# Úradný vestník C 153/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 153 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 657. apríla 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 153

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 657. apríla 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Rada |
| 2022/C 153/01 | Odporúčanie Rady z 5. apríla 2022 o hospodárskej politike eurozóny | 1 |
| | Európska centrálna banka |
| 2022/C 153/02 | Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 29. marca 2022 Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (ECB/2022/15) | 7 |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2022/C 153/03 | Stanovisko Rady z 5. apríla 2022 k vymenovaniu kontrolóra procesných záruk Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) | 8 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

2022/C 153/01

Odporúčanie Rady z 5. apríla 2022 o hospodárskej politike eurozóny

1

Európska centrálna banka

2022/C 153/02

Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 29. marca 2022 Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (ECB/2022/15)

7

STANOVISKÁ

Rada

2022/C 153/03

Stanovisko Rady z 5. apríla 2022 k vymenovaniu kontrolóra procesných záruk Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF)

8

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 153/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 153/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  ) | 11 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 153/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) (
  1
  )

1

10

2022/C 153/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 153/06 | Výmenný kurz eura — 6. apríla 2022 | 12 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 153/06

Výmenný kurz eura — 6. apríla 2022

12

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | SÚDNE KONANIA |
| | Súdny dvor EZVO |
| 2022/C 153/07 | Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú predložil Héraðsdómur Reykjavíkur (okresný súd v Reykjavíku) 8. decembra 2021 vo veci Anna Bryndís Einarsdóttir/Islandská štátna pokladnica (Vec E-5/21) | 13 |
| 2022/C 153/08 | Rozsudok Súdu zo 14. decembra 2021 vo veci E-2/21 – Norep AS/Haugen Gruppen AS
  (Samostatní obchodní zástupcovia – Smernica 86/653/EHS – Článok 1 ods. 2 – Vymedzenie pojmu obchodný zástupca – Dojednávanie predaja alebo nákupu tovaru pre zastúpeného) | 14 |
| 2022/C 153/09 | Rozsudok Súdu zo 14. decembra 2021 vo veci E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, a Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  [Sociálne zabezpečenie – Nariadenie (ES) č. 883/2004 – Nariadenie (ES) č. 987/2009 – Registrované sídlo alebo miesto podnikania – Predbežné určenie uplatniteľných právnych predpisov – Článok 3 Dohody o EHP – Zásada lojálnej spolupráce] | 15 |

V   Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

2022/C 153/07

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú predložil Héraðsdómur Reykjavíkur (okresný súd v Reykjavíku) 8. decembra 2021 vo veci Anna Bryndís Einarsdóttir/Islandská štátna pokladnica (Vec E-5/21)

13

2022/C 153/08

Rozsudok Súdu zo 14. decembra 2021 vo veci E-2/21 – Norep AS/Haugen Gruppen AS
  (Samostatní obchodní zástupcovia – Smernica 86/653/EHS – Článok 1 ods. 2 – Vymedzenie pojmu obchodný zástupca – Dojednávanie predaja alebo nákupu tovaru pre zastúpeného)

(Samostatní obchodní zástupcovia – Smernica 86/653/EHS – Článok 1 ods. 2 – Vymedzenie pojmu obchodný zástupca – Dojednávanie predaja alebo nákupu tovaru pre zastúpeného)

14

2022/C 153/09

Rozsudok Súdu zo 14. decembra 2021 vo veci E-1/21 – ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, a Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  [Sociálne zabezpečenie – Nariadenie (ES) č. 883/2004 – Nariadenie (ES) č. 987/2009 – Registrované sídlo alebo miesto podnikania – Predbežné určenie uplatniteľných právnych predpisov – Článok 3 Dohody o EHP – Zásada lojálnej spolupráce]

[Sociálne zabezpečenie – Nariadenie (ES) č. 883/2004 – Nariadenie (ES) č. 987/2009 – Registrované sídlo alebo miesto podnikania – Predbežné určenie uplatniteľných právnych predpisov – Článok 3 Dohody o EHP – Zásada lojálnej spolupráce]

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/1

---

ODPORÚČANIE RADY

z 5. apríla 2022

o hospodárskej politike eurozóny

(2022/C 153/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Po veľmi hlbokej recesii v roku 2020 prechádza hospodárstvo eurozóny solídnou a rýchlou obnovou. Rast hrubého domáceho produktu (HDP) prekonal v druhom štvrťroku 2021 očakávania a podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa očakáva, že HDP eurozóny zaznamená v roku 2021 rast vo výške 5,0 %. Hospodárstvo eurozóny by sa malo v poslednom štvrťroku 2021 vrátiť na úroveň HDP spred krízy. V 2. štvrťroku 2021 sa už sedem krajín eurozóny dostalo späť na svoju predkrízovú úroveň HDP. Ročný HDP eurozóny by mal v roku 2022 zaznamenať rast vo výške 4,3 %, ale očakáva sa, že obnova bude v jednotlivých krajinách a odvetviach nerovnomerná. Hlavnou hnacou silou rastu HDP je domáci dopyt, ktorý súvisí so zmierňovaním obmedzení súvisiacich s pandémiou COVID-19 v nadväznosti na nasadenie očkovacích látok, postupným zlepšovaním na trhoch práce, čerpaním mimoriadnych úspor nadobudnutých počas období obmedzenia pohybu a so silným rastom investícií, ktorý ťaží z priaznivých podmienok financovania a podpory z nástroja NextGenerationEU, nástroja na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (3). Členské štáty eurozóny prijali podľa odporúčaní jednotlivo a spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom zabezpečiť zámery politiky, ktoré podporujú obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Úroveň neistoty zostáva do budúcnosti vysoká, s podstatnými rizikami vrátane rizík súvisiacich s vývojom pandémie v rámci Únie aj mimo nej a táto úroveň si vyžaduje dôsledné monitorovanie. |
| --- | --- |

(1)

Po veľmi hlbokej recesii v roku 2020 prechádza hospodárstvo eurozóny solídnou a rýchlou obnovou. Rast hrubého domáceho produktu (HDP) prekonal v druhom štvrťroku 2021 očakávania a podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa očakáva, že HDP eurozóny zaznamená v roku 2021 rast vo výške 5,0 %. Hospodárstvo eurozóny by sa malo v poslednom štvrťroku 2021 vrátiť na úroveň HDP spred krízy. V 2. štvrťroku 2021 sa už sedem krajín eurozóny dostalo späť na svoju predkrízovú úroveň HDP. Ročný HDP eurozóny by mal v roku 2022 zaznamenať rast vo výške 4,3 %, ale očakáva sa, že obnova bude v jednotlivých krajinách a odvetviach nerovnomerná. Hlavnou hnacou silou rastu HDP je domáci dopyt, ktorý súvisí so zmierňovaním obmedzení súvisiacich s pandémiou COVID-19 v nadväznosti na nasadenie očkovacích látok, postupným zlepšovaním na trhoch práce, čerpaním mimoriadnych úspor nadobudnutých počas období obmedzenia pohybu a so silným rastom investícií, ktorý ťaží z priaznivých podmienok financovania a podpory z nástroja NextGenerationEU, nástroja na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (3). Členské štáty eurozóny prijali podľa odporúčaní jednotlivo a spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom zabezpečiť zámery politiky, ktoré podporujú obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Úroveň neistoty zostáva do budúcnosti vysoká, s podstatnými rizikami vrátane rizík súvisiacich s vývojom pandémie v rámci Únie aj mimo nej a táto úroveň si vyžaduje dôsledné monitorovanie.

| (2) | V priebehu roka 2021 sa silný rast domáceho dopytu stretol s obmedzeniami na strane ponuky vrátane nedostatku vstupov a problémov s logistikou. Okrem toho sa v niektorých odvetviach a niektorých členských štátoch stáva čoraz väčším problémom nedostatok pracovných síl a zručností. Po niekoľkých rokoch vyznačujúcich sa veľmi nízkymi úrokovými mierami inflácia v eurozóne od začiatku roka 2021 stúpa, a to najmä v dôsledku efektu bázy, rastúcich cien energie a výpadkov v dodávateľských reťazcoch, čo naznačuje prechodný jav spojený s procesom úpravy po skončení obmedzení pohybu. V novembri 2021 dosiahla inflácia v eurozóne 4,9 %. Podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa predpokladá jej pokles v roku 2022 na 2,2 % a v roku 2023 na 1,4 %. |
| --- | --- |

(2)

V priebehu roka 2021 sa silný rast domáceho dopytu stretol s obmedzeniami na strane ponuky vrátane nedostatku vstupov a problémov s logistikou. Okrem toho sa v niektorých odvetviach a niektorých členských štátoch stáva čoraz väčším problémom nedostatok pracovných síl a zručností. Po niekoľkých rokoch vyznačujúcich sa veľmi nízkymi úrokovými mierami inflácia v eurozóne od začiatku roka 2021 stúpa, a to najmä v dôsledku efektu bázy, rastúcich cien energie a výpadkov v dodávateľských reťazcoch, čo naznačuje prechodný jav spojený s procesom úpravy po skončení obmedzení pohybu. V novembri 2021 dosiahla inflácia v eurozóne 4,9 %. Podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa predpokladá jej pokles v roku 2022 na 2,2 % a v roku 2023 na 1,4 %.

