöksen antamiseksi.

45

(46)  Ks. asiassa August Wolff annettu tuomio, 31–35 kohta.

46

(47)  Ks. asiassa August Wolff annettu tuomio, 38 ja 39 kohta.

47

(48)  Vastaus täydentävään väitetiedoksiantoon, 300 kohta.

48

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/22

---

TIIVISTELMÄ KOMISSION PÄÄTÖKSESTÄ,

annettu 3 päivänä toukokuuta 2021,

sakkojen määräämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan 1 kohdan nojalla

Asia M.8181 – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14 artiklan 1 kohdan mukainen menettely)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 2400)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2022/C 134/05)

Komissio teki 3. toukokuuta 2021 päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1)
  , jäljempänä ’sulautuma-asetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2.

I.   TOSISEIKAT

A.   Kyseessä olevat yritykset

| (1) | Yhdysvaltalainen Sigma-Aldrich Corporation, jäljempänä ’Sigma-Aldrich’, kehittää, valmistaa ja toimittaa biotieteiden välineitä ja palveluja, kemikaaleja, analyysireagensseja ja laboratoriotarvikkeita. Marraskuun 18. päivänä 2015 toteutetun liiketoimen perusteella Sigma-Aldrichista tuli Merckin tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saksalainen Merck KGaA, jäljempänä ’Merck’, on maailmanlaajuinen lääke- ja kemikaaliyritys. Sigma-Aldrichin hankinta-ajankohtana Merck kehitti ja markkinoi muun muassa laboratoriokemikaaleja, kuten liuottimia ja epäorgaanisia aineita. |
| --- | --- |

(2)

B.   Komission suorittama yrityskeskittymää koskeva sulautuma-arviointi

| (3) | Merck ja Sigma-Aldrich, jäljempänä yhdessä ”osapuolet”, allekirjoittivat 22. syyskuuta 2014 liiketoimea koskevan ostosopimuksen, jonka mukaan Merck hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan koko Sigma-Aldrichiin ostamalla arvopapereita. Tähän viitataan jäljempänä ’liiketoimena’. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Liiketoimesta ilmoitettiin virallisesti komissiolle 21. huhtikuuta 2015 toimittamalla CO-lomake sulautuma-asetuksen 4 artiklan mukaisesti (2). Samana päivänä komissio käynnisti sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisen ensimmäisen vaiheen markkinatutkimuksen. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komissio ilmoitti 13. toukokuuta 2015 osapuolille, että ensimmäisen vaiheen markkinatutkimuksen ja osapuolten toimittamien tietojen perusteella liiketoimi todennäköisesti herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille laboratoriokemikaalien ja erityisesti liuottimien ja epäorgaanisten aineiden osalta ETA-alueella (3). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Poistaakseen liuottimia ja epäorgaanisia aineita ETA-alueella koskevat vakavat epäilyt Merck ja Sigma-Aldrich toimittivat 22. toukokuuta 2015 virallisesti alustavat sitoumukset sekä alustavan RM-lomakkeen. Alustavat sitoumukset koskivat useimpien Sigma-Aldrichin ETA-alueella olevien liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevien liiketoimintojen, jäljempänä ’luovutettava liiketoiminta’, luovutusta. Komissio käynnisti samana päivänä alustavien sitoumusten markkinatestin. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komissio lähetti 29. toukokuuta 2015 osapuolille sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tietopyynnön, jäljempänä ’tietopyyntö I-3’, johon sisältyi kysymyksiä alustavan RM-lomakkeen sisällöstä. Osapuolet vastasivat 2. kesäkuuta 2015 useimpiin tietopyynnön I-3 kysymyksiin. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Komissio lähetti 2. kesäkuuta 2015 osapuolille sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toisen tietopyynnön, jäljempänä ’tietopyyntö I-4’, ja esitti erityisiä kysymyksiä Sigma-Aldrichin liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevaan liiketoimintaan ETA-alueella liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa, jäljempänä ’T&K-toiminta’, koskevista sopimuksista ja siihen osallistuvasta henkilöstöstä. Osapuolet vastasivat 8. kesäkuuta 2015 tietopyyntöön I-4. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Markkinatestin aikana saadun palautteen ja komission huomautusten perusteella osapuolet tarkensivat ja muuttivat alustavia sitoumuksia. Lopulliset sitoumukset toimitettiin komissiolle 11. kesäkuuta 2015. Osapuolet toimittivat 12. kesäkuuta 2015 RM-lomakkeen lopullisen version. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komissio antoi 15. kesäkuuta 2015 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 6 artiklan 2 kohdan nojalla päätöksen, jolla liiketoimi todettiin sisämarkkinoille soveltuvaksi, jollei lopullisten sitoumusten ehdoista ja velvollisuuksista muuta johdu, jäljempänä ’hyväksymispäätös’. |
| --- | --- |

(10)

C.   Hyväksymispäätöksen jälkeiset tapahtumat

| (11) | Merckin ja Sigma-Aldrichin välisen sopimuksen tekemisen edellytyksenä oli luovutettavan liiketoiminnan myyntiä koskevan sopimuksen allekirjoittaminen komission hyväksymän sopivan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Merck ja Sigma-Aldrich allekirjoittivat 19. ja 20. lokakuuta 2015 Honeywell International Inc:n, jäljempänä ’Honeywell’, kanssa sopimuksen luovutettavan liiketoiminnan myynnistä. Komissio hyväksyi 10. marraskuuta 2015 Honeywellin luovutettavan liiketoiminnan sopivaksi ostajaksi, ja Merck saattoi Sigma-Aldrichin oston päätökseen 18. marraskuuta 2015. Honeywell saattoi luovutettavan liiketoiminnan oston päätökseen 15. joulukuuta 2015. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komissio sai helmikuussa 2016 luovutusprosessin yhteydessä tietoonsa, että Sigma-Aldrichin yhdessä saksalaisen Metrohm AG:n, jäljempänä ’Metrohm’, kanssa toteuttaman T&K-hankkeen olisi pitänyt sisältyä luovutettavaan liiketoimintaan. Tämä T&K-hanke oli iCap. Saatujen tietojen mukaan iCap oli erittäin tärkeä myytävän liiketoiminnan elinkelpoisuuden kannalta, ja se oli aiheettomasti jätetty sen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(13)

II.   RIKKOMUSMENETTELY

| (14) | Komissio lähetti 29. heinäkuuta 2016 osapuolille kirjeen, jossa ilmoitettiin, että käynnissä oli tutkinta, jonka tarkoituksena oli mahdollisesti kumota hyväksymispäätös sulautuma-asetuksen 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla ja määrätä sakkoja sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla (4). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komissio antoi 7. heinäkuuta 2017 Merckille ja Sigma-Aldrichille väitetiedoksiannon, jossa se ilmoitti alustavana näkemyksenään, että sekä Merck että Sigma-Aldrich olivat rikkoneet sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohtaa tahallisesti (Sigma-Aldrich) tai ainakin tuottamuksellisesti (Merck) toimittamalla komissiolle virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Merck ja Sigma-Aldrich vastasivat väitetiedoksiantoon 30. huhtikuuta 2018. Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet pyysivät mahdollisuutta esittää yksityiskohtaisempia kannanottoja suullisessa kuulemisessa. Tämä kuuleminen järjestettiin 11. syyskuuta 2018. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komissio antoi 30. kesäkuuta 2020 täydentävän väitetiedoksiannon, joka oli osoitettu Sigma-Aldrichille. Täydentävä väitetiedoksianto korvasi kaikilta osin väitetiedoksiannon, eikä se sisältänyt väitetiedoksiannossa esitettyjä Merckiä koskevia väitteitä. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Sigma-Aldrich vastasi täydentävään väitetiedoksiantoon 15. syyskuuta 2020. Täydentävään väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa Sigma-Aldrich pyysi mahdollisuutta esittää yksityiskohtaisempia kannanottoja suullisessa kuulemisessa. Tämä kuuleminen järjestettiin 13. marraskuuta 2020. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Päätösluonnoksesta kuultiin jäsenvaltioita 30. huhtikuuta 2021 keskittymiä käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa, joka antoi puoltavan lausunnon. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja antoi menettelystä myönteisen lausunnon 30. huhtikuuta 2021 antamassaan kertomuksessa. |
| --- | --- |

(19)

III.   YHTEENVETO

| (20) | Sulautuma-asetuksen mukaan komissio voi määrätä sakkoja yrityksille, jotka tahallaan tai tuottamuksesta rikkovat sulautuma-asetuksessa vahvistettuja menettelyllisiä velvoitteita. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa säädetään erityisesti, että komissio voi päätöksellään määrätä yrityksille sakon, joka on enintään yksi prosentti kyseisten yritysten kokonaisliikevaihdosta, ”jos ne tahallaan tai tuottamuksesta: a) antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja [...] lausunnossa [...]; b) antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastatessaan 11 artiklan 2 kohdan nojalla esitettyyn pyyntöön”. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Menettelyn aikana kerättyjen todisteiden perusteella päätöksessä todetaan, että Sigma-Aldrich rikkoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohtaa ostaessaan Merckin. Näin ollen päätöksessä määrätään Sigma-Aldrichille sakko sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(22)

IV.   SIGMA-ALDRICHIN RIKKOMUKSET

A.   iCap

| (23) | iCap on Sigma-Aldrichin yhteistyössä laboratorioinstrumentteja valmistavan Metrohm-yhtiön kanssa kehittämä älykäs pullonkorkkitekniikka. iCapin avulla kemikaalia sisältävä pullo suljetaan tiiviisti ja kemikaali yhdistetään instrumenttiin. Tällä tavoin iCap vähentää kontaminaatioriskiä ja mahdollistaa datan vaihdon instrumentin ja pullon välillä. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komission tutkimuksen perusteella Sigma-Aldrich i) suunnitteli käyttävänsä iCap-tekniikkaa liuottimia ja epäorgaanisia aineita sisältävissä pulloissaan ja ii) ennakoi, että iCap lisäisi merkittävästi yrityksen myyntiä ja markkinaosuutta merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(24)

