# Az Európai Unió C 134/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 134 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. március 25. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 134

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. március 25.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2022/C 134/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. december 2.) a rendszerszintű kiberbiztonsági események érintett hatóságok számára létrehozandó páneurópai koordinációs keretéről (ERKT/2021/17) | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

2022/C 134/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. december 2.) a rendszerszintű kiberbiztonsági események érintett hatóságok számára létrehozandó páneurópai koordinációs keretéről (ERKT/2021/17)

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 134/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. március 24. | 11 |
| 2022/C 134/03 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. április 30-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – 14. cikk (1) bekezdés szerinti eljárás ügyre vonatkozóelőzetes határozattervezetről – Előadó: Románia | 12 |
| 2022/C 134/04 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich ügy (a 14. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás) | 13 |
| 2022/C 134/05 | A bizottság határozatának összefoglalója (2021. május 3.) pénzbírságok kiszabása a 139/2004/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében (M.8181. sz. ügy – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. CIKK (1) BEKEZDÉS))
  (Az értesítés a C(2021) 2400. számú dokumentummal történt)
   – A Bizottság 2021. május 3-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet)
  és különösen annak 14. cikke (1) bekezdése értelmében határozatot hozott. A határozat teljes szövegének betekinthető változata az ügy hiteles nyelvén a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen található meg: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2 | 22 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2022/C 134/06 | A Horvát Energiaszabályozó Ügynökség közleménye a gázpiacról szóló törvény 61. és 62. cikke alapján közzéteendő, végső menedékes gázszolgáltató kiválasztására irányuló nyilvános pályázati felhívásról (Hivatalos Közlöny 18/18. és 23/20. sz.) | 27 |
| 2022/C 134/07 | Értesítés Olaszország részéről a Milánó Malpensa repülőtér és a Milánó Linate repülőtér közötti forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdése szerinti alkalmazásáról (
  1
  ) | 28 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 134/02

Euroátváltási árfolyamok — 2022. március 24.

11

2022/C 134/03

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. április 30-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – 14. cikk (1) bekezdés szerinti eljárás ügyre vonatkozóelőzetes határozattervezetről – Előadó: Románia

12

2022/C 134/04

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich ügy (a 14. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás)

13

2022/C 134/05

A bizottság határozatának összefoglalója (2021. május 3.) pénzbírságok kiszabása a 139/2004/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében (M.8181. sz. ügy – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. CIKK (1) BEKEZDÉS))
  (Az értesítés a C(2021) 2400. számú dokumentummal történt)
   – A Bizottság 2021. május 3-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet)
  és különösen annak 14. cikke (1) bekezdése értelmében határozatot hozott. A határozat teljes szövegének betekinthető változata az ügy hiteles nyelvén a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen található meg: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

(Az értesítés a C(2021) 2400. számú dokumentummal történt)

A Bizottság 2021. május 3-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet)

és különösen annak 14. cikke (1) bekezdése értelmében határozatot hozott. A határozat teljes szövegének betekinthető változata az ügy hiteles nyelvén a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen található meg: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

22

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2022/C 134/06

A Horvát Energiaszabályozó Ügynökség közleménye a gázpiacról szóló törvény 61. és 62. cikke alapján közzéteendő, végső menedékes gázszolgáltató kiválasztására irányuló nyilvános pályázati felhívásról (Hivatalos Közlöny 18/18. és 23/20. sz.)

27

2022/C 134/07

Értesítés Olaszország részéről a Milánó Malpensa repülőtér és a Milánó Linate repülőtér közötti forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdése szerinti alkalmazásáról (
  1
  )

1

28

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 134/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 134/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 134/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 134/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 34 |
| 2022/C 134/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 134/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 38 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 134/14 | Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 40 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 134/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV) (
  1
  )

1

29

2022/C 134/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10531 – Santander/Mapfre/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

31

2022/C 134/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY) (
  1
  )

1

33

2022/C 134/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

34

2022/C 134/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

36

2022/C 134/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

38

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 134/14

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2021. december 2.)

a rendszerszintű kiberbiztonsági események érintett hatóságok számára létrehozandó páneurópai koordinációs keretéről

(ERKT/2021/17)

(2022/C 134/01)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak IX. mellékletére,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, valamint 16. és 18. cikkére,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (3) és különösen annak 18–20. cikkére,

mivel:

| (1) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (4) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) felelős az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért. Megbízatásának ellátása során az ERKT-nak hozzá kell járulnia a pénzügyi stabilitást fenyegető, többek között a kiberbiztonsági eseményekkel kapcsolatos rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez és javaslatokat kell tennie e kockázatok mérséklésének módjára. |
| --- | --- |

(1)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (4) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) felelős az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért. Megbízatásának ellátása során az ERKT-nak hozzá kell járulnia a pénzügyi stabilitást fenyegető, többek között a kiberbiztonsági eseményekkel kapcsolatos rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez és javaslatokat kell tennie e kockázatok mérséklésének módjára.

| (2) | A jelentős kiberbiztonsági események rendszerszintű kockázatot jelenthetnek a pénzügyi rendszerre nézve, mivel képesek megzavarni a kulcsfontosságú pénzügyi szolgáltatásokat és tevékenységeket. A kezdeti sokk felerősödhet operatív vagy pénzügyi átterjedés révén, vagy a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom megrendülésével. Ha a pénzügyi rendszer nem képes kezelni ezeket a sokkokat, veszélybe kerül a pénzügyi stabilitás, és ez a helyzet rendszerszintű kiberválsághoz vezethet (5). |
| --- | --- |

(2)

A jelentős kiberbiztonsági események rendszerszintű kockázatot jelenthetnek a pénzügyi rendszerre nézve, mivel képesek megzavarni a kulcsfontosságú pénzügyi szolgáltatásokat és tevékenységeket. A kezdeti sokk felerősödhet operatív vagy pénzügyi átterjedés révén, vagy a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom megrendülésével. Ha a pénzügyi rendszer nem képes kezelni ezeket a sokkokat, veszélybe kerül a pénzügyi stabilitás, és ez a helyzet rendszerszintű kiberválsághoz vezethet (5).

| (3) | A gyorsan változó kiberfenyegetettségi helyzet és a jelentős kiberbiztonsági események számának közelmúltbeli növekedése jelzi az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető nagyobb kockázatot. A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a technológia fontos szerepet játszik a pénzügyi rendszer működésének lehetővé tételében. Az érintett hatóságoknak és intézményeknek hozzá kellett igazítaniuk technikai infrastruktúrájukat és kockázatkezelési keretrendszereiket a távmunka hirtelen térnyeréséhez, ami növelte a pénzügyi rendszer kiberfenyegetésnek való általános kitettségét, és lehetővé tette a bűnözők számára, hogy új működési módokat dolgozzanak ki és a helyzet kihasználása érdekében kiigazítsák a meglévőket (6). Ennek fényében az EKB bankfelügyeletéhez bejelentett kiberbiztonsági események száma 2020-ban 54 %-kal nőtt 2019-hez képest (7). |
| --- | --- |

(3)

A gyorsan változó kiberfenyegetettségi helyzet és a jelentős kiberbiztonsági események számának közelmúltbeli növekedése jelzi az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető nagyobb kockázatot. A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a technológia fontos szerepet játszik a pénzügyi rendszer működésének lehetővé tételében. Az érintett hatóságoknak és intézményeknek hozzá kellett igazítaniuk technikai infrastruktúrájukat és kockázatkezelési keretrendszereiket a távmunka hirtelen térnyeréséhez, ami növelte a pénzügyi rendszer kiberfenyegetésnek való általános kitettségét, és lehetővé tette a bűnözők számára, hogy új működési módokat dolgozzanak ki és a helyzet kihasználása érdekében kiigazítsák a meglévőket (6). Ennek fényében az EKB bankfelügyeletéhez bejelentett kiberbiztonsági események száma 2020-ban 54 %-kal nőtt 2019-hez képest (7).

| (4) | A jelentős kiberbiztonsági események potenciálisan nagy léptéke, terjedési sebessége és mértéke miatt az érintett hatóságoknak eredményes válaszlépéseket kell tenniük a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges negatív hatások enyhítése érdekében. Az érintett hatóságok közötti uniós szintű gyors koordináció és kommunikáció segíthet a jelentős kiberbiztonsági események pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásának korai értékelésében, a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom fenntartásában és a más pénzügyi intézményekre való átterjedés korlátozásában, és ezáltal hozzájárulhat annak megelőzéséhez, hogy valamely jelentős kiberbiztonsági esemény kockázatot jelentsen a pénzügyi stabilitásra nézve. |
| --- | --- |

(4)

A jelentős kiberbiztonsági események potenciálisan nagy léptéke, terjedési sebessége és mértéke miatt az érintett hatóságoknak eredményes válaszlépéseket kell tenniük a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges negatív hatások enyhítése érdekében. Az érintett hatóságok közötti uniós szintű gyors koordináció és kommunikáció segíthet a jelentős kiberbiztonsági események pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásának korai értékelésében, a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom fenntartásában és a más pénzügyi intézményekre való átterjedés korlátozásában, és ezáltal hozzájárulhat annak megelőzéséhez, hogy valamely jelentős kiberbiztonsági esemény kockázatot jelentsen a pénzügyi stabilitásra nézve.

| (5) | A releváns sokk az érintett hatóságok által általában tapasztalt hagyományos pénzügyi és likviditási válsághoz képest újszerű forrásból származik. A pénzügyi szempontokon kívül az átfogó kockázatértékelésnek ki kell terjednie a működési zavarok mértékére és hatására is, mivel ezek befolyásolhatják a makroprudenciális eszközök megválasztását. Hasonlóképpen, a pénzügyi stabilitás befolyásolhatja az operatív mérséklő eszközök kiberszakértők általi megválasztását is. Ez szoros és gyors koordinációt és nyílt kommunikációt tesz szükségessé többek között a helyzetismeret kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A releváns sokk az érintett hatóságok által általában tapasztalt hagyományos pénzügyi és likviditási válsághoz képest újszerű forrásból származik. A pénzügyi szempontokon kívül az átfogó kockázatértékelésnek ki kell terjednie a működési zavarok mértékére és hatására is, mivel ezek befolyásolhatják a makroprudenciális eszközök megválasztását. Hasonlóképpen, a pénzügyi stabilitás befolyásolhatja az operatív mérséklő eszközök kiberszakértők általi megválasztását is. Ez szoros és gyors koordinációt és nyílt kommunikációt tesz szükségessé többek között a helyzetismeret kialakítása érdekében.

| (6) | Fennáll annak a kockázata, hogy kudarcot vall a hatóságok koordinációja, és ezt kezelni kell. Az érintett uniós hatóságoknak egyeztetniük kell egymással és más hatóságokkal, például az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA; korábban: Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség), amellyel lehet, hogy egyébként nem tartják a kapcsolatot. Mivel az uniós pénzügyi intézmények jelentős része globális szinten működik, egy jelentős kiberbiztonsági esemény valószínűleg nem korlátozódik az Unióra, vagy elképzelhető, hogy az Unión kívül következik be és összehangolt globális elhárítást tehet szükségessé. |
| --- | --- |

(6)

Fennáll annak a kockázata, hogy kudarcot vall a hatóságok koordinációja, és ezt kezelni kell. Az érintett uniós hatóságoknak egyeztetniük kell egymással és más hatóságokkal, például az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA; korábban: Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség), amellyel lehet, hogy egyébként nem tartják a kapcsolatot. Mivel az uniós pénzügyi intézmények jelentős része globális szinten működik, egy jelentős kiberbiztonsági esemény valószínűleg nem korlátozódik az Unióra, vagy elképzelhető, hogy az Unión kívül következik be és összehangolt globális elhárítást tehet szükségessé.

| (7) | Az illetékes hatóságoknak fel kell készülniük az ilyen együttműködésre. Ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy olyan következetlen intézkedésekre kerül sor, amelyek ellentmondanak más hatóságok reakcióinak vagy veszélyeztetik azokat. Egy ilyen koordinációs kudarc felerősítheti a pénzügyi rendszert érő sokkhatást azáltal, hogy a pénzügyi rendszer működésébe vetett bizalom megrendüléséhez vezet, ami a legrosszabb esetben kockázatot jelentene a pénzügyi stabilitásra nézve (8). Ezért meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy jelentős kiberbiztonsági esemény esetén kezelni lehessen a koordináció kudarcából eredő, a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatot. |
| --- | --- |

(7)

Az illetékes hatóságoknak fel kell készülniük az ilyen együttműködésre. Ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy olyan következetlen intézkedésekre kerül sor, amelyek ellentmondanak más hatóságok reakcióinak vagy veszélyeztetik azokat. Egy ilyen koordinációs kudarc felerősítheti a pénzügyi rendszert érő sokkhatást azáltal, hogy a pénzügyi rendszer működésébe vetett bizalom megrendüléséhez vezet, ami a legrosszabb esetben kockázatot jelentene a pénzügyi stabilitásra nézve (8). Ezért meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy jelentős kiberbiztonsági esemény esetén kezelni lehessen a koordináció kudarcából eredő, a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatot.

| (8) | Az ERKT „Mitigating systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat csökkentése) című, 2021. évi jelentése (9) megállapítja, hogy az érintett uniós hatóságok számára létre kell hozni a rendszerszintű kiberbiztonsági események páneurópai koordinációs keretét (EU-SCICF). Az EU-SCICF célja az lenne, hogy növelje az érintett hatóságok felkészültségét a potenciálisan jelentős kiberbiztonsági események összehangolt elhárításának megkönnyítése érdekében. Az ERKT „Mitigating systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat csökkentése) című, 2021. évi jelentése tartalmazza az ERKT értékelését a keretrendszer azon jellemzőiről, amelyekre elsőként szükség lenne a koordinációs kudarc kockázatának kezeléséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az ERKT „Mitigating systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat csökkentése) című, 2021. évi jelentése (9) megállapítja, hogy az érintett uniós hatóságok számára létre kell hozni a rendszerszintű kiberbiztonsági események páneurópai koordinációs keretét (EU-SCICF). Az EU-SCICF célja az lenne, hogy növelje az érintett hatóságok felkészültségét a potenciálisan jelentős kiberbiztonsági események összehangolt elhárításának megkönnyítése érdekében. Az ERKT „Mitigating systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat csökkentése) című, 2021. évi jelentése tartalmazza az ERKT értékelését a keretrendszer azon jellemzőiről, amelyekre elsőként szükség lenne a koordinációs kudarc kockázatának kezeléséhez.

| (9) | Ezen ajánlás fő célkitűzése, hogy a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: DORA rendelet) irányuló javaslat (10) keretében az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) egyik tervezett szerepére építve fokozatosan lehetővé tegye az eredményes, koordinált uniós szintű elhárítást, hogy kezelhessék a jelentős, határokon átnyúló információs és kommunikációs technológiákat (IKT) érintő biztonsági eseményeket vagy az azokhoz kapcsolódó fenyegetéseket, amelyek rendszerszintű hatással lehetnek az uniós pénzügyi ágazat egészére. Ez a folyamat az EU-SCICF létrehozásához vezet az érintett hatóságok számára. |
| --- | --- |

(9)

Ezen ajánlás fő célkitűzése, hogy a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: DORA rendelet) irányuló javaslat (10) keretében az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) egyik tervezett szerepére építve fokozatosan lehetővé tegye az eredményes, koordinált uniós szintű elhárítást, hogy kezelhessék a jelentős, határokon átnyúló információs és kommunikációs technológiákat (IKT) érintő biztonsági eseményeket vagy az azokhoz kapcsolódó fenyegetéseket, amelyek rendszerszintű hatással lehetnek az uniós pénzügyi ágazat egészére. Ez a folyamat az EU-SCICF létrehozásához vezet az érintett hatóságok számára.

| (10) | Az EU-SCICF-nek nem a meglévő keretrendszerek felváltására kell törekednie, hanem arra, hogy áthidalja a koordinációs és kommunikációs hiányosságokat egyrészt maguk az érintett hatóságok között, másrészt pedig az Unió más hatóságaival és más kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel való kapcsolattartásuk során. Mérlegelni kell, hogy az EU-SCICF hol helyezkedik el a pénzügyi válság kezelésére szolgáló meglévő keret és a kiberbiztonsági eseményeket kezelő meglévő uniós keretrendszer alkotta mezőben. A maguk az érintett hatóságok közötti koordinációt illetően figyelembe kell venni – többek között – a pénzügyi szervezetek (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerinti kiberbiztonsági együttműködési csoportjának szerepét és tevékenységeit, valamint a közös kiberbiztonsági egység létrehozása és az ENISA bevonása révén előirányzott koordinációs mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(10)

Az EU-SCICF-nek nem a meglévő keretrendszerek felváltására kell törekednie, hanem arra, hogy áthidalja a koordinációs és kommunikációs hiányosságokat egyrészt maguk az érintett hatóságok között, másrészt pedig az Unió más hatóságaival és más kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel való kapcsolattartásuk során. Mérlegelni kell, hogy az EU-SCICF hol helyezkedik el a pénzügyi válság kezelésére szolgáló meglévő keret és a kiberbiztonsági eseményeket kezelő meglévő uniós keretrendszer alkotta mezőben. A maguk az érintett hatóságok közötti koordinációt illetően figyelembe kell venni – többek között – a pénzügyi szervezetek (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerinti kiberbiztonsági együttműködési csoportjának szerepét és tevékenységeit, valamint a közös kiberbiztonsági egység létrehozása és az ENISA bevonása révén előirányzott koordinációs mechanizmusokat.

| (11) | Az EU-SCICF előkészítésének elindítására irányuló javaslat célja különösen az EFH-k DORA rendeletre irányuló javaslatban előirányzott potenciális szerepének támogatása. A DORA rendeletre irányuló javaslat szerint „az EFH-k a vegyes bizottság keretében, az EKB-val és az ERKT-val együttműködve mechanizmusokat alakíthatnak ki, amelyek lehetővé teszik az eredményes módszerek pénzügyi ágazatok közötti megosztását a helyzetismeret javítása, valamint a pénzügyi ágazatok számára közös kibersebezhetőségek és -kockázatok azonosítása céljából”, és „kibertámadási forgatókönyveket alkalmazó válságkezelési és vészhelyzeti műveleteket dolgozhatnak ki kommunikációs csatornák kialakítása, valamint az eredményes, koordinált uniós szintű elhárítás fokozatos lehetővé tétele érdekében, hogy kezelhessék a jelentős, határokon átnyúló IKT-vonatkozású biztonsági eseményeket vagy az azokhoz kapcsolódó fenyegetéseket, amelyek rendszerszintű hatással lehetnek az uniós pénzügyi ágazat egészére” (12). Az EU-SCICF-hez hasonló páneurópai keret még nem létezik, és azt a DORA rendelettel összefüggésben kellene létrehozni és fejleszteni. |
| --- | --- |

(11)

Az EU-SCICF előkészítésének elindítására irányuló javaslat célja különösen az EFH-k DORA rendeletre irányuló javaslatban előirányzott potenciális szerepének támogatása. A DORA rendeletre irányuló javaslat szerint „az EFH-k a vegyes bizottság keretében, az EKB-val és az ERKT-val együttműködve mechanizmusokat alakíthatnak ki, amelyek lehetővé teszik az eredményes módszerek pénzügyi ágazatok közötti megosztását a helyzetismeret javítása, valamint a pénzügyi ágazatok számára közös kibersebezhetőségek és -kockázatok azonosítása céljából”, és „kibertámadási forgatókönyveket alkalmazó válságkezelési és vészhelyzeti műveleteket dolgozhatnak ki kommunikációs csatornák kialakítása, valamint az eredményes, koordinált uniós szintű elhárítás fokozatos lehetővé tétele érdekében, hogy kezelhessék a jelentős, határokon átnyúló IKT-vonatkozású biztonsági eseményeket vagy az azokhoz kapcsolódó fenyegetéseket, amelyek rendszerszintű hatással lehetnek az uniós pénzügyi ágazat egészére” (12). Az EU-SCICF-hez hasonló páneurópai keret még nem létezik, és azt a DORA rendelettel összefüggésben kellene létrehozni és fejleszteni.

| (12) | Tekintettel arra, hogy a kiberkockázatok kockázatot jelentenek az Unió pénzügyi stabilitására nézve, az EU-SCICF fokozatos létrehozására irányuló előkészítő munkát a lehetőségekhez mérten már a létrehozásához szükséges jogi és szakpolitikai keret teljes körű alkalmazása előtt meg kellene kezdeni. Ez a jogi és szakpolitikai keret akkor válna teljes mértékben befejezetté és véglegessé, amint a DORA rendelet és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozó rendelkezései alkalmazandóvá válnak. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel arra, hogy a kiberkockázatok kockázatot jelentenek az Unió pénzügyi stabilitására nézve, az EU-SCICF fokozatos létrehozására irányuló előkészítő munkát a lehetőségekhez mérten már a létrehozásához szükséges jogi és szakpolitikai keret teljes körű alkalmazása előtt meg kellene kezdeni. Ez a jogi és szakpolitikai keret akkor válna teljes mértékben befejezetté és véglegessé, amint a DORA rendelet és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozó rendelkezései alkalmazandóvá válnak.