| (3) | V roku 2021 sa európska stratégia obnovy zamerala na zavedenie nástroja NextGenerationEU a jeho najvýznamnejšej zložky – Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4). Rada prijala do polovice novembra 2021 národné plány obnovy a odolnosti 22 členských štátov vrátane 18 krajín eurozóny po tom, ako k nim Komisia vydala kladné posudky. V nasledujúcich rokoch bude mať účinná implementácia reforiem a investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti hlboký pozitívny vplyv na fungovanie hospodárstiev členských štátov eurozóny. Vzhľadom na kľúč, podľa ktorého sa prideľujú jeho zdroje, bude účinná implementácia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podporovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu vo všetkých členských štátoch eurozóny. Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zároveň posilnil dôveru a prispieva k podpore rastu a makrofinančnej stability, čím vyvažuje súbor politík a dopĺňa opatrenia Európskej centrálnej banky (ECB). Okrem podpory oživenia sa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zameriava na štrukturálnu transformáciu hospodárstiev členských štátov, najmä pokiaľ ide o dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie. Cieľom uskutočňovania koherentných investícií a reforiem v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti spolu s využívaním finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti je zvýšiť odolnosť eurozóny voči budúcim otrasom, trvanlivo zvyšovať potenciálny produkt, podporovať zamestnanosť a riešiť sociálne výzvy. Emitovaním dlhopisov Únie denominovaných v eurách na financovanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa navyše prehĺbia európske kapitálové trhy, zvýši sa ich likvidita a prispeje sa k posilňovaniu eura ako medzinárodnej meny. Emitovaním zelených dlhopisov v rámci nástroja NextGenerationEU sa ešte viac pomôže podporiť udržateľné investície. |
| --- | --- |

(3)

V roku 2021 sa európska stratégia obnovy zamerala na zavedenie nástroja NextGenerationEU a jeho najvýznamnejšej zložky – Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4). Rada prijala do polovice novembra 2021 národné plány obnovy a odolnosti 22 členských štátov vrátane 18 krajín eurozóny po tom, ako k nim Komisia vydala kladné posudky. V nasledujúcich rokoch bude mať účinná implementácia reforiem a investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti hlboký pozitívny vplyv na fungovanie hospodárstiev členských štátov eurozóny. Vzhľadom na kľúč, podľa ktorého sa prideľujú jeho zdroje, bude účinná implementácia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podporovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu vo všetkých členských štátoch eurozóny. Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zároveň posilnil dôveru a prispieva k podpore rastu a makrofinančnej stability, čím vyvažuje súbor politík a dopĺňa opatrenia Európskej centrálnej banky (ECB). Okrem podpory oživenia sa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zameriava na štrukturálnu transformáciu hospodárstiev členských štátov, najmä pokiaľ ide o dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie. Cieľom uskutočňovania koherentných investícií a reforiem v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti spolu s využívaním finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti je zvýšiť odolnosť eurozóny voči budúcim otrasom, trvanlivo zvyšovať potenciálny produkt, podporovať zamestnanosť a riešiť sociálne výzvy. Emitovaním dlhopisov Únie denominovaných v eurách na financovanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa navyše prehĺbia európske kapitálové trhy, zvýši sa ich likvidita a prispeje sa k posilňovaniu eura ako medzinárodnej meny. Emitovaním zelených dlhopisov v rámci nástroja NextGenerationEU sa ešte viac pomôže podporiť udržateľné investície.

| (4) | Implementácia reforiem a investícií zahrnutých do národných plánov obnovy a odolnosti umožní vyplatenie prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo zase účinne prispeje k dosiahnutiu priorít politiky eurozóny vrátane tých, ktoré sú stanovené v odporúčaní Rady z 13. jula 2021 o hospodárskej politike eurozóny (5). Takáto implementácia sa bude okrem iného týkať posilňovania vnútroštátnych inštitucionálnych rámcov, podpory vysokokvalitných verejných investícií a opatrení na podporu sociálnej súdržnosti a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. Takáto implementácia by mala pomôcť zabezpečiť udržateľnú a inkluzívnu obnovu, udržať rastový potenciál a zvýšiť odolnosť. Je to v súlade s oznámením Komisie z 24. novembra 2021 s názvom: „Prieskum udržateľného rastu na rok 2022“ a štyrmi rozmermi konkurencieschopnej udržateľnosti, a to environmentálnou udržateľnosťou, produktivitou, spravodlivosťou a makroekonomickou stabilitou. |
| --- | --- |

(4)

Implementácia reforiem a investícií zahrnutých do národných plánov obnovy a odolnosti umožní vyplatenie prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo zase účinne prispeje k dosiahnutiu priorít politiky eurozóny vrátane tých, ktoré sú stanovené v odporúčaní Rady z 13. jula 2021 o hospodárskej politike eurozóny (5). Takáto implementácia sa bude okrem iného týkať posilňovania vnútroštátnych inštitucionálnych rámcov, podpory vysokokvalitných verejných investícií a opatrení na podporu sociálnej súdržnosti a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. Takáto implementácia by mala pomôcť zabezpečiť udržateľnú a inkluzívnu obnovu, udržať rastový potenciál a zvýšiť odolnosť. Je to v súlade s oznámením Komisie z 24. novembra 2021 s názvom: „Prieskum udržateľného rastu na rok 2022“ a štyrmi rozmermi konkurencieschopnej udržateľnosti, a to environmentálnou udržateľnosťou, produktivitou, spravodlivosťou a makroekonomickou stabilitou.

| (5) | Primeranými podpornými a vzájomne sa posilňujúcimi hospodárskymi politikami sa zabezpečila účinná makroekonomická stabilizácia a obmedzil sa negatívny vplyv na výstupy trhu práce, čím sa zmiernili riziká pretrvávajúcich negatívnych následkov a podporila sa rýchla obnova hospodárstva. Pre riadne fungovanie eurozóny bude aj naďalej nevyhnutná náležitá skladba menových a fiškálnych politík spolu so štrukturálnymi reformami a finančnými politikami, a to v plnom súlade s príslušnými úlohami členských štátov a inštitúcií podľa zmluvy. |
| --- | --- |

(5)

Primeranými podpornými a vzájomne sa posilňujúcimi hospodárskymi politikami sa zabezpečila účinná makroekonomická stabilizácia a obmedzil sa negatívny vplyv na výstupy trhu práce, čím sa zmiernili riziká pretrvávajúcich negatívnych následkov a podporila sa rýchla obnova hospodárstva. Pre riadne fungovanie eurozóny bude aj naďalej nevyhnutná náležitá skladba menových a fiškálnych politík spolu so štrukturálnymi reformami a finančnými politikami, a to v plnom súlade s príslušnými úlohami členských štátov a inštitúcií podľa zmluvy.

| (6) | Cieľom opatrení menovej politiky ECB je zabezpečiť hladké fungovanie rôznych segmentov finančného trhu, zachovať neporušené transmisné kanály menovej politiky a v konečnom dôsledku ochraňovať strednodobú cenovú stabilitu. ECB uverejnila v júli 2021 svoju novú stratégiu menovej politiky, ktorá v strednodobom horizonte prijíma symetrický cieľ 2 % inflácie. Rada guvernérov ECB takisto potvrdila, že hlavným nástrojom menovej politiky zostáva súbor úrokových sadzieb ECB. ECB spustila v októbri 2021 dvojročnú fázu preskúmania možného vydania digitálneho eura. Vytvorenie digitálneho eura by si vyžadovalo intervenciu zákonodarcov Únie a Komisia má v úmysle predložiť legislatívny návrh na základe článku 133 zmluvy. V závislosti od svojej koncepcie by takáto digitálna mena centrálnej banky mohla okrem iného ponúknuť poskytovanie verejných peňazí v digitálnej forme, podporiť digitalizáciu európskeho hospodárstva a aktívne podnecovať inováciu v oblasti retailových platieb. Okrem toho by mohla prispieť k posilneniu medzinárodnej úlohy eura a otvorenej strategickej autonómie Únie. |
| --- | --- |

(6)

Cieľom opatrení menovej politiky ECB je zabezpečiť hladké fungovanie rôznych segmentov finančného trhu, zachovať neporušené transmisné kanály menovej politiky a v konečnom dôsledku ochraňovať strednodobú cenovú stabilitu. ECB uverejnila v júli 2021 svoju novú stratégiu menovej politiky, ktorá v strednodobom horizonte prijíma symetrický cieľ 2 % inflácie. Rada guvernérov ECB takisto potvrdila, že hlavným nástrojom menovej politiky zostáva súbor úrokových sadzieb ECB. ECB spustila v októbri 2021 dvojročnú fázu preskúmania možného vydania digitálneho eura. Vytvorenie digitálneho eura by si vyžadovalo intervenciu zákonodarcov Únie a Komisia má v úmysle predložiť legislatívny návrh na základe článku 133 zmluvy. V závislosti od svojej koncepcie by takáto digitálna mena centrálnej banky mohla okrem iného ponúknuť poskytovanie verejných peňazí v digitálnej forme, podporiť digitalizáciu európskeho hospodárstva a aktívne podnecovať inováciu v oblasti retailových platieb. Okrem toho by mohla prispieť k posilneniu medzinárodnej úlohy eura a otvorenej strategickej autonómie Únie.