B.   14 artiklan 1 kohdan a alakohdan rikkominen RM-lomakkeen osalta

| (25) | Sigma-Aldrich toimitti (yhdessä Merckin kanssa) lopullisten sitoumustensa ohessa komissiolle RM-lomakkeen. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | RM-lomakkeen kohdassa 5.3 vaaditaan nimenomaisesti luettelo ja kuvaus ”suunnitelluista innovaatioista tai uusista tuotteista tai palveluista”, jotka liittyvät luovutettavaan liiketoimintaan. Tässä kohdassa on ilmoitettava kaikki luovutettavaan liiketoimintaan liittyvät innovaatiot tai uudet tuotteet. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Sigma-Aldrichin olisi pitänyt ilmoittaa iCap-tekniikasta RM-lomakkeen kohtaan 5.3 antamassaan vastauksessa. Käytettynä yhdessä liuottimien ja epäorgaanisten aineiden kanssa iCap muodosti ”suunnitellun uuden tuotteen”. iCap oli myös innovaatiohanke. Lisäksi iCap kehitettiin erityisesti titrausliuoksia, Karl Fischer -titrausliuoksia ja HPLC-liuottimia varten, jotka i) olivat osa luovutettavaa liiketoimintaa ja ii) muodostivat suurimman osan sellaisten tuotteiden myynnistä ETA-alueella, joiden yhteydessä voidaan käyttää iCap-tekniikkaa. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Sigma-Aldrich ei ilmoittanut iCap-tekniikasta RM-lomakkeen kohtaan 5.3 antamassaan vastauksessa. Sen sijaan Sigma-Aldrich totesi, että sillä ei ollut välittömästi suunnitteilla uusia tuotteita tai innovaatioita, jotka liittyvät luovutettavaan liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Komissio toteaa, että jättämällä ilmoittamatta iCapista ja toteamalla, että uusia tuotteita tai innovaatioita ei ollut välittömästi suunnitteilla, Sigma-Aldrich toimitti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja RM-lomakkeen kohdassa 5.3 ja rikkoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohtaa. |
| --- | --- |

(29)

C.   14 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkominen tietopyynnön I-3 osalta

| (30) | Komissio lähetti osapuolille 29. toukokuuta 2015 tietopyynnön I-3. Tietopyynnön I-3 kysymyksessä 6 osapuolia pyydettiin kuvailemaan kaikki erot luovutettavan liiketoiminnan ja Sigma-Aldrichin ETA-alueella harjoittaman liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevan liiketoiminnan välillä. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | iCapista olisi pitänyt ilmoittaa vastauksessa tietopyynnön I-3 kysymykseen 6. iCap kehitettiin titrausliuoksia, Karl Fischer -titrausliuoksia ja HPLC-liuottimia varten, joten se oli osa Sigma-Aldrichin liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevaa liiketoimintaa ETA-alueella. Tästä huolimatta iCap jätettiin luovutettavan liiketoiminnan ulkopuolelle. Näin ollen se muodosti eron luovutettavan liiketoiminnan ja Sigma-Aldrichin ETA-alueella harjoittaman liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevan liiketoiminnan välillä. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Sigma-Aldrich ei ilmoittanut iCapista tietopyynnön I-3 kysymykseen 6 antamassaan vastauksessa. Sen sijaan Sigma-Aldrich yksilöi nimenomaisesti muut omaisuuserät, jotka jätettiin luovutettavan liiketoiminnan ulkopuolelle (esimerkiksi kuivatut vedettömät liuottimet). Tämä vastaus sisällytettiin lopulta RM-lomakkeen kohtaan 5.12. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komissio toteaa, että jättämällä ilmoittamatta iCapista ja luettelemalla muita omaisuuseriä, jotka eivät kuuluneet luovutettavan liiketoiminnan piiriin, Sigma-Aldrich toimitti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja tietopyynnön I-3 kysymykseen 6 antamassaan vastauksessa ja rikkoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohtaa. |
| --- | --- |

(33)

D.   14 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkominen tietopyynnön I-4 osalta

| (34) | Komissio lähetti osapuolille 2. kesäkuuta 2015 tietopyynnön I-4. Tietopyynnön I-4 kysymyksissä 12, 13 ja 16 osapuolia pyydettiin selvittämään Sigma-Aldrichin ETA-alueella harjoittamaan liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevaan liiketoimintaan liittyviä T&K-toimia (mukaan lukien T&K-sopimusten ja T&K-henkilöstön olemassaolo). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | iCapista olisi pitänyt ilmoittaa vastauksissa tietopyynnön I-4 kysymyksiin 12, 13 ja 16. Sigma-Aldrichin iCapia koskeva T&K-sopimus Metrohmin kanssa liittyi liuottimiin ja epäorgaanisiin aineisiin ETA-alueella. Yksitoista Sigma-Aldrichin työntekijää työskenteli iCapin parissa ja oli siten vastuussa liuottimia ja epäorgaanisia aineita koskevasta T&K-toiminnasta. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Sigma-Aldrich ei ilmoittanut iCap-tekniikasta tietopyynnön I-4 kysymyksiin 12, 13 ja 16 antamissaan vastauksissa. Sen sijaan Sigma-Aldrich totesi, että sillä ei ollut sen tuolloisia liuottimia ja epäorgaanisia tuotteita ETA-alueella koskevia virallisia T&K-sopimuksia eikä erillisiä liuottimille ja epäorgaanisille aineille osoitettuja T&K-resursseja, paitsi rajoitetussa (laadunvalvonnan) testausroolissa. Tämä vastaus sisällytettiin lopulta RM-lomakkeen kohtaan 5.4. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komissio toteaa, että jättämällä ilmoittamatta iCapista ja toteamalla, että liuottimia ja epäorgaanisia aineita ETA-alueella koskevia T&K-sopimuksia ei ollut eikä näille aineille ollut osoitettu nimenomaisia T&K-resursseja, Sigma-Aldrich toimitti virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia tietoja tietopyynnön I-4 kysymyksiin 12, 13 ja 16 antamissaan vastauksissa ja rikkoi sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohtaa. |
| --- | --- |

(37)

E.   Sigma-Aldrichin vastuu

| (38) | Menettelyn aikana kerättyjen todisteiden perusteella (mukaan lukien samanaikaiset Sigma-Aldrichin asiakirjat) komissio päättelee, että






  a) | Sigma-Aldrich oli tietoinen (tai ei voinut olla tietämätön) siitä, että vaaditut tiedot (tietopyynnöissä I-3 ja I-4 ja RM-lomakkeessa) olivat välttämättömiä ja olennaisia, jotta komissio voi arvioida liiketoimen, ja |
| --- | --- | --- |

(38)

a)

Sigma-Aldrich oli tietoinen (tai ei voinut olla tietämätön) siitä, että vaaditut tiedot (tietopyynnöissä I-3 ja I-4 ja RM-lomakkeessa) olivat välttämättömiä ja olennaisia, jotta komissio voi arvioida liiketoimen, ja

| b) | Sigma-Aldrich oli tietoinen (tai ei voinut olla tietämätön) siitä, että komissiolle toimitetut tiedot olivat virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia. |
| --- | --- |

b)

Sigma-Aldrich oli tietoinen (tai ei voinut olla tietämätön) siitä, että komissiolle toimitetut tiedot olivat virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia.

| (39) | Edellä esitetty riittää osoittamaan, että Sigma-Aldrich ei voinut olla tietämätön toimintansa luonteesta ja syyllistyi siten rikkomukseen tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Vaikka tämä ei ole tarpeen sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaista rikkomista koskevan vastuun toteamiseksi, komission asiakirja-aineistossa oleva näyttö viittaa lisäksi siihen, että virheellisten ja/tai harhaanjohtavien tietojen antaminen oli osa Sigma-Aldrichin toteuttamaa strategiaa, jotta iCapia ei siirrettäisi luovutettavan liiketoiminnan ostajalle. |
| --- | --- |

(40)

V.   SAKKO

| (41) | Komissio katsoo, että edellä IV jaksossa yksilöidyistä Sigma-Aldrichin kolmesta rikkomuksesta olisi määrättävä yksi sakko. Kukin näistä rikkomuksista koskee eri tietopyyntöjen kysymystä tai RM-lomakkeen kohtaa, mutta kaikki tiedot toimitettiin ehdotettujen sitoumusten arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Komissio on sakon suuruutta määrittäessään ottanut huomioon seuraavat seikat:






  a) | Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat luonteeltaan vakavia, koska ne estävät komissiota saamasta keskittymän (ja sitoumusten osalta keskittymää koskevien muutosten) arvioimiseksi tarvittavia tietoja; |
| --- | --- | --- |

(42)

a)

Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat luonteeltaan vakavia, koska ne estävät komissiota saamasta keskittymän (ja sitoumusten osalta keskittymää koskevien muutosten) arvioimiseksi tarvittavia tietoja;

| b) | Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat erityisen vakavia, koska Sigma-Aldrich toimi tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti; T&K-hankkeeseen liittyvät tiedot olivat virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia (eikä komissiolla ole muuta keinoa saada tietoja T&K-hankkeista) ja iCap oli merkityksellinen luovutettavan liiketoiminnan kannalta; |
| --- | --- |

b)

Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat erityisen vakavia, koska Sigma-Aldrich toimi tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti; T&K-hankkeeseen liittyvät tiedot olivat virheellisiä ja/tai harhaanjohtavia (eikä komissiolla ole muuta keinoa saada tietoja T&K-hankkeista) ja iCap oli merkityksellinen luovutettavan liiketoiminnan kannalta;

| c) | Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat kertaluonteisia; ja |
| --- | --- |

c)

Sigma-Aldrichin rikkomukset ovat kertaluonteisia; ja

| d) | asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja. |
| --- | --- |

d)

asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja.

| (43) | Tämän perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista, oikeasuhteista ja ennalta ehkäisevää määrätä Sigma-Aldrichille 7 500 000 euron sakko sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan rikkomisesta. |
| --- | --- |

(43)

VI.   PÄÄTELMÄ

Edellä esitetyistä syistä päätöksessä todetaan, että Sigma-Aldrichille olisi määrättävä sakko sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan rikkomisesta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Komissio tarkasteli liiketoimea asiassa M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich.