| (13) | Az eredményes kommunikáció hozzájárul az érintett hatóságok helyzetismeretéhez, és így a jelentős kiberbiztonsági események során az egész Unióra kiterjedő koordináció elengedhetetlen előfeltétele. E tekintetben meg kell határozni a jelentős kiberbiztonsági események elhárításának koordinálásához szükséges kommunikációs infrastruktúrát. Ez azt jelentené, hogy meg kell határozni a megosztandó információk típusát, az ilyen információk megosztására használt rendes csatornákat és azokat a kapcsolattartó pontokat, amelyekkel az információkat meg kell osztani. Az információmegosztásnak tiszteletben kell tartania a hatályos jogi követelményeket. Emellett az érintett hatóságoknak egyértelmű cselekvési tervet és a követendő protokollokat is meg kell határozniuk annak érdekében, hogy biztosítsák a jelentős kiberbiztonsági események összehangolt elhárításának tervezésében részt vevő hatóságok közötti megfelelő koordinációt. |
| --- | --- |

(13)

Az eredményes kommunikáció hozzájárul az érintett hatóságok helyzetismeretéhez, és így a jelentős kiberbiztonsági események során az egész Unióra kiterjedő koordináció elengedhetetlen előfeltétele. E tekintetben meg kell határozni a jelentős kiberbiztonsági események elhárításának koordinálásához szükséges kommunikációs infrastruktúrát. Ez azt jelentené, hogy meg kell határozni a megosztandó információk típusát, az ilyen információk megosztására használt rendes csatornákat és azokat a kapcsolattartó pontokat, amelyekkel az információkat meg kell osztani. Az információmegosztásnak tiszteletben kell tartania a hatályos jogi követelményeket. Emellett az érintett hatóságoknak egyértelmű cselekvési tervet és a követendő protokollokat is meg kell határozniuk annak érdekében, hogy biztosítsák a jelentős kiberbiztonsági események összehangolt elhárításának tervezésében részt vevő hatóságok közötti megfelelő koordinációt.

| (14) | Egy rendszerszintű kiberválság szükségessé teszi a teljes körű nemzeti és uniós szintű együttműködés elindítását. Ezért elképzelhető, hogy az EFH-k, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságaik közül az egyes tagállamok kijelölik a kapcsolattartó pontjaikat és ezekről tájékoztatják az EFH-kat, annak érdekében, hogy meghatározzák az EU-SCICF koordinációs rendszerében jelentős kiberbiztonsági esemény esetén értesítendő fő tárgyalópartnereket. Az EU-SCICF kidolgozása során értékelni kellene a kapcsolattartó pontok kijelölésének szükségességét, figyelembe véve a tagállamok által az (EU) 2016/1148 irányelv alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos feladatok ellátására a más tagállamokkal és a kiberbiztonsági együttműködési csoporttal (13) való, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokat. |
| --- | --- |

(14)

Egy rendszerszintű kiberválság szükségessé teszi a teljes körű nemzeti és uniós szintű együttműködés elindítását. Ezért elképzelhető, hogy az EFH-k, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságaik közül az egyes tagállamok kijelölik a kapcsolattartó pontjaikat és ezekről tájékoztatják az EFH-kat, annak érdekében, hogy meghatározzák az EU-SCICF koordinációs rendszerében jelentős kiberbiztonsági esemény esetén értesítendő fő tárgyalópartnereket. Az EU-SCICF kidolgozása során értékelni kellene a kapcsolattartó pontok kijelölésének szükségességét, figyelembe véve a tagállamok által az (EU) 2016/1148 irányelv alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos feladatok ellátására a más tagállamokkal és a kiberbiztonsági együttműködési csoporttal (13) való, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokat.

| (15) | A válságkezelési és vészhelyzeti műveletek lefolytatása megkönnyítheti az EU-SCICF végrehajtását, és lehetővé teheti a hatóságok számára, hogy értékeljék az uniós szintű rendszerszintű kiberválságra való felkészültségüket. Ezek a műveletek biztosíthatnák a hatóságok számára tanulságok levonását és lehetővé tehetnék az EU-SCICF folyamatos fejlesztését és fejlődését. |
| --- | --- |

(15)

A válságkezelési és vészhelyzeti műveletek lefolytatása megkönnyítheti az EU-SCICF végrehajtását, és lehetővé teheti a hatóságok számára, hogy értékeljék az uniós szintű rendszerszintű kiberválságra való felkészültségüket. Ezek a műveletek biztosíthatnák a hatóságok számára tanulságok levonását és lehetővé tehetnék az EU-SCICF folyamatos fejlesztését és fejlődését.

| (16) | Az EU-SCICF fejlesztéséhez elengedhetetlen, hogy az EFH-k közösen végezzék el a megfelelő előkészítő munkát annak érdekében, hogy megvizsgálják a keretrendszer lehetséges kulcsfontosságú elemeit és az annak fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat és kapcsolódó igényeket. Ezt követően az EFH-k megkezdhetnék az olyan akadályok előzetes elemzését, amelyek akadályozhatják az EFH-kat és az érintett hatóságokat abban, hogy létrehozzák az EU-SCICF-et, és jelentős kiberbiztonsági esemény esetén kommunikációs csatornákon keresztül megosszák a releváns információkat. Egy ilyen elemzés fontos lépést jelentene minden további akár jogalkotási jellegű, akár az Európai Bizottság által a DORA rendeletet követő végrehajtási szakaszban tett egyéb támogató kezdeményezés tekintetében, |
| --- | --- |

(16)

Az EU-SCICF fejlesztéséhez elengedhetetlen, hogy az EFH-k közösen végezzék el a megfelelő előkészítő munkát annak érdekében, hogy megvizsgálják a keretrendszer lehetséges kulcsfontosságú elemeit és az annak fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat és kapcsolódó igényeket. Ezt követően az EFH-k megkezdhetnék az olyan akadályok előzetes elemzését, amelyek akadályozhatják az EFH-kat és az érintett hatóságokat abban, hogy létrehozzák az EU-SCICF-et, és jelentős kiberbiztonsági esemény esetén kommunikációs csatornákon keresztül megosszák a releváns információkat. Egy ilyen elemzés fontos lépést jelentene minden további akár jogalkotási jellegű, akár az Európai Bizottság által a DORA rendeletet követő végrehajtási szakaszban tett egyéb támogató kezdeményezés tekintetében,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A rendszerszintű kiberbiztonsági események páneurópai koordinációs keretének (EU-SCICF) létrehozása

| (1) | Ajánlott, hogy a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: DORA rendelet) irányuló bizottsági javaslatban foglaltaknak megfelelően az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) a vegyes bizottságon keresztül közösen, valamint az Európai Központi Bankkal (EKB), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és az érintett nemzeti hatóságokkal közösen kezdjék meg az eredményes, koordinált uniós szintű elhárítás fokozatos kialakításának előkészítését, hogy kezelhessék a jelentős, határokon átnyúló kiberbiztonsági eseményeket vagy az azokhoz kapcsolódó fenyegetéseket, amelyek rendszerszintű hatással lehetnek az uniós pénzügyi ágazatra. Az uniós szintű összehangolt elhárításra irányuló előkészítő munkának magában kell foglalnia az EU-SCICF fokozatos fejlesztését az EFH-k, az EKB, az ERKT és az érintett nemzeti hatóságok számára. Ennek magában kell foglalnia az EU-SCICF hatékony fejlesztéséhez szükséges erőforrásigény értékelését is. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ajánlott, hogy az EFH-k az A(1) ajánlásra tekintettel az EKB-val és az ERKT-val konzultálva végezzék el az EU-SCICF hatékony fejlesztését gátló jelenlegi akadályok, jogi és egyéb működési korlátok feltérképezését és azt követő elemzését. |
| --- | --- |

(2)

B. ajánlás – Az EU-SCICF kapcsolattartó pontok létrehozása

Ajánlott, hogy az EFH-k, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságaik közül az egyes tagállamok jelöljék ki fő kapcsolattartó pontjukat és erről tájékoztassák az EFH-kat. Ez az kapcsolattartó lista megkönnyíti a keret kidolgozását, és az EU-SCICF létrejöttét követően jelentős kiberbiztonsági esemény esetén a kapcsolattartó pontokat és az ERKT-t kell tájékoztatni. Az EU-SCICF és a tagállamok által a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló (EU) 2016/1148 irányelv alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos feladatok ellátására a más tagállamokkal és a kiberbiztonsági együttműködési csoporttal való, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontok közötti koordinációt is elő kell irányozni.

C. ajánlás – Megfelelő uniós szintű intézkedések

Ajánlott, hogy a Bizottság – az A. ajánlással összhangban elvégzett elemzések eredményei alapján – mérlegelje a rendszerszintű kiberbiztonsági események eredményes, koordinált elhárításának biztosításához szükséges megfelelő intézkedéseket.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „kiber”: személyek, folyamatok, adatok és információs rendszerek közötti interakciók összekapcsolt információs infrastruktúrájához kapcsolódó, azon belüli vagy azon keresztüli (14); |
| --- | --- |

a)

„kiber”: személyek, folyamatok, adatok és információs rendszerek közötti interakciók összekapcsolt információs infrastruktúrájához kapcsolódó, azon belüli vagy azon keresztüli (14);

| b) | „jelentős kiberbiztonsági esemény”: olyan IKT-vonatkozású biztonsági esemény, amely fokozottan káros hatással lehet a pénzügyi szervezetek kulcsfontosságú funkcióit támogató hálózati és információs rendszerekre (15); |
| --- | --- |

b)

„jelentős kiberbiztonsági esemény”: olyan IKT-vonatkozású biztonsági esemény, amely fokozottan káros hatással lehet a pénzügyi szervezetek kulcsfontosságú funkcióit támogató hálózati és információs rendszerekre (15);

| c) | „rendszerszintű kiberválság”: olyan jelentős kiberbiztonsági esemény, amely az uniós pénzügyi rendszerben olyan mértékű zavart okoz, amely súlyos negatív következményekkel járhat a belső piac zavartalan működésére és a reálgazdaság működésére nézve. Az ilyen válság olyan jelentős kiberbiztonsági esemény eredménye lehet, amely számos – többek között működési, bizalmi és pénzügyi – csatornában okoz sokkhatást; |
| --- | --- |

c)

„rendszerszintű kiberválság”: olyan jelentős kiberbiztonsági esemény, amely az uniós pénzügyi rendszerben olyan mértékű zavart okoz, amely súlyos negatív következményekkel járhat a belső piac zavartalan működésére és a reálgazdaság működésére nézve. Az ilyen válság olyan jelentős kiberbiztonsági esemény eredménye lehet, amely számos – többek között működési, bizalmi és pénzügyi – csatornában okoz sokkhatást;

| d) | „európai felügyeleti hatóságok” vagy „EFH-k”: az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) együttesen; |
| --- | --- |

d)

„európai felügyeleti hatóságok” vagy „EFH-k”: az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) együttesen;

| e) | „vegyes bizottság”: az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 54. cikkével létrehozott európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága; |
| --- | --- |

e)

„vegyes bizottság”: az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 54. cikkével létrehozott európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága;

| f) | „érintett nemzeti hatóság”:






  1. | az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jogi aktusokban meghatározott tagállami hatáskörrel rendelkező vagy felügyeleti hatóság, valamint az európai felügyeleti hatóságokra feladatokat ruházó uniós jogi aktusokban meghatározott bármely más illetékes nemzeti hatóság; |
| --- | --- | --- |

f)

„érintett nemzeti hatóság”:

1.

az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jogi aktusokban meghatározott tagállami hatáskörrel rendelkező vagy felügyeleti hatóság, valamint az európai felügyeleti hatóságokra feladatokat ruházó uniós jogi aktusokban meghatározott bármely más illetékes nemzeti hatóság;

| 2. | valamely tagállam illetékes hatósága, amelyet az alábbiakkal összhangban jelöltek ki:






  i. | a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19)4. cikke, az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (20)az EKB-ra ruházott külön feladatok sérelme nélkül; |
| --- | --- | --- |

2.

valamely tagállam illetékes hatósága, amelyet az alábbiakkal összhangban jelöltek ki:

i.

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19)4. cikke, az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (20)az EKB-ra ruházott külön feladatok sérelme nélkül;

| ii. | az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 22. cikke; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 22. cikke;

| iii. | a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 37. cikke; |
| --- | --- |

iii.

a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 37. cikke;

| iv. | az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 4. cikke; |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 4. cikke;

| v. | a kriptoeszközök piacairól és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (24) 3. cikke (1) bekezdése ee) pontjának első francia bekezdése; |
| --- | --- |

v.

a kriptoeszközök piacairól és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (24) 3. cikke (1) bekezdése ee) pontjának első francia bekezdése;

| vi. | a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 11. cikke; |
| --- | --- |

vi.

a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 11. cikke;

| vii. | a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 22. cikke; |
| --- | --- |

vii.

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 22. cikke;

| viii. | a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) 67. cikke; |
| --- | --- |

viii.

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) 67. cikke;

| ix. | a 648/2012/EU rendelet 22. cikke; |
| --- | --- |

ix.

a 648/2012/EU rendelet 22. cikke;

| x. | a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) 44. cikke; |
| --- | --- |

x.

a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) 44. cikke;

| xi. | a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) 97. cikke; |
| --- | --- |

xi.

a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) 97. cikke;

| xii. | a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) 30. cikke; |
| --- | --- |

xii.

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) 30. cikke;

| xiii. | az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) 12. cikke; |
| --- | --- |

xiii.

az (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) 12. cikke;

| xiv. | az (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelv (32) 47. cikke; |
| --- | --- |

xiv.

az (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelv (32) 47. cikke;

| xv. | az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) 22. cikke; |
| --- | --- |

xv.

az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) 22. cikke;

| xvi. | a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 3. cikkének (2) bekezdése és 32. cikke; |
| --- | --- |

xvi.

a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 3. cikkének (2) bekezdése és 32. cikke;

| xvii. | az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 40. cikke; |
| --- | --- |

xvii.

az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 40. cikke;

| xviii. | az (EU) 2020/1503 európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 29. cikke; |
| --- | --- |

xviii.

az (EU) 2020/1503 európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 29. cikke;

| 3. | a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal, például a kapcsolódó alátámasztó elemzéssel megbízott hatóság, így többek között:






  i. | a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezete vagy az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) 458. cikkének (1) bekezdése szerinti kijelölt hatóság; |
| --- | --- | --- |

3.

a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal, például a kapcsolódó alátámasztó elemzéssel megbízott hatóság, így többek között:

i.

a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezete vagy az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) 458. cikkének (1) bekezdése szerinti kijelölt hatóság;

| ii. | az ERKT/2011/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (38) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, feladatokkal, hatáskörökkel, instrumentumokkal, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

ii.

az ERKT/2011/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (38) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, feladatokkal, hatáskörökkel, instrumentumokkal, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező makroprudenciális hatóság;

| g) | „érintett hatóság”:






  1. | valamely európai felügyeleti hatóság; |
| --- | --- | --- |

g)

„érintett hatóság”:

1.

valamely európai felügyeleti hatóság;

| 2. | az EKB az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban rá ruházott feladatok tekintetében; |
| --- | --- |

2.

az EKB az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban rá ruházott feladatok tekintetében;

| 3. | valamely érintett nemzeti hatóság. |
| --- | --- |

3.

valamely érintett nemzeti hatóság.

2.   Végrehajtási kritériumok

Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:

| a) | megfelelő figyelmet kell fordítani a szükséges ismeret elvére és az arányosság elvére, figyelembe véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- |

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani a szükséges ismeret elvére és az arányosság elvére, figyelembe véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát;

| b) | teljesíteni kell az egyes ajánlások tekintetében a mellékletben meghatározott konkrét megfelelési kritériumokat. |
| --- | --- |

b)

teljesíteni kell az egyes ajánlások tekintetében a mellékletben meghatározott konkrét megfelelési kritériumokat.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Az 1092/2010/EU rendelet 17. cikkének(1) bekezdésével összhangban a címzetteknek tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és az ERKT-t arról, hogy milyen intézkedéseket hoztak ezen ajánlás nyomán, vagy meg kell indokolniuk az intézkedés mellőzését. A címzettek a következő határidők betartásával nyújthatják be a tájékoztatást:

| 1. | A. ajánlás






  a) | Az EFH-knak 2023. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő hat hónapot követően időközi jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(1) ajánlás végrehajtásáról. |
| --- | --- | --- |

1.

A. ajánlás

a)

Az EFH-knak 2023. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő hat hónapot követően időközi jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(1) ajánlás végrehajtásáról.

| b) | Az EFH-knak 2024. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 18 hónapot követően zárójelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(1) ajánlás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

b)

Az EFH-knak 2024. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 18 hónapot követően zárójelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(1) ajánlás végrehajtásáról.

| c) | Az EFH-knak 2025. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 30 hónapot követően jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(2) ajánlás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

c)

Az EFH-knak 2025. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 30 hónapot követően jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak az A(2) ajánlás végrehajtásáról.

| 2. | B. ajánlás
  Az EFH-knak, az EKB-nak és a tagállamoknak 2023. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő hat hónapot követően jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak a B. ajánlás végrehajtásáról. |
| --- | --- |

2.

B. ajánlás

Az EFH-knak, az EKB-nak és a tagállamoknak 2023. június 30-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő hat hónapot követően jelentést kell benyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak a B. ajánlás végrehajtásáról.

| 3. | C. ajánlás






  a) | A Bizottságnak 2023. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 12 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A(1) ajánlással összefüggő időközi jelentésére. |
| --- | --- | --- |

3.

C. ajánlás

a)

A Bizottságnak 2023. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 12 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A(1) ajánlással összefüggő időközi jelentésére.

| b) | A Bizottságnak 2025. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 36 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A. ajánlással összefüggő jelentésére. |
| --- | --- |

b)

A Bizottságnak 2025. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 36 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A. ajánlással összefüggő jelentésére.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt és a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

Az ERKT titkársága:

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt és a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Az értékelésre az alábbiak szerint kerül sor:






  i. | a DORA rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül az A. és B. ajánlás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Az értékelésre az alábbiak szerint kerül sor:

i.

a DORA rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül az A. és B. ajánlás végrehajtása tekintetében;

| ii. | a DORA rendelet hatálybalépését követő 18 hónapon belül a C. ajánlás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

a DORA rendelet hatálybalépését követő 18 hónapon belül a C. ajánlás végrehajtása tekintetében;

| iii. | a DORA rendelet hatálybalépését követő 24 hónapon belül az A. ajánlás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

a DORA rendelet hatálybalépését követő 24 hónapon belül az A. ajánlás végrehajtása tekintetében;

| iv. | a DORA rendelet hatálybalépését követő 36 hónapon belül az A. ajánlás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

iv.

a DORA rendelet hatálybalépését követő 36 hónapon belül az A. ajánlás végrehajtása tekintetében;

| v. | a DORA rendelet hatálybalépését követő 42 hónapon belül a C. ajánlás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

v.

a DORA rendelet hatálybalépését követő 42 hónapon belül a C. ajánlás végrehajtása tekintetében;

| 2. | Az igazgatótanács értékelni fogja a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzettek nem adtak megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Az igazgatótanács értékelni fogja a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzettek nem adtak megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. december 2-án.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

2

(3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat), ERKT, 2020. február, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu

5

(6)  Lásd: „Internet Organised Crime Threat Assessment” (A szervezett internetes bűnözésből fakadó fenyegetettséget vizsgáló jelentés), Europol, 2020., elérhető az Europol honlapján: www.europol.europa.eu

6

(7)  Lásd: „IT and cyber risk: a constant challenge” (IT és kiberkockázat: folyamatos kihívás), EKB, 2021., elérhető az EKB Bankfelügyelet honlapján: www.bankingsupervision.europa.eu

7

(8)  Lásd: „Systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat), ERKT, 2020. február, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu

8

(9)  Lásd: „Mitigating systemic cyber risk” (A rendszerszintű kiberkockázat csökkentése), ERKT, 2021., (megjelenés előtt).

9

(10)  COM/2020/595 final.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

11

(12)  Lásd a DORA rendeletre irányuló javaslat tervezett 43. cikkét.

12

(13)  Lásd: Európai Bizottság, Kiberbiztonsági együttműködési csoport, elérhető az Európai Bizottság honlapján: www.ec.europa.eu

13

(14)  Lásd: „Cyber Lexicon” (Kiber lexikon), FSB, 2018. november 12., elérhető az FSB honlapján: www.fsb.org

14

(15)  Lásd a DORA rendeletre irányuló javaslat tervezett 3. cikkének 7. pontját.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

19

(20)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 64. o.).