| (7) | Komisia prijala 19. októbra 2021 oznámenie s názvom „Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí“ opätovne otvorila diskusiu o preskúmaní správy hospodárskych záležitostí s cieľom dosiahnuť všeobecný konsenzus týkajúci sa toho, ako posilniť rámec správy hospodárskych záležitostí, riešiť makroekonomické nerovnováhy a postaviť sa fiškálnym výzvam spôsobom, ktorý podporuje prechod a rast, a zároveň zohľadniť ponaučenia z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Komisia prijala 19. októbra 2021 oznámenie s názvom „Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí“ opätovne otvorila diskusiu o preskúmaní správy hospodárskych záležitostí s cieľom dosiahnuť všeobecný konsenzus týkajúci sa toho, ako posilniť rámec správy hospodárskych záležitostí, riešiť makroekonomické nerovnováhy a postaviť sa fiškálnym výzvam spôsobom, ktorý podporuje prechod a rast, a zároveň zohľadniť ponaučenia z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19.

| (8) | Deficit verejných financií v eurozóne ako celku mal v roku 2021 podľa prognóz dosiahnuť 7,1 % HDP, ale v roku 2022 by mal klesnúť na 3,9 %. Predpokladalo sa, že zámery fiškálnej politiky eurozóny zostanú podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 v roku 2021 s expanziou nad 13⁄4 % HDP a v roku 2022 s expanziou blízko 1 % HDP. Verejné investície financované z vnútroštátnych zdrojov aj z prostriedkov Únie prispejú v roku 2022 k podpornej pozícii. Od novembra 2021 sa v rámci národných plánov obnovy a odolnosti v eurozóne, ktoré Rada doteraz schválila, poskytne 18 členským štátom eurozóny do roku 2026 rozsiahla finančná podpora až do výšky 262 miliárd EUR vo forme grantov a 139 miliárd EUR vo forme úverov. Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu má zásadný význam pre účinnú reakciu na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, pre udržateľnú obnovu a riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Hoci všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2022, očakáva sa, že v roku 2023 bude deaktivovaná. Vzhľadom na nastupujúcu obnovu hospodárstva sa fiškálna politika posúva od dočasných núdzových opatrení k cieleným opatreniam na podporu obnovy. Zvýšenie miery zadlženosti verejnej správy z 85,5 % HDP v roku 2019 na 100 % HDP v roku 2021 odráža kombinované účinky poklesu produkcie a potrebnej reakcie v príslušných oblastiach politiky na výrazný otras v dôsledku pandémie COVID-19. Keďže v niektorých členských štátoch eurozóny bola miera zadlženosti vysoká už pred uvedeným otrasom, vo veľkej časti eurozóny bude cieľom v príslušnej oblasti politiky postupné a nepretržité znižovanie dlhu podporujúce rast. |
| --- | --- |

(8)

Deficit verejných financií v eurozóne ako celku mal v roku 2021 podľa prognóz dosiahnuť 7,1 % HDP, ale v roku 2022 by mal klesnúť na 3,9 %. Predpokladalo sa, že zámery fiškálnej politiky eurozóny zostanú podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 v roku 2021 s expanziou nad 13⁄4 % HDP a v roku 2022 s expanziou blízko 1 % HDP. Verejné investície financované z vnútroštátnych zdrojov aj z prostriedkov Únie prispejú v roku 2022 k podpornej pozícii. Od novembra 2021 sa v rámci národných plánov obnovy a odolnosti v eurozóne, ktoré Rada doteraz schválila, poskytne 18 členským štátom eurozóny do roku 2026 rozsiahla finančná podpora až do výšky 262 miliárd EUR vo forme grantov a 139 miliárd EUR vo forme úverov. Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu má zásadný význam pre účinnú reakciu na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, pre udržateľnú obnovu a riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Hoci všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2022, očakáva sa, že v roku 2023 bude deaktivovaná. Vzhľadom na nastupujúcu obnovu hospodárstva sa fiškálna politika posúva od dočasných núdzových opatrení k cieleným opatreniam na podporu obnovy. Zvýšenie miery zadlženosti verejnej správy z 85,5 % HDP v roku 2019 na 100 % HDP v roku 2021 odráža kombinované účinky poklesu produkcie a potrebnej reakcie v príslušných oblastiach politiky na výrazný otras v dôsledku pandémie COVID-19. Keďže v niektorých členských štátoch eurozóny bola miera zadlženosti vysoká už pred uvedeným otrasom, vo veľkej časti eurozóny bude cieľom v príslušnej oblasti politiky postupné a nepretržité znižovanie dlhu podporujúce rast.

| (9) | V tejto súvislosti sa zdá mimoriadne dôležité zlepšiť zloženie verejných financií, a to aj prostredníctvom podpory investícií, zlepšením kvality rozpočtových opatrení a zabezpečenia fiškálnej udržateľnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte, a to aj so zreteľom na zmenu klímy a zelenú a digitálnu transformáciu. Zelené rozpočtovanie, preskúmavanie výdavkov, dobre fungujúce schémy riadenia verejných investícií a účinné rámce verejného obstarávania môžu zlepšiť transparentnosť a účinnosť verejných financií a vytvoriť fiškálny priestor pre dodatočné verejné investície. Reformy zamerané na účinnejšiu a spravodlivejšiu politiku v oblasti príjmov sa stali v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 ešte zásadnejšími. Stále existuje priestor na to, aby sa daňové systémy v eurozóne stali priaznivejšími pre rast a životné prostredie, a to najmä riešením narušení a znížením daňovo-odvodového zaťaženia práce, ktoré zostáva vo väčšine členských štátov eurozóny vysoké. Opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a proti daňovým únikom môžu zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov a zároveň podporiť obnovu a zvyšovať príjmy. Globalizácia si vyžiadala prispôsobenie daňového rámca tak, aby vyhovoval čoraz digitalizovanejšiemu hospodárstvu. V medziach inkluzívneho rámca Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov sa podarilo dosiahnuť dohodu o reforme globálneho zdaňovania s cieľom riešiť daňové výzvy vyplývajúce z digitalizácie hospodárstva a obmedziť škodlivú daňovú konkurenciu. |
| --- | --- |

(9)

V tejto súvislosti sa zdá mimoriadne dôležité zlepšiť zloženie verejných financií, a to aj prostredníctvom podpory investícií, zlepšením kvality rozpočtových opatrení a zabezpečenia fiškálnej udržateľnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte, a to aj so zreteľom na zmenu klímy a zelenú a digitálnu transformáciu. Zelené rozpočtovanie, preskúmavanie výdavkov, dobre fungujúce schémy riadenia verejných investícií a účinné rámce verejného obstarávania môžu zlepšiť transparentnosť a účinnosť verejných financií a vytvoriť fiškálny priestor pre dodatočné verejné investície. Reformy zamerané na účinnejšiu a spravodlivejšiu politiku v oblasti príjmov sa stali v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 ešte zásadnejšími. Stále existuje priestor na to, aby sa daňové systémy v eurozóne stali priaznivejšími pre rast a životné prostredie, a to najmä riešením narušení a znížením daňovo-odvodového zaťaženia práce, ktoré zostáva vo väčšine členských štátov eurozóny vysoké. Opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a proti daňovým únikom môžu zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov a zároveň podporiť obnovu a zvyšovať príjmy. Globalizácia si vyžiadala prispôsobenie daňového rámca tak, aby vyhovoval čoraz digitalizovanejšiemu hospodárstvu. V medziach inkluzívneho rámca Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov sa podarilo dosiahnuť dohodu o reforme globálneho zdaňovania s cieľom riešiť daňové výzvy vyplývajúce z digitalizácie hospodárstva a obmedziť škodlivú daňovú konkurenciu.

| (10) | Pri zmierňovaní vplyvu krízy na domácnosti a podniky bola rýchla a dôrazná reakcia v príslušnej oblasti politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom nástroja NextGenerationEU, účinná. Vďaka tejto koordinovanej činnosti sa rozdiely prehĺbili menej, než sa pôvodne očakávalo, a zmiernili sa dlhodobé pretrvávajúce negatívne účinky. Podpora v príslušnej oblasti politiky, a to aj prostredníctvom programov skráteného pracovného času a iných opatrení na udržanie pracovných miest, pomohla udržať činnosť podnikov počas celej krízy a obmedzila rast miery nezamestnanosti a pokles disponibilného príjmu. Hoci miery platobnej neschopnosti v roku 2021 stúpajú, zostali na pomerne nízkej úrovni aj napriek postupnému rušeniu podporných opatrení. Trhy práce takisto vykazujú postupné zlepšovanie, pričom miera zamestnanosti sa v druhom štvrťroku 2021 vrátila na úroveň 72,1 % (v porovnaní s vrcholom na úrovni 72,9 % vo štvrtom štvrťroku 2019 pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19). Zrýchlené zavádzanie digitálnych technológií počas krízy by mohlo mať pozitívny vplyv na produktivitu, ak sa ho podarí dlhodobo udržať. Táto kríza má však značné územné, odvetvové a distribučné dôsledky, ktoré si budú vyžadovať prerozdelenie prostriedkov v rámci krajín a odvetví, ako aj medzi nimi, čo si bude vyžadovať značné náklady na prechod pre pracovníkov a spoločnosti. |
| --- | --- |

(10)