(3)  Tässä päätöksessä viittaukset ETA:han koskevat myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi EU:sta 1. helmikuuta 2020, komissiolla on erosopimuksen (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7) 92 artiklan mukaisesti edelleen toimivalta soveltaa unionin lainsäädäntöä Yhdistyneen kuningaskunnan osalta hallinnollisiin menettelyihin, jotka on pantu vireille ennen siirtymäkauden päättymistä.

(4)  Sigma-Aldrich ja Metrohm myönsivät 24. lokakuuta 2016 Honeywellille iCapia koskevan lisenssin, jota muutettiin 5. joulukuuta 2016 Honeywellin kanssa käytyjen keskustelujen perusteella.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/27

---

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 artiklan nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta toimituksista viime kädessä vastaavan kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti nro 18/18 ja 23/20)

(2022/C 134/06)

Julkinen tarjouskilpailu toimituksista viime kädessä vastaavan kaasuntoimittajan valitsemiseksi julkaistiin 18. helmikuuta 2022.

Toimituksista viime kädessä vastaavan kaasuntoimittajan valintaa koskevaan julkiseen tarjouskilpailuun liittyvät asiakirjat julkaistaan Kroatian energia-alan sääntelyviraston virallisella verkkosivustolla (www.hera.hr).

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

DanijelŽAMBOKI, M.Sc.

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/28

---

Italian ilmoitus asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen liikenteenjakamissääntöjen soveltamisesta Milanon lentoasemiin Malpensa ja Linate

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/07)

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1) 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio sai 22. helmikuuta 2022 Italialta ilmoituksen luonnoksesta asetukseksi, jolla muutetaan nykyistä sääntöä (2) liikenteen jakamisesta Milanon lentoasemien Malpesa ja Linate välillä. Kun ehdotettu sääntö hyväksytään ja se tulee voimaan, liikenne edellä mainittujen lentoasemien välillä jaetaan seuraavin perustein:

| ”1. | Lentoliikenteen harjoittajat voivat liikennöidä kahden paikan välisellä säännöllisellä reitillä Milanon Linaten lentoaseman ja muiden Euroopan unionin lentoasemien välillä tai sellaisen valtion lentoasemien välillä, joka on tehnyt Euroopan unionin kanssa lentoliikennettä sääntelevän vertikaalisen sopimuksen, ja jotka lisäksi sijaitsevat isoympyräreittimenetelmällä mitattuna 1 500 kilometrin säteellä Milanon Linaten lentoasemalta, Milano Linaten lentoaseman määritellyn toimintakapasiteetin rajoissa. Ainoastaan seuraavat lentoliikenteen harjoittajat saavat liikennöidä tällaisia reittejä:







  a) | lentoliikenteen harjoittajat, jotka määritellään 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 2 artiklan 10 ja 11 kohdassa tarkoitetuiksi yhteisön lentoliikenteen harjoittajiksi ja jotka täyttävät toimivaltaisten ilmailuviranomaisten mainitun asetuksen mukaisesti asettamat vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

”1.

Lentoliikenteen harjoittajat voivat liikennöidä kahden paikan välisellä säännöllisellä reitillä Milanon Linaten lentoaseman ja muiden Euroopan unionin lentoasemien välillä tai sellaisen valtion lentoasemien välillä, joka on tehnyt Euroopan unionin kanssa lentoliikennettä sääntelevän vertikaalisen sopimuksen, ja jotka lisäksi sijaitsevat isoympyräreittimenetelmällä mitattuna 1 500 kilometrin säteellä Milanon Linaten lentoasemalta, Milano Linaten lentoaseman määritellyn toimintakapasiteetin rajoissa. Ainoastaan seuraavat lentoliikenteen harjoittajat saavat liikennöidä tällaisia reittejä:

a)

lentoliikenteen harjoittajat, jotka määritellään 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 2 artiklan 10 ja 11 kohdassa tarkoitetuiksi yhteisön lentoliikenteen harjoittajiksi ja jotka täyttävät toimivaltaisten ilmailuviranomaisten mainitun asetuksen mukaisesti asettamat vaatimukset;

| b) | lentoliikenteen harjoittajat, jotka jokin maa on kyseisen maan Euroopan unionin kanssa tekemän vertikaalisen sopimuksen perusteella nimennyt harjoittamaan lentoliikennettä edellyttäen, että reitillä oleva lentoasema sijaitsee Milanon Linaten lentoasemalta isoympyräreittimenetelmällä mitattuna 1 500 kilometrin säteellä. |
| --- | --- |

b)

lentoliikenteen harjoittajat, jotka jokin maa on kyseisen maan Euroopan unionin kanssa tekemän vertikaalisen sopimuksen perusteella nimennyt harjoittamaan lentoliikennettä edellyttäen, että reitillä oleva lentoasema sijaitsee Milanon Linaten lentoasemalta isoympyräreittimenetelmällä mitattuna 1 500 kilometrin säteellä.

| 2. | Edellä olevan 1 kohdan säännösten noudattamisen varmistamiseksi lippujen jakelu ja myynti sekä matkustajien kuljettaminen Milanon Linaten lentoasemalta tai sinne lennettävillä kahden paikan välisillä reiteillä on sallittua ainoastaan lentoasemilla, jotka sijaitsevat 1 kohdassa määriteltyjen maantieteellisten rajojen sisällä.” |
| --- | --- |

2.

Edellä olevan 1 kohdan säännösten noudattamisen varmistamiseksi lippujen jakelu ja myynti sekä matkustajien kuljettaminen Milanon Linaten lentoasemalta tai sinne lennettävillä kahden paikan välisillä reiteillä on sallittua ainoastaan lentoasemilla, jotka sijaitsevat 1 kohdassa määriteltyjen maantieteellisten rajojen sisällä.”

Komissio pyytää asianomaisia osapuolia toimittamaan huomautuksensa 20 päivän kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio, liikenteen ja liikkumisen pääosasto (E1 – Lentoliikennepolitiikka)

MOVE-TRAFFIC-DISTRIBUTION-RULES@ec.europa.eu

---

(1)  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

(2)  Liikenne- ja merenkulkuministerin asetus nro 15, annettu 3. maaliskuuta 2000.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/29

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Všeobecná úverová banka, a.s. (”VUB”, Slovakia), joka on yrityksen Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italia) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Všeobecná úverová banka, a.s. (”VUB”, Slovakia), joka on yrityksen Intesa Sanpaolo S.p.A. (Italia) määräysvallassa

| — | Slovenská sporiteľňa, a.s. (”Slovenska Sporitelna”, Slovakia), joka on yrityksen Erste Group Bank AG (Itävalta) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Slovenská sporiteľňa, a.s. (”Slovenska Sporitelna”, Slovakia), joka on yrityksen Erste Group Bank AG (Itävalta) määräysvallassa

| — | Tatra banka, a.s. (”Tatra Banka”, Slovakia), joka on yrityksen Raiffeisen Bank International AG (Itävalta) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Tatra banka, a.s. (”Tatra Banka”, Slovakia), joka on yrityksen Raiffeisen Bank International AG (Itävalta) määräysvallassa

| — | 365.bank, a.s. (”365.bank”, Slovakia; rekisteröity nimellä Poštová banka, a.s. 3. heinäkuuta 2021 asti), joka on yrityksen J&T FINANCE GROUP SE (Tšekki) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

365.bank, a.s. (”365.bank”, Slovakia; rekisteröity nimellä Poštová banka, a.s. 3. heinäkuuta 2021 asti), joka on yrityksen J&T FINANCE GROUP SE (Tšekki) määräysvallassa

| — | Československá obchodná banka, a.s. (”CSOB”, Slovakia), joka on yrityksen KBC Group N.V. (Belgia) määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Československá obchodná banka, a.s. (”CSOB”, Slovakia), joka on yrityksen KBC Group N.V. (Belgia) määräysvallassa.

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank ja CSOB hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä (”JV”).

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank ja CSOB ovat vähittäis- ja yrityspankkitoimintaa harjoittavia liikepankkeja Slovakiassa |
| --- | --- |

—

VUB, Slovenska Sporitelna, Tatra Banka, 365.bank ja CSOB ovat vähittäis- ja yrityspankkitoimintaa harjoittavia liikepankkeja Slovakiassa

| — | yhteisyritys tarjoaa käteisrahan käsittely-, arvokuljetus- ja hallinnointipalveluja. |
| --- | --- |

—

yhteisyritys tarjoaa käteisrahan käsittely-, arvokuljetus- ja hallinnointipalveluja.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/31

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10531 – Santander/Mapfre/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Banco Santander, S.A. ja sen tytäryhtiöt (”Banco Santander”, Espanja) |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. ja sen tytäryhtiöt (”Banco Santander”, Espanja)

| — | Mapfre S.A. (”Mapfre”, Espanja) |
| --- | --- |

—

Mapfre S.A. (”Mapfre”, Espanja)

Banco Santander ja Mapfre hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä (”JV”).

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Banco Santander on Santander-konsernin emoyhtiö. Sen ydintoimintoja ovat vähittäispankkitoiminta, vakuutustoiminta, yrityspankkitoiminta, investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito ja varainhallinta kaikkialla Euroopassa sekä Yhdysvalloissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa. |
| --- | --- |

—

Banco Santander on Santander-konsernin emoyhtiö. Sen ydintoimintoja ovat vähittäispankkitoiminta, vakuutustoiminta, yrityspankkitoiminta, investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito ja varainhallinta kaikkialla Euroopassa sekä Yhdysvalloissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa.

| — | Mapfre on Mapfre-konsernin emoyhtiö, joka toimii vakuutus- ja jälleenvakuutusalalla 44 maassa eri puolilla maailmaa. |
| --- | --- |

—

Mapfre on Mapfre-konsernin emoyhtiö, joka toimii vakuutus- ja jälleenvakuutusalalla 44 maassa eri puolilla maailmaa.

| — | JV:n on tarkoitus toimia Espanjan vähittäispankkipalvelujen markkinoilla, erityisesti yksityishenkilöille suunnattujen käänteisten asuntolainojen kaupallistamisen alalla. |
| --- | --- |

—

JV:n on tarkoitus toimia Espanjan vähittäispankkipalvelujen markkinoilla, erityisesti yksityishenkilöille suunnattujen käänteisten asuntolainojen kaupallistamisen alalla.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10531 – Santander/Mapfre/JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/33

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/10)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Securitas AB (Securitas, Ruotsi), |
| --- | --- |

—

Securitas AB (Securitas, Ruotsi),

| — | Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. (Stanley Security, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

Electronic Security Business of Stanley Black & Decker, Inc. (Stanley Security, Yhdysvallat).