23

(24)  COM/2020/593 final.

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/97 irányelve (2016. január 20.) a biztosítási értékesítésről (HL L 26., 2016.2.2., 19. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2341 irányelve (2016. december 14.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 354., 2016.12.23., 37. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és Tanács 1060/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a hitelminősítő intézetekről (HL L 302., 2009.11.17., 1. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1011 rendelete (2016. június 8.) a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 171., 2016.6.29., 1. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1503 rendelete (2020. október 7.) az európai közösségi finanszírozási üzleti szolgáltatókról, valamint az (EU) 2017/1129 rendelet és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról (HL L 347., 2020.10.20., 1. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

37

(38)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

38

---

MELLÉKLET

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A rendszerszintű kiberbiztonsági események páneurópai koordinációs keretének (EU-SCICF) létrehozása

Az A(1) ajánlásra a következő megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló jövőbeli európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: DORA rendelet) előirányzott hatáskör gyakorlása révén az EU-SCICF fokozatos fejlesztését magában foglaló, eredményes, koordinált uniós szintű elhárítás előkészítése során az európai felügyeleti hatóságoknak (EFH-k) a vegyes bizottságon keresztül, valamint az Európai Központi Bankkal (EKB), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és az érintett nemzeti hatóságokkal együtt, és szükség esetén az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel és a Bizottsággal konzultálva meg kell fontolniuk legalább a következő szempontoknak az EU-SCICF tervezett előkészítése során történő figyelembevételét:






  a. | az EU-SCICF hatékony fejlesztéséhez szükséges erőforrásigények elemzése; |
| --- | --- | --- |

1.

A pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló jövőbeli európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: DORA rendelet) előirányzott hatáskör gyakorlása révén az EU-SCICF fokozatos fejlesztését magában foglaló, eredményes, koordinált uniós szintű elhárítás előkészítése során az európai felügyeleti hatóságoknak (EFH-k) a vegyes bizottságon keresztül, valamint az Európai Központi Bankkal (EKB), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és az érintett nemzeti hatóságokkal együtt, és szükség esetén az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel és a Bizottsággal konzultálva meg kell fontolniuk legalább a következő szempontoknak az EU-SCICF tervezett előkészítése során történő figyelembevételét:

a.

az EU-SCICF hatékony fejlesztéséhez szükséges erőforrásigények elemzése;

| b. | kibertámadási forgatókönyveket magában foglaló válságkezelési és vészhelyzeti gyakorlatok kidolgozása a kommunikációs csatornák kialakítása céljából; |
| --- | --- |

b.

kibertámadási forgatókönyveket magában foglaló válságkezelési és vészhelyzeti gyakorlatok kidolgozása a kommunikációs csatornák kialakítása céljából;

| c. | közös szószedet kidolgozása; |
| --- | --- |

c.

közös szószedet kidolgozása;

| d. | a kiberbiztonsági események egységes osztályozásának kidolgozása; |
| --- | --- |

d.

a kiberbiztonsági események egységes osztályozásának kidolgozása;

| e. | biztonságos és megbízható információmegosztási csatornák létrehozása, ideértve a tartalékrendszereket is; |
| --- | --- |

e.

biztonságos és megbízható információmegosztási csatornák létrehozása, ideértve a tartalékrendszereket is;

| f. | kapcsolattartó pontok létrehozása; |
| --- | --- |

f.

kapcsolattartó pontok létrehozása;

| g. | az információmegosztás keretében a titoktartás kezelése; |
| --- | --- |

g.

az információmegosztás keretében a titoktartás kezelése;

| h. | együttműködési és információmegosztási kezdeményezések a pénzügyi szektor kiberfelderítésével; |
| --- | --- |

h.

együttműködési és információmegosztási kezdeményezések a pénzügyi szektor kiberfelderítésével;

| i. | hatékony aktiválási és eszkalációs eljárások kidolgozása helyzetismeret segítségével; |
| --- | --- |

i.

hatékony aktiválási és eszkalációs eljárások kidolgozása helyzetismeret segítségével;

| j. | a keret résztvevői felelősségi körének pontosítása; |
| --- | --- |

j.

a keret résztvevői felelősségi körének pontosítása;

| k. | interfészek kialakítása az ágazatközi és – adott esetben – harmadik országok közötti koordinációhoz; |
| --- | --- |

k.

interfészek kialakítása az ágazatközi és – adott esetben – harmadik országok közötti koordinációhoz;

| l. | az érintett hatóságok nyilvánosság felé irányuló egységes kommunikációjának biztosítása a bizalom megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

l.

az érintett hatóságok nyilvánosság felé irányuló egységes kommunikációjának biztosítása a bizalom megőrzése érdekében;

| m. | előre meghatározott kommunikációs csatornák létrehozása az időben történő kommunikációhoz; |
| --- | --- |

m.

előre meghatározott kommunikációs csatornák létrehozása az időben történő kommunikációhoz;

| n. | megfelelő kerettesztelési gyakorlatok elvégzése, ideértve az országok közötti tesztelést és a harmadik országokkal való koordinációt, valamint a tanulságok levonását és a keret fejlődését eredményező értékeléseket; |
| --- | --- |

n.

megfelelő kerettesztelési gyakorlatok elvégzése, ideértve az országok közötti tesztelést és a harmadik országokkal való koordinációt, valamint a tanulságok levonását és a keret fejlődését eredményező értékeléseket;

| o. | hatékony kommunikáció és a dezinformáció elleni intézkedések biztosítása. |
| --- | --- |

o.

hatékony kommunikáció és a dezinformáció elleni intézkedések biztosítása.

B. ajánlás – Az EU-SCICF kapcsolattartó pontok létrehozása

A B. ajánlásra a következő megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | Az EFH-knak, az EKB-nak és az érintett nemzeti hatóságaik között az egyes tagállamoknak meg kell állapodniuk az EU-SCICF kijelölt kapcsolattartó pontjait felsoroló lista megosztására és naprakészen tartására vonatkozó közös megközelítésben. |
| --- | --- |

1.

Az EFH-knak, az EKB-nak és az érintett nemzeti hatóságaik között az egyes tagállamoknak meg kell állapodniuk az EU-SCICF kijelölt kapcsolattartó pontjait felsoroló lista megosztására és naprakészen tartására vonatkozó közös megközelítésben.

| 2. | Értékelni kell a kapcsolattartó pont kijelölését, figyelembe véve a tagállamok által az (EU) 2016/1148 irányelv alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos feladatok ellátására a más tagállamokkal és a kiberbiztonsági együttműködési csoporttal való, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokat. |
| --- | --- |

2.

Értékelni kell a kapcsolattartó pont kijelölését, figyelembe véve a tagállamok által az (EU) 2016/1148 irányelv alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos feladatok ellátására a más tagállamokkal és a kiberbiztonsági együttműködési csoporttal való, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokat.

C. ajánlás – Az uniós jogi keret módosítása

A C. ajánlásra a következő megfelelési kritérium vonatkozik.

A Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy az A. ajánlásnak megfelelően elvégzett elemzés eredményeként szükség van-e intézkedésekre, ideértve a vonatkozó uniós jogszabályok módosítását is, annak biztosítása érdekében, hogy az EFH-k a vegyes bizottságon keresztül, az EKB-val, az ERKT-val és az érintett nemzeti hatóságokkal közösen az A(1) alajánlásnak megfelelően kidolgozhassák az EU-SCICF-et, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az EFH-k, az EKB, az ERKT és az érintett nemzeti hatóságok, valamint más hatóságok koordinálni tudjanak és kellően részletes és következetes információcserét folytathassanak az eredményes EU-SCICF támogatásához.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/11

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. március 24.

(2022/C 134/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0978 |
| JPY | Japán yen | 133,71 |
| DKK | Dán korona | 7,4397 |
| GBP | Angol font | 0,83288 |
| SEK | Svéd korona | 10,3555 |
| CHF | Svájci frank | 1,0225 |
| ISK | Izlandi korona | 141,20 |
| NOK | Norvég korona | 9,4923 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,720 |
| HUF | Magyar forint | 374,44 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7421 |
| RON | Román lej | 4,9489 |
| TRY | Török líra | 16,2917 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4668 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3806 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5897 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5812 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4912 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 342,53 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,1478 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,9933 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5745 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 778,31 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6396 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,426 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,837 |
| BRL | Brazil real | 5,3057 |
| MXN | Mexikói peso | 22,1770 |
| INR | Indiai rúpia | 83,8790 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0978

JPY

Japán yen

133,71

DKK

Dán korona

7,4397

GBP

Angol font

0,83288

SEK

Svéd korona

10,3555

CHF

Svájci frank

1,0225

ISK

Izlandi korona

141,20

NOK

Norvég korona

9,4923

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,720

HUF

Magyar forint

374,44

PLN

Lengyel zloty

4,7421

RON

Román lej

4,9489

TRY

Török líra

16,2917

AUD

Ausztrál dollár

1,4668

CAD

Kanadai dollár

1,3806

HKD

Hongkongi dollár

8,5897

NZD

Új-zélandi dollár

1,5812

SGD

Szingapúri dollár

1,4912

KRW

Dél-Koreai won

1 342,53

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,1478

CNY

Kínai renminbi

6,9933

HRK

Horvát kuna

7,5745

IDR

Indonéz rúpia

15 778,31

MYR

Maláj ringgit

4,6396

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,426

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,837

BRL

Brazil real

5,3057

MXN

Mexikói peso

22,1770

INR

Indiai rúpia

83,8790

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/12

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. április 30-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.8181 – Merck / Sigma-Aldrich – 14. cikk (1) bekezdés szerinti eljárás ügyre vonatkozóelőzetes határozattervezetről

Előadó: Románia

(2022/C 134/03)

1.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében helytelen és/vagy félrevezető információkat nyújtott be a 802/2004/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 20. cikkének (1a) bekezdése alapján 2015. június 12-én benyújtott végleges RM-formanyomtatvány 5.3. szakaszában.

2.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében helytelen és/vagy félrevezető információkat nyújtott be az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett, 2015. május 29-i tájékoztatási kérelemre válaszul.

3.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében helytelen és/vagy félrevezető információkat nyújtott be az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett, 2015. június 2-i tájékoztatási kérelemre válaszul.

4.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich szándékosan vagy legalábbis gondatlanságból megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontját azáltal, hogy a végrehajtási rendelet 20. cikkének (1a) bekezdése alapján 2015. június 12-én benyújtott végleges RM-formanyomtatvány 5.3. szakaszában helytelen és/vagy félrevezető információkat nyújtott be.

5.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich szándékosan vagy legalábbis gondatlanságból megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontját azáltal, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett, 2015. május 29-i tájékoztatási kérelemre adott válaszában helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott.

6.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a Sigma-Aldrich szándékosan vagy legalábbis gondatlanságból megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontját azáltal, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett, 2015. június 2-i tájékoztatási kérelemre adott válaszában helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott.

7.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a Sigma-Aldrichra pénzbírságot kell kiszabni az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.

8.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Sigma-Aldrichra kiszabandó bírság mértékének meghatározása céljából a Bizottság által figyelembe vett tényezőkkel.

9.

A tanácsadó bizottság (13 tagállam) egyetért az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Sigma-Aldrichra kiszabandó bírság Bizottság által javasolt tényleges mértékével.

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/13

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

M.8181 – Merck/Sigma-Aldrich ügy (a 14. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás)

(2022/C 134/04)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | Ez a jelentés a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet) 14. cikkének (1) bekezdése szerinti határozattervezetre (a továbbiakban: a határozattervezet) vonatkozik. A határozattervezet megállapítja, hogy a Sigma-Aldrich Corporation (a továbbiakban: Sigma) szándékosan vagy gondatlanságból helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott a Bizottságnak a Merck KGaA (a továbbiakban: Merck) által a Sigma feletti kizárólagos irányítás megszerzésének az M.7435 – Merck/Sigma Aldrich ügyben történt felülvizsgálata (a továbbiakban: összefonódás-felülvizsgálat) során (3). A határozattervezet szerint a Sigma helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott a Bizottság által az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett két tájékoztatási kérelemre válaszul, valamint a 802/2004/EK tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: a végrehajtási rendelet) 20. cikkének (1a) bekezdése alapján benyújtott végleges RM-formanyomtatványon. |
| --- | --- |

1.

II.   HÁTTÉR

| 2. | 2015. június 15-én, az összefonódás-felülvizsgálatot követően a Bizottság bizonyos korrekciós intézkedések mellett a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította a Sigma Merck általi felvásárlását (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési határozat). Az összefonódás-ellenőrzési határozattal jóváhagyott korrekciós csomag magában foglalta a Sigma EGT-beli oldószer- és szervetlenanyag-üzletága (a továbbiakban: az elidegeníteni kívánt üzletág) többségének elidegenítését. A Merck és a Sigma közötti megállapodás lezárásának feltétele az elidegeníteni kívánt üzletág értékesítésére vonatkozó, a Bizottság által jóváhagyott megfelelő vevővel kötendő megállapodás aláírása volt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2015. október 19-én és 20-án a Merck és a Sigma megállapodást kötött a Honeywell International Inc.-vel (a továbbiakban: Honeywell) az elidegeníteni kívánt üzletág értékesítéséről. Ez a megállapodás tartalmazott egy jegyzéket, amely felsorolt bizonyos eszközöket, amelyeket kifejezetten kizártak a Sigma által a Honeywell részére értékesítendő üzletág köréből (a továbbiakban: a kizárt eszközök jegyzéke). A kizárt eszközök jegyzéke tartalmazott egy, „tárolóedény záróeleme” elnevezésű szabadalmi bejelentésre való hivatkozást, amely valójában a Sigma iCap-projektjére vonatkozott. Az iCap – a Sigma és a Metrohm AG közös fejlesztésű projektje – egy intelligens palacksapka-technológia, mely lezárja a folyékony vegyi anyagok palackjait és a palackokat a titráló műszerekhez csatlakoztatja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 2015. november 10-én a Bizottság jóváhagyta a Honeywellt mint az elidegeníteni kívánt üzletág megfelelő vevőjét, 2015. november 18-án pedig a Merck befejezte a Sigma felvásárlását. 2015. december 15-én a Honeywell befejezte az elidegeníteni kívánt üzletág felvásárlását. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2016. február 10-én az M.7435. sz. ügyben kinevezett ellenőrző megbízott (a továbbiakban: ellenőrző megbízott) tájékoztatta a Versenypolitikai Főigazgatóságot (a továbbiakban: Versenypolitikai Főigazgatóság) a Honeywell azon állításáról, hogy az iCapnek részét kellett volna képeznie az elidegeníteni kívánt üzletágnak. A Honeywell szerint az iCap rendkívül fontos volt az elidegeníteni kívánt üzletág életképessége szempontjából, és azt helytelenül vették fel a kizárt eszközök jegyzékébe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | 2016. július 29-én a Bizottság arról tájékoztatta a Mercket, hogy eljárás van folyamatban a Merck és a Sigma által valószínűleg elkövetett, helytelen és/vagy félrevezető információk szolgáltatása miatt, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti esetleges bírságkiszabás céljából. |
| --- | --- |

6.

III.   AZ ÜGYVÉDI TITOKTARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRE VONATKOZÓ KÉRELMEK

| 7. | 2016. október 14-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján két határozatot fogadott el, amelyekben felkérte a Mercket és a Sigmát, hogy nyújtsák be egyes Merck és Sigma magánszemélyek 2015-ben keletkezett e-mail-adatait (a továbbiakban: a 11. cikk (3) bekezdése szerinti, októberi határozatok) (5). Míg a Merck és a Sigma benyújtott bizonyos dokumentumokat, válaszukat a Bizottság nem tekintette teljesnek, különösen a Merck és a Sigma ügyvédi titoktartási kötelezettségre vonatkozó kérelmei miatt, amelyeket túlságosan széles körűnek tekintett. Következésképpen 2016. december 1-jén a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján két új határozatot fogadott el, amelyekben a Merck és a Sigma által a 11. cikk (3) bekezdése szerinti, októberi határozatokra válaszul meg nem adott információk benyújtását kérte (a továbbiakban: a 11. cikk (3) bekezdése szerinti, decemberi határozatok) (6). A Merck és a Sigma 2016 decemberében és 2017 januárjában válaszolt a 11. cikk (3) bekezdése szerinti, decemberi határozatokra, és 2017 februárjában, 2017 márciusában, 2017 áprilisában és 2017 júniusában az ügyvédi titoktartás hatálya alá tartozó dokumentumokat felsoroló aktualizált jegyzékeket nyújtott be. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Versenypolitikai Főigazgatóság és a Merck azonban továbbra sem értett egyet a Merck ügyvédi titoktartási kötelezettségre vonatkozó kérelmeinek körével, és ennek következtében 2017. augusztus 30-án a Merck azt kérte, hogy a meghallgatási tisztviselő a 2011/695/EU határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján vizsgálja meg a Merck azon állításait, amelyek szerint a Bizottság által az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti eljárás keretében kért egyes dokumentumok (a továbbiakban: a vitatott dokumentumok) az ügyvédi titoktartási kötelezettség hatálya alá tartoznak. A Merck 2017. november 7-én nyújtotta be a vitatott dokumentumokat a meghallgatási tisztviselőnek elfogadható biztonságos formátumban (7). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az akkoriban hivatalát betöltő két meghallgatási tisztviselő úgy határozott, hogy egyikük, Joos Stragier jár el meghallgatási tisztviselőként a Mercknek a 2011/695/EU határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti kérelme tekintetében, a másikuk, Wouter Wils pedig minden más célból jár el meghallgatási tisztviselőként az M.8181. sz. ügyben, és az utóbbi félnek nem lesz hozzáférése a vitatott dokumentumokhoz. |
| --- | --- |

9.

| 10. | 2018. augusztus 1-jén a meghallgatási tisztviselő a 2011/695/EU határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján megküldte az ügyért felelős igazgatónak és a Mercknek a bizonyos Merck dokumentumok titoktartási kötelezettség alá tartozó jellegével kapcsolatos előzetes álláspontját. Az előzetes álláspont lényegében az volt, hogy a Merck általános érvei nagymértékben tévesek vagy eltúlzottak, és hogy a számos konkrét kérelmének nem megfelelő előterjesztése miatt azokat a Merck 2017. augusztusi kérelme alapján nem lehetett tovább vizsgálni. 2018. szeptember 8-án a Merck válaszolt az előzetes álláspontra, vitatva annak megállapításait, ugyanakkor arra ösztönözte a meghallgatási tisztviselőt, hogy a 2011/695/EU határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján tegyen javaslatot egy „kölcsönösen elfogadható megoldás”-t előmozdító megfelelő lépésekre. 2018. október 16-án a meghallgatási tisztviselő töltötte be az elnöki tisztséget a Versenypolitikai Főigazgatóság és a Merck közötti ülésen, ahol megvitatták a vitatott dokumentumok problémájának rendezésére irányuló megoldásokat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | 2018. november 9-én a Merck elfogadta azt a jegyzőkönyvet, amely lehetővé teszi a Versenypolitikai Főigazgatóság számára, hogy egy adatszobában hozzáférjen a vitatott dokumentumokhoz (a továbbiakban: a jegyzőkönyv). 2018. november 23-án a Versenypolitikai Főigazgatóság a jegyzőkönyvben ismertetett eljárás szerinti felülvizsgálatot követően azonosított bizonyos dokumentumokat, amelyekre a vizsgálata során támaszkodni kíván, és felkérte a Mercket, hogy tekintsen el az e dokumentumokkal kapcsolatos, az ügyvédi titoktartási kötelezettségre vonatkozó kérelmeitől. A Merck beleegyezett abba, hogy egyes dokumentumokkal kapcsolatos kérelmeitől eltekintsen, más dokumentumok esetében azonban nem. 2019. május 2-án a Versenypolitikai Főigazgatóság ügycsoportjának tagjai a Merck jogi tanácsadójával tartott találkozón vettek részt, amelynek során az ügycsoport feljegyzéseket készített azokról a dokumentumokról, amelyekre vonatkozóan a Merck továbbra is fenntartotta az ügyvédi titoktartási kötelezettségre vonatkozó kérelmeit. E feljegyzéseket kizárólag az ügyvédi titoktartási kötelezettség e konkrét dokumentumokra vonatkozó fenntartását célzó kérelmek elutasítására irányuló esetleges eljárás céljából csatolták a Bizottság a jelen ügyben vezetett aktájához (8). |
| --- | --- |

11.