Pri zmierňovaní vplyvu krízy na domácnosti a podniky bola rýchla a dôrazná reakcia v príslušnej oblasti politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom nástroja NextGenerationEU, účinná. Vďaka tejto koordinovanej činnosti sa rozdiely prehĺbili menej, než sa pôvodne očakávalo, a zmiernili sa dlhodobé pretrvávajúce negatívne účinky. Podpora v príslušnej oblasti politiky, a to aj prostredníctvom programov skráteného pracovného času a iných opatrení na udržanie pracovných miest, pomohla udržať činnosť podnikov počas celej krízy a obmedzila rast miery nezamestnanosti a pokles disponibilného príjmu. Hoci miery platobnej neschopnosti v roku 2021 stúpajú, zostali na pomerne nízkej úrovni aj napriek postupnému rušeniu podporných opatrení. Trhy práce takisto vykazujú postupné zlepšovanie, pričom miera zamestnanosti sa v druhom štvrťroku 2021 vrátila na úroveň 72,1 % (v porovnaní s vrcholom na úrovni 72,9 % vo štvrtom štvrťroku 2019 pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19). Zrýchlené zavádzanie digitálnych technológií počas krízy by mohlo mať pozitívny vplyv na produktivitu, ak sa ho podarí dlhodobo udržať. Táto kríza má však značné územné, odvetvové a distribučné dôsledky, ktoré si budú vyžadovať prerozdelenie prostriedkov v rámci krajín a odvetví, ako aj medzi nimi, čo si bude vyžadovať značné náklady na prechod pre pracovníkov a spoločnosti.

| (11) | Hoci nárast bankrotov je zatiaľ utlmený, kríza spôsobená pandémiou COVID-19 oslabila súvahy mnohých podnikov, čo by mohlo v blízkej budúcnosti obmedziť ich schopnosť financovať investičné projekty a ohroziť ich schopnosť splácať úvery. Po rozbehnutí obnovy by sa podpora mala postupne ukončovať a mala by byť čoraz cielenejšia. Nižšia miera využívania dlhových nástrojov by obmedzila podmienené záväzky a pomohla by zachovať investičnú kapacitu podnikov. Včasné zrušenie opatrení na podporu politiky predstavuje hľadanie rovnováhy, ktorá zahŕňa podporo investícií a zamestnanosti a predchádzanie zlyhaniam životaschopných podnikov, aby sa spomalil riadený zánik neživotaschopných podnikov v strednodobom horizonte. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zlepšiť prístup spoločností k financiám, posilniť súvahy firiem a zvýšiť kapacitu a efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť. Vnútroštátne režimy pre platobnú neschopnosť sa v rámci eurozóny výrazne líšia a na zefektívnenie účinnej správy a súdneho systému budú potrebné opatrenia na zvýšenie kapacity. Zlepšenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže takisto prispieť k zdravším súvahám v bankovom sektore, čo by malo pozitívny vplyv na ponuku úverov. Do 17. júla 2022 sa má do vnútroštátneho práva transponovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (6) o reštrukturalizácii a insolvencii, ktorej cieľom je zaviesť v členských štátoch minimálne štandardy týkajúce sa preventívnej reštrukturalizácie a oddlženia podnikateľov. Integrácia kapitálových trhov Únie má navyše zásadný význam pre poskytovanie alternatívnych zdrojov financovania spoločnostiam ako doplnku k bankovým úverom. Pokrok v únii kapitálových trhov môže zlepšiť prístup podnikov eurozóny k financovaniu, mobilizovať dlhodobé investície do zelených a nových technológií a infraštruktúry, podporovať kapitálové investície a odstraňovať cezhraničné prekážky investovania, a to aj harmonizáciou určitých aspektov hmotného práva v oblasti konkurzného konania. |
| --- | --- |

(11)

Hoci nárast bankrotov je zatiaľ utlmený, kríza spôsobená pandémiou COVID-19 oslabila súvahy mnohých podnikov, čo by mohlo v blízkej budúcnosti obmedziť ich schopnosť financovať investičné projekty a ohroziť ich schopnosť splácať úvery. Po rozbehnutí obnovy by sa podpora mala postupne ukončovať a mala by byť čoraz cielenejšia. Nižšia miera využívania dlhových nástrojov by obmedzila podmienené záväzky a pomohla by zachovať investičnú kapacitu podnikov. Včasné zrušenie opatrení na podporu politiky predstavuje hľadanie rovnováhy, ktorá zahŕňa podporo investícií a zamestnanosti a predchádzanie zlyhaniam životaschopných podnikov, aby sa spomalil riadený zánik neživotaschopných podnikov v strednodobom horizonte. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zlepšiť prístup spoločností k financiám, posilniť súvahy firiem a zvýšiť kapacitu a efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť. Vnútroštátne režimy pre platobnú neschopnosť sa v rámci eurozóny výrazne líšia a na zefektívnenie účinnej správy a súdneho systému budú potrebné opatrenia na zvýšenie kapacity. Zlepšenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže takisto prispieť k zdravším súvahám v bankovom sektore, čo by malo pozitívny vplyv na ponuku úverov. Do 17. júla 2022 sa má do vnútroštátneho práva transponovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (6) o reštrukturalizácii a insolvencii, ktorej cieľom je zaviesť v členských štátoch minimálne štandardy týkajúce sa preventívnej reštrukturalizácie a oddlženia podnikateľov. Integrácia kapitálových trhov Únie má navyše zásadný význam pre poskytovanie alternatívnych zdrojov financovania spoločnostiam ako doplnku k bankovým úverom. Pokrok v únii kapitálových trhov môže zlepšiť prístup podnikov eurozóny k financovaniu, mobilizovať dlhodobé investície do zelených a nových technológií a infraštruktúry, podporovať kapitálové investície a odstraňovať cezhraničné prekážky investovania, a to aj harmonizáciou určitých aspektov hmotného práva v oblasti konkurzného konania.

| (12) | Aj keď sa zamestnanosť zotavuje rýchlo, niektoré odvetvia, osobitné kategórie pracovníkov a regióny budú pravdepodobne trvalo postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 a ovplyvnené silným tlakom na ekologizáciu hospodárstva a zrýchlenie digitalizácie. Osobitne boli zasiahnutí mladí ľudia, ako aj nízkokvalifikovaní ľudia a ľudia s migrantským pôvodom. Novovytvorené pracovné miesta by sa mohli líšiť od pracovných miest, ktoré zanikli v dôsledku uvedenej krízy. Niektorých skupín vrátane žien sa stále dotýkajú štrukturálne výzvy vyplývajúce z integrácie trhu práce. Výpadky v dodávateľských reťazcoch a zvyšujúce sa ceny energií môžu spomaliť oživenie zamestnanosti v niektorých odvetviach. Opatrenia v príslušných oblastiach politiky, ktoré uľahčujú prechod zo zamestnania do zamestnania a opätovné začlenenie na trh práce, budú mať preto pre podporu prispôsobenia a zmiernenia sociálnych vplyvov zásadný význam, a to najmä vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Komisia predložila odporúčanie (EÚ) 2021/402 (7) týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali súdržné balíky politík, v ktorých sa kombinujú opatrenia zamerané na preklenutie nedostatku zručností a pomoc jednotlivcom úspešne zvládať zelenú a digitálnu transformáciu. Takéto balíky by pozostávali z troch zložiek: i) časovo obmedzených a dobre navrhnutých stimulov na zamestnávanie a prechod spolu s podporou podnikania; ii) príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností súvisiacich s potrebami na trhu práce a iii) rozšírenej podpory zo strany služieb zamestnanosti. V dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy a so zreteľom na zabezpečenie spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie má sociálna ochrana stále kľúčový význam pre súdržnosť eurozóny. Európsky pilier sociálnych práv zostáva kompasom pre opatrenia v oblasti zamestnanosti, zručností a sociálnej politiky, ktoré podporujú vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu a lepšie pracovné a životné podmienky v členských štátoch. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatom v marci 2021 sa stanovujú tri hlavné ciele Únie týkajúce sa i) zamestnanosti, ii) vzdelávania dospelých a iii) znižovania chudoby do roku 2030, ku ktorým prispejú opatrenia v príslušných oblastiach politiky. Tieto ciele uvítali lídri Únie na sociálnom samite v Porte 8. mája 2021 a na zasadnutí Európskej rady 24. – 25. júna 2021. |
| --- | --- |

(12)