Securitas hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Stanley Security.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Securitas AB: Securitas AB on turvallisuuspalvelujen tarjoaja, joka toimii yli 40 maassa. Se tarjoaa monenlaisia turvallisuuspalveluja, kuten paikallisvartiointipalveluja, ilmailun turvaamista, sähköistä vartiointia, hälytyskeskuspalveluja, organisaatioiden riskienhallintaa ja palontorjuntapalveluja, sekä muita palveluja, kuten pysäköintipalveluja ja terveyteen ja turvallisuuteen liittyvää koulutusta; |
| --- | --- |

—

Securitas AB: Securitas AB on turvallisuuspalvelujen tarjoaja, joka toimii yli 40 maassa. Se tarjoaa monenlaisia turvallisuuspalveluja, kuten paikallisvartiointipalveluja, ilmailun turvaamista, sähköistä vartiointia, hälytyskeskuspalveluja, organisaatioiden riskienhallintaa ja palontorjuntapalveluja, sekä muita palveluja, kuten pysäköintipalveluja ja terveyteen ja turvallisuuteen liittyvää koulutusta;

| — | Stanley Security: Stanley Security on Stanley Security Groupiin kuuluva ja pääasiassa Yhdysvalloissa ja Euroopan talousalueella toimiva turvallisuuspalvelujen tarjoaja. Se tarjoaa sähköisen vartioinnin turvallisuusjärjestelmiä ja niihin liittyviä sähköisiä hälytyskeskuspalveluja maailmanlaajuisesti sekä terveydenhuoltoalalle räätälöityjä paketteja ja teknologiaa Pohjois-Amerikassa. |
| --- | --- |

—

Stanley Security: Stanley Security on Stanley Security Groupiin kuuluva ja pääasiassa Yhdysvalloissa ja Euroopan talousalueella toimiva turvallisuuspalvelujen tarjoaja. Se tarjoaa sähköisen vartioinnin turvallisuusjärjestelmiä ja niihin liittyviä sähköisiä hälytyskeskuspalveluja maailmanlaajuisesti sekä terveydenhuoltoalalle räätälöityjä paketteja ja teknologiaa Pohjois-Amerikassa.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/34

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/11)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (”LHIND”, Saksa), joka on yrityksen Deutsche Lufthansa AG (”Lufthansa”, Saksa) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (”LHIND”, Saksa), joka on yrityksen Deutsche Lufthansa AG (”Lufthansa”, Saksa) määräysvallassa

| — | A4nXT GmbH (”A4nXT”, Saksa), joka on yrityksen Volkswagen Aktiengesellschaft (”Volkswagen”, Saksa) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

A4nXT GmbH (”A4nXT”, Saksa), joka on yrityksen Volkswagen Aktiengesellschaft (”Volkswagen”, Saksa) määräysvallassa

| — | yhteisyritys (”JV”, Saksa). |
| --- | --- |

—

yhteisyritys (”JV”, Saksa).

A4nXT ja LHIND hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | LHIND: saksalaisen ilmailukonsernin Lufthansa Groupin tytäryhtiö, joka tarjoaa tietoteknisiä konsultointipalveluja |
| --- | --- |

—

LHIND: saksalaisen ilmailukonsernin Lufthansa Groupin tytäryhtiö, joka tarjoaa tietoteknisiä konsultointipalveluja

| — | A4nXT: saksalaisen autokonsortion Volkswagen Groupin holdingyhtiö ja tytäryhtiö, joka keskittyy digitalisoitua valmistusta ja palveluja koskevien palvelujen tarjoamiseen |
| --- | --- |

—

A4nXT: saksalaisen autokonsortion Volkswagen Groupin holdingyhtiö ja tytäryhtiö, joka keskittyy digitalisoitua valmistusta ja palveluja koskevien palvelujen tarjoamiseen

| — | yhteisyritys: vastaperustettu yksikkö, joka tarjoaa tietoteknisiä konsultointi- ja liitännäispalveluja Volkswagenille sekä autoteollisuuden ja muiden alojen kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

—

yhteisyritys: vastaperustettu yksikkö, joka tarjoaa tietoteknisiä konsultointi- ja liitännäispalveluja Volkswagenille sekä autoteollisuuden ja muiden alojen kolmansille osapuolille.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/12)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Arjun Infrastructure Partners Limited (AIP, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Arjun Infrastructure Partners -konserniin |
| --- | --- |

—

Arjun Infrastructure Partners Limited (AIP, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Arjun Infrastructure Partners -konserniin

| — | Macquarie Asset Holdings Limited (Macquarie, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Macquarie-konserniin |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Holdings Limited (Macquarie, Yhdistynyt kuningaskunta), joka kuuluu Macquarie-konserniin

| — | Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. ja Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (yhdessä Aberdeen, Yhdistynyt kuningaskunta), jotka kuuluvat Aberdeen -konserniin, |
| --- | --- |

—

Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. ja Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V (yhdessä Aberdeen, Yhdistynyt kuningaskunta), jotka kuuluvat Aberdeen -konserniin,

| — | Pentacom Investments (Espanja) Opco S.L.U. ja Ucles InfraCo, S.L. (yhdessä Onivia, Espanja). |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (Espanja) Opco S.L.U. ja Ucles InfraCo, S.L. (yhdessä Onivia, Espanja).

AIP, Macquarie ja Aberdeen hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Onivia.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | AIP: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, uusiutuvan energian, integroituneiden sähköntuotantolaitosten ja energian jakelun osa-alueilla |
| --- | --- |

—

AIP: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, uusiutuvan energian, integroituneiden sähköntuotantolaitosten ja energian jakelun osa-alueilla

| — | Macquarie: maailmanlaajuinen investointipankki ja rahoituspalvelujen tarjoaja, jonka palvelut kattavat resurssit ja hyödykkeet, vihreän energian, perinteisen energian, rahoituslaitokset, infrastruktuurin ja kiinteistöt |
| --- | --- |

—

Macquarie: maailmanlaajuinen investointipankki ja rahoituspalvelujen tarjoaja, jonka palvelut kattavat resurssit ja hyödykkeet, vihreän energian, perinteisen energian, rahoituslaitokset, infrastruktuurin ja kiinteistöt

| — | Aberdeen: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, sosiaalisen infrastruktuurin, jätteiden ja jäteveden käsittelyn sekä puhtaan energian tuotantoverkostojen osa-alueilla |
| --- | --- |

—

Aberdeen: omaisuudenhoitaja, joka toimii muun muassa liikenteen, sosiaalisen infrastruktuurin, jätteiden ja jäteveden käsittelyn sekä puhtaan energian tuotantoverkostojen osa-alueilla

| — | Onivia: laajakaistapalvelujen tukkumyynti Espanjassa. |
| --- | --- |

—

Onivia: laajakaistapalvelujen tukkumyynti Espanjassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/38

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 134/13)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | CPP Investments (Kanada) |
| --- | --- |

—

CPP Investments (Kanada)

| — | Votorantim S.A. (Votorantim, Brasilia) |
| --- | --- |

—

Votorantim S.A. (Votorantim, Brasilia)

| — | yhteisyritys (Brasilia). |
| --- | --- |

—

yhteisyritys (Brasilia).

CPP Investments ja Votorantim hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | CPP Investments on sijoitusten hallinnointiorganisaatio, joka sijoittaa Canada Pension Plan -rahaston varoja |
| --- | --- |

—

CPP Investments on sijoitusten hallinnointiorganisaatio, joka sijoittaa Canada Pension Plan -rahaston varoja

| — | Votorantim toimii useilla liiketoimintasegmenteillä, joita ovat esimerkiksi sementti ja betoni, kaivostoiminta ja metallurgia, appelsiinimehutiiviste, erikoiskemikaalit, sähköntuotanto ja rahoitusala. |
| --- | --- |

—

Votorantim toimii useilla liiketoimintasegmenteillä, joita ovat esimerkiksi sementti ja betoni, kaivostoiminta ja metallurgia, appelsiinimehutiiviste, erikoiskemikaalit, sähköntuotanto ja rahoitusala.

3.

Yhteisyrityksen on määrä investoida a) uusiutuviin energialähteisiin liittyviin täysin uusiin hankkeisiin ja b) uusiin uusiutuvan energian mahdollisuuksiin ja/tai kehittää niitä. Sen on määrä toimia aktiivisesti yksinomaan Brasiliassa.

4.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

5.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 25.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 134/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 134/40

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 134/14)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Valašský frgál”

EU-nro: PGI-CZ-0805-AM01-28.8.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Sdružení Valašské lidové tradice [Valašskon kansanperinneyhdistys]

| Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 |
| --- |
| 756 06 Velké Karlovice |

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326

756 06 Velké Karlovice

P. + 420 736136364

Sähköposti: stoklasova.pavla@seznam.cz

Oikeutettu etu perustuu siihen, että yhdistys (hakija) on tuotteen laillinen tuottaja ja nimen ”Valašský frgál” käyttäjä ja yhdistyksen jäsenillä on tuotantolaitoksia yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Tšekki

3.   Tuote-eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☐ Maantieteellinen alue

☐ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☐ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☐ Merkinnät

☐ Muu (täsmennettävä)

4.   Muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

I.   Tuotteen kuvausta koskevat muutokset

1.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohdan ensimmäinen kappale






  a. | Ensimmäisen kappaleen seitsemännen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraavat kaksi virkettä: ”Kun saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuja piiraita, niitä voidaan kuljettaa myös pakkaamattomina tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, kunhan voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia noudatetaan. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.” |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohdan ensimmäinen kappale

a.