IV.   KIFOGÁSKÖZLÉS ÉS ELSŐ SZÓBELI MEGHALLGATÁS

| 12. | A Bizottság 2017. július 7-én kifogásközlést intézett a Merckhez és a Sigmához, és 2017. július 10-én iratbetekintést biztosított. A kifogásközlésben a Bizottság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás-felülvizsgálat során mind a Merck, mind a Sigma megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy (a Sigma esetében) szándékosan vagy (a Merck esetében) legalábbis gondatlanságból helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Felek 2017. augusztus 31-i eredeti észrevételezési határidejét több alkalommal meghosszabbították, elsősorban azért, hogy a Bizottság meghatározhassa a Felekre abban az esetben kiszabható bírságok lehetséges mértékét, ha azok együttműködésen alapuló egyezséget kötnének. 2018. április 30-án a Felek arról tájékoztatták a Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy nem hajlandók a Bizottság által javasolt feltételek szerinti, együttműködésen alapuló egyezséget kötni. A Felek ugyanazon a napon benyújtották írásbeli észrevételeiket a kifogásközlésre (a továbbiakban: a kifogásközlésre adott válasz), és további iratbetekintést kértek. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A további iratbetekintés iránti kérelmet követően a Versenypolitikai Főigazgatóság folyamatosan számos további dokumentumot bocsátott a Felek rendelkezésére. Az utolsó még megküldendő dokumentumokat 2018. október 5-én küldték meg a Feleknek. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A kifogásközlésre adott válaszukban a Felek kérték, hogy szóbeli meghallgatáson fejthessék ki érveiket. A szóbeli meghallgatásra (a továbbiakban: első szóbeli meghallgatás) 2018. szeptember 11-én került sor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A Felek 2018. november 12-én kiegészítő választ adtak a kifogásközlésre, különösen a kiegészítő iratbetekintést követően tett észrevételeiket tartalmazóan. |
| --- | --- |

16.

V.   KIEGÉSZÍTŐ KIFOGÁSKÖZLÉS ÉS MÁSODIK SZÓBELI MEGHALLGATÁS

| 17. | 2020. június 30-án a Bizottság a Sigma elleni kiegészítő kifogásközlést fogadott el. A kiegészítő kifogásközlés teljes mértékben felváltotta a kifogásközlést, és nem tartotta fenn a kifogásközlés Merckre vonatkozó állításait. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A kiegészítő kifogásközlésben a Bizottság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy a Sigma azáltal, hogy az összefonódás-felülvizsgálat során nem hozta a Bizottság tudomására az iCapet, szándékosan vagy legalábbis gondatlanságból helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott: a) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság által az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tett két kérelemre adott válaszában, és b) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a végrehajtási rendelet IV. mellékletében előírt RM-formanyomtatványon benyújtott információk és dokumentumok tekintetében. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A Sigma 2020. július 7-én kapott iratbetekintést, és 2020. szeptember 15-én, a Versenypolitikai Főigazgatóság által meghatározott (meghosszabbított) határidőn belül nyújtotta be a kiegészítő kifogásközléshez fűzött írásbeli észrevételeit (a továbbiakban: a kiegészítő kifogásközlésre adott válasz). |
| --- | --- |

19.

| 20. | A kiegészítő kifogásközlésre adott válaszában a Sigma kérte, hogy szóbeli meghallgatáson fejthesse ki érveit. A szóbeli meghallgatásra (a továbbiakban: második szóbeli meghallgatás) 2020. november 13-án került sor (9). |
| --- | --- |

20.

VI.   A SIGMA PÁRTATLANSÁG HIÁNYÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLÍTÁSAI

VI.1.   A Sigma észrevételei

| 21. | Mind az első szóbeli meghallgatáson, mind a második szóbeli meghallgatáson, valamint a kifogásközlésre adott válaszban (10) és a kiegészítő kifogásközlésre adott válaszban (11) a Sigma (és a Merck) azzal érvelt, hogy az M.8181. sz. ügyben a vizsgálat felépítése elfogultságnak volt kitéve, és ezért megsértette a pártatlanság és a megfelelő ügyintézés elvét. A Sigma szerint az elfogultság kérdése az ügy sajátos körülményei miatt merül fel, amelyek többek között azokat az állításokat foglalják magukban, hogy a Sigma félrevezető információkat szolgáltatott az ügycsoportnak az összefonódás-ellenőrzési felülvizsgálat során, valamint amiatt, hogy ezeket az állításokat ugyanaz az ügycsoport vizsgálja, amely az állítólagosan megtévesztő magatartás „áldozata” (12). A kiegészítő kifogásközlésre adott válaszában a Sigma a Bíróságnak (a továbbiakban: Bíróság) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) a pártatlanságra vonatkozó ítélkezési gyakorlatára hivatkozva (13) azzal érvelt, hogy a jelen eljárásban a vizsgálatot úgy építették fel, hogy az „erős benyomást keltsen arra, hogy a vizsgálat nem volt objektíven pártatlan.” A Sigma továbbá azzal érvelt, hogy a vizsgálat egyes szempontjai azt sugallják, hogy az ügycsoport „nem lehetett teljes mértékben szubjektíven pártatlan”. A Sigma érveinek alátámasztására több olyan ténybeli érvet is előterjesztett, amelyek az érvelése szerint alátámasztották azon véleményét, hogy az ügy Bizottság általi kezelése nem volt pártatlan, többek között a következőket:






  a) | Az a tény, hogy a kifogásközlés utalást tartalmazott a Sigma belső tanácsadójának az ügykezelő „önfejűségéről” szóló belső e-mailjére (14), anélkül hogy ez egyértelműen az ügy lényegéhez kapcsolódna (15)., (16) |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Az a tény, hogy a kifogásközlés utalást tartalmazott a Sigma belső tanácsadójának az ügykezelő „önfejűségéről” szóló belső e-mailjére (14), anélkül hogy ez egyértelműen az ügy lényegéhez kapcsolódna (15)., (16)

| b) | A Bizottság 2017. július 6-i sajtóközleménye, amely kifogásközlés elfogadását jelentette be (17), és amely azt a kijelentést tartalmazta, hogy „[az iCap] szorosan kapcsolódott az elidegenített üzletághoz, és meg volt benne a potenciál arra, hogy jelentősen növelje annak értékesítéseit. Azzal, hogy ezt a projektet nem foglalták bele a korrekciós csomagba, az elidegenített üzletág életképessége sérült.” A Sigma szerint a sajtóközlemény megfogalmazása nem volt megfelelő, mivel „határozott következtetéseket vont le az iCapnek az elidegeníteni kívánt üzletágban betöltött szerepéről, és nem biztosította a Sigma (és akkoriban a Merck) számára az ártatlanság vélelmét.” (18) |
| --- | --- |

b)

A Bizottság 2017. július 6-i sajtóközleménye, amely kifogásközlés elfogadását jelentette be (17), és amely azt a kijelentést tartalmazta, hogy „[az iCap] szorosan kapcsolódott az elidegenített üzletághoz, és meg volt benne a potenciál arra, hogy jelentősen növelje annak értékesítéseit. Azzal, hogy ezt a projektet nem foglalták bele a korrekciós csomagba, az elidegenített üzletág életképessége sérült.” A Sigma szerint a sajtóközlemény megfogalmazása nem volt megfelelő, mivel „határozott következtetéseket vont le az iCapnek az elidegeníteni kívánt üzletágban betöltött szerepéről, és nem biztosította a Sigma (és akkoriban a Merck) számára az ártatlanság vélelmét.” (18)

| c) | A kifogásközlésben az ügycsoport „indokolatlan lelkesedést mutatott arra, hogy az első látásra levont következtetéseit alátámasztó bizonyítékokra támaszkodjon”, többek között azáltal, hogy indokolatlanul támaszkodott a Honeywell beadványaira (19). Hasonlóképpen, a kiegészítő kifogásközlésben (a Sigma szerint) az ügycsoport „a K+F állítólagos jelentőségével összefüggésben tévesen minősítette a dokumentumokat és a piaci teszt eredményeit.” (20) |
| --- | --- |

c)

A kifogásközlésben az ügycsoport „indokolatlan lelkesedést mutatott arra, hogy az első látásra levont következtetéseit alátámasztó bizonyítékokra támaszkodjon”, többek között azáltal, hogy indokolatlanul támaszkodott a Honeywell beadványaira (19). Hasonlóképpen, a kiegészítő kifogásközlésben (a Sigma szerint) az ügycsoport „a K+F állítólagos jelentőségével összefüggésben tévesen minősítette a dokumentumokat és a piaci teszt eredményeit.” (20)

| d) | Az ügycsoport, bár (a Sigma szerint) először elismerte, hogy a Merck és a Honeywell közötti adásvételi megállapodás kötelezettségvállalásainak és a kizárt eszközöket felsoroló jegyzékének egyértelmű szövege (21) nem hagyott sok teret vizsgálat lefolytatására, mégis arról tájékoztatta a Honeywellt, hogy „meglátja, mit lehet tenni.” (22) |
| --- | --- |

d)

Az ügycsoport, bár (a Sigma szerint) először elismerte, hogy a Merck és a Honeywell közötti adásvételi megállapodás kötelezettségvállalásainak és a kizárt eszközöket felsoroló jegyzékének egyértelmű szövege (21) nem hagyott sok teret vizsgálat lefolytatására, mégis arról tájékoztatta a Honeywellt, hogy „meglátja, mit lehet tenni.” (22)

| e) | A kiegészítő kifogásközlés „kettős elvárást” fogalmaz meg „arra vonatkozóan, hogy az összefonódás-felülvizsgálati eljárás különböző szereplőinek milyen szintű gondosságot kell tanúsítaniuk.” (23) A Sigma azzal érvel, hogy míg egyrészről a kiegészítő kifogásközlés a Sigma kvázi büntetőjogi felelősségét kívánja megállapítani az iCap felfedésének elmulasztásáért, másrészről a kiegészítő kifogásközlés nem várja el az ügycsoport (vagy az ellenőrző megbízott) részéről a kizárt eszközök jegyzékében az iCapre való hivatkozás észrevételét. |
| --- | --- |

e)

A kiegészítő kifogásközlés „kettős elvárást” fogalmaz meg „arra vonatkozóan, hogy az összefonódás-felülvizsgálati eljárás különböző szereplőinek milyen szintű gondosságot kell tanúsítaniuk.” (23) A Sigma azzal érvel, hogy míg egyrészről a kiegészítő kifogásközlés a Sigma kvázi büntetőjogi felelősségét kívánja megállapítani az iCap felfedésének elmulasztásáért, másrészről a kiegészítő kifogásközlés nem várja el az ügycsoport (vagy az ellenőrző megbízott) részéről a kizárt eszközök jegyzékében az iCapre való hivatkozás észrevételét.

| 22. | Végül a Sigma azzal érvelt, hogy a jelenlegi eljárások eltérnek a GE/LM Wind-ügyben (24) folytatott eljárásoktól, ahol a meghallgatási tisztviselő zárójelentésében (25) elutasította a General Electric azon érveit, amelyek szerint egy hasonló vizsgálat (azaz amelyben az ügycsoport volt felelős az engedélyezési eljárásért és a félrevezető információk vizsgálatáért is) elfogultság látszatát keltette (26). A GE/LM Wind-ügy zárójelentésében a meghallgatási tisztviselő arra a következtetésre jutott, hogy a General Electric objektív elfogultságra vonatkozó állításai nem meggyőzőek, különösen azért, mert azok figyelmen kívül hagyták „egyrészt i. azt a tényt, hogy az ilyen eljárásokban nem az ügycsoport, hanem a Bizottság mint a biztosi testület révén eljáró intézmény hozza meg a jogerős határozatot az ügycsoporton kívül számos más szereplő részvételével zajló eljárás végén, másrészt pedig ii. a kapcsolódó belső fékeket és ellensúlyokat az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének alkalmazására irányuló eljárásokban.” (27) A Sigma szerint a jelenlegi eljárás eltér a GE/LM Wind-ügyben alkalmazottól, mivel a) a bizonyítékok azt mutatják, hogy a vizsgálat felépítése elfogultság látszatát keltette; b) a Sigma (a General Electrickel ellentétben) az első szóbeli meghallgatás során aggodalmát fejezte ki az elfogultság miatt; és c) az, hogy „számos szereplő”-t vontak be az eljárásba nem enyhíti az elfogultság látszatát, mivel az M.8181. sz. ügyben a vizsgálatot „kezdettől fogva” az ügycsoport vezette. A Sigma véleménye szerint a Bizottság hierarchiájának a végleges határozat jóváhagyásába való bevonása orvosolhatja az elfogultság nyilvánvaló eseteit, de nem elegendő biztosíték arra az esetre, ha az ügy általános felépítését objektív elfogultság befolyásolja. A Sigma szerint az eljárásban részt vevő „számos szereplő” egyike sem végezte el a tények és dokumentumok részletes felülvizsgálatát annak érdekében, hogy független, tájékozott véleményt alkossanak, és az ügycsoport által rendelkezésükre bocsátott információkra kellett támaszkodniuk. |
| --- | --- |

22.

VI.2.   A Sigma észrevételeinek figyelembevétele

VI.2.1.   Általános elvek

| 23. | Először is emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság következetesen azon az állásponton volt, hogy a Bizottság nem minősül az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 47. cikke értelmében vett bíróságnak vagy törvényszéknek (28). A Bíróság azt is megerősítette, hogy az európai uniós felülvizsgálati rendszer összeegyeztethető az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkével és a Charta 47. cikkével (29). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Ezt szem előtt tartva úgy látszik, hogy az EJEB Sigma által hivatkozott (korábban a 14. lábjegyzetben említett) ítélkezési gyakorlata ebben az összefüggésben nem közvetlenül releváns, mivel az a bíróságok pártatlanságának követelményére utal. A Sigma Ziegler-ügyre való hivatkozása szintén nem támasztja alá álláspontját: abban az ügyben a Bíróság tulajdonképpen azt állapította meg, hogy mivel a Bizottság határozataira kiterjed az uniós bíróság által gyakorolt felülvizsgálat, továbbá az uniós jog rendelkezik a Bizottság által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatának rendszeréről, a Bizottság semmiképpen nem tekinthető úgy, mint amely egyszerre lehet a jogsértés „sértettje” és az azt szankcionáló „bíróság” (30). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ez természetesen nem jelenti azt, hogy a Bizottság (mint közigazgatási szerv) mentesülne a pártatlan eljárás követelménye alól. Éppen ellenkezőleg, a megfelelő ügyintézéshez való, a Charta 41. cikkében biztosított jog értelmében mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei részrehajlás nélkül intézzék. E tekintetben annak vizsgálata válik relevánssá, hogy a Bizottság a jelen ügyben pártatlanul járt-e el. Amint az a Bíróság ítélkezési gyakorlatából kitűnik, a pártatlanság követelménye szubjektív és objektív elemeket egyaránt magában foglal (31). |
| --- | --- |

25.

VI.2.2.   A szubjektív pártatlansággal kapcsolatos megfontolások

| 26. | A Sigma szubjektív pártatlanságra vonatkozó érvei nem különösen meggyőzőek, és az alábbiakban ismertetett okok miatt az ügycsoport részéről tanúsított tényleges elfogultságra vonatkozó érvek kevésbé relevánsakká válnak, ha a Bizottság döntéshozatali eljárását teljes mértékben figyelembe vesszük. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Ami a sajtóközleményt illeti, még ha a megfogalmazás egy része kifogásolható is (a tekintetben, hogy azt a benyomást kelthette, hogy a Bizottság előre megítélte bizonyos tények értékelését), a Sigma panasza végső soron nem meggyőző, mivel a sajtóközlemény egyértelművé tette, hogy a kifogásközlés következtetései előzetesek voltak (32). A Bizottság által a sajtóközlemény megjelenésének időpontjában képviselt álláspont előzetes jellegét és az „ártatlanság vélelmének” fennállását ugyanis tökéletesen mutatja az a tény, hogy a Merck, bár címzettje a kifogásközlésnek, nem címzettje a határozattervezetnek. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ami a Sigma azon érvét illeti, amely szerint a Bizottság indokolatlan lelkesedéssel kívánta felhasználni az első látásra levont következtetéseit alátámasztó bizonyítékokat, úgy tűnik, hogy a Sigma az ügycsoport „lelkesedésének” és elfogultságának bizonyítékaként csupán azt támadja, hogy a kifogásközlés és a kiegészítő kifogásközlés (véleménye szerint) helytelen bizonyítékokat használt fel. A kifogásközlés lényege azonban az, hogy lehetőséget biztosítson a Feleknek arra, hogy észrevételeket tegyenek a Bizottság ügyével kapcsolatban, ideértve annak bizonyítékfelhasználását is. Az az állítás, miszerint a Bizottság helytelenül használta fel a bizonyítékokat, önmagában nem minősülhet az elfogultság bizonyítékának. Még ha feltételezzük is, hogy a Sigma helyesen állítja, hogy a Bizottság bizonyos bizonyítékokat tévesen értelmezett, ez önmagában nem bizonyítja a részrehajlást, hanem – legrosszabb esetben – a dokumentum nem megfelelő értelmezéséről árulkodhat (33). |
| --- | --- |

28.

| 29. | A Sigma fenti 21(e). pontban ismertetett „kettős elvárással” kapcsolatos érve szintén nem meggyőző, mivel az M.8181. sz. ügyben szóban forgó kérdés az, hogy a Sigma szándékosan vagy gondatlanságból nyújtott-e téves és/vagy félrevezető információkat a Bizottságnak. Az, hogy az ügycsoport megállapíthatta volna-e az „iCap” jelenlétét a kizárt eszközök jegyzékében nem releváns a jogsértés megállapítása szempontjából, és a Sigma nem fejti ki, hogy miért vezetne ez elfogultsághoz a vizsgálat során. Ezenkívül a Sigma nem fejti ki, hogy a jelen ügyben a Bizottság által a feladatai ellátása során tanúsított gondossági szintet miért kellene a Sigma helyzetéhez igazítani a jelen ügy alapjául szolgáló körülmények között, amikor a Sigma és a Bizottság közötti információs aszimmetria különösen hangsúlyos volt (34). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Mindenesetre, még ha el is fogadnánk, hogy a Sigma szubjektív elfogultságot igazolt az ügycsoport egy vagy több tagja részéről, ez nem elegendő annak bizonyításához, hogy a Bizottság intézményként szubjektíven elfogult volt, amint azt a Sigma sugallni látszik (35). |
| --- | --- |

30.