Aj keď sa zamestnanosť zotavuje rýchlo, niektoré odvetvia, osobitné kategórie pracovníkov a regióny budú pravdepodobne trvalo postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 a ovplyvnené silným tlakom na ekologizáciu hospodárstva a zrýchlenie digitalizácie. Osobitne boli zasiahnutí mladí ľudia, ako aj nízkokvalifikovaní ľudia a ľudia s migrantským pôvodom. Novovytvorené pracovné miesta by sa mohli líšiť od pracovných miest, ktoré zanikli v dôsledku uvedenej krízy. Niektorých skupín vrátane žien sa stále dotýkajú štrukturálne výzvy vyplývajúce z integrácie trhu práce. Výpadky v dodávateľských reťazcoch a zvyšujúce sa ceny energií môžu spomaliť oživenie zamestnanosti v niektorých odvetviach. Opatrenia v príslušných oblastiach politiky, ktoré uľahčujú prechod zo zamestnania do zamestnania a opätovné začlenenie na trh práce, budú mať preto pre podporu prispôsobenia a zmiernenia sociálnych vplyvov zásadný význam, a to najmä vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Komisia predložila odporúčanie (EÚ) 2021/402 (7) týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali súdržné balíky politík, v ktorých sa kombinujú opatrenia zamerané na preklenutie nedostatku zručností a pomoc jednotlivcom úspešne zvládať zelenú a digitálnu transformáciu. Takéto balíky by pozostávali z troch zložiek: i) časovo obmedzených a dobre navrhnutých stimulov na zamestnávanie a prechod spolu s podporou podnikania; ii) príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností súvisiacich s potrebami na trhu práce a iii) rozšírenej podpory zo strany služieb zamestnanosti. V dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy a so zreteľom na zabezpečenie spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie má sociálna ochrana stále kľúčový význam pre súdržnosť eurozóny. Európsky pilier sociálnych práv zostáva kompasom pre opatrenia v oblasti zamestnanosti, zručností a sociálnej politiky, ktoré podporujú vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu a lepšie pracovné a životné podmienky v členských štátoch. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatom v marci 2021 sa stanovujú tri hlavné ciele Únie týkajúce sa i) zamestnanosti, ii) vzdelávania dospelých a iii) znižovania chudoby do roku 2030, ku ktorým prispejú opatrenia v príslušných oblastiach politiky. Tieto ciele uvítali lídri Únie na sociálnom samite v Porte 8. mája 2021 a na zasadnutí Európskej rady 24. – 25. júna 2021.

| (13) | Členské štáty vypracovali ambiciózne reformné a investičné plány s finančnou podporou a podporou v príslušných oblastiach politiky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ich vykonávanie je kľúčové. Zvyšovanie kvality inštitúcií, najmä posilňovaním ich administratívnych kapacít, bude mať zásadný význam pre zabezpečenie rýchlej absorpcie súvisiacich finančných prostriedkov a zároveň pre zabránenie duplicite a interferencii s inými nástrojmi Únie. Členské štáty môžu zlepšením podnikateľského prostredia zlepšiť rámcové podmienky pre súkromné investície. Kľúčový význam pre zabezpečenie hladkého fungovania jednotného trhu bude mať zachovanie a posilnenie odolnosti dodávateľského reťazca na jednotnom trhu prostredníctvom odhaľovania a riešenia nedostatkov a výpadkov dodávok otvorenými trhmi, konvergenciou noriem, vyššou mierou diverzifikácie, obehovosti a efektívneho využívania zdrojov. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na ďalšiu integráciu jednotného trhu s tovarom a službami vrátane digitálneho jednotného trhu prostredníctvom odstránenia zbytočných obmedzení, posilnením dohľadu nad trhom a zaručením dostatočných administratívnych kapacít, nestratilo relevantnosť. |
| --- | --- |

(13)

Členské štáty vypracovali ambiciózne reformné a investičné plány s finančnou podporou a podporou v príslušných oblastiach politiky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ich vykonávanie je kľúčové. Zvyšovanie kvality inštitúcií, najmä posilňovaním ich administratívnych kapacít, bude mať zásadný význam pre zabezpečenie rýchlej absorpcie súvisiacich finančných prostriedkov a zároveň pre zabránenie duplicite a interferencii s inými nástrojmi Únie. Členské štáty môžu zlepšením podnikateľského prostredia zlepšiť rámcové podmienky pre súkromné investície. Kľúčový význam pre zabezpečenie hladkého fungovania jednotného trhu bude mať zachovanie a posilnenie odolnosti dodávateľského reťazca na jednotnom trhu prostredníctvom odhaľovania a riešenia nedostatkov a výpadkov dodávok otvorenými trhmi, konvergenciou noriem, vyššou mierou diverzifikácie, obehovosti a efektívneho využívania zdrojov. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na ďalšiu integráciu jednotného trhu s tovarom a službami vrátane digitálneho jednotného trhu prostredníctvom odstránenia zbytočných obmedzení, posilnením dohľadu nad trhom a zaručením dostatočných administratívnych kapacít, nestratilo relevantnosť.

| (14) | Keď bankový sektor čelil vážnemu hospodárskemu tlaku, vďaka predchádzajúcim reformám preukázal celkovú odolnosť. Rozsiahla podpora v príslušných oblastiach politiky počas krízy a solídna obnova v roku 2021 zatiaľ zmierňujú obavy v súvislosti so slabšími súvahami podnikov. Stále je však možné, že banky v eurozóne zaznamenajú určité zhoršovanie kvality aktív. Včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov spolu s posilnenou ziskovosťou a robustným regulačným rámcom sú dôležité na udržanie stability bankového sektora a jeho schopnosti financovať hospodársku obnovu. |
| --- | --- |

(14)

Keď bankový sektor čelil vážnemu hospodárskemu tlaku, vďaka predchádzajúcim reformám preukázal celkovú odolnosť. Rozsiahla podpora v príslušných oblastiach politiky počas krízy a solídna obnova v roku 2021 zatiaľ zmierňujú obavy v súvislosti so slabšími súvahami podnikov. Stále je však možné, že banky v eurozóne zaznamenajú určité zhoršovanie kvality aktív. Včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov spolu s posilnenou ziskovosťou a robustným regulačným rámcom sú dôležité na udržanie stability bankového sektora a jeho schopnosti financovať hospodársku obnovu.

| (15) | Hospodárska veľkosť a integrácia eurozóny, ako aj opatrenia prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, boli počas tejto krízy globálne stabilizujúcimi faktormi. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť hospodárstiev budú musieť členské štáty eurozóny v nadchádzajúcich rokoch zabezpečiť dohodnuté investície a reformy, aby z krízy vyšli silnejšie, pričom budú musieť prehĺbiť HMÚ, aby zvýšili jej odolnosť voči budúcim otrasom a jej schopnosť byť silnejšia na medzinárodnej scéne. Vývoj v rozvinutých a vznikajúcich trhových ekonomikách má priame dôsledky pre eurozónu prostredníctvom viacerých kanálov, aj pokiaľ ide o politiku v oblasti zdravia a očkovania, trajektórie menovej politiky, finančné toky, globálne hodnotové reťazce a obchod. Obmedzenia v globálnych dodávateľských reťazcoch, ktoré sa objavili po oživení, rovnako svedčia o rastúcej globálnej hospodárskej prepojenosti. Prebytok bežného účtu eurozóny medzitým naďalej postupne klesal a v roku 2020 dosiahol úroveň blízku úrovni predpokladanej na základe fundamentov. Predpokladá sa však, že v období 2020 až 2023 sa zvýši z 2,6 % na 3,4 %. Posilňovanie medzinárodnej úlohy eura, ktoré zostalo v posledných rokoch vo všeobecnosti stabilné, a to aj prostredníctvom vývoja digitálneho eura, by mohlo posilniť hospodársku a finančnú nezávislosť eurozóny a Únie a zlepšiť globálnu finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(15)

Hospodárska veľkosť a integrácia eurozóny, ako aj opatrenia prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, boli počas tejto krízy globálne stabilizujúcimi faktormi. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť hospodárstiev budú musieť členské štáty eurozóny v nadchádzajúcich rokoch zabezpečiť dohodnuté investície a reformy, aby z krízy vyšli silnejšie, pričom budú musieť prehĺbiť HMÚ, aby zvýšili jej odolnosť voči budúcim otrasom a jej schopnosť byť silnejšia na medzinárodnej scéne. Vývoj v rozvinutých a vznikajúcich trhových ekonomikách má priame dôsledky pre eurozónu prostredníctvom viacerých kanálov, aj pokiaľ ide o politiku v oblasti zdravia a očkovania, trajektórie menovej politiky, finančné toky, globálne hodnotové reťazce a obchod. Obmedzenia v globálnych dodávateľských reťazcoch, ktoré sa objavili po oživení, rovnako svedčia o rastúcej globálnej hospodárskej prepojenosti. Prebytok bežného účtu eurozóny medzitým naďalej postupne klesal a v roku 2020 dosiahol úroveň blízku úrovni predpokladanej na základe fundamentov. Predpokladá sa však, že v období 2020 až 2023 sa zvýši z 2,6 % na 3,4 %. Posilňovanie medzinárodnej úlohy eura, ktoré zostalo v posledných rokoch vo všeobecnosti stabilné, a to aj prostredníctvom vývoja digitálneho eura, by mohlo posilniť hospodársku a finančnú nezávislosť eurozóny a Únie a zlepšiť globálnu finančnú stabilitu.