Ensimmäisen kappaleen seitsemännen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraavat kaksi virkettä: ”Kun saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuja piiraita, niitä voidaan kuljettaa myös pakkaamattomina tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, kunhan voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia noudatetaan. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.”

| b. | Perustelut: Tällä muutoksella vastataan kuluttajakysyntään, sillä kuluttajat haluavat (toreilla ja markkinoilla) ostaa välittömästi syötäväksi tarkoitettuja pakkaamattomia tuotteita. Lisäksi muutoksella sallitaan se, että kokonainen Valašský frgál -piiras kootaan osista, joissa on kussakin erilaista täytettä. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Tällä muutoksella vastataan kuluttajakysyntään, sillä kuluttajat haluavat (toreilla ja markkinoilla) ostaa välittömästi syötäväksi tarkoitettuja pakkaamattomia tuotteita. Lisäksi muutoksella sallitaan se, että kokonainen Valašský frgál -piiras kootaan osista, joissa on kussakin erilaista täytettä.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kuudes kappale






  a. | Kuudennen kappaleen ensimmäistä virkettä olisi muutettava lisäämällä siihen viittaus saattamisesta myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuina piiraina ja seuraavat kaksi uutta virkettä olisi lisättävä kuudennen kappaleen muutetun ensimmäisen virkkeen jälkeen: ”Pakkaamattomia piiraita on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kuudes kappale

a.

Kuudennen kappaleen ensimmäistä virkettä olisi muutettava lisäämällä siihen viittaus saattamisesta myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuina piiraina ja seuraavat kaksi uutta virkettä olisi lisättävä kuudennen kappaleen muutetun ensimmäisen virkkeen jälkeen: ”Pakkaamattomia piiraita on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.”

| b. | Kuudennen kappaleen uusi sanamuoto: ”Piiraat voidaan myydä pakkaamattomina, jos ne myydään tuotantopaikalla tai saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuina piiraina. Pakkaamattomia piiraita on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.” |
| --- | --- |

b.

Kuudennen kappaleen uusi sanamuoto: ”Piiraat voidaan myydä pakkaamattomina, jos ne myydään tuotantopaikalla tai saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuina piiraina. Pakkaamattomia piiraita on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.”

| c. | Perustelut: Ks. I osa, ensimmäinen muutos, ja i alakohdan b alakohta, toinen muutos. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Ks. I osa, ensimmäinen muutos, ja i alakohdan b alakohta, toinen muutos.

2.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta, Ominaisuudet-osion kuudes luetelmakohta, ja vastaavasti eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kuudes kappale (joka koskee mustikkatäytettä)






  a. | Kuudetta luetelmakohtaa olisi muutettava lisäämällä ”sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin; ominaisuudet vastaavat käytettyä hedelmä- tai marjatyyppiä” ja (mustikkatäytettä koskevan) kuudennen kappaleen loppuun olisi lisättävä ”sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin”. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta, Ominaisuudet-osion kuudes luetelmakohta, ja vastaavasti eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kuudes kappale (joka koskee mustikkatäytettä)

a.

Kuudetta luetelmakohtaa olisi muutettava lisäämällä ”sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin; ominaisuudet vastaavat käytettyä hedelmä- tai marjatyyppiä” ja (mustikkatäytettä koskevan) kuudennen kappaleen loppuun olisi lisättävä ”sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin”.

| b. | Perustelut: Täytteisiin käytettävien hedelmien ja marjojen valikoimaa on laajennettava kuluttajakysyntään ja parantuneeseen raaka-aineiden saatavuuteen perustuvan innovoinnin vuoksi. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Täytteisiin käytettävien hedelmien ja marjojen valikoimaa on laajennettava kuluttajakysyntään ja parantuneeseen raaka-aineiden saatavuuteen perustuvan innovoinnin vuoksi.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kolmas kappale ja vastaavasti yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan kymmenes kappale






  a. | Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kolmannen kappaleen ensimmäisessä virkkeessä suluissa olevaan hedelmien ja marjojen luetteloon olisi lisättävä sanat ”mansikka, karpalo, metsähedelmät ja -marjat”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kolmas kappale ja vastaavasti yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan kymmenes kappale

a.

Yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdan kolmannen kappaleen ensimmäisessä virkkeessä suluissa olevaan hedelmien ja marjojen luetteloon olisi lisättävä sanat ”mansikka, karpalo, metsähedelmät ja -marjat”.

| b. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan kymmenennen kappaleen ensimmäisen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraava virke: ”Sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin.” |
| --- | --- |

b.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan kymmenennen kappaleen ensimmäisen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraava virke: ”Sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin.”

| c. | Perustelut: Ks. I osa, toinen muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Ks. I osa, toinen muutos, i alakohdan b alakohta.

3.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osion ensimmäinen virke






  a. | Sanat ”puolikarkea” ja ”tai hienon, puolikarkean ja karkean jauhon sekoitus” olisi poistettava. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osion ensimmäinen virke

a.

Sanat ”puolikarkea” ja ”tai hienon, puolikarkean ja karkean jauhon sekoitus” olisi poistettava.

| b. | Perustelut: Valmistajat käyttävät perinteisesti erilaisia vehnäjauhotyyppien sekoituksia ilman, että se vaikuttaa tuotteen lopullisiin ominaisuuksiin, joten vehnäjauhotyyppejä koskevat tiedot olisi selkeyden vuoksi poistettava. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Valmistajat käyttävät perinteisesti erilaisia vehnäjauhotyyppien sekoituksia ilman, että se vaikuttaa tuotteen lopullisiin ominaisuuksiin, joten vehnäjauhotyyppejä koskevat tiedot olisi selkeyden vuoksi poistettava.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ensimmäinen kappale






  a. | Sanat ”puolikarkea vehnäjauho tai kolmen jauhotyypin sekoitus, jossa on hienoa, puolikarkeaa ja karkeaa vehnäjauhoa” olisi poistettava. |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ensimmäinen kappale

a.

Sanat ”puolikarkea vehnäjauho tai kolmen jauhotyypin sekoitus, jossa on hienoa, puolikarkeaa ja karkeaa vehnäjauhoa” olisi poistettava.

| b. | Perustelut: Ks. I osa, kolmas muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, kolmas muutos, i alakohdan b alakohta.

4.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta ja sitä seuraavat kohdat






  a. | Sana ”makeutusaine” korvataan ilmaisulla ”luonnollinen makeutusaine (fruktoosi)” koko asiakirjassa. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta ja sitä seuraavat kohdat

a.

Sana ”makeutusaine” korvataan ilmaisulla ”luonnollinen makeutusaine (fruktoosi)” koko asiakirjassa.

| b. | Perustelut: Terminologian täsmällisyyden ja selkeyden vuoksi yksi raaka-aineista (makeutusainetyyppi) on yhtenäistettävä koko asiakirjassa. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Terminologian täsmällisyyden ja selkeyden vuoksi yksi raaka-aineista (makeutusainetyyppi) on yhtenäistettävä koko asiakirjassa.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohta ja sitä seuraavat kohdat






  a. | Sana ”makeutusaine” korvataan ilmaisulla ”luonnollinen makeutusaine (fruktoosi)” koko asiakirjassa. |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohta ja sitä seuraavat kohdat

a.

Sana ”makeutusaine” korvataan ilmaisulla ”luonnollinen makeutusaine (fruktoosi)” koko asiakirjassa.

| b. | Perustelut: Ks. I osa, neljäs muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, neljäs muutos, i alakohdan b alakohta.

5.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta ja sitä seuraavat kohdat






  a. | Ilmaisun ”munankeltuainen” jäljessä olisi oltava sanat ”tai muna” koko asiakirjassa. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta ja sitä seuraavat kohdat

a.

Ilmaisun ”munankeltuainen” jäljessä olisi oltava sanat ”tai muna” koko asiakirjassa.

| b. | Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi munan käyttöä ei voida sulkea pois, vaikka se onkin suhteellisen harvinaista, sillä munan käyttö ei muuta tuotteen lopullisia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi munan käyttöä ei voida sulkea pois, vaikka se onkin suhteellisen harvinaista, sillä munan käyttö ei muuta tuotteen lopullisia ominaisuuksia.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohta ja sitä seuraavat kohdat






  a. | Ilmaisun ”munankeltuainen” jäljessä olisi oltava sanat ”tai muna” koko asiakirjassa. |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohta ja sitä seuraavat kohdat

a.

Ilmaisun ”munankeltuainen” jäljessä olisi oltava sanat ”tai muna” koko asiakirjassa.

| b. | Perustelut: Ks. I osa, viides muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, viides muutos, i alakohdan b alakohta.

6.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osion ensimmäinen virke






  a. | Sanat ”hedelmämehu (sitruuna-, omena- tai päärynämehu)” olisi siirrettävä ja lisättävä ensimmäisen virkkeen jälkeen toiseksi virkkeeksi, jossa käytetään seuraavaa sanamuotoa: ”Taikinaan voidaan lisätä hedelmämehua (sitruuna-, omena- tai päärynämehua).” |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osion ensimmäinen virke

a.

Sanat ”hedelmämehu (sitruuna-, omena- tai päärynämehu)” olisi siirrettävä ja lisättävä ensimmäisen virkkeen jälkeen toiseksi virkkeeksi, jossa käytetään seuraavaa sanamuotoa: ”Taikinaan voidaan lisätä hedelmämehua (sitruuna-, omena- tai päärynämehua).”

| b. | Perustelut: Jotta Koostumus-osion ensimmäinen virke olisi johdonmukainen, ainesosaluetteloa on muutettava. Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on lisäksi tarpeen muuttaa hedelmämehun käyttöä koskevia sääntöjä. Vaihtelu johtuu 4.2 kohdan Koostumus-osion viimeisen virkkeen nykyisestä sanamuodosta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Jotta Koostumus-osion ensimmäinen virke olisi johdonmukainen, ainesosaluetteloa on muutettava. Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on lisäksi tarpeen muuttaa hedelmämehun käyttöä koskevia sääntöjä. Vaihtelu johtuu 4.2 kohdan Koostumus-osion viimeisen virkkeen nykyisestä sanamuodosta.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ensimmäinen kappale






  a. | Sanat ”hedelmämehu (sitruuna-, omena- tai päärynämehu)” olisi siirrettävä ja lisättävä ensimmäisen virkkeen jälkeen toiseksi virkkeeksi, jossa käytetään seuraavaa sanamuotoa: ”Taikinaan voidaan lisätä hedelmämehua (sitruuna-, omena- tai päärynämehua).” |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan ensimmäinen kappale

a.