VI.2.3.   Az objektív pártatlansággal kapcsolatos megfontolások

| 31. | A Bíróság ismételten megállapította, hogy azon tény, hogy a Bizottság mint közigazgatási szerv egyszerre lát el vizsgálati feladatokat és szankció kiszabására irányuló feladatokat, nem jelenti a pártatlanság követelményének megsértését, mivel határozatai az uniós bíróságok felülvizsgálatának tárgyát képezhetik (36). A jelen ügy lényege az, hogy a jelen eljárás tényállása valamelyest különbözik-e más versenyjogi ügyektől, amelyekben a Bizottság egyaránt vizsgálóként és döntéshozóként is jár el, vagy teljesül-e a „megfelelő biztosítékokat kell nyújtania az összes jogszerű kétely kizárására” követelmény (37). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy bár az ügycsoport kétségtelenül fontos szerepet tölt be a vizsgálati eljárásban, nem dönt az ügy kimeneteléről: ezt a feladatot a biztosi testület látja el (38). Ezenkívül az ilyen fajta elfogultságra vonatkozó állítás figyelmen kívül hagyja a fékek és ellensúlyok a Bizottság belső döntéshozatali eljárásaiba beépített rendszerét. Bármely határozat elfogadása számos szereplő bevonását teszi szükségessé (39). A Sigma érvelése, amely szerint a számos szereplő részvétele a döntéshozatali eljárásban nem volt „megfelelő biztosíték”, mert „egyikük sem végezte el a tények és dokumentumok részletes felülvizsgálatát annak érdekében, hogy független, tájékozott véleményt alkossanak az ügyben”, ebben az esetben nem hiteles. E szereplők bevonása fontos szerepet játszott a Bizottság ügye körének szűkítésében, mivel a kiegészítő kifogásközlés (a kifogásközléssel ellentétben) nem emelt kifogást a Merck ellen, és lehetőséget biztosított a Sigma számára, hogy a második szóbeli meghallgatás során előterjessze érveit. A Sigma maga is elismerte a szóbeli meghallgatás hatékonyságát a második szóbeli meghallgatáson tett észrevételek során (40), ami azt jelzi, hogy a Sigma véleménye szerint a szóbeli meghallgatás hatékony fórumot biztosít a Feleknek ahhoz, hogy ügyüket az ügycsoportnál szélesebb közönséggel ismertessék, ami az ügy körének szűkítéséhez vagy akár teljes körű ejtéséhez vezethet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A Spanyolország kontra Tanács ügyben hozott ítélet és az August Wolff-ügyben hozott ítélet (amelyre a Sigma a második szóbeli meghallgatáson és/vagy a kiegészítő kifogásközlésre adott válaszban hivatkozott) sem támasztja alá a Sigma érveit. A Spanyolország kontra Tanács ügyben Spanyolország megtámadta a Tanács azon határozatát, amellyel az utóbbi a Bizottság vizsgálatát és ajánlását követően a hiányadatok megtévesztő bemutatása miatt bírságot szabott ki Spanyolországra. Spanyolország azzal érvelt, hogy a Bizottság megsértette az objektív pártatlanság követelményét azáltal, hogy a szóban forgó vizsgálat lefolytatását nagyrészt ugyanarra a csoportra bízta, amely részt vett a Spanyolország által a vonatkozó eljárás megkezdése előtt szolgáltatott bizonyos adatok (köztük a hiányadatok) minőségének ellenőrzésére irányuló előzetes rutinlátogatásokban és értékelésekben. Spanyolország objektív pártatlanság megsértésére vonatkozó érveinek elutasításakor a Bíróság először is megállapította, hogy a Bizottság bírság kiszabására vonatkozó ajánlásához vezető vizsgálat, valamint a látogatások és a hiány- és más adatok minőségének vizsgálata és értékelése külön jogi keretbe tartozik, és eltérő célokat követ (41). Következésképpen az előzetes látogatások és az adatok minőségének értékelése önmagában nem vetíti előre azt az álláspontot, amelyet a Bizottság az ugyanezen adatokra vonatkozó valótlan adatszolgáltatások fennállása kapcsán elfoglalhat (42). Másodszor a Bíróság megállapította, hogy a vonatkozó rendeletek nem biztosítanak a Bizottság adott szervezeti egysége részére (43) hatáskört vizsgálati eljárás megindításáról való határozathozatalra, nem határoznak meg kötelezettséget a vizsgálat lefolytatására, és nem adnak lehetőséget arra, hogy a Tanács részére az említett vizsgálat lezárultával szükségesnek tartott ajánlásokat tegyen. Ezzel a hatáskörrel a Bizottságot mint testületként eljáró intézményt ruházták fel. Következésképpen a Bíróság megállapította, hogy úgy kell tekinteni, hogy a Bizottság alkalmazottainak az említett vizsgálati eljárásban biztosított szerep nem tűnik „döntő jelentőségűnek” sem ezen eljárás lefolyása, sem annak eredménye szempontjából (44). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Az August Wolff-ügyben a Bíróság a Spanyolország kontra Tanács ügyben hozott ítéletben alkalmazotthoz hasonló megfontolásokat alkalmazva arra a következtetésre jutott, hogy az objektív pártatlanság követelménye nem teljesült a megtámadott eljárásban. Az August Wolff-ügyben az illetékes német hatóság (a továbbiakban: BfArM) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága (a továbbiakban: bizottság) elé utalta egy bizonyos gyógyszer forgalombahozatali engedélyének elutasítását. Az objektív pártatlanság megsértésének kérdése azért merült fel, mert a bizottság kinevezett egy német főelőadót véleményének előkészítésére, noha ez az előadó egyben a BfArM alkalmazásában is állt. A bizottság elé terjesztés időpontjában a BfArM peres eljárást folytatott a fellebbezőkkel a szóban forgó gyógyszer forgalombahozatali engedélye meghosszabbításának megtagadásával kapcsolatban. A Bíróság a következő tényezőket tekintette relevánsnak az objektív pártatlanságra vonatkozó elemzése szempontjából: a BfArM előtti eljárás és a bizottság előtti eljárás tárgya lényegében azonos volt (45) és azok továbbá azonos jellegűek voltak; a bizottsági előadói feladat gyakorlása a bizottság által kialakítandó vélemény előkészítésére vonatkozó fontos szerep vállalásával jár és az előadó a véleményalkotási eljárás keretében saját hatáskörrel rendelkezik; és hogy csak kivételes körülmények között lenne indokolt, hogy az Európai Bizottság ne kövesse a bizottsági véleményt (46). A Bíróság szerint a kívülálló megfigyelők joggal vélhetnék úgy, hogy a BfArM akkor, amikor az ügyet a CHMP elé utalta, továbbra is azon érdekeket követte, amelyek nemzeti szinten az ő érdekei voltak, és a BfArM alkalmazásában álló és a CHMP előtti eljárásban eljáró személyek magatartása részrehajló lehet (47). |
| --- | --- |

34.

| 35. | A Bíróság által a fent említett ügyekben végzett elemzés alapján nem állapítható meg, hogy a jelen eljárásban megsértették volna az objektív pártatlanságot. Mind a Spanyolország kontra Tanács ügyben, mind az August Wolff-ügyben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy az összeférhetetlenségre vonatkozó állítás alapjául szolgáló két eljárás közös célja az értékelés során kulcsfontosságú szempont. Az August Wolff-ügyben a német és az európai eljárás egyaránt a szóban forgó gyógyszer forgalombahozatali engedélyének megadására irányult. Következésképpen a német előadó elkerülhetetlenül összeférhetetlenséggel szembesült az európai folyamat során, mivel nem lehetett pártatlannak tekinteni, ha a munkáltatója nemcsak, hogy már elutasította a szóban forgó forgalombahozatali engedélyt, hanem peres eljárásban állt a fellebbezőkkel e kérdésben. Másrészt a Spanyolország kontra Tanács ügyben a Bíróság megállapította, hogy az egyes hiányadatokkal kapcsolatban tett valótlan adatszolgáltatásokkal kapcsolatos bizottsági vizsgálat és az ugyanazon adatok minőségének előzetes rutinértékelése eltérő célokat szolgált, és ezért megállapította, hogy az előzetes értékelési munka nem befolyásolja azt az álláspontot, amelyet a Bizottság a valótlan adatszolgáltatásra vonatkozó későbbi vizsgálattal kapcsolatban kialakíthat. |
| --- | --- |

35.

| 36. | A fenti megfontolásokat a jelen eljárásra alkalmazva úgy tűnik, hogy az M.7435. sz. ügyben és az M.8181. sz. ügyben folytatott vizsgálat tárgya és jellege eltérő. Az M.7435. sz. ügyben folytatott vizsgálat célja valójában az volt, hogy az összefonódás engedélyezéséről az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1)–(3) bekezdése alapján határozat szülessen. Másrészt az M.8181. sz. ügyben folytatott vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a Merck és/vagy a Sigma (gondatlanságból vagy szándékosan) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján az összefonódás-felülvizsgálat keretében helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott-e a Bizottságnak. Nem világos, hogy az M.7435. sz. ügyben az ügycsoport által végzett felülvizsgálat hogyan akadályozná meg az M.8181. sz. ügyben a pártatlan eljárást. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ezenkívül a Bíróság az August Wolff-ítéletben rámutatott arra, hogy az előadó különös jelentőséggel bír az adott ügy döntéshozatali folyamatában, és megállapította, hogy az előadók „a vélemény előkészítésére vonatkozó fontos szerep”-et töltenek be és „saját hatáskörrel rendelkeznek”. Hasonlóképpen a Spanyolország kontra Tanács ügyben a Bíróság megvizsgálta, hogy a pártatlanság hiányával vádolt személyek szerepe „döntő jelentőségű” volt-e az eljárás lefolyása vagy annak eredménye szempontjából. A jelen eljárásban az ügycsoport, bár fontos szerepet tölt be a vizsgálattal kapcsolatban, nem felelős a döntéshozatali szerepért. A Sigma azon állításával ellentétben, amely szerint „az M.8181. sz. ügyben folytatott vizsgálatot kezdettől fogva az ügycsoport irányította,” (48), a tény az, hogy az ügycsoporton kívüli szereplők döntő jelentőségű szerepet játszottak az ügy átformálásában és a lehetséges jogsértés körének csökkentésében a kifogásközlésben leírtakhoz képest. Természetesen nem olyan helyzetről van szó, amelyben az ügycsoport álláspontját a Bizottság csak „kivételesen” nem követné, amint az az August Wolff-ügyben történt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | A fenti megfontolásokra tekintettel a Sigma pártatlanság hiányára vonatkozó érvei nem meggyőzőek. |
| --- | --- |

38.

VII.   ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

| 39. | A határozattervezetet a 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján csak olyan kifogásokat érint, amelyekre vonatkozóan a Sigmának lehetősége nyílt álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Összességében megállapítható, hogy ebben az eljárásban a Felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni. |
| --- | --- |

40.

Dorothe DALHEIMER

Hearing Officer

Wouter WILS

Hearing Officer

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. és 17. cikke alapján.

1

(2)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

2

(3)  Ez a jelentés a Sigmát és a Mercket együttesen „Felekként” említi.

3

(4)  A Bizottság 802/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 133., 2004.4.30., 1. o.).

4

(5)  C(2016) 6772 (final) (Merck), C(2016) 6771 final (Sigma).

5

(6)  C(2016) 8202 (final) (Merck), C(2016) 8210 (final) (Sigma).

6

(7)  A Merck eredetileg azt kérte a meghallgatási tisztviselőtől, hogy vizsgálja meg a Merck 9 635 dokumentumra vonatkozó ügyvédi titoktartási kötelezettséggel kapcsolatos kérelmeit, de ezt a dokumentumszámot később 7 980 dokumentumra csökkentették, miután a meghallgatási tisztviselő megtette első észrevételeit az ügyvédi titoktartási kötelezettség uniós jog szerinti hatályával kapcsolatban.

7

(8)  A jegyzőkönyv értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy eljárást indít a Merck egyes dokumentumokra vonatkozó, ügyvédi titoktartási kötelezettségre irányuló kérelmeinek elutasítása érdekében, amennyiben a Merck fenntartja kérelmeit olyan dokumentumokkal kapcsolatban, amelyekre a Bizottság véleménye szerint nem terjedne ki az ügyvédi titoktartási kötelezettség. A 2011/695/EU határozat nem ruházza fel a meghallgatási tisztviselőt az ügyvédi titoktartási kötelezettségre vonatkozó kérelmekkel kapcsolatos döntéshozatali hatáskörrel, hanem csupán arra, hogy indokolással ellátott ajánlást fogalmazzon meg a Bizottság illetékes tagja részére, anélkül, hogy felfedné a dokumentum esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalmát. Tekintettel a Versenypolitikai Főigazgatóság és a Merck közötti megállapodásra, a meghallgatási tisztviselő részéről ilyen ajánlás megfogalmazására nem volt szükség.

8

(9)  A jelenlegi koronavírus-világjárvány miatt a második szóbeli meghallgatásra távolról, biztonságos titkosított videokonferencia, valamint jelszóval védett (interneten közvetített) virtuális hallgatóterem segítségével került sor olyan személyek számára, akiknek a második szóbeli meghallgatáson nem kellett felszólalniuk.

9

(10)  A kifogásközlésre adott válasz, 147., 148. és 322. bekezdés.

10

(11)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 284–294. bekezdés.

11

(12)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 286. bekezdés.

12

(13)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz 5.1. szakaszában és a második szóbeli meghallgatás alatt a Sigma a Ziegler kontra Bizottság, C-439/11 P, EU:C:2011:815 ítélet (a továbbiakban: Ziegler-ügy) 155. pontjára; a Spanyolország kontra az Európai Unió Tanácsa, C-521/15, EU:C:2017:982 ítélet (a továbbiakban: Spanyolország kontra Tanács), 91. pontjára; a 1993. február 26-i ítélet Padovani kontra Olaszország, 13396/87, 25. pontjára; a 2014. március 4-i ítélet, Grande Stevens és társai kontra Olaszország, 18640/10, 137. pontjára és a 2012. július 24-i ítélet, Toziczka kontra Lengyelország, 29995/08, 36. pontjára hivatkozik. A második szóbeli meghallgatáson a Sigma a közelmúltban az August Wolff és Remedia kontra Bizottság, C-680/16 P, EU:C:2019:257 ítéletre is hivatkozott (a továbbiakban: August Wolff-ügy). A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz 282. bekezdésében és a második szóbeli meghallgatáson a Sigma Anglia és Wales, illetve az Egyesült Királyság bíróságainak több ítéletére is hivatkozott, de nem fejtette ki, hogy ezek miért relevánsak az uniós jog értelmezése szempontjából.

13

(14)  A kifogásközlés, 351. lábjegyzet.

14

(15)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 290. bekezdés.

15

(16)  Amint azt a kiegészítő kifogásközlésre adott válasz is elismeri, ezt az utalást törölték a kiegészítő kifogásközlésből.

16

(17)  A Bizottság 2017. július 6-i sajtóközleménye: „Commission alleges Merck and Sigma-Aldrich, General Electric, and Canon breached EU merger procedural rules”, (A Bizottság állítása szerint a Merck és a Sigma-Aldrich, a General Electric és a Canon megsértette az uniós összefonódás-ellenőrzési eljárási szabályokat) IP/17/1924 (a továbbiakban: sajtóközlemény).

17

Commission alleges Merck and Sigma-Aldrich, General Electric, and Canon breached EU merger procedural rules

(18)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 292. bekezdés a) pont.

18

(19)  Például a kiegészítő kifogásközlésre adott válasz 292. bekezdésének e) pontjában a Sigma azt állítja, hogy „2016 tavaszán az ügycsoport kezdetben elfogadta a Honeywell azon elképzelését, hogy az iCap kulcsfontosságú projekt, amely a 2017. július 6-i kifogásközlés szakaszában beárnyékolta az ügyet, és jelenleg is beárnyékolja azt. [...].”

19

(20)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 292. bekezdés c) pont.

20

(21)  A kizárt eszközök jegyzéke számos olyan eszközt sorolt fel, amelyeket ki kívántak zárni a Honeywell részére értékesített üzletág köréből. Az iCap-re vonatkozó szabadalmat a kizárt eszközök jegyzéke tartalmazta.

21

(22)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 292. bekezdés d) pont.

22

(23)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 293. bekezdés.

23

(24)  M.8436 sz. ügy – General Electric Company / LM Wind Power Holding (14. cikk (1) bekezdés).

24

(25)  A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – General Electric Company/LM Wind Power Holding (14. cikk), 2020/C 24/05, (HL C 24., 2020.1.24., 7. o.) (a továbbiakban: GE/LM Wind-zárójelentés).

25

(26)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 295–302. bekezdés.

26

(27)  GE/LM Wind-zárójelentés, 17. pont.

27

(28)  Lásd: Musique Diffusion française és társai kontra Bizottság, C-100/80–103/80. sz. egyesített ügyek, EU:C:1983:158, 7. pont.

28

(29)  Lásd: Otis kontra Bizottság, C-199/11, EU:C:2012:684, 56–64. pont és Chalkor kontra Bizottság, C-386/10 P, EU:C:2011:815, 67. pont.

29

(30)  Lásd: Ziegler-ügy, 159. pont.

30

(31)  Lásd: Ziegler-ügy, 155. pont; Gorostiaga Atxalandabaso kontra Parlament, C-308/07 P, EU:C:2009:103, 46. pont; Kokott főtanácsnok véleménye a Spanyolország kontra Tanács ügyben, C-521/15, EU:C:2017:420, 97–115. pont.

31

(32)  A sajtóközlemény nevezetesen megállapította, hogy „A Bizottság tájékoztatta a Merck KGaA német vállalatot és a Sigma-Aldrichet

  előzetes következtetéséről

  , amely szerint a vállalatok a Sigma-Aldrich Merck általi felvásárlásával összefüggésben helytelen vagy megtévesztő információkat szolgáltattak. [...]A Bizottság

  előzetes következtetése

  az, hogy a Merck és a Sigma-Aldrich elmulasztott közölni a Bizottsággal fontos információkat egy olyan innovációs projektről, amely a Bizottság elemzésének középpontjában álló, bizonyos laboratóriumi vegyi anyagok szempontjából releváns.” (utólagos kiemelés).

32

A Bizottság tájékoztatta a Merck KGaA német vállalatot és a Sigma-Aldrichet

előzetes következtetéséről

, amely szerint a vállalatok a Sigma-Aldrich Merck általi felvásárlásával összefüggésben helytelen vagy megtévesztő információkat szolgáltattak. [...]A Bizottság

előzetes következtetése

az, hogy a Merck és a Sigma-Aldrich elmulasztott közölni a Bizottsággal fontos információkat egy olyan innovációs projektről, amely a Bizottság elemzésének középpontjában álló, bizonyos laboratóriumi vegyi anyagok szempontjából releváns.

(33)  Lásd értelemszerűen JCB Service kontra Bizottság ítélet, T-67/01, EU:T:2004:3, 55. pont.

33

(34)  A Sigma azon érve, miszerint a Bizottságnak észre kellett volna vennie, hogy az „iCap” szerepel a kizárt eszközök jegyzékében, semmi esetre sem függ össze azokkal a tényekkel, amelyek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében jogsértéshez vezethetnek. Még ha a Bizottság észre is vette volna, hogy az iCap említésre került a kizárt eszközök jegyzékében, ez nem lett volna hatással arra, hogy a Sigma gondatlanságból vagy szándékosan szolgáltatott-e helytelen és/vagy félrevezető információkat az összefonódás-felülvizsgálat során.

34

(35)  Lásd értelemszerűen ABB Asea Brown Boveri kontra Bizottság, T-31/99, EU:T:2002:77, 104. pont.

35

(36)  Lásd Bolloré kontra Bizottság, T-372/10, EU:T:2012:325, 66. pont és Enso Española kontra Bizottság, T-348/94, EU:T:1998:102, 56–64. pont.

36

(37)  Lásd Ziegler-ügy, 155. pont.

37

(38)  Lásd értelemszerűen Chronopost SA kontra Bizottság, C-341/06, EU:C:2007:20, 54. pont.

38

(39)  Az érintett (az üggyel foglalkozó ügycsoporttól eltérő) szereplők közé tartozik a versenypolitikáért felelős biztos, akinek munkáját kabinetjük tagjai segítik; a Versenypolitikai Főigazgatóság felső vezetése, beleértve a Versenypolitikai Főigazgatóság főigazgatóját; a Versenypolitikai Főigazgatóság érintett horizontális koordinációs egysége; a vezető közgazdászok munkacsoportja (adott esetben); a Jogi Szolgálat; a „kapcsolódó szolgálatok” a Bizottságnál, a meghallgatási tisztviselő és az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság. Ezenkívül a rendszer a Bizottságon belüli „szakértői értékelés” lehetőségét is előirányozza, amelyre a jelen eljárásban sor került.

39

kabinetjük

kapcsolódó szolgálatok

szakértői értékelés

(40)  Nevezetesen a szóbeli meghallgatáson a Sigma egyik jogi képviselője kijelentette, hogy „a szóbeli meghallgatások

  igenis

  működnek” (utólagos kiemelés), és hogy a jelenlegi eljárás „tökéletesen szemlélteti e meghallgatások értékét”.

40

a szóbeli meghallgatások

igenis

működnek

tökéletesen szemlélteti e meghallgatások értékét

(41)  Konkrétabban, az előzetes látogatások az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelet (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.) 8. cikkének (1) bekezdésén alapultak, és céljuk az volt, hogy lehetővé tegyék a Bizottság illetékes szervezeti egysége (az Eurostat) számára a tagállamok által évente kétszer jelentett adósság- és hiányadatok minőségének értékelését. Ezzel ellentétben a vizsgálati eljárás ugyanazon rendelet 8. cikkének (3) bekezdésén alapult, és célja annak a Bizottság számára történő lehetővé tétele volt, hogy minden szükséges vizsgálatot elvégezzen az említett adatokkal kapcsolatos, szándékos vagy súlyosan gondatlan valótlan adatszolgáltatások fennállásának megállapítása érdekében, amennyiben úgy véli, hogy komoly jelek utalnak olyan tények fennállására, amelyek ilyen adatszolgáltatásnak minősülhetnek. Spanyolország kontra Tanács, 96–98. pont.

41

(42)  Lásd Spanyolország kontra Tanács, 100–101. pont.

42

(43)  Abban az ügyben az Eurostat részére.

43

(44)  Lásd Spanyolország kontra Tanács, 102–104. pont.

44

(45)  Nevezetesen a gyógyszerek minősége, biztonsága, valamint hatékonysága tárgyában való állásfoglalás forgalombahozatali engedély megadására vonatkozó határozat meghozatala céljából.

45

(46)  Lásd August Wolff, 31–35. pont.

46

(47)  Lásd August Wolff, 38–39. pont.

47

(48)  A kiegészítő kifogásközlésre adott válasz, 300. bekezdés.