| (16) | Prehlbovanie HMÚ má stále zásadný význam. Banková únia a únia kapitálových trhov predstavujú vzájomne sa posilňujúce projekty na podporu rastu, zabezpečenie finančnej stability a podporu skutočnej HMÚ. Vyplnenie zostávajúcich medzier by ešte viac zvýšilo stabilitu a odolnosť eurozóny, pomohlo by jej ekonomike prosperovať a posilnilo by medzinárodnú úlohu eura. Dobudovanie bankovej únie, spolu s včasnou ratifikáciou pozmeňujúcich dohôd k Zmluve, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu (8) a k Dohode o prevode a zdieľaní príspevkov do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií, podpísané 21. mája 2014 v Bruseli, ako aj únie kapitálových trhov majú stále zásadný význam. Dobudovaním sa podporí aj zelená a digitálna transformácia, ktorá si vyžaduje rozsiahle investície. Na samite eurozóny 25. júna 2021 sa opätovne potvrdil záväzok dobudovať bankovú úniu a Euroskupina v inkluzívnom formáte bola požiadaná, aby sa bezodkladne a na základe konsenzu dohodla na postupnom a časovo ohraničenom pracovnom pláne pre všetky zostávajúce prvky. Na samite takisto zaznela výzva na urýchlenú implementáciu akčného plánu únie kapitálových trhov stanovenom v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“ v súlade s prioritami stanovenými v záveroch Rady z 3. decembra 2020 o uvedenom akčnom pláne. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na dobudovanie HMÚ a posilnenie medzinárodnej úlohy eura, nestratilo relevantnosť, |
| --- | --- |

(16)

Prehlbovanie HMÚ má stále zásadný význam. Banková únia a únia kapitálových trhov predstavujú vzájomne sa posilňujúce projekty na podporu rastu, zabezpečenie finančnej stability a podporu skutočnej HMÚ. Vyplnenie zostávajúcich medzier by ešte viac zvýšilo stabilitu a odolnosť eurozóny, pomohlo by jej ekonomike prosperovať a posilnilo by medzinárodnú úlohu eura. Dobudovanie bankovej únie, spolu s včasnou ratifikáciou pozmeňujúcich dohôd k Zmluve, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu (8) a k Dohode o prevode a zdieľaní príspevkov do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií, podpísané 21. mája 2014 v Bruseli, ako aj únie kapitálových trhov majú stále zásadný význam. Dobudovaním sa podporí aj zelená a digitálna transformácia, ktorá si vyžaduje rozsiahle investície. Na samite eurozóny 25. júna 2021 sa opätovne potvrdil záväzok dobudovať bankovú úniu a Euroskupina v inkluzívnom formáte bola požiadaná, aby sa bezodkladne a na základe konsenzu dohodla na postupnom a časovo ohraničenom pracovnom pláne pre všetky zostávajúce prvky. Na samite takisto zaznela výzva na urýchlenú implementáciu akčného plánu únie kapitálových trhov stanovenom v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“ v súlade s prioritami stanovenými v záveroch Rady z 3. decembra 2020 o uvedenom akčnom pláne. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na dobudovanie HMÚ a posilnenie medzinárodnej úlohy eura, nestratilo relevantnosť,

TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2022 až 2023 prijali jednotlivo – aj prostredníctvom implementácie svojich plánov obnovy a odolnosti – i spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

| (1) | Naďalej využívať a koordinovať vnútroštátne fiškálne politiky vo všetkých členských štátoch s cieľom účinne podporovať udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Zachovať v roku 2022 v celej eurozóne mierne podporné zámery fiškálnej politiky a zohľadňovať pritom štátne rozpočty a finančné prostriedky pochádzajúce z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Postupne presmerovať fiškálne opatrenia k investíciám, ktoré podporujú udržateľnú a inkluzívnu obnovu v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, a zároveň venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Zohľadniť stupeň neistoty, zachovať agilnú fiškálnu politiku, aby bolo možné reagovať na vývoj pandémie COVID-19. Diferencovať fiškálne politiky s prihliadnutím na intenzitu obnovy, pritom zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť, zvýšiť investície a súčasne dbať na potrebu znížiť rozdiely. |
| --- | --- |

(1)

Naďalej využívať a koordinovať vnútroštátne fiškálne politiky vo všetkých členských štátoch s cieľom účinne podporovať udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Zachovať v roku 2022 v celej eurozóne mierne podporné zámery fiškálnej politiky a zohľadňovať pritom štátne rozpočty a finančné prostriedky pochádzajúce z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Postupne presmerovať fiškálne opatrenia k investíciám, ktoré podporujú udržateľnú a inkluzívnu obnovu v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, a zároveň venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Zohľadniť stupeň neistoty, zachovať agilnú fiškálnu politiku, aby bolo možné reagovať na vývoj pandémie COVID-19. Diferencovať fiškálne politiky s prihliadnutím na intenzitu obnovy, pritom zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť, zvýšiť investície a súčasne dbať na potrebu znížiť rozdiely.

| (2) | Podporovať politiky, ktoré bojujú proti agresívnemu daňovému plánovaniu, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, s cieľom zabezpečiť spravodlivé a efektívne daňové systémy. Pracovať na obmedzovaní škodlivej daňovej konkurencie, a to aj prostredníctvom prijatia globálneho konsenzuálneho riešenia daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie a globalizácie hospodárstva. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce a podporovať posun od zdaňovania práce k menej narúšajúcim daniam. Prejsť od núdzových opatrení k opatreniam zameraným na obnovu na trhoch práce zabezpečením účinných aktívnych politík trhu práce: i) podporou prechodu zo zamestnania do zamestnania, najmä smerom k zelenému a digitálnemu hospodárstvu; ii) kombinovaním opatrení riešiacich nedostatok zručností, posilňovaním zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností, poskytovaním cielených stimulov na prijímanie do zamestnania a iii) rozširovaním kapacít verejných služieb zamestnanosti s cieľom riešiť nesúlad medzi ponukou práce a dopytom po nej. Posilniť inkluzívne kvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Podporiť integráciu mladých ľudí, žien a zraniteľných skupín na trhu práce, zabezpečiť primerané pracovné podmienky a riešiť segmentáciu trhu práce, vytvoriť a v prípade potreby prispôsobiť systémy sociálnej ochrany a posilniť prístup k nim s cieľom riešiť výzvy vyplývajúce z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako aj tie, ktoré súvisia so zelenou a digitálnou transformáciou. Zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík, posilňovať sociálny dialóg a podporovať kolektívne vyjednávanie. Zabezpečiť spoločné využívanie osvedčených postupov na trhu práce a sociálnych politík, ktoré zvyšujú hospodársku a sociálnu odolnosť, a konvergenciu k týmto postupom a politikám. |
| --- | --- |

(2)

Podporovať politiky, ktoré bojujú proti agresívnemu daňovému plánovaniu, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, s cieľom zabezpečiť spravodlivé a efektívne daňové systémy. Pracovať na obmedzovaní škodlivej daňovej konkurencie, a to aj prostredníctvom prijatia globálneho konsenzuálneho riešenia daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie a globalizácie hospodárstva. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce a podporovať posun od zdaňovania práce k menej narúšajúcim daniam. Prejsť od núdzových opatrení k opatreniam zameraným na obnovu na trhoch práce zabezpečením účinných aktívnych politík trhu práce: i) podporou prechodu zo zamestnania do zamestnania, najmä smerom k zelenému a digitálnemu hospodárstvu; ii) kombinovaním opatrení riešiacich nedostatok zručností, posilňovaním zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností, poskytovaním cielených stimulov na prijímanie do zamestnania a iii) rozširovaním kapacít verejných služieb zamestnanosti s cieľom riešiť nesúlad medzi ponukou práce a dopytom po nej. Posilniť inkluzívne kvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Podporiť integráciu mladých ľudí, žien a zraniteľných skupín na trhu práce, zabezpečiť primerané pracovné podmienky a riešiť segmentáciu trhu práce, vytvoriť a v prípade potreby prispôsobiť systémy sociálnej ochrany a posilniť prístup k nim s cieľom riešiť výzvy vyplývajúce z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako aj tie, ktoré súvisia so zelenou a digitálnou transformáciou. Zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík, posilňovať sociálny dialóg a podporovať kolektívne vyjednávanie. Zabezpečiť spoločné využívanie osvedčených postupov na trhu práce a sociálnych politík, ktoré zvyšujú hospodársku a sociálnu odolnosť, a konvergenciu k týmto postupom a politikám.

| (3) | Monitorovať účinnosť balíkov podporných opatrení v príslušných oblastiach politiky pre spoločnosti, zamerať sa na cielenejšiu podporu platobnej schopnosti životaschopných firiem, ktoré boli počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 vystavené tlaku, a vo väčšej miere využívať nástroje kapitálového typu. Zvýšiť kapacity rámcov pre platobnú neschopnosť na účinné a včasné riešenie bankrotov a reštrukturalizáciu dlhu, maximalizovať zachovanie hodnoty a podporovať efektívnu alokáciu kapitálu v reálnej ekonomike a cezhraničných investícií. Dosiahnuť rýchly pokrok pri prehlbovaní únie kapitálových trhov, v súvislosti s ktorou Komisia predložila legislatívne návrhy zamerané na podporu financovania hospodárstva, rozšírenie investičných príležitostí pre firmy a jednotlivcov a odstránenie bezdôvodných cezhraničných prekážok pre investície na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

(3)

Monitorovať účinnosť balíkov podporných opatrení v príslušných oblastiach politiky pre spoločnosti, zamerať sa na cielenejšiu podporu platobnej schopnosti životaschopných firiem, ktoré boli počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 vystavené tlaku, a vo väčšej miere využívať nástroje kapitálového typu. Zvýšiť kapacity rámcov pre platobnú neschopnosť na účinné a včasné riešenie bankrotov a reštrukturalizáciu dlhu, maximalizovať zachovanie hodnoty a podporovať efektívnu alokáciu kapitálu v reálnej ekonomike a cezhraničných investícií. Dosiahnuť rýchly pokrok pri prehlbovaní únie kapitálových trhov, v súvislosti s ktorou Komisia predložila legislatívne návrhy zamerané na podporu financovania hospodárstva, rozšírenie investičných príležitostí pre firmy a jednotlivcov a odstránenie bezdôvodných cezhraničných prekážok pre investície na jednotnom trhu.