Sanat ”hedelmämehu (sitruuna-, omena- tai päärynämehu)” olisi siirrettävä ja lisättävä ensimmäisen virkkeen jälkeen toiseksi virkkeeksi, jossa käytetään seuraavaa sanamuotoa: ”Taikinaan voidaan lisätä hedelmämehua (sitruuna-, omena- tai päärynämehua).”

| b. | Perustelut: Ks. I osa, kuudes muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, kuudes muutos, i alakohdan b alakohta.

7.   muutos

| i. | Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osio






  a. | Sanat ”taikinan kokonaispainosta” olisi korvattava koko tässä kappaleessa ilmaisulla ”jauhojen kokonaispainosta”. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.2 kohta, Koostumus-osio

a.

Sanat ”taikinan kokonaispainosta” olisi korvattava koko tässä kappaleessa ilmaisulla ”jauhojen kokonaispainosta”.

| b. | Perustelut: Taikinan valmistukseen käytettävien raaka-aineiden osuuksia koskevien tiukkojen tarkastusten yhteydessä ilmeni maantieteellisen merkinnän rekisteröinnin jälkeen muodollinen virhe: taikinan valmistukseen käytettävien eri raaka-aineiden osuudet oli ilmoitettu virheellisesti suhteessa taikinan lopulliseen painoon. Itse asiassa ne olisi ilmoitettava suhteessa jauhojen painoon. Raaka-aineiden osuuksien on oltava suhteessa jauhomäärään, muutoin taikinasta tulee käyttökelvotonta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Taikinan valmistukseen käytettävien raaka-aineiden osuuksia koskevien tiukkojen tarkastusten yhteydessä ilmeni maantieteellisen merkinnän rekisteröinnin jälkeen muodollinen virhe: taikinan valmistukseen käytettävien eri raaka-aineiden osuudet oli ilmoitettu virheellisesti suhteessa taikinan lopulliseen painoon. Itse asiassa ne olisi ilmoitettava suhteessa jauhojen painoon. Raaka-aineiden osuuksien on oltava suhteessa jauhomäärään, muutoin taikinasta tulee käyttökelvotonta.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan toinen kappale






  a. | Sanat ”taikinan kokonaispainosta” olisi korvattava koko tässä kappaleessa ilmaisulla ”jauhojen kokonaispainosta”. |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan toinen kappale

a.

Sanat ”taikinan kokonaispainosta” olisi korvattava koko tässä kappaleessa ilmaisulla ”jauhojen kokonaispainosta”.

| b. | Perustelut: Ks. I osa, seitsemäs muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, seitsemäs muutos, i alakohdan b alakohta.

II.   Tuotantomenetelmää koskevat muutokset

1.   muutos

| i. | Eritelmän 4.5 kohdan ensimmäisen kappaleen viimeinen virke






  a. | Ensimmäisen kappaleen viimeisen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraavat kaksi virkettä: ”Kun saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuja piiraita, pakkaamattomat piiraat on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.” |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.5 kohdan ensimmäisen kappaleen viimeinen virke

a.

Ensimmäisen kappaleen viimeisen virkkeen jälkeen olisi lisättävä seuraavat kaksi virkettä: ”Kun saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuja piiraita, pakkaamattomat piiraat on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.”

| b. | Perustelut: Ks. I osa, ensimmäinen muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Ks. I osa, ensimmäinen muutos, i alakohdan b alakohta.

2.   muutos

| i. | Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kolmas kappale (joka koskee unikonsiementäytettä)






  a. | Toiseen virkkeeseen olisi lisättävä seuraava osuus: ”tai paikallisen tavan mukaan vain tavallista juomavettä,”. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kolmas kappale (joka koskee unikonsiementäytettä)

a.

Toiseen virkkeeseen olisi lisättävä seuraava osuus: ”tai paikallisen tavan mukaan vain tavallista juomavettä,”.

| b. | Toisen virkkeen olisi nyt kuuluttava seuraavasti: ”Lisätään sokeria tai luonnollista makeutusainetta ja maitoa tai paikallisen tavan mukaan vain tavallista juomavettä, ja seos keitetään.” |
| --- | --- |

b.

Toisen virkkeen olisi nyt kuuluttava seuraavasti: ”Lisätään sokeria tai luonnollista makeutusainetta ja maitoa tai paikallisen tavan mukaan vain tavallista juomavettä, ja seos keitetään.”

| c. | Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on muutettava tiettyjen ainesosien käyttöä tällaisessa täytteessä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on muutettava tiettyjen ainesosien käyttöä tällaisessa täytteessä koskevia sääntöjä.

3.   muutos

| i. | Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kuudes kappale (joka koskee mustikkatäytettä)






  a. | Koko kappale on muotoiltava uudelleen. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion kuudes kappale (joka koskee mustikkatäytettä)

a.

Koko kappale on muotoiltava uudelleen.

| b. | Aiempi teksti: ”Mustikkatäyte koostuu paistonkestävästä mustikkahillosta ja soseutetuista tai pakastetuista tuoreista mustikoista, jotka jakautuvat tasaisesti mustikkahilloon.” |
| --- | --- |

b.

Aiempi teksti: ”Mustikkatäyte koostuu paistonkestävästä mustikkahillosta ja soseutetuista tai pakastetuista tuoreista mustikoista, jotka jakautuvat tasaisesti mustikkahilloon.”

| c. | Uusi sanamuoto (ottaen huomioon tämän hakemuksen ”Tuotteen kuvausta koskevat muutokset” -kohdassa esitetty toinen muutos): ”Mustikkatäyte valmistetaan soseutetuista tai pakastetuista tuoreista mustikoista, jotka voidaan levittää paistonkestävän hillon päälle, ja sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin.” |
| --- | --- |

c.

Uusi sanamuoto (ottaen huomioon tämän hakemuksen ”Tuotteen kuvausta koskevat muutokset” -kohdassa esitetty toinen muutos): ”Mustikkatäyte valmistetaan soseutetuista tai pakastetuista tuoreista mustikoista, jotka voidaan levittää paistonkestävän hillon päälle, ja sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin.”

| d. | Perustelut: Täytteisiin käytettävien hedelmien ja marjojen valikoimaa on laajennettava kuluttajakysyntään ja parantuneeseen raaka-aineiden saatavuuteen perustuvan innovoinnin vuoksi. Lisäksi koska nykyisen eritelmän mukaisissa yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyy vaihtelua, joka johtuu sukuperinteistä ja paikallisista perinteistä sekä leipurien ja heidän asiakkaidensa sosiaalisessa asemassa esiintyvästä vaihtelusta, tämäntyyppistä täytettä koskevia sääntöjä on muutettava. |
| --- | --- |

d.

Perustelut: Täytteisiin käytettävien hedelmien ja marjojen valikoimaa on laajennettava kuluttajakysyntään ja parantuneeseen raaka-aineiden saatavuuteen perustuvan innovoinnin vuoksi. Lisäksi koska nykyisen eritelmän mukaisissa yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyy vaihtelua, joka johtuu sukuperinteistä ja paikallisista perinteistä sekä leipurien ja heidän asiakkaidensa sosiaalisessa asemassa esiintyvästä vaihtelusta, tämäntyyppistä täytettä koskevia sääntöjä on muutettava.

4.   muutos

| i. | Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion seitsemäs kappale (joka koskee aprikoositäytettä)






  a. | Koko kappale on muotoiltava uudelleen. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion seitsemäs kappale (joka koskee aprikoositäytettä)

a.

Koko kappale on muotoiltava uudelleen.

| b. | Uusi sanamuoto: ”Aprikoositäyte valmistetaan soseutetuista tai pakastetuista tuoreista aprikooseista, jotka on leikattu pieniksi paloiksi ja jotka voidaan levittää paistonkestävän hillon päälle.” |
| --- | --- |

b.

Uusi sanamuoto: ”Aprikoositäyte valmistetaan soseutetuista tai pakastetuista tuoreista aprikooseista, jotka on leikattu pieniksi paloiksi ja jotka voidaan levittää paistonkestävän hillon päälle.”

| c. | Perustelut: Ks. II osa, kolmas muutos, i alakohdan d alakohta. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Ks. II osa, kolmas muutos, i alakohdan d alakohta.

5.   muutos

| i. | Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion yhdestoista kappale (joka koskee porkkanatäytettä)






  a. | Toisessa virkkeessä oleva sana ”lisätään” olisi korvattava ilmaisulla ”voidaan lisätä”. |
| --- | --- | --- |

i.

Eritelmän 4.5 kohta, Eri täytteiden valmistusmenetelmä -osion yhdestoista kappale (joka koskee porkkanatäytettä)

a.

Toisessa virkkeessä oleva sana ”lisätään” olisi korvattava ilmaisulla ”voidaan lisätä”.

| b. | Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on muutettava tämäntyyppistä täytettä koskevia sääntöjä. Vaihtelu johtuu 4.2 kohdan Koostumus-osion viimeisen virkkeen nykyisestä sanamuodosta. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Nykyisestä eritelmästä johtuvan yksittäisten valmistajien sukuresepteissä esiintyvän vaihtelun vuoksi on muutettava tämäntyyppistä täytettä koskevia sääntöjä. Vaihtelu johtuu 4.2 kohdan Koostumus-osion viimeisen virkkeen nykyisestä sanamuodosta.

| ii. | Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan viidestoista kappale






  a. | Sana ”unikonsiemen” olisi siirrettävä ja lisättävä viidennentoista kappaleen loppuun käyttäen seuraavaa sanamuotoa: ”Täytteeseen voidaan lisätä unikonsiementä.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohdan viidestoista kappale

a.