48

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATÁNAK ÖSSZEFOGLALÓJA

(2021. május 3.)

pénzbírságok kiszabása a 139/2004/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében

(M.8181. sz. ügy – MERCK/SIGMA-ALDRICH (14. CIKK (1) BEKEZDÉS))

(Az értesítés a C(2021) 2400. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2022/C 134/05)

A Bizottság 2021. május 3-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) (1)
  és különösen annak 14. cikke (1) bekezdése értelmében határozatot hozott. A határozat teljes szövegének betekinthető változata az ügy hiteles nyelvén a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen található meg: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   TENYALLAS

A.   Az érintett vállalkozások

| (1) | A Sigma-Aldrich Corporation (a továbbiakban: Sigma-Aldrich, Amerikai Egyesült Államok) élettudományi eszközök és szolgáltatások, valamint vegyi anyagok, analitikai reagensek és laboratóriumi eszközök fejlesztése, gyártása és szállítása terén tevékenykedik. Az ügylet 2015. november 18-i lezárását követően a Sigma-Aldrich a Merck leányvállalata lett. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A Merck KGaA (a továbbiakban: Merck, Németország) egy globális gyógyszeripari és vegyipari vállalat. Más termékek és szolgáltatások mellett a Merck a Sigma-Aldrich felvásárlásának időpontjában laboratóriumi vegyi anyagokat, többek között oldószereket és szervetlen anyagokat fejlesztett és forgalmazott. |
| --- | --- |

(2)

B.   A Bizottság által végzett összefonódás-ellenőrzési felülvizsgálat

| (3) | 2014. szeptember 22-én a Merck és a Sigma-Aldrich (a továbbiakban együttesen: a Felek) az ügyletre vonatkozóan részvényvásárlási megállapodást írt alá, amelynek értelmében a Merck az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében értékpapírok vásárlása útján irányítást szerez a Sigma-Aldrich egésze felett (a továbbiakban: az ügylet). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | 2015. április 21-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke értelmében egy CO-formanyomtatvány benyújtásával hivatalosan bejelentették az ügyletet a Bizottságnak (2). Ugyanezen a napon a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján megindította a piaci vizsgálat I. szakaszát. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | 2015. május 13-án a Bizottság tájékoztatta a Feleket, hogy a piaci vizsgálat I. szakaszát követően és a Felek által benyújtott információk alapján az ügylet valószínűleg komoly kétségeket ébreszt a belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a laboratóriumi vegyi anyagok tekintetében, és különösen az EGT-n belül az oldószerek és szervetlen anyagok tekintetében (3). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | 2015. május 22-én az EGT-ben az oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kapcsolatos komoly kétségek eloszlatása érdekében a Merck és a Sigma-Aldrich hivatalosan benyújtotta kezdeti kötelezettségvállalásait, valamint az első RM-formanyomtatványt. A kezdeti kötelezettségvállalások a Sigma-Aldrich EGT-n belüli oldószer- és szervetlenanyag-üzletága többségének elidegenítéséből álltak (az elidegeníteni kívánt üzletág). Ugyanezen a napon a Bizottság megindította a kezdeti kötelezettségvállalások piaci tesztjét. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | 2015. május 29-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján tájékoztatási kérelmet („RFI”) küldött a Feleknek („RFI I-3”), amely az első RM-formanyomtatvány tartalmára vonatkozó kérdéseket tartalmazott. 2015. június 2-án a Felek az RFI I-3 legtöbb kérdésére válaszoltak. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | 2015. június 2-án a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján újabb tájékoztatási kérelmet („RFI”) küldött a Feleknek („RFI I-4”), amelyben konkrét kérdéseket tett fel a Sigma-Aldrich EGT-n belüli oldószer- és szervetlenanyag-üzletágával kapcsolatos kutatási és fejlesztési megállapodásokkal és személyzettel kapcsolatban. 2015. június 8-án a Felek válaszoltak az RFI I-4-re. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | A piaci teszt során kapott visszajelzésekre és a Bizottság észrevételeire tekintettel a Felek pontosították és módosították az eredeti kötelezettségvállalásokat. 2015. június 11-én benyújtották a végleges kötelezettségvállalásokat a Bizottsághoz. 2015. június 12-én a Felek benyújtották az RM-formanyomtatvány végleges változatát. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | 2015. június 15-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 6. cikkének (2) bekezdése alapján határozatot fogadott el, amelyben a végleges kötelezettségvállalásokban meghatározott feltételekre és kötelezettségekre figyelemmel az ügyletet a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította (a továbbiakban: engedélyező határozat). |
| --- | --- |

(10)

C.   Az engedélyező határozat utáni események

| (11) | A Merck és a Sigma-Aldrich közötti megállapodás lezárásának feltétele az elidegeníteni kívánt üzletág értékesítésére vonatkozó, a Bizottság által jóváhagyott megfelelő vevővel kötött megállapodás aláírása volt. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | 2015. október 19-én és 20-án a Merck és a Sigma-Aldrich megállapodást kötött a Honeywell International Inc.-vel (a továbbiakban: Honeywell) az elidegeníteni kívánt üzletág értékesítéséről. 2015. november 10-én a Bizottság jóváhagyta a Honeywellt az elidegeníteni kívánt üzletág megfelelő vevőjeként, és 2015. november 18-án a Merck befejezte a Sigma-Aldrich felvásárlását. 2015. december 15-én a Honeywell befejezte az elidegeníteni kívánt üzletág felvásárlását. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | 2016 februárjában az elidegenítési folyamat keretében a Bizottság tudomására hozták, hogy a Sigma-Aldrich által a Metrohm AG-vel (a továbbiakban: Metrohm, Németország) együtt kidolgozott K+F-projektnek részét kellett volna képeznie az elidegeníteni kívánt üzletágnak. Ez a K+F-projekt az iCap volt. A kapott információk szerint az iCap rendkívül fontos volt az elidegeníteni kívánt üzletág életképessége szempontjából, és azt helytelenül zárták ki annak köréből. |
| --- | --- |

(13)

II.   KÖTELEZETTSÉGSZEGÉSI ELJÁRÁS

| (14) | 2016. július 29-én a Bizottság levelet küldött a Feleknek, amelyben tájékoztatta őket arról, hogy az engedélyező határozatnak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján történő esetleges visszavonása, valamint pénzbírságoknak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti esetleges kiszabása céljából vizsgálat van folyamatban (4). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | 2017. július 7-én a Bizottság kifogásközlést intézett a Merckhez és a Sigma-Aldrichhez, amelyben közölte előzetes álláspontját, miszerint mind a Merck, mind a Sigma-Aldrich megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy szándékosan (Sigma-Aldrich) vagy legalábbis gondatlanságból (Merck) helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | A Merck és a Sigma-Aldrich 2018. április 30-án válaszolt a kifogásközlésre. A kifogásközlésre adott válaszukban a Felek kérték, hogy érveiket szóbeli meghallgatáson fejthessék ki. Erre 2018. szeptember 11-én került sor. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | 2020. június 30-án a Bizottság a Sigma-Aldrichcsel szemben kiegészítő kifogásközlést fogadott el. A kiegészítő kifogásközlés teljes mértékben felváltotta a kifogásközlést, és nem tartotta fenn a kifogásközlés Merck-re vonatkozó állításait. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | 2020. szeptember 15-én a Sigma-Aldrich válaszolt a kiegészítő kifogásközlésre. A kiegészítő kifogásközlésre adott válaszában a Sigma-Aldrich kérte, hogy érveit szóbeli meghallgatáson fejthesse ki. Erre 2020. november 13-án került sor. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. április 30-i ülésén konzultáltak a tagállamokkal a határozattervezetről, és arról a bizottság pozitív véleményt adott ki. A meghallgatási tisztviselő 2021. április 30-án benyújtott jelentésében kedvező véleményt közölt az eljárásról. |
| --- | --- |

(19)

III.   ÖSSZEFOGLALÁS

| (20) | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében a Bizottság bírságokat szabhat ki azokra a vállalkozásokra, amelyek szándékosan vagy gondatlanságból megsértik az összefonódás-ellenőrzési rendeletben foglalt eljárási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése nevezetesen előírja, hogy a Bizottság határozattal a vállalkozásokra az érintett vállalkozások teljes forgalmának 1 %-áig terjedő pénzbírságot szabhat ki, „ha szándékosan vagy gondatlanságból: a) helytelen vagy félrevezető információt szolgáltatnak a [...] beadványban, [...]; b) a 11. cikk (2) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen, vagy félrevezető információt szolgáltatnak”. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Az eljárások során összegyűjtött bizonyítékok összessége alapján a határozat megállapítja, hogy a Sigma-Aldrich a Merck általi felvásárlásával összefüggésben megsértette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdését. Ennek eredményeként a határozat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján bírságot szab ki a Sigma-Aldrichre. |
| --- | --- |

(22)

IV.   A SIGMA-ALDRICH ÁLTAL ELKÖVETETT JOGSÉRTÉSEK

A.   iCap

| (23) | Az iCap egy intelligens palacksapka-technológia, amelyet a Sigma-Aldrich a Metrohmmal, egy laboratóriumi műszereket gyártó céggel együttműködésben fejlesztett ki. Az iCap lezárja a folyékony vegyi anyagok palackjait és a vegyi anyagot a műszerhez csatlakoztatja. Ennek eredményeként az iCap korlátozott szennyeződési kockázatot biztosít, és lehetővé teszi az eszköz és a palack közötti adatcserét. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | A Bizottság vizsgálata alapján a Sigma-Aldrich i. az iCapet oldószeres és szervetlen anyagos palackjaival tervezte használni, és ii. előrevetítette, hogy az iCap jelentősen növelné a vállalat értékesítéseit és piaci részesedését az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(24)

B.   A 14. cikk (1) bekezdése a) pontjának megsértése az RM-formanyomtatvány tekintetében

| (25) | A Sigma-Aldrich (a Merckkel együtt) a végleges kötelezettségvállalásait kísérő RM-formanyomtatványt nyújtott be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Az RM-formanyomtatvány 5.3. szakasza kifejezetten előírja a „tervezett innovációk, új termékek vagy szolgáltatások” felsorolását és leírását az elidegeníteni kívánt üzletággal kapcsolatban. Ebben a szakaszban az elidegeníteni kívánt üzletággal kapcsolatban tervezett valamennyi innovációt vagy új terméket nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | A Sigma-Aldrichnek az RM-formanyomtatvány 5.3. szakaszára adott válaszában nyilvánosságra kellett volna hoznia az iCapet. Az oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kombinálva használt iCap „tervezett új termék”-nek minősült. Az iCap továbbá innovációs projekt is volt. Ezenkívül az iCapet kifejezetten titrálási oldatokhoz, Karl Fischer titrálási oldatokhoz és HPLC-oldószerekhez fejlesztették ki, amelyek i. mind az elidegeníteni kívánt üzletág részét képezték, és ii. az iCappel kombinálható termékek EGT-n belüli értékesítésének túlnyomó többségét tették ki. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | A Sigma-Aldrich az RM-formanyomtatvány 5.3. szakaszára válaszul nem hozta nyilvánosságra az iCapet. Ehelyett a Sigma-Aldrich megjegyezte, hogy „a közeljövőben nincsenek tervben új termékek vagy innovációk” az elidegeníteni kívánt üzletággal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Sigma-Aldrich azáltal, hogy nem hozta nyilvánosságra az iCapet, és kijelentette, hogy a közeljövőben nincsenek tervben új termékek vagy innovációk, helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott az RM-formanyomtatvány 5.3. szakaszában, megsértve az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontját. |
| --- | --- |

(29)

C.   A 14. cikk (1) bekezdése b) pontjának megsértése az RFI I-3 tekintetében

| (30) | A Bizottság 2015. május 29-én tájékoztatási kérelmet („RFI”) küldött a Feleknek („RFI I-3”). Az RFI I-3 6. kérdése arra kérte a Feleket, hogy ismertessenek minden különbséget az elidegeníteni kívánt üzletág és a Sigma-Aldrich oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kapcsolatos EGT-beli üzletága között. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Az iCapet az RFI I-3 6. kérdésére válaszul nyilvánosságra kellett volna hozni. Az iCapet titrálási oldatokhoz, Karl Fischer titrálási oldatokhoz és HPLC-oldószerekhez fejlesztették ki, és így a Sigma-Aldrich oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kapcsolatos EGT-beli üzletágának részét képezte. Az iCapet azonban kizárták az elidegeníteni kívánt üzletágból. Így különbséget testesített meg az elidegeníteni kívánt üzletág és a Sigma-Aldrich oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kapcsolatos EGT-beli üzletága között. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | A Sigma-Aldrich az RFI I-3 formanyomtatvány 6. kérdésére válaszul nem hozta nyilvánosságra az iCapet. A Sigma-Aldrich ehelyett kifejezetten egyéb eszközöket azonosított az elidegeníteni kívánt üzletág köre alól kizárt eszközökként (pl. száraz, alacsony víztartalmú oldószereket). Ezt a választ végül az RM-formanyomtatvány 5.12. szakaszába illesztették be. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Sigma-Aldrich azáltal, hogy nem hozta nyilvánosságra az iCapet, és más eszközöket sorolt fel az elidegeníteni kívánt üzletág köre alól kizárt eszközökként, helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott az RFI I-3 formanyomtatvány 6. kérdésére válaszul, megsértve ezzel az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontját. |
| --- | --- |

(33)

D.   A 14. cikk (1) bekezdése b) pontjának megsértése az RFI I-4 tekintetében

| (34) | A Bizottság 2015. június 2-án tájékoztatási kérelmet („RFI”) küldött a Feleknek („RFI I-4”). Az RFI I-4 12., 13. és 16. kérdése arra kérte a Feleket, hogy fejtsék ki a Sigma-Aldrich EGT-beli oldószer- és szervetlenanyag-üzletágával kapcsolatos K+F-tevékenységeket vagy funkciókat (ideértve a K+F-megállapodások és a személyzet meglétét). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Az iCapet az RFI I-4 12., 13. és 16. kérdésére válaszul nyilvánosságra kellett volna hozni. A Sigma-Aldrich és a Metrohm közötti, az iCapre vonatkozó K+F-megállapodás oldószerekre és szervetlen anyagokra vonatkozott az EGT-n belül. Tizenegy Sigma-Aldrich alkalmazott dolgozott az iCapen, és így az oldószerekkel és szervetlen anyagokkal kapcsolatos kutatásért és fejlesztésért volt felelős. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | A Sigma-Aldrich az RFI I-4 12., 13. és 16. kérdésére adott válaszában nem hozta nyilvánosságra az iCapet. A Sigma-Aldrich ehelyett megjegyezte, hogy „nincs hivatalos K+F-megállapodása jelenlegi oldószer- és szervetlen anyag termékeire vonatkozóan az EGT-ben”, és hogy „nem rendelkezik oldószerekhez és szervetlen anyagokhoz rendelt külön K+F-forrásokkal, csupán korlátozott [minőség-ellenőrzési] vizsgálati szerepkörben”. Ezt a választ végül az RM-formanyomtatvány 5.4. szakaszába illesztették be. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Sigma-Aldrich azáltal, hogy nem hozta nyilvánosságra az iCapet, és kijelentette, hogy nincsenek K+F-megállapodásai és gyakorlatilag nem rendelkezik az EGT-beli oldószer- és szervetlenanyag-üzletághoz rendelt külön K+F-forrásokkal, helytelen és/vagy félrevezető információkat szolgáltatott az RFI I-4 formanyomtatvány 12., 13. és 16. kérdésére válaszul, megsértve ezzel az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontját. |
| --- | --- |

(37)

E.   A Sigma-Aldrich felelőssége

| (38) | Az eljárások során összegyűjtött bizonyítékok összessége alapján (ideértve az akkori Sigma-Aldrich dokumentumokat is) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy:






  a) | a Sigma-Aldrichnek tudomása volt (vagy tudnia kellett) arról, hogy (az RFI I-3-, RFI I-4- és az RM-formanyomtatványon) kért információk szükségesek és lényegesek voltak az ügylet Bizottság általi értékeléséhez; valamint |
| --- | --- | --- |

(38)

a)

a Sigma-Aldrichnek tudomása volt (vagy tudnia kellett) arról, hogy (az RFI I-3-, RFI I-4- és az RM-formanyomtatványon) kért információk szükségesek és lényegesek voltak az ügylet Bizottság általi értékeléséhez; valamint

| b) | a Sigma-Aldrichnek tudomása volt (vagy tudnia kellett) arról, hogy a Bizottságnak szolgáltatott információk helytelenek és/vagy megtévesztőek voltak. |
| --- | --- |

b)

a Sigma-Aldrichnek tudomása volt (vagy tudnia kellett) arról, hogy a Bizottságnak szolgáltatott információk helytelenek és/vagy megtévesztőek voltak.

| (39) | A fentiek elegendőek annak bizonyításához, hogy a Sigma-Aldrichnek tudnia kellett magatartásának jellegéről, és így szándékosan vagy legalábbis gondatlanságból jogsértést követett el. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Továbbá, bár az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jogsértésért való felelősség megállapításához nem szükséges, a Bizottság aktájában szereplő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a helytelen és/vagy megtévesztő információk szolgáltatása a Sigma-Aldrich által annak érdekében alkalmazott stratégia részét képezte, hogy elkerüljék az iCap átruházását az elidegeníteni kívánt üzletág vevőjére. |
| --- | --- |

(40)

V.   A BÍRSÁG

| (41) | A Bizottság úgy véli, hogy egy bírságot kell kiszabni a Sigma-Aldrich három, a fenti IV. szakaszban azonosított jogsértése miatt. E jogsértések mindegyike a tájékoztatási kérelem különböző kérdéseire, illetve az RM-formanyomtatvány különböző szakaszaira vonatkozik, de az összes információt a javasolt kötelezettségvállalások értékelésével összefüggésben nyújtották be. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | A bírság összegének megállapításakor a Bizottság a következő megfontolásokat vette figyelembe:






  a) | a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések súlyos jellegűek, mivel megakadályozzák a Bizottságot abban, hogy hozzáférjen az összefonódás értékeléséhez szükséges információkhoz (és kötelezettségvállalások esetén annak módosításaihoz); |
| --- | --- | --- |

(42)

a)

a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések súlyos jellegűek, mivel megakadályozzák a Bizottságot abban, hogy hozzáférjen az összefonódás értékeléséhez szükséges információkhoz (és kötelezettségvállalások esetén annak módosításaihoz);

| b) | a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések különösen súlyosak, mivel a Sigma-Aldrich szándékosan vagy legalábbis gondatlanul járt el; egy K+F-projekttel kapcsolatos helytelen és/vagy megtévesztő információk (és a Bizottságnak nincs más módja arra, hogy információt szerezzen a K+F-projektekről); és az iCap releváns volt az elidegeníteni kívánt üzletág szempontjából; |
| --- | --- |

b)

a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések különösen súlyosak, mivel a Sigma-Aldrich szándékosan vagy legalábbis gondatlanul járt el; egy K+F-projekttel kapcsolatos helytelen és/vagy megtévesztő információk (és a Bizottságnak nincs más módja arra, hogy információt szerezzen a K+F-projektekről); és az iCap releváns volt az elidegeníteni kívánt üzletág szempontjából;

| c) | a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések pillanatnyiak; valamint |
| --- | --- |

c)

a Sigma-Aldrich által elkövetett jogsértések pillanatnyiak; valamint

| d) | a jelen ügyben nem merült fel semmiféle súlyosbító vagy enyhítő körülmény. |
| --- | --- |

d)

a jelen ügyben nem merült fel semmiféle súlyosbító vagy enyhítő körülmény.

| (43) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy helyénvaló, arányos és visszatartó erejű 7 500 000 EUR összegű bírságot kiszabni az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 14. cikke (1) bekezdése b) pontjának a Sigma-Aldrich általi megsértése miatt. |
| --- | --- |

(43)

VI.   KÖVETKEZTETÉS

A fent említett okokból kifolyólag a határozat azt a következtetést fogalmazza meg, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján bírságot kell kiszabni a Sigma-Aldrichre.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Az ügyletet a Bizottság az M.7435 – Merck/Sigma-Aldrich ügy keretében vizsgálta felül.

(3)  Az e határozatban az EGT-re tett hivatkozások az Egyesült Királyságra (a továbbiakban: Egyesült Királyság) is vonatkoznak. Bár az Egyesült Királyság a kilépésről rendelkező megállapodás (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.) 92. cikke szerint 2020. február 1-jétől kilépett az EU-ból, az átmeneti időszak vége előtt indított közigazgatási eljárások tekintetében továbbra is a Bizottság rendelkezik hatáskörrel az uniós jog alkalmazására az Egyesült Királyság tekintetében.

(4)  2016. október 24-én a Sigma-Aldrich és a Metrohm engedélyt adott az iCap részére a Honeywell javára, amelyet a Honeywell-lel folytatott megbeszélések alapján 2016. december 5-én módosítottak.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/27

---

A Horvát Energiaszabályozó Ügynökség közleménye a gázpiacról szóló törvény 61. és 62. cikke alapján közzéteendő, végső menedékes gázszolgáltató kiválasztására irányuló nyilvános pályázati felhívásról (Hivatalos Közlöny 18/18. és 23/20. sz.)

(2022/C 134/06)

2022. február 18-án végső menedékes ellátást nyújtó gázszolgáltató kiválasztására irányuló nyilvános pályázati felhívás került közzétételre.

A Horvát Energiaszabályozó Ügynökség hivatalos honlapján (www.hera.hr) tette közzé a végső menedékes ellátást nyújtó gázszolgáltató kiválasztására kiírt nyilvános pályázati felhívás kísérő dokumentumait.

A biztosi testület elnöke

DanijelŽAMBOKI, M.Sc.