| (4) | Pokračovať v posilňovaní národných inštitucionálnych rámcov a v uskutočňovaní reforiem s cieľom riešiť prekážky brániace investíciám a prerozdeleniu kapitálu a zabezpečovať efektívne a včasné využívanie finančných prostriedkov Únie. Znižovať administratívne zaťaženie podnikov a zlepšovať podnikateľské prostredie. Posilňovať efektívnosť a digitalizáciu verejnej správy. Zlepšiť riadenie verejných financií, a to aj prostredníctvom zeleného rozpočtovania a zvýšením účinnosti rámcov riadenia verejných investícií, a využívať preskúmania výdavkov s cieľom zlepšiť zloženie a kvalitu verejných financií, najmä kvalitu verejných investícií a investícií do ľudí a zručností, a lepšie cieliť verejné výdavky na potreby obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

(4)

Pokračovať v posilňovaní národných inštitucionálnych rámcov a v uskutočňovaní reforiem s cieľom riešiť prekážky brániace investíciám a prerozdeleniu kapitálu a zabezpečovať efektívne a včasné využívanie finančných prostriedkov Únie. Znižovať administratívne zaťaženie podnikov a zlepšovať podnikateľské prostredie. Posilňovať efektívnosť a digitalizáciu verejnej správy. Zlepšiť riadenie verejných financií, a to aj prostredníctvom zeleného rozpočtovania a zvýšením účinnosti rámcov riadenia verejných investícií, a využívať preskúmania výdavkov s cieľom zlepšiť zloženie a kvalitu verejných financií, najmä kvalitu verejných investícií a investícií do ľudí a zručností, a lepšie cieliť verejné výdavky na potreby obnovy a odolnosti.

| (5) | Zabezpečiť makrofinančnú stabilitu a zachovať úverové kanály pre ekonomiku, pokračovať v riešení nesplácaných úverov, okrem iného prostredníctvom monitorovania kvality aktív, včasnej a proaktívnej spolupráce s dlžníkmi v ťažkostiach, najmä s tými, ktorí sú životaschopní, a ďalšieho rozvoja sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie prostredníctvom postupného a časovo ohraničeného pracovného plánu zameraného na všetky nedoriešené potrebné prvky pri uplatnení rovnakej úrovne ambícií, ako aj na posilňovaní medzinárodnej úlohy eura. Pokračovať v podpore prieskumnej práce na možnom zavedení digitálneho eura. |
| --- | --- |

(5)

Zabezpečiť makrofinančnú stabilitu a zachovať úverové kanály pre ekonomiku, pokračovať v riešení nesplácaných úverov, okrem iného prostredníctvom monitorovania kvality aktív, včasnej a proaktívnej spolupráce s dlžníkmi v ťažkostiach, najmä s tými, ktorí sú životaschopní, a ďalšieho rozvoja sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie prostredníctvom postupného a časovo ohraničeného pracovného plánu zameraného na všetky nedoriešené potrebné prvky pri uplatnení rovnakej úrovne ambícií, ako aj na posilňovaní medzinárodnej úlohy eura. Pokračovať v podpore prieskumnej práce na možnom zavedení digitálneho eura.

V rámci ďalších krokov pri prehlbovaní HMÚ by sa mali zohľadniť poznatky získané z komplexnej reakcie hospodárskej politiky Únie na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. Pokrok v práci na dobudovaní HMÚ by sa mal dosahovať pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie a otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny.

V Luxemburgu 5. apríla 2022

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L I 433, 22.12.2020, s. 23).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Ú. v. EÚ C 283, 15.7.2021, s. 1.

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 z 20. júna 2019 o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, o oddlžení a diskvalifikácii a o opatreniach na zvýšenie účinnosti reštrukturalizačných, konkurzných a oddlžovacích konaní a o zmene smernice (EÚ) 2017/1132 (smernica o reštrukturalizácii a insolvencii) (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18).

6

(7)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1).

7

(8)  Zmluva, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu, medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou, Írskom, Helénskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Talianskou republikou, Cyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Maltou, Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Portugalskou republikou, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou a Fínskou republikou podpísaná 2. februára 2012 v Bruseli.

8

---

Európska centrálna banka

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/7

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 29. marca 2022

Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas

(ECB/2022/15)

(2022/C 153/02)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,

keďže:

| (1) | Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie. |
| --- | --- |

(1)

Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

| (2) | Mandát súčasného externého audítora Lietuvos bankas, ktorým je spoločnosť Ernst & Young Baltic UAB, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2021. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2022. |
| --- | --- |

(2)

Mandát súčasného externého audítora Lietuvos bankas, ktorým je spoločnosť Ernst & Young Baltic UAB, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2021. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2022.

| (3) | Lietuvos bankas vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2022 až 2024 spoločnosť UAB ROSK Consulting, |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2022 až 2024 spoločnosť UAB ROSK Consulting,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Odporúča sa, aby bola spoločnosť UAB ROSK Consulting vymenovaná za externého audítora Lietuvos bankas na finančné roky 2022 až 2024.

Vo Frankfurte nad Mohanom 29. marca 2022

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

STANOVISKÁ

Rada

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/8

---

STANOVISKO RADY

z5. apríla 2022

k vymenovaniu kontrolóra procesných záruk Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF)

(2022/C 153/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 325,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (1), a najmä na jeho článok 9a,

so zreteľom na zoznam kandidátov s vhodnou kvalifikáciou na pozíciu kontrolóra procesných záruk, ktorý vypracovala Komisia,

keďže:

| (1) | Európsky parlament a Rada 23. decembra 2020 prijali nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2223 (2), ktorým sa zmenilo nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013 s cieľom vytvoriť internú funkciu kontrolóra procesných záruk Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „kontrolór“). |
| --- | --- |

(1)

Európsky parlament a Rada 23. decembra 2020 prijali nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2223 (2), ktorým sa zmenilo nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013 s cieľom vytvoriť internú funkciu kontrolóra procesných záruk Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „kontrolór“).

| (2) | Podľa článku 9a ods. 1 nariadenia č. 883/2013 má Komisia vymenovať kontrolóra na funkčné obdobie piatich rokov, ktoré nemožno obnoviť. Podľa článku 9a ods. 4 uvedeného nariadenia má Komisia na základe výzvy na predloženie prihlášok uverejnenej v Úradnom vestníku Európskej únie vypracovať zoznam kandidátov s vhodnou kvalifikáciou na pozíciu kontrolóra. Komisia má kontrolóra vymenovať po konzultácii s Európskym parlamentom a Radou. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 9a ods. 1 nariadenia č. 883/2013 má Komisia vymenovať kontrolóra na funkčné obdobie piatich rokov, ktoré nemožno obnoviť. Podľa článku 9a ods. 4 uvedeného nariadenia má Komisia na základe výzvy na predloženie prihlášok uverejnenej v Úradnom vestníku Európskej únie vypracovať zoznam kandidátov s vhodnou kvalifikáciou na pozíciu kontrolóra. Komisia má kontrolóra vymenovať po konzultácii s Európskym parlamentom a Radou.

| (3) | Komisia 9. decembra 2021 predložila Rade užší zoznam troch kandidátov s vhodnou kvalifikáciou na pozíciu kontrolóra v preferenčnom poradí a požiadala Radu o stanovisko k vymenovaniu kontrolóra. |
| --- | --- |

(3)

Komisia 9. decembra 2021 predložila Rade užší zoznam troch kandidátov s vhodnou kvalifikáciou na pozíciu kontrolóra v preferenčnom poradí a požiadala Radu o stanovisko k vymenovaniu kontrolóra.

| (4) | Rada túto záležitosť, a najmä podkladové dokumenty, ktoré Komisia predložila v súvislosti s tromi kandidátmi s vhodnou kvalifikáciou, preskúmala, |
| --- | --- |

(4)

Rada túto záležitosť, a najmä podkladové dokumenty, ktoré Komisia predložila v súvislosti s tromi kandidátmi s vhodnou kvalifikáciou, preskúmala,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

Rada vyjadruje kladné stanovisko k užšiemu zoznamu troch kandidátov s vhodnou kvalifikáciou v preferenčnom poradí, ktorý navrhla Komisia.

V Luxemburgu 5. apríla 2022

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Ú. v. ES L 248, 18.9.2013, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2223 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013, pokiaľ ide o spoluprácu s Európskou prokuratúrou a účinnosť vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (Ú. v. ES L 437, 28.12.2020, s. 49.)