Sana ”unikonsiemen” olisi siirrettävä ja lisättävä viidennentoista kappaleen loppuun käyttäen seuraavaa sanamuotoa: ”Täytteeseen voidaan lisätä unikonsiementä.”

| b. | Uusi sanamuoto: ”Porkkanatäyte: tuore porkkana, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, vaniljasokeri, voi, kasvirasva tai -öljy, hieno vehnäjauho, tavallinen juomavesi, jauhettu kaneli, suola. Täytteeseen voidaan lisätä unikonsiementä.” |
| --- | --- |

b.

Uusi sanamuoto: ”Porkkanatäyte: tuore porkkana, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, vaniljasokeri, voi, kasvirasva tai -öljy, hieno vehnäjauho, tavallinen juomavesi, jauhettu kaneli, suola. Täytteeseen voidaan lisätä unikonsiementä.”

| c. | Perustelut: Ks. I osa, viides muutos, i alakohdan b alakohta. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Ks. I osa, viides muutos, i alakohdan b alakohta.

III.   Toimitukselliset muutokset

1.   muutos

Yhtenäisen asiakirjan uuden rakenteen mukaisesti yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa on jäsennelty uudelleen poistamalla päällekkäisiä tietoja ja selkeyttämällä koko tekstiä uutta rakennetta ajatellen. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tuote-eritelmä ei ole muuttunut.

2.   muutos

Yhtenäisessä asiakirjassa käytettävä numerointi on saatettava nykyisen rakenteen mukaiseksi lainsäädäntöön tehtyjen muutosten mukaisesti.

3.   muutos

Eritelmän 2 kohdassa ”Ryhmä” on muutettava ryhmän nimi sekä osoite ja muut yhteystiedot.

IV.   Vain yhtenäistä asiakirjaa koskevat muutokset

1.   muutos

Yhtenäisen asiakirjan 3 kohta – Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

| a. | Sana ”leikkaamiseen” olisi lisättävä ensimmäiseen virkkeeseen. |
| --- | --- |

a.

Sana ”leikkaamiseen” olisi lisättävä ensimmäiseen virkkeeseen.

| b. | Uusi sanamuoto: ”Kaikkien tuotantovaiheiden taikinan valmistuksesta (teknologiselta kannalta hiivalla nostatettu taikina ei kestä pitkiä odotusaikoja eri valmistusvaiheiden välillä) täytteen levittämiseen sekä piiraan paistamiseen, leikkaamiseen ja pakkaamiseen on tuotteen laadun varmistamiseksi ja hygieniasääntöjen noudattamiseksi tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.” |
| --- | --- |

b.

Uusi sanamuoto: ”Kaikkien tuotantovaiheiden taikinan valmistuksesta (teknologiselta kannalta hiivalla nostatettu taikina ei kestä pitkiä odotusaikoja eri valmistusvaiheiden välillä) täytteen levittämiseen sekä piiraan paistamiseen, leikkaamiseen ja pakkaamiseen on tuotteen laadun varmistamiseksi ja hygieniasääntöjen noudattamiseksi tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.”

| c. | Perustelut: Selvennys on tarpeen merkittävien epäselvyyksien poistamiseksi. Koska piiraiden käsittely esitetään loogisessa järjestyksessä, leikkaamista koskeva tieto on ratkaisevan tärkeä piiraiden koko tuotantoprosessin määrittelemisen kannalta. Tämä on yhdenmukaista tuote-eritelmän 4.5 kohdan ensimmäisen kappaleen kanssa. |
| --- | --- |

c.

Perustelut: Selvennys on tarpeen merkittävien epäselvyyksien poistamiseksi. Koska piiraiden käsittely esitetään loogisessa järjestyksessä, leikkaamista koskeva tieto on ratkaisevan tärkeä piiraiden koko tuotantoprosessin määrittelemisen kannalta. Tämä on yhdenmukaista tuote-eritelmän 4.5 kohdan ensimmäisen kappaleen kanssa.

2.   muutos

Yhtenäisen asiakirjan 3 kohta – Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

| a. | Kohtaan olisi lisättävä seuraava virke: ”Välittömästi syötäväksi tarkoitetut piiraat voidaan myydä pakkaamattomina.” |
| --- | --- |

a.

Kohtaan olisi lisättävä seuraava virke: ”Välittömästi syötäväksi tarkoitetut piiraat voidaan myydä pakkaamattomina.”

| b. | Perustelut: Tämä muutos on tarpeen tuote-eritelmän 4.2 kohdan ensimmäisen kappaleen seitsemännen virkkeen sanamuodon ja tämän hakemuksen I osassa esitetyn ensimmäisen muutoksen vuoksi. |
| --- | --- |

b.

Perustelut: Tämä muutos on tarpeen tuote-eritelmän 4.2 kohdan ensimmäisen kappaleen seitsemännen virkkeen sanamuodon ja tämän hakemuksen I osassa esitetyn ensimmäisen muutoksen vuoksi.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”VALAŠSKÝ FRGÁL”

EU-nro: PGI-CZ-0805-AM01 – 28.8.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Valašský frgál”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Tšekki

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

| Luokka 2.3 | Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet |
| --- | --- |

Luokka 2.3

Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Pyöreä piiras, jonka halkaisija on 30–32 cm. Piirakka (josta murteissa käytetään myös ilmaisuja ”vdolek”, ”pecák” tai ”lopaťák”) valmistetaan hiivataikinasta, ja siinä on täyte.

Paistetun piiraan väri: taikinakuori – kullankeltainen; täyte – käytetyn täytteen luonteenomainen väri; täytteen päällä on vaalea murukerros, jonka päälle voidaan sirotella piparkakkurouhetta, kanelijauhetta, muutama tippa voisulaa ja sokeria.

Täyte – päärynä, rahka, unikonsiemen, luumusose (povidla), hedelmät tai marjat (luumu, omena, mustikka, aprikoosi, mansikka, karpalo, metsähedelmät ja -marjat), pähkinät, kaali (tuore tai hapankaali), porkkana, kyssäkaali. Täytteen osuus tuotteesta on noin 42–48 %.

Piiras asetetaan pyöreälle pahvialustalle ja kääritään useimmiten lämpökutistuvaan elintarvikekelmuun tai muuhun markkinoilla tarjolla olevaan elintarvikekelmuun. Se voidaan myös pakata pahvista, muovista tai puusta valmistettuun laatikkoon tai kääriä pergamenttipaperiin.

Pakkaustyypit: Piiras kokonaisena 600–700 g, puolikkaana 300–350 g ja neljänneksenä 150–175 g.

Piiraat voidaan myydä pakkaamattomina, jos ne myydään tuotantopaikalla tai saatetaan myyntiin välittömästi syötäväksi tarkoitettuina piiraina. Pakkaamattomia piiraita on kuljetettava tuotteen laadun ja hygienian takaamisen kannalta sopivissa astioissa, ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisia merkintävaatimuksia on noudatettava. Piiraita ei saa pakata uudelleen, vaan kuljetuksen jälkeen ne saa osoittaa ainoastaan suoramyyntiin.

Valašský frgál -piirasta voidaan pitää kaupan myös pakastettuna. Pakastaminen ei muuta tuotteen ominaisuuksia. Tuote viedään jäädytystilaan pakattuna. Pakastettua tuotetta voidaan säilyttää yhdeksän kuukautta vähintään –18 °C:ssa, ja sulatettu tuote suositellaan kulutettavaksi 24 tunnin kuluessa. Tarvittavat tiedot viimeisestä käyttöpäivästä ja säilytysolosuhteista on merkitty pakkaukseen.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Taikinan valmistukseen käytettävät raaka-aineet ovat vehnäjauho, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine (fruktoosi), kasvirasva tai -öljy, sianihra tai voi, pastöroitu tai tuore munankeltuainen taikka pastöroitu tai tuore muna, maitojauhe, tuore maito tai tavallinen juomavesi, leivontahiiva ja suola; nykyisin taikinaan voidaan lisätä myös jauhonparannusainetta tuotteen tuoreuden varmistamiseksi. Taikinaan voidaan lisätä hedelmämehua (sitruuna-, omena- tai päärynämehua).

Tärkein ainesosa on vehnäjauho. Muiden raaka-aineiden osalta on noudatettava seuraavia painorajoja: rasva (kasvirasva tai -öljy, sianihra, voi) – vähintään 20 % jauhojen kokonaispainosta, sokeri tai luonnollinen makeutusaine (fruktoosi) – vähintään 10 % jauhojen kokonaispainosta (käytettäessä jotakin muuta luonnollista makeutusainetta määrä riippuu kyseisen aineen makeudesta), munankeltuainen tai muna – vähintään 5 % jauhojen kokonaispainosta. Hedelmämehun, hiivan, suolan ja muiden aromiaineiden määrä riippuu eri valmistajien käyttämistä valmistusohjeista.

Valašský frgál -piiraan täytteen osuus on noin 42–48 % tuotteen kokonaispainosta ennen paistamista.

Täyte valmistetaan seuraavista raaka-aineista:

Päärynätäyte: kuivatuista päärynöistä valmistettu päärynäsose, luumu- tai hedelmäsose, kuivattu omena, piparkakkurouhe, rommieetteripohjainen aromiaine (jäljempänä ’aromiaine’), jauhettu tähtianis, vaniljasokeri, tavallinen juomavesi.

Rahkatäyte: rahka, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, pastöroitu tai tuore munankeltuainen taikka pastöroitu tai tuore muna, tavallinen juomavesi, rusinat, vaniljasokeri tai -kiisseli; täytteeseen voidaan lisätä hedelmämehua, kasviöljyä, aromiainetta, jauhettua muskottipähkinää, stabilointiainetta sekä metsähedelmiä ja -marjoja.

Unikonsiementäyte: jauhettu unikonsiemen, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, maitojauhe tai tuore maito, tavallinen juomavesi, kasvirasva, hieno vehnäjauho, vaniljasokeri, rusinat, korppujauho, jauhettu kaneli, aromiaine.