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/28

---

Értesítés Olaszország részéről a Milánó Malpensa repülőtér és a Milánó Linate repülőtér közötti forgalommegosztási szabályoknak az 1008/2008/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdése szerinti alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/07)

A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban 2022. február 22-én Olaszország értesítette a Bizottságot a Milánó Malpensa repülőtér és a Milánó Linate repülőtér közötti forgalommegosztási szabályt megállapító rendelettervezetről (2). A javasolt szabályok – elfogadásuk és hatálybalépésük esetén – a Milánó Malpensa repülőtér és a Milánó Linate repülőtér közötti forgalmat a következő alapon fogják elosztani:

| „1. | A légi fuvarozók – a Milánó Linate repülőtér működési kapacitásának meghatározott keretén belül – keskenytörzsű repülőgépes menetrendszerinti járatokat üzemeltethetnek Milánó Linate repülőtér és egyéb európai uniós repülőterek, illetve Milánó Linate repülőtér és az Európai Unióval vertikális típusú légiforgalmi szabályozási megállapodást kötött államokhoz tartozó olyan repülőterek között, melyek Milánó Linate repülőtértől a gömbi főkörön tekintett távolság módszerével mért 1 500 km-es sugarú körön belül találhatók. Ilyen útvonalakat a következő légi fuvarozók üzemeltethetnek:







  a) | a 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 10. és 11. pontjában foglalt meghatározás szerinti olyan közösségi légi fuvarozók, amelyek megfelelnek az illetékes légiközlekedési hatóságok által az említett rendelettel összhangban megállapított követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

„1.

A légi fuvarozók – a Milánó Linate repülőtér működési kapacitásának meghatározott keretén belül – keskenytörzsű repülőgépes menetrendszerinti járatokat üzemeltethetnek Milánó Linate repülőtér és egyéb európai uniós repülőterek, illetve Milánó Linate repülőtér és az Európai Unióval vertikális típusú légiforgalmi szabályozási megállapodást kötött államokhoz tartozó olyan repülőterek között, melyek Milánó Linate repülőtértől a gömbi főkörön tekintett távolság módszerével mért 1 500 km-es sugarú körön belül találhatók. Ilyen útvonalakat a következő légi fuvarozók üzemeltethetnek:

a)

a 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 10. és 11. pontjában foglalt meghatározás szerinti olyan közösségi légi fuvarozók, amelyek megfelelnek az illetékes légiközlekedési hatóságok által az említett rendelettel összhangban megállapított követelményeknek;

| b) | egy ország által a szóban forgó ország és az Európai Unió közötti vertikális típusú megállapodás alapján légi járatok működtetésére kijelölt légi fuvarozók, feltéve, hogy az útvonal egy olyan reptérhez tartozik, amely Milánó Linate repülőtértől a gömbi főkörön tekintett távolság módszerével mért 1 500 km-es sugarú körön belül található. |
| --- | --- |

b)

egy ország által a szóban forgó ország és az Európai Unió közötti vertikális típusú megállapodás alapján légi járatok működtetésére kijelölt légi fuvarozók, feltéve, hogy az útvonal egy olyan reptérhez tartozik, amely Milánó Linate repülőtértől a gömbi főkörön tekintett távolság módszerével mért 1 500 km-es sugarú körön belül található.

| 2. | Az 1. pont rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a Milánó Linate repülőtérről induló vagy oda érkező közvetlen (point-to-point) útvonalakon a jegyek elosztása és értékesítése, valamint az utasok szállítása csak az 1. pontban meghatározott földrajzi határokon belül elhelyezkedő repülőterek tekintetében engedélyezett.” |
| --- | --- |

2.

Az 1. pont rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a Milánó Linate repülőtérről induló vagy oda érkező közvetlen (point-to-point) útvonalakon a jegyek elosztása és értékesítése, valamint az utasok szállítása csak az 1. pontban meghatározott földrajzi határokon belül elhelyezkedő repülőterek tekintetében engedélyezett.”

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az e közlemény közzétételétől számított 20 napon belül küldjék el észrevételeiket a következő címre:

Európai Bizottság, Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (E1. egység – Légi közlekedési politika)

MOVE-TRAFFIC-DISTRIBUTION-RULES@ec.europa.eu

---

(1)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

(2)  A közlekedési és hajózási minisztérium 15. sz. dekrétuma, 2000. március 3.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/29

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az Intesa Sanpaolo S.p.A. (Olaszország) irányítása alá tartozó Všeobecná úverová banka, a.s. (a továbbiakban: VUB, Szlovákia), |
| --- | --- |

—

az Intesa Sanpaolo S.p.A. (Olaszország) irányítása alá tartozó Všeobecná úverová banka, a.s. (a továbbiakban: VUB, Szlovákia),

| — | az Erste Group Bank AG (Ausztria) irányítása alá tartozó Slovenská sporiteľňa, a.s. (a továbbiakban: Slovenska Sporitelna, Szlovákia), |
| --- | --- |

—

az Erste Group Bank AG (Ausztria) irányítása alá tartozó Slovenská sporiteľňa, a.s. (a továbbiakban: Slovenska Sporitelna, Szlovákia),

| — | a Raiffeisen Bank International AG (Ausztria) irányítása alá tartozó Tatra banka, a.s. (a továbbiakban: Tatra Banka, Szlovákia), |
| --- | --- |

—

a Raiffeisen Bank International AG (Ausztria) irányítása alá tartozó Tatra banka, a.s. (a továbbiakban: Tatra Banka, Szlovákia),

| — | a J&T FINANCE GROUP SE (Csehország) irányítása alá tartozó 365.bank, a.s. (a továbbiakban: 365.bank, Szlovákia; 2021. július 3. előtt Poštová banka, a.s. néven nyilvántartva), |
| --- | --- |

—

a J&T FINANCE GROUP SE (Csehország) irányítása alá tartozó 365.bank, a.s. (a továbbiakban: 365.bank, Szlovákia; 2021. július 3. előtt Poštová banka, a.s. néven nyilvántartva),

| — | a KBC Group N.V. (Belgium) irányítása alá tartozó Československá obchodná banka, a.s. (a továbbiakban: CSOB, Szlovákia). |
| --- | --- |

—

a KBC Group N.V. (Belgium) irányítása alá tartozó Československá obchodná banka, a.s. (a továbbiakban: CSOB, Szlovákia).

A VUB, a Slovenska Sporitelna, a Tatra Banka, a 365.bank és a CSOB az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV) felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a VUB, a Slovenska Sporitelna, a Tatra Banka, a 365. bank és a CSOB lakossági és vállalati banki szolgáltatásokat nyújtó szlovákiai kereskedelmi bankok, |
| --- | --- |

—

a VUB, a Slovenska Sporitelna, a Tatra Banka, a 365. bank és a CSOB lakossági és vállalati banki szolgáltatásokat nyújtó szlovákiai kereskedelmi bankok,

| — | a JV készpénzkezelési, készpénzszállítási és készpénzgazdálkodási szolgáltatásokat fog nyújtani. |
| --- | --- |

—

a JV készpénzkezelési, készpénzszállítási és készpénzgazdálkodási szolgáltatásokat fog nyújtani.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10378 – VUB / SLOVENSKA SPORITELNA / TATRA BANKA / 365.BANK / CSOB / JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10531 – Santander/Mapfre/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Banco Santander, S.A. és a leányvállalatai (a továbbiakban: Banco Santander, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. és a leányvállalatai (a továbbiakban: Banco Santander, Spanyolország),

| — | Mapfre, S.A. (a továbbiakban: Mapfre, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

Mapfre, S.A. (a továbbiakban: Mapfre, Spanyolország).

A Banco Santander és a Mapfre az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szerez egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: közös vállalkozás) felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | A Banco Santander a Santander csoport anyavállalata. Fő tevékenységei a lakossági banki szolgáltatások, a biztosítások, a vállalati banki szolgáltatások, a befektetési banki szolgáltatások, a vagyonkezelés és a kincstári tevékenység Európa-szerte, valamint az Egyesült Államokban, Latin-Amerikában és Ázsiában. |
| --- | --- |

—

A Banco Santander a Santander csoport anyavállalata. Fő tevékenységei a lakossági banki szolgáltatások, a biztosítások, a vállalati banki szolgáltatások, a befektetési banki szolgáltatások, a vagyonkezelés és a kincstári tevékenység Európa-szerte, valamint az Egyesült Államokban, Latin-Amerikában és Ázsiában.

| — | A Mapfre a Mapfre csoport anyavállalata, amely a világ 44 országában van jelen a biztosítási és viszontbiztosítási ágazatban. |
| --- | --- |

—

A Mapfre a Mapfre csoport anyavállalata, amely a világ 44 országában van jelen a biztosítási és viszontbiztosítási ágazatban.

| — | A közös vállalkozás a lakossági banki szolgáltatások spanyol piacán kíván tevékenykedni, különösen a fordított jelzáloghitelek magánszemélyek számára történő értékesítése terén. |
| --- | --- |

—

A közös vállalkozás a lakossági banki szolgáltatások spanyol piacán kíván tevékenykedni, különösen a fordított jelzáloghitelek magánszemélyek számára történő értékesítése terén.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10531 – Santander/Mapfre/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Securitas AB (a továbbiakban: Securitas, Svédország), |
| --- | --- |

—

Securitas AB (a továbbiakban: Securitas, Svédország),

| — | a Stanley Black & Decker, Inc. elektronikus biztonsági üzletága (a továbbiakban: Stanley Security, Amerikai Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

a Stanley Black & Decker, Inc. elektronikus biztonsági üzletága (a továbbiakban: Stanley Security, Amerikai Egyesült Államok).

A Securitas az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a Stanley Security egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Securitas esetében: több mint 40 országban nyújt biztonsági szolgáltatást. Széles körben nyújt biztonsági szolgáltatásokat, ideértve a biztonságiőr-szolgáltatást, a légi közlekedés védelmét, az elektronikus őrzést, a riasztásfigyelést és -reagálást, a szervezeti kockázatkezelést, a tűzvédelmi szolgáltatásokat és egyéb szolgáltatásokat, például a parkolók őrzését, valamint az egészségügyi és biztonsági képzést; |
| --- | --- |

—

a Securitas esetében: több mint 40 országban nyújt biztonsági szolgáltatást. Széles körben nyújt biztonsági szolgáltatásokat, ideértve a biztonságiőr-szolgáltatást, a légi közlekedés védelmét, az elektronikus őrzést, a riasztásfigyelést és -reagálást, a szervezeti kockázatkezelést, a tűzvédelmi szolgáltatásokat és egyéb szolgáltatásokat, például a parkolók őrzését, valamint az egészségügyi és biztonsági képzést;

| — | a Stanley Security esetében: a Stanley csoporthoz tartozó és elsősorban az USA-ban és az EGT-ben tevékenykedő biztonsági szolgáltató, amely világszerte kínál biztonsági rendszereket az elektronikus őrzéshez és a kapcsolódó elektronikus riasztásfigyelési és -reagálási szolgáltatásokhoz, valamint az észak-amerikai egészségügyi ágazatra szabott csomagokat és technológiát. |
| --- | --- |

—

a Stanley Security esetében: a Stanley csoporthoz tartozó és elsősorban az USA-ban és az EGT-ben tevékenykedő biztonsági szolgáltató, amely világszerte kínál biztonsági rendszereket az elektronikus őrzéshez és a kapcsolódó elektronikus riasztásfigyelési és -reagálási szolgáltatásokhoz, valamint az észak-amerikai egészségügyi ágazatra szabott csomagokat és technológiát.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10594 – SECURITAS / STANLEY SECURITY

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/34

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/11)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Deutsche Lufthansa AG (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) irányítása alá tartozó Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (a továbbiakban: LHIND, Németország), |
| --- | --- |

—

a Deutsche Lufthansa AG (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) irányítása alá tartozó Lufthansa Industry Solutions AS GmbH (a továbbiakban: LHIND, Németország),

| — | a Volkswagen Aktiengesellschaft (a továbbiakban: Volkswagen, Németország) irányítása alá tartozó A4nXT GmbH (a továbbiakban: A4nXT, Németország), |
| --- | --- |

—

a Volkswagen Aktiengesellschaft (a továbbiakban: Volkswagen, Németország) irányítása alá tartozó A4nXT GmbH (a továbbiakban: A4nXT, Németország),

| — | közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Németország). |
| --- | --- |

—

közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Németország).

Az A4nXT és az LHIND az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni a JV felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | az LHIND esetében: a Lufthansa Group német légiközlekedési csoport IT tanácsadási szolgáltatások nyújtásával foglalkozó leányvállalata, |
| --- | --- |

—

az LHIND esetében: a Lufthansa Group német légiközlekedési csoport IT tanácsadási szolgáltatások nyújtásával foglalkozó leányvállalata,

| — | az A4nXT esetében: a Volkswagen Group német gépjármű-konzorcium holdingtársasága és leányvállalata, amely a digitalizált gyártással kapcsolatos szolgáltatások és egyéb szolgáltatások nyújtására összpontosít, |
| --- | --- |

—

az A4nXT esetében: a Volkswagen Group német gépjármű-konzorcium holdingtársasága és leányvállalata, amely a digitalizált gyártással kapcsolatos szolgáltatások és egyéb szolgáltatások nyújtására összpontosít,

| — | a JV esetében: újonnan alapított közös vállalkozás, amely IT tanácsadási szolgáltatásokat és kiegészítő IT szolgáltatásokat nyújt a Volkswagennek, valamint a gépjárműiparban és más iparágakban tevékenykedő harmadik feleknek. |
| --- | --- |

—

a JV esetében: újonnan alapított közös vállalkozás, amely IT tanácsadási szolgáltatásokat és kiegészítő IT szolgáltatásokat nyújt a Volkswagennek, valamint a gépjárműiparban és más iparágakban tevékenykedő harmadik feleknek.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10584 – LUFTHANSA / VW / JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/12)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az Arjun Infrastructure Partners csoporthoz tartozó Arjun Infrastructure Partners Limited (a továbbiakban: AIP, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

az Arjun Infrastructure Partners csoporthoz tartozó Arjun Infrastructure Partners Limited (a továbbiakban: AIP, Egyesült Királyság),

| — | a Macquarie csoporthoz tartozó Macquarie Asset Holdings Limited (a továbbiakban: Macquarie, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

a Macquarie csoporthoz tartozó Macquarie Asset Holdings Limited (a továbbiakban: Macquarie, Egyesült Királyság),

| — | az Aberdeen csoporthoz tartozó Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. és Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V. (a továbbiakban együttesen: Aberdeen, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

az Aberdeen csoporthoz tartozó Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV B.V. és Aberdeen Infrastructure (Holdco) IV-A B.V. (a továbbiakban együttesen: Aberdeen, Egyesült Királyság),

| — | Pentacom Investments (Spain) Opco S.L.U. és Ucles InfraCo, S.L. (együttesen: Onivia, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

Pentacom Investments (Spain) Opco S.L.U. és Ucles InfraCo, S.L. (együttesen: Onivia, Spanyolország).

Az AIP, a Macquarie és az Aberdeen az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni az Onivia felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az AIP esetében: többek között a közlekedés, a megújuló energia, az integrált villamosenergia-közművek és az energiaelosztás ágazatában tevékeny eszközkezelő társaság, |
| --- | --- |

—

az AIP esetében: többek között a közlekedés, a megújuló energia, az integrált villamosenergia-közművek és az energiaelosztás ágazatában tevékeny eszközkezelő társaság,

| — | a Macquarie esetében: befektetési banki és pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkozó, világszerte aktív vállalkozás, amelynek tevékenysége kiterjed az erőforrásokra és a nyersanyagokra, a zöld energiára, a hagyományos energiára, a pénzügyi vállalkozásokra, az infrastruktúrára és az ingatlanokra, |
| --- | --- |

—

a Macquarie esetében: befektetési banki és pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkozó, világszerte aktív vállalkozás, amelynek tevékenysége kiterjed az erőforrásokra és a nyersanyagokra, a zöld energiára, a hagyományos energiára, a pénzügyi vállalkozásokra, az infrastruktúrára és az ingatlanokra,

| — | az Aberdeen esetében: többek között a közlekedés, a szociális infrastruktúra, a hulladékkezelés, a szennyvíztisztítás és a tisztaenergia-termelő hálózatok ágazatában tevékenykedő eszközkezelő, |
| --- | --- |

—

az Aberdeen esetében: többek között a közlekedés, a szociális infrastruktúra, a hulladékkezelés, a szennyvíztisztítás és a tisztaenergia-termelő hálózatok ágazatában tevékenykedő eszközkezelő,

| — | az Onivia esetében: nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési szolgáltatások Spanyolországban. |
| --- | --- |

—

az Onivia esetében: nagykereskedelmi széles sávú hozzáférési szolgáltatások Spanyolországban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10678 - AIP / MACQUARIE / ABERDEEN / ONIVIA

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/38

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 134/13)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | CPP Investments (Kanada), |
| --- | --- |

—

CPP Investments (Kanada),

| — | Votorantim SA (a továbbiakban: Votorantim, Brazília), |
| --- | --- |

—

Votorantim SA (a továbbiakban: Votorantim, Brazília),

| — | a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Brazília). |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Brazília).

A CPP Investments és a Votorantim az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni egy újonnan létrehozott közös vállalkozás (JV) felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | CPP Investments: olyan befektetéskezelő szervezet, amely a Canada Pension Plan Fund (kanadai nyugdíjalap) pénzeszközeit fekteti be, |
| --- | --- |

—

CPP Investments: olyan befektetéskezelő szervezet, amely a Canada Pension Plan Fund (kanadai nyugdíjalap) pénzeszközeit fekteti be,

| — | Votorantim: különböző üzleti szegmensekben, többek között a cement- és betonágazatban, a bányászat és kohászat területén, a narancslésűrítmények piacán, a speciális vegyipari termékek piacán, a villamosenergia-termelésben és a pénzügyi ágazatban tevékeny vállalkozás. |
| --- | --- |

—

Votorantim: különböző üzleti szegmensekben, többek között a cement- és betonágazatban, a bányászat és kohászat területén, a narancslésűrítmények piacán, a speciális vegyipari termékek piacán, a villamosenergia-termelésben és a pénzügyi ágazatban tevékeny vállalkozás.

3.

JV (közös vállalkozás): a) megújuló zöldmezős projektekbe és b) a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos új lehetőségekbe fog beruházni és/vagy azokat fejleszteni, és kizárólag Brazíliában fog tevékenykedni.

4.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

5.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10583 – CPP INVESTMENTS / VOTORANTIM / JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.3.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 134/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 134/40

---

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 134/14)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Valašský frgál”

EU-szám: PGI-CZ-0805-AM01 – 2020.8.28.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Sdružení Valašské Lidové tradice [Valašskói Népi Hagyományőrző Egyesület]

| Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 |
| --- |
| 756 06 Velké Karlovice |

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326

756 06 Velké Karlovice

Telefonszám + 420 736136364

E-mail: stoklasova.pavla@seznam.cz

A jogos érdek abból ered, hogy az egyesület (a kérelmező) a „Valašský frgál” jogszerű előállítója és a név használója, és tagjai létesítményeket üzemeltetnek a meghatározott területen.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Cseh Köztársaság

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☐ Földrajzi terület

☐ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☐ Kapcsolat

☐ Címkézés

☐ Egyéb [részletezze]

4.   A módosítás(ok) típusa

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5.   Módosítás(ok)

I.   A termék leírását érintő módosítások:

1.   módosítás

| i. | A termékleírás 4.2. pontjának 1. bekezdése






  a. | Az 1. bekezdés hetedik mondata után a szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén a lepények csomagolás nélkül is szállíthatók a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben, amennyiben a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket betartják. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.” |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás 4.2. pontjának 1. bekezdése

a.

Az 1. bekezdés hetedik mondata után a szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén a lepények csomagolás nélkül is szállíthatók a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben, amennyiben a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket betartják. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.”

| b. | Indokolás: Ez a módosítás a (piacokon és vásárokon) a fogyasztók részéről a csomagolatlan termékek azonnali fogyasztásra történő értékesítése iránti igényre reagál, és lehetővé teszi, hogy egy egész „Valašský frgál” lepényt különböző feltétekkel készült részekből állítsanak össze. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Ez a módosítás a (piacokon és vásárokon) a fogyasztók részéről a csomagolatlan termékek azonnali fogyasztásra történő értékesítése iránti igényre reagál, és lehetővé teszi, hogy egy egész „Valašský frgál” lepényt különböző feltétekkel készült részekből állítsanak össze.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.2. pontjának 6. bekezdése






  a. | A 6. bekezdés első mondatát az „és azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén” szövegrésszel, valamint az 1. bekezdés módosított első mondata után a következő két új mondattal kell kiegészíteni: „A csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.2. pontjának 6. bekezdése

a.