2

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/10

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 153/04)

Dňa 29. marca 2022 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10586. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10586. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/11

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.10610 – ARCHER DANIELS MIDLAND SINGAPORE / CLYDE INVESTMENTS)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 153/05)

Dňa 21. marca 2022 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10610. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32022M10610. EUR-Lex predstavuje online prístup k právu Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/12

---

Výmenný kurz eura (1)

6. apríla 2022

(2022/C 153/06)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0923 |
| JPY | Japonský jen | 135,30 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4378 |
| GBP | Britská libra | 0,83473 |
| SEK | Švédska koruna | 10,2855 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0187 |
| ISK | Islandská koruna | 141,40 |
| NOK | Nórska koruna | 9,5523 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,441 |
| HUF | Maďarský forint | 377,77 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,6328 |
| RON | Rumunský lei | 4,9433 |
| TRY | Turecká líra | 16,0998 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4431 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3647 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,5617 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5718 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4844 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 330,44 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 15,9934 |
| CNY | Čínsky juan | 6,9498 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5470 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 683,36 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6040 |
| PHP | Filipínske peso | 56,167 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 36,701 |
| BRL | Brazílsky real | 5,0996 |
| MXN | Mexické peso | 21,8759 |
| INR | Indická rupia | 82,8343 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0923

JPY

Japonský jen

135,30

DKK

Dánska koruna

7,4378

GBP

Britská libra

0,83473

SEK

Švédska koruna

10,2855

CHF

Švajčiarsky frank

1,0187

ISK

Islandská koruna

141,40

NOK

Nórska koruna

9,5523

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,441

HUF

Maďarský forint

377,77

PLN

Poľský zlotý

4,6328

RON

Rumunský lei

4,9433

TRY

Turecká líra

16,0998

AUD

Austrálsky dolár

1,4431

CAD

Kanadský dolár

1,3647

HKD

Hongkongský dolár

8,5617

NZD

Novozélandský dolár

1,5718

SGD

Singapurský dolár

1,4844

KRW

Juhokórejský won

1 330,44

ZAR

Juhoafrický rand

15,9934

CNY

Čínsky juan

6,9498

HRK

Chorvátska kuna

7,5470

IDR

Indonézska rupia

15 683,36

MYR

Malajzijský ringgit

4,6040

PHP

Filipínske peso

56,167

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

36,701

BRL

Brazílsky real

5,0996

MXN

Mexické peso

21,8759

INR

Indická rupia

82,8343

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

SÚDNE KONANIA

Súdny dvor EZVO

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/13

---

Žiadosť o poradné stanovisko Súdu EZVO, ktorú predložil Héraðsdómur Reykjavíkur (okresný súd v Reykjavíku) 8. decembra 2021 vo veci Anna Bryndís Einarsdóttir/Islandská štátna pokladnica

(Vec E-5/21)

(2022/C 153/07)

Žiadosťou z 8. decembra 2021, ktorá bola doručená na podateľňu Súdu EZVO 13. decembra 2021, Héraðsdómur Reykjavíkur (okresný súd v Reykjavíku) požiadal Súd EZVO vo veci Anna Bryndís Einarsdóttir/Islandská štátna pokladnica o poradné stanovisko k týmto otázkam:

Zaväzuje článok 6 nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (pozri tiež článok 21 ods. 3 uvedeného nariadenia) štát EHP, aby pri výpočte platieb v súvislosti s materskou/otcovskou dovolenkou vypočítal referenčný príjem na základe súhrnnej mzdy danej osoby na trhu práce v celom Európskom hospodárskom priestore? Je to v rozpore s uvedeným ustanovením a so zásadami Dohody o EHP (pozri napríklad článok 29 Dohody o EHP), ak sa zohľadňuje len súhrnná mzda danej osoby na domácom trhu práce?

---

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/14

---

ROZSUDOK SÚDU

zo 14. decembra 2021

vo veci E-2/21

Norep AS/Haugen Gruppen AS

(Samostatní obchodní zástupcovia – Smernica 86/653/EHS – Článok 1 ods. 2 – Vymedzenie pojmu „obchodný zástupca“ – Dojednávanie predaja alebo nákupu tovaru pre zastúpeného)

(2022/C 153/08)

Vo veci E-2/21, Norep As/Haugen Gruppen AS – ŽIADOSŤ o výklad smernice Rady 86/653/EHS z 18. decembra 1986 o koordinácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa samostatných obchodných zástupcov na Súd EZVO podaná Najvyšším súdom Nórskeho kráľovstva (Norges Høyesterett) podľa článku 34 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu, Súd EZVO v zložení Páll Hreinsson, predseda (sudca spravodajca), Per Christiansen a Bernd Hammermann, sudcovia, vyniesol 14. decembra 2021 rozsudok, ktorého výroková časť znie takto:

| 1. | Článok 1 ods. 2 smernice Rady 86/653/EHS z 18. decembra 1986 o koordinácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa samostatných obchodných zástupcov, a najmä pojem „dojednávať“, by sa mal vykladať v tom zmysle, že sa nevyhnutne nepredpokladá priama účasť obchodného zástupcu na zadávaní objednávok zákazníkov zastúpenému, alebo sa vylučuje scenár, v ktorom objednávky smerujú priamo od zákazníkov k zastúpenému. |
| --- | --- |

1.

Článok 1 ods. 2 smernice Rady 86/653/EHS z 18. decembra 1986 o koordinácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa samostatných obchodných zástupcov, a najmä pojem „dojednávať“, by sa mal vykladať v tom zmysle, že sa nevyhnutne nepredpokladá priama účasť obchodného zástupcu na zadávaní objednávok zákazníkov zastúpenému, alebo sa vylučuje scenár, v ktorom objednávky smerujú priamo od zákazníkov k zastúpenému.

| 2. | Činnosť súvisiaca s predajom by sa mala považovať za dojednávanie na účely článku 1 ods. 2 smernice 86/653/EHS, ak sa osobitne vykonáva s cieľom dosiahnuť uzavretie kúpnych zmlúv alebo zmlúv o kúpe tovaru zastúpeným a ak obchodný zástupca koná ako sprostredkovateľ medzi zastúpeným a jeho zákazníkmi. |
| --- | --- |

2.

Činnosť súvisiaca s predajom by sa mala považovať za dojednávanie na účely článku 1 ods. 2 smernice 86/653/EHS, ak sa osobitne vykonáva s cieľom dosiahnuť uzavretie kúpnych zmlúv alebo zmlúv o kúpe tovaru zastúpeným a ak obchodný zástupca koná ako sprostredkovateľ medzi zastúpeným a jeho zákazníkmi.

---

| 7.4.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 153/15

---

ROZSUDOK SÚDU

zo 14. decembra 2021

vo veci E-1/21

ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, a Liechtensteinische Familienausgleichskasse

[Sociálne zabezpečenie – Nariadenie (ES) č. 883/2004 – Nariadenie (ES) č. 987/2009 – Registrované sídlo alebo miesto podnikania – Predbežné určenie uplatniteľných právnych predpisov – Článok 3 Dohody o EHP – Zásada lojálnej spolupráce]

(2022/C 153/09)

Vo veci E-1/21 ISTM International Shipping & Trucking Management GmbH/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung, a Liechtensteinische Familienausgleichskasse – ŽIADOSŤ o výklad nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, na Súd EZVO podaná Kniežacím odvolacím súdom (Fürstliches Obergericht) podľa článku 34 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu, Súd EZVO v zložení Páll Hreinsson, predseda (sudca spravodajca), Per Christiansen a Bernd Hammermann, sudcovia, vyniesol 14. decembra 2021 rozsudok, ktorého výroková časť znie takto:

1.

Článok 13 ods. 1 písm. b) bod i) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia v spojení s článkom 14 ods. 5a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, sa má vykladať v tom zmysle, že samotná prítomnosť registrovaného sídla podniku na účely uvedeného ustanovenia nepostačuje. Pri určovaní toho, kde sa prijímajú zásadné rozhodnutia podniku a kde sa vykonávajú funkcie jeho ústrednej správy v súlade s článkom 14 ods. 5a nariadenia (ES) č. 987/2009, sa musí zohľadniť celý rad faktorov. Medzi tieto faktory patrí registrované sídlo podniku, miesto jeho ústrednej správy, miesto stretávania riadiacich osôb a miesto, obvykle totožné, v ktorom sa rozhoduje o všeobecnej podnikovej politike. Iné faktory, ako napríklad bydlisko riadiacich osôb, miesto konania valného zhromaždenia, miesto uloženia správnych a účtovných dokumentov a miesto hlavného priebehu finančných činností, najmä bankových, sa môžu zohľadniť taktiež.

2.

Aby sa predbežné rozhodnutie stalo konečným v súlade s článkom 16 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 987/2009, určená inštitúcia členského štátu bydliska musí informovať určené inštitúcie každého štátu EHP, v ktorom sa činnosť vykonáva. Na účely článku 16 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 987/2009 nepostačuje, ak je určená inštitúcia štátu EHP, v ktorom sa činnosť vykonáva, o predbežnom určení uplatniteľných právnych predpisov informovaná akoukoľvek formou, napríklad prostredníctvom dotknutého podniku alebo osoby.

3.

Článok 16 ods. 4 nariadenia (ES) č. 987/2009 sa má vykladať v tom zmysle, že určená inštitúcia štátu EHP môže predbežné určenie uplatniteľných právnych predpisov, ktoré sa v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedeného nariadenia stalo definitívnym, napadnúť z toho dôvodu, že uplynula dvojmesačná lehota bez toho, aby bola využitá. Uplatnenie postupu stanoveného v článku 16 ods. 4 môže viesť k retroaktívnemu zrušeniu určenia uplatniteľných právnych predpisov, ktoré sa stalo definitívnym v súlade s článkom 16 ods. 3 uvedeného nariadenia.

---