Luumusosetäyte: luumusose (povidla), vaniljasokeri tai luonnollinen makeutusaine, tavallinen juomavesi, aromiaine.

Omenatäyte: raastettu omena tai omenahilloke, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, vaniljasokeri, jauhettu kaneli, pähkinärouhe, rusinat, tavallinen juomavesi.

Pähkinätäyte: jauhettu hasselpähkinä/saksanpähkinä (tai niiden sekoitus), juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, hieno vehnäjauho, maito, voi, kasvirasva tai -öljy, korppujauho, aprikoosihillo, tavallinen juomavesi, rusinat, vaniljasokeri, aromiaine.

Porkkanatäyte: tuore porkkana, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, vaniljasokeri, voi, kasvirasva tai -öljy, hieno vehnäjauho, tavallinen juomavesi, jauhettu kaneli, suola. Täytteeseen voidaan lisätä unikonsiementä.

Mustikkatäyte: soseutettu tai pakastettu tuore mustikka, mustikkahillo. Sama pätee mansikka-, karpalo- sekä metsähedelmä- ja metsämarjatäytteisiin.

Aprikoositäyte: soseutettu tai pakastettu tuore aprikoosi, aprikoosihillo.

Luumutäyte: soseutettu tai pakastettu tuore luumu, luumusose (povidla), jauhettu unikonsiemen, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine.

Kaalitäyte: tuore pilkottu kaali tai hyvin huuhdeltu hapankaali, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, voi, kasvirasva tai -öljy, hieno vehnäjauho, tavallinen juomavesi, jauhettu mustapippuri, suola.

Kyssäkaalitäyte: tuore kyssäkaali, juurikassokeri tai luonnollinen makeutusaine, voi, kasvirasva tai -öljy, hieno vehnäjauho, sitruuna- tai omenamehu, tavallinen juomavesi, jauhettu mustapippuri, tuore tai kuivattu persilja, suola.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden taikinan valmistuksesta (teknologiselta kannalta hiivalla nostatettu taikina ei kestä pitkiä odotusaikoja eri valmistusvaiheiden välillä) täytteen levittämiseen ja piiraan paistamiseen sekä leikkaamiseen ja pakkaamiseen on tuotteen laadun varmistamiseksi ja hygieniasääntöjen noudattamiseksi tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Itse täytettä ei ole pakko valmistaa kyseisellä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuote on laadun säilymisen varmistamiseksi leikattava ja pakattava valmistajan tiloissa, sillä se on ominaisuuksistaan johtuen tarkoitettu nopeaan kulutukseen. Valmiiden pakkaamattomien tuotteiden kuljettaminen heikentäisi niiden laatua (tuotteet saattaisivat murtua tai särkyä, ja lisäksi hygieniasääntöjen noudattaminen vaarantuisi). Tuotteet on lisäksi varustettava pakkauksiin kiinnitetyillä etiketeillä, joissa ilmoitetaan tiedot valmistajasta ja tuotteen koostumuksesta sekä muut pakolliset tiedot, joilla varmistetaan tuotteen alkuperä yksilöidyllä maantieteellisellä alueella ja mahdollinen valvonta. Välittömästi syötäväksi tarkoitetut piiraat voidaan myydä pakkaamattomina.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Valmistajien on ilmoitettava tuotteen pakkauksessa näkyvästi nimi ”Valašský frgál”. Lisäksi tuotteen pakkauksessa on oltava kuluttajien tiedoksi suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus, jonka avulla valvontaelin voi tarkastaa tuotteen ja tuotteen jäljitettävyys voidaan varmistaa. Jos tuote myydään pakkaamattomana, myyntipaikalla on selkeästi osoitettava, että kyseessä on ”Valašský frgál”, ja sen on täytettävä voimassa olevan lainsäädännön mukaiset merkintävaatimukset.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Valašsko on maantieteellinen alue Tšekin kaakkoisosassa. Se muodostuu seuraavista kunnista (idästä alkaen): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov ja Nový Hrozenkov.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Hakemus on perusteltu tuotteen erityisyyden ja maineen vuoksi, sillä tuote tunnetaan myös Valašskon alueen ulkopuolella. Nimellä ”vdolek” tai ”frgál” kutsutut suurikokoiset piiraat mainitaan ensimmäisen kerran J.H.A. Gallašin vuodelta 1826 peräisin olevassa historiallisessa teoksessa ”Bromatologia moravo-rustica”. Siinä kerrotaan alueelle tyypillisistä vehnäjauho- ja toisinaan myös ruisjauhotaikinasta valmistetuista, rahkalla, luumusoseella (povidla) tai kuivatuista, keitetyistä ja murskatuista päärynöistä tehdyllä soseella täytetyistä piiraista, joita valmistettiin yksinomaan Valašskon alueella.

Valašský frgál -piiraan valmistuksessa noudatetaan yksilöidyn maantieteellisen alueen perinteisiä ohjeita, joita on säilynyt kirjallisina lähteinä vuodesta 1826 alkaen. Kansan parissa tämän erityisen piiraan valmistus on perinteisesti liittynyt ennen kaikkea Valašskon alueen juhliin, kuten häihin, ristiäisiin, jouluun, pääsiäiseen ja elonkorjuujuhliin. Köyhissä perheissä sitä syötiin ainoastaan jouluna, rikkaammissa perheissä se oli myös tyypillinen sunnuntaileivonnainen. Piiraan koko (halkaisija 30–32 cm) vastaa leivinlapion kokoa. Piiraat valmistettiin erityisesti kotona saatavilla olleista raaka-aineista, kuten kuivatuista hedelmistä, rahkasta, kotona jauhetuista jauhoista, voista, sianihrasta, pellavansiemenöljystä, munista ja maidosta.

Tunnetuin muoto Valašský frgál -piiraasta on päärynätäytteinen; täyte valmistetaan kuivatuista päärynöistä. Aikaisemmin Valašskon alueen kaikkien talojen pihalla kasvoi päärynäpuu. Yleisin päärynälajike oli ”ovesňanka”, joka erottui pienen kokonsa ja täyteläisen, erittäin makean maltonsa perusteella. Myös eräät muut, pääosin syksyllä kypsyvät lajikkeet soveltuivat kuivattaviksi. Niiden oli annettava kypsyä hyvin ensimmäisten pakkasten tuloon saakka. Sen jälkeen päärynät kuivattiin kokonaisina hitaasti kuivauskaapeissa, joita lämmitettiin mieluiten hedelmäpuulla. Huolellinen kuivaaminen ja varastointi ullakolle ripustettuihin kudottuihin säkkeihin olivat tärkeitä vaiheita. Kuivatuista päärynöistä valmistetun soseen ja myös muunlaisella täytteellä päällystettyjen suurikokoisten piiraiden reseptit ovat vuosisatojen kuluessa siirtyneet sukupolvelta toiselle.

”Valašský frgál” erottuu muista leipomotuotteista erityisesti seuraavien ominaisuuksien ansiosta:

Taikinan valmistusmenetelmä ja koostumus: Taikinan juoksevimmat ainesosat sekoitetaan ensin vispilällä tasaiseksi massaksi. Sen jälkeen lisätään pehmennetty rasva, ja seos sekoitetaan uudelleen tasaiseksi. Vasta sitten lisätään hiiva ja vähitellen jauhot ja taikina vaivataan tasaiseksi. Koska taikina on ilmavaa, siinä on oltava ilmakuplia. Se ei saa myöskään olla tahmeaa.

| — | Taikina kaulitaan pyöreäksi niin ikään Valašskon alueelta peräisin olevalla yhdellä kädellä käytettävällä kaulimella. Tämän tasaisen, keskeltä reunoille tapahtuvan kaulimisen ansiosta ohut taikina pysyy paistamisen jälkeenkin tiiviinä, joustavana ja rakenteeltaan hienona. |
| --- | --- |

—

Taikina kaulitaan pyöreäksi niin ikään Valašskon alueelta peräisin olevalla yhdellä kädellä käytettävällä kaulimella. Tämän tasaisen, keskeltä reunoille tapahtuvan kaulimisen ansiosta ohut taikina pysyy paistamisen jälkeenkin tiiviinä, joustavana ja rakenteeltaan hienona.

| — | Alueelle oli myös tyypillistä, että yhteen piiraaseen käytettiin ainoastaan yhdenlaista täytettä. Myös historiallisten lähteiden mukaan perinteisesti ei ollut tapana käyttää useampaa eri täytettä. Tyypillisin täyte on kuivatuista päärynöistä valmistettu täyte. |
| --- | --- |

—

Alueelle oli myös tyypillistä, että yhteen piiraaseen käytettiin ainoastaan yhdenlaista täytettä. Myös historiallisten lähteiden mukaan perinteisesti ei ollut tapana käyttää useampaa eri täytettä. Tyypillisin täyte on kuivatuista päärynöistä valmistettu täyte.

| — | Valašský frgál -piiraan erityispiirre on myös täytteen runsas määrä, koska täytteen osuus piiraan kokonaispainosta ennen paistamista on noin 42–48 %. |
| --- | --- |

—

Valašský frgál -piiraan erityispiirre on myös täytteen runsas määrä, koska täytteen osuus piiraan kokonaispainosta ennen paistamista on noin 42–48 %.

Näiden piiraiden maine kiiri aina pääkaupunkiin Prahaan saakka 1800-luvulla. Praha-Holešovicíchin kansallisten tuotteiden näyttelyssä 1800-luvun lopulla niitä esiteltiin yhdessä monien muiden Valašskon alueen tuotteiden kanssa, ja ne saavuttivat melkoista suosiota. Valašský frgál -piiraan maine on säilynyt tähän päivään saakka, ja piiraasta on paljon tietoa esimerkiksi internetissä, alueellisessa ja kansallisessa lehdistössä sekä matkailuoppaissa. Tuote on saanut myös useita palkintoja näyttelyissä ja messuilla (Zlatá Salima 2006 ja 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 ja 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, Značka kvality KLASA -laatumerkki vuonna 2007).

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

Věstník No 8, 24.2.2021, s. 187 ja sitä seuraavat sivut.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---