A 6. bekezdés első mondatát az „és azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén” szövegrésszel, valamint az 1. bekezdés módosított első mondata után a következő két új mondattal kell kiegészíteni: „A csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.”

| b. | A 6. bekezdés új szövege: „A lepények előállításuk helyszínén és azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén csomagolás nélkül is árusíthatók. „A csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.” |
| --- | --- |

b.

A 6. bekezdés új szövege: „A lepények előállításuk helyszínén és azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén csomagolás nélkül is árusíthatók. „A csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.”

| c. | Indokolás: Lásd az I. rész első módosítását és a második módosítás i. b) pontját. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: Lásd az I. rész első módosítását és a második módosítás i. b) pontját.

2.   módosítás

| i. | A termékleírás „Tulajdonságok” című 4.2. pontjának hatodik franciabekezdése, és ennek megfelelően a termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hatodik (a feketeáfonya-feltétre vonatkozó) bekezdése






  a. | A hatodik franciabekezdést a következő szöveggel kell kiegészíteni: „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is; a tulajdonságok megfelelnek a felhasznált gyümölcs típusának”, és a (feketeáfonya-feltétre vonatkozó) 6. bekezdés végét az „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is.” szöveggel kell kiegészíteni. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás „Tulajdonságok” című 4.2. pontjának hatodik franciabekezdése, és ennek megfelelően a termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hatodik (a feketeáfonya-feltétre vonatkozó) bekezdése

a.

A hatodik franciabekezdést a következő szöveggel kell kiegészíteni: „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is; a tulajdonságok megfelelnek a felhasznált gyümölcs típusának”, és a (feketeáfonya-feltétre vonatkozó) 6. bekezdés végét az „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is.” szöveggel kell kiegészíteni.

| b. | Indokolás: A fogyasztói kereslet hatására indult innovációnak és a nyersanyagok jobb elérhetőségének köszönhetően ki kell bővíteni a feltéthez használt gyümölcsök körét. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: A fogyasztói kereslet hatására indult innovációnak és a nyersanyagok jobb elérhetőségének köszönhetően ki kell bővíteni a feltéthez használt gyümölcsök körét.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.2. pontjának 3. bekezdése és ennek megfelelően az egységes dokumentum 3.3. pontjának 10. bekezdése is






  a. | A 3.2. pont 3. bekezdésének első mondatában a gyümölcsök zárójelben lévő felsorolását ki kell egészíteni a „földieper, tőzegáfonya, erdei gyümölcsök” szavakkal. |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.2. pontjának 3. bekezdése és ennek megfelelően az egységes dokumentum 3.3. pontjának 10. bekezdése is

a.

A 3.2. pont 3. bekezdésének első mondatában a gyümölcsök zárójelben lévő felsorolását ki kell egészíteni a „földieper, tőzegáfonya, erdei gyümölcsök” szavakkal.

| b. | A 3.3. pont 10. bekezdésének első mondatát a következő szöveggel kell kiegészíteni: „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is”. |
| --- | --- |

b.

A 3.3. pont 10. bekezdésének első mondatát a következő szöveggel kell kiegészíteni: „ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is”.

| c. | Indokolás: Lásd az I. rész második módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: Lásd az I. rész második módosításának i. b) pontját.

3.   módosítás

| i. | A „Termékleírás” 4.2. „Összetétel” című pontjának első mondata






  a. | A „rétesliszt” és a „finomliszt, rétesliszt és durvaliszt keveréke” szavakat el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

i.

A „Termékleírás” 4.2. „Összetétel” című pontjának első mondata

a.

A „rétesliszt” és a „finomliszt, rétesliszt és durvaliszt keveréke” szavakat el kell hagyni.

| b. | Indokolás: A termelők hagyományosan különböző típusú búzalisztkeverékeket használnak anélkül, hogy ez befolyásolná a termék végső jellemzőit, ezért az egyértelműség érdekében törölni kell a búzaliszt típusára vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: A termelők hagyományosan különböző típusú búzalisztkeverékeket használnak anélkül, hogy ez befolyásolná a termék végső jellemzőit, ezért az egyértelműség érdekében törölni kell a búzaliszt típusára vonatkozó információkat.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 1. bekezdése






  a. | A „rétesliszt vagy három különböző liszt (finomliszt, rétesliszt és durvaliszt) keveréke” szövegrészt el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 1. bekezdése

a.

A „rétesliszt vagy három különböző liszt (finomliszt, rétesliszt és durvaliszt) keveréke” szövegrészt el kell hagyni.

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész harmadik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész harmadik módosításának i. b) pontját.

4.   módosítás

| i. | A termékleírás 4.2. és azt követő pontjai






  a. | Az „édesítőszer” szó helyébe ezért a „természetes édesítőszer (fruktóz)” kifejezés lép a dokumentum egészében. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás 4.2. és azt követő pontjai

a.

Az „édesítőszer” szó helyébe ezért a „természetes édesítőszer (fruktóz)” kifejezés lép a dokumentum egészében.

| b. | Indokolás: A terminológiai pontosság és egyértelműség érdekében az egyik nyersanyagot (az édesítőszer típusát) a dokumentum egészében harmonizálni kell. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: A terminológiai pontosság és egyértelműség érdekében az egyik nyersanyagot (az édesítőszer típusát) a dokumentum egészében harmonizálni kell.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. és azt követő pontjai






  a. | Az „édesítőszer” szó helyébe ezért a „természetes édesítőszer (fruktóz)” kifejezés lép a dokumentum egészében. |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. és azt követő pontjai

a.

Az „édesítőszer” szó helyébe ezért a „természetes édesítőszer (fruktóz)” kifejezés lép a dokumentum egészében.

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész negyedik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész negyedik módosításának i. b) pontját.

5.   módosítás

| i. | A termékleírás 4.2. és azt követő pontjai






  a. | A „tojássárgája” kifejezést az egész dokumentumban a „vagy egész tojás” kifejezésnek kell követnie. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás 4.2. és azt követő pontjai

a.

A „tojássárgája” kifejezést az egész dokumentumban a „vagy egész tojás” kifejezésnek kell követnie.

| b. | Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, az egész tojás felhasználása, bár viszonylag ritka, nem zárható ki, mivel ennek használata nem változtatja meg a termék végső jellemzőit. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, az egész tojás felhasználása, bár viszonylag ritka, nem zárható ki, mivel ennek használata nem változtatja meg a termék végső jellemzőit.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. és azt követő pontjai






  a. | A „tojássárgája” kifejezést az egész dokumentumban a „vagy egész tojás” kifejezésnek kell követnie. |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. és azt követő pontjai

a.

A „tojássárgája” kifejezést az egész dokumentumban a „vagy egész tojás” kifejezésnek kell követnie.

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész ötödik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész ötödik módosításának i. b) pontját.

6.   módosítás

| i. | A „Termékleírás” 4.2. „Összetétel” című pontjának első mondata






  a. | A „gyümölcslevek (citrom, alma, körte)” szavakat az első mondatból ki kell venni, és utána második mondatként a következő szöveggel kell beilleszteni: „Gyümölcslevek (citrom, alma, körte) is hozzáadhatók.” |
| --- | --- | --- |

i.

A „Termékleírás” 4.2. „Összetétel” című pontjának első mondata

a.

A „gyümölcslevek (citrom, alma, körte)” szavakat az első mondatból ki kell venni, és utána második mondatként a következő szöveggel kell beilleszteni: „Gyümölcslevek (citrom, alma, körte) is hozzáadhatók.”

| b. | Indokolás: Az „Összetétel” első mondatával való összhang érdekében módosítani kell az összetevők listáját. Ezen túlmenően, tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell a gyümölcslevek használatára vonatkozó szabályokat. A variációs lehetőség az „Összetétel” című 4.2. pont utolsó mondatának jelenlegi megfogalmazásából ered. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Az „Összetétel” első mondatával való összhang érdekében módosítani kell az összetevők listáját. Ezen túlmenően, tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell a gyümölcslevek használatára vonatkozó szabályokat. A variációs lehetőség az „Összetétel” című 4.2. pont utolsó mondatának jelenlegi megfogalmazásából ered.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 1. bekezdése






  a. | A „gyümölcslevek (citrom, alma, körte)” szavakat az első mondatból ki kell venni, és utána második mondatként a következő szöveggel kell beilleszteni: „Gyümölcslevek (citrom, alma, körte) is hozzáadhatók.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 1. bekezdése

a.

A „gyümölcslevek (citrom, alma, körte)” szavakat az első mondatból ki kell venni, és utána második mondatként a következő szöveggel kell beilleszteni: „Gyümölcslevek (citrom, alma, körte) is hozzáadhatók.”

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész hatodik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész hatodik módosításának i. b) pontját.

7.   módosítás

| i. | A „Termékleírás” 4.2. pontja: „Összetétel”






  a. | A „tészta össztömege” kifejezés helyébe ebben a bekezdésben mindenhol a „liszt össztömege” kifejezés lép. |
| --- | --- | --- |

i.

A „Termékleírás” 4.2. pontja: „Összetétel”

a.

A „tészta össztömege” kifejezés helyébe ebben a bekezdésben mindenhol a „liszt össztömege” kifejezés lép.

| b. | Indokolás: A földrajzi jelzés bejegyzését követően a tészta elkészítéséhez felhasznált nyersanyagok arányának szigorú ellenőrzése során formai hibára derült fény, miszerint a tészta elkészítéséhez használt egyes nyersanyagok arányát tévesen a tészta végső tömegéhez viszonyítva tüntették fel. Ezeket valójában a liszt tömegéhez viszonyítva kell megadni. A nyersanyagok arányának a liszthez kell igazodnia, máskülönben a tészta használhatatlan lenne. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: A földrajzi jelzés bejegyzését követően a tészta elkészítéséhez felhasznált nyersanyagok arányának szigorú ellenőrzése során formai hibára derült fény, miszerint a tészta elkészítéséhez használt egyes nyersanyagok arányát tévesen a tészta végső tömegéhez viszonyítva tüntették fel. Ezeket valójában a liszt tömegéhez viszonyítva kell megadni. A nyersanyagok arányának a liszthez kell igazodnia, máskülönben a tészta használhatatlan lenne.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 2. bekezdése






  a. | A „tészta össztömege” kifejezés helyébe ebben a bekezdésben mindenhol a „liszt össztömege” kifejezés lép. |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 2. bekezdése

a.

A „tészta össztömege” kifejezés helyébe ebben a bekezdésben mindenhol a „liszt össztömege” kifejezés lép.

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész hetedik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész hetedik módosításának i. b) pontját.

II.   Az előállítás módját érintő módosítások:

1.   módosítás

| i. | A termékleírás 4.5. pontjának (1) bekezdése, utolsó mondat






  a. | Az (1) bekezdés utolsó mondata után a szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén a csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.” |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás 4.5. pontjának (1) bekezdése, utolsó mondat

a.

Az (1) bekezdés utolsó mondata után a szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén a csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.”

| b. | Indokolás: Lásd az I. rész első módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Lásd az I. rész első módosításának i. b) pontját.

2.   módosítás

| i. | A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának harmadik (a sárgarépafeltétre vonatkozó) bekezdése






  a. | A második mondat a következő szöveggel egészül ki: „vagy – a helyi szokásoktól függően – csak ivóvizet”. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának harmadik (a sárgarépafeltétre vonatkozó) bekezdése

a.

A második mondat a következő szöveggel egészül ki: „vagy – a helyi szokásoktól függően – csak ivóvizet”.

| b. | A második mondat szövege helyesen a következő: „Cukrot vagy természetes édesítőszert és tejet, vagy – a helyi szokásoktól függően – csak ivóvizet adnak hozzá, és a keveréket felforralják.” |
| --- | --- |

b.

A második mondat szövege helyesen a következő: „Cukrot vagy természetes édesítőszert és tejet, vagy – a helyi szokásoktól függően – csak ivóvizet adnak hozzá, és a keveréket felforralják.”

| c. | Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell az említett feltéttípus egyes összetevőinek használatára vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell az említett feltéttípus egyes összetevőinek használatára vonatkozó szabályokat.

3.   módosítás

| i. | A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hatodik (a feketeáfonya-feltétre vonatkozó) bekezdése






  a. | Az egész bekezdést át kell fogalmazni. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hatodik (a feketeáfonya-feltétre vonatkozó) bekezdése

a.

Az egész bekezdést át kell fogalmazni.

| b. | A korábbi szöveg: „A feketeáfonya-feltétben sütésálló feketeáfonya-lekvárt ötvöznek friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonyával, amelyet elterítenek a feketeáfonya-lekváron.” |
| --- | --- |

b.

A korábbi szöveg: „A feketeáfonya-feltétben sütésálló feketeáfonya-lekvárt ötvöznek friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonyával, amelyet elterítenek a feketeáfonya-lekváron.”

| c. | Új szöveg (a kérelem „A termék leírását érintő módosítások” című részének második módosításával együtt): „A feketeáfonya-feltét friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonyából készül, amely alá sütésálló lekvárréteget lehet teríteni, és ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is.” |
| --- | --- |

c.

Új szöveg (a kérelem „A termék leírását érintő módosítások” című részének második módosításával együtt): „A feketeáfonya-feltét friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonyából készül, amely alá sütésálló lekvárréteget lehet teríteni, és ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is.”

| d. | Indokolás: A fogyasztói kereslet hatására indult innovációnak és a nyersanyagok jobb elérhetőségének köszönhetően ki kell bővíteni a feltétekhez használt gyümölcsök körét. Továbbá, tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi termékleírás szerinti eltérésekre, amelyek a családi és helyi hagyományokból, valamint a pékek és vásárlóik eltérő társadalmi helyzetéből adódnak, módosítani kell az ilyen típusú feltétre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

d.

Indokolás: A fogyasztói kereslet hatására indult innovációnak és a nyersanyagok jobb elérhetőségének köszönhetően ki kell bővíteni a feltétekhez használt gyümölcsök körét. Továbbá, tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi termékleírás szerinti eltérésekre, amelyek a családi és helyi hagyományokból, valamint a pékek és vásárlóik eltérő társadalmi helyzetéből adódnak, módosítani kell az ilyen típusú feltétre vonatkozó szabályokat.

4.   módosítás

| i. | A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hetedik (a sárgabarackfeltétekre vonatkozó) bekezdése






  a. | Az egész bekezdést át kell fogalmazni. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának hetedik (a sárgabarackfeltétekre vonatkozó) bekezdése

a.

Az egész bekezdést át kell fogalmazni.

| b. | Új szöveg: „A sárgabarackfeltét apróra vágott friss, párolt vagy fagyasztott sárgabarackból készül, amely alá sütésálló lekvárréteget lehet teríteni.” |
| --- | --- |

b.

Új szöveg: „A sárgabarackfeltét apróra vágott friss, párolt vagy fagyasztott sárgabarackból készül, amely alá sütésálló lekvárréteget lehet teríteni.”

| c. | Indokolás: Lásd a II. rész harmadik módosításának i. d) pontját. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: Lásd a II. rész harmadik módosításának i. d) pontját.

5.   módosítás

| i. | A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának tizenegyedik (a sárgarépafeltétekre vonatkozó) bekezdése






  a. | A második mondatban az „adnak hozzá” kifejezés helyébe a „lehet hozzáadni” kifejezés lép. |
| --- | --- | --- |

i.

A termékleírás „A különböző feltétek előállítási módja” című 4.5. pontjának tizenegyedik (a sárgarépafeltétekre vonatkozó) bekezdése

a.

A második mondatban az „adnak hozzá” kifejezés helyébe a „lehet hozzáadni” kifejezés lép.

| b. | Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell az erre a feltéttípusra vonatkozó szabályokat. A variációs lehetőség az „Összetétel” című 4.2. pont utolsó mondatának jelenlegi megfogalmazásából ered. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: Tekintettel az egyes termelők családi receptjei közötti, a jelenlegi előírásokból eredő eltérésekre, módosítani kell az erre a feltéttípusra vonatkozó szabályokat. A variációs lehetőség az „Összetétel” című 4.2. pont utolsó mondatának jelenlegi megfogalmazásából ered.

| ii. | Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 15. bekezdése






  a. | A „mák” szót ki kell venni és a 15. bekezdés végére kell beilleszteni, a következő szöveggel: „mák hozzáadható.” |
| --- | --- | --- |

ii.

Az egységes dokumentum 3.3. pontjának 15. bekezdése

a.

A „mák” szót ki kell venni és a 15. bekezdés végére kell beilleszteni, a következő szöveggel: „mák hozzáadható.”

| b. | Új szöveg: Sárgarépafeltét: friss sárgarépa, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaníliás cukor, vaj, növényi zsiradék, növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fahéj, só; mák hozzáadható. |
| --- | --- |

b.

Új szöveg: Sárgarépafeltét: friss sárgarépa, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaníliás cukor, vaj, növényi zsiradék, növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fahéj, só; mák hozzáadható.

| c. | Indokolás: Lásd az I. rész ötödik módosításának i. b) pontját. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: Lásd az I. rész ötödik módosításának i. b) pontját.

III.   Szerkesztői módosítások

1.   módosítás

Az egységes dokumentum új formanyomtatványával összhangban az egységes dokumentum 5. pontját át kellett szerkeszteni a kétszer szereplő információk törlésével és az egész szöveg pontosításával az új formanyomtatványhoz. Ez pusztán formai módosítás, a termékleíráson nem változtat.

2.   módosítás

A jogszabályi változásoknak megfelelően az egységes dokumentum számozását összhangba kell hozni a jelenlegi formanyomtatvánnyal.

3.   módosítás

A termékleírás „Csoportosulás” című 2. pontjában meg kell változtatni a csoportosulás nevét, és módosítani kell a kapcsolattartó címét és elérhetőségeit.

IV.   Kizárólag az egységes dokumentumot érintő módosítások

1.   módosítás

Az egységes dokumentum 3. pontja – „Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni”

| a. | Az első mondatot ki kell egészíteni a „szeletelés” szóval. |
| --- | --- |

a.

Az első mondatot ki kell egészíteni a „szeletelés” szóval.

| b. | Új szöveg: „Tekintettel az alkalmazott módszerre – mivel a tészta élesztőt tartalmaz, az előállítás egyes lépéseit közvetlenül egymás után kell végrehajtani – a tészta elkészítésétől a feltét elhelyezéséig és a lepény sütéséig, illetve az azt követő szeleteléséig és csomagolásáig valamennyi lépést a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni a minőség és a higiénia megőrzése érdekében.” |
| --- | --- |

b.

Új szöveg: „Tekintettel az alkalmazott módszerre – mivel a tészta élesztőt tartalmaz, az előállítás egyes lépéseit közvetlenül egymás után kell végrehajtani – a tészta elkészítésétől a feltét elhelyezéséig és a lepény sütéséig, illetve az azt követő szeleteléséig és csomagolásáig valamennyi lépést a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni a minőség és a higiénia megőrzése érdekében.”

| c. | Indokolás: A pontosításra az érdemi kétértelműségek megszüntetése érdekében van szükség, mivel a lepények kezelésének logikus sorrendje miatt a szeletelésre vonatkozó információ döntő fontosságú a lepények általános előállítási folyamatának meghatározásához, ami összhangban van a 4.5. pont (1) bekezdésének tizennegyedik mondatával. |
| --- | --- |

c.

Indokolás: A pontosításra az érdemi kétértelműségek megszüntetése érdekében van szükség, mivel a lepények kezelésének logikus sorrendje miatt a szeletelésre vonatkozó információ döntő fontosságú a lepények általános előállítási folyamatának meghatározásához, ami összhangban van a 4.5. pont (1) bekezdésének tizennegyedik mondatával.

2.   módosítás

Az egységes dokumentum 3. pontja – „A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok”

| a. | A szöveget a következő mondattal kell kiegészíteni: „A lepények azonnali fogyasztásra csomagolás nélkül is árusíthatók.” |
| --- | --- |

a.

A szöveget a következő mondattal kell kiegészíteni: „A lepények azonnali fogyasztásra csomagolás nélkül is árusíthatók.”

| b. | Indokolás: A módosítást a termékleírás 4.2. pontja (1) bekezdése hetedik mondatának megfogalmazása és a kérelem I. részéből eredő első módosítás teszi szükségessé. |
| --- | --- |

b.

Indokolás: A módosítást a termékleírás 4.2. pontja (1) bekezdése hetedik mondatának megfogalmazása és a kérelem I. részéből eredő első módosítás teszi szükségessé.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„VALAŠSKÝ FRGÁL”

EU-szám: PGI-CZ-0805-AM01 – 2020.8.28.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés [(OEM vagy OFJ)]

„Valašský frgál”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Cseh Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa (a XI. melléklet alapján)

| 2.3. osztály: | Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru |
| --- | --- |

2.3. osztály:

Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

30–32 cm átmérőjű kerek lepény. A köznyelvben „vdolek”, „pecák” vagy „lopaťák” néven is ismert; simára kevert, élesztőalapú tésztából készül, a tetején feltéttel.

Sütés után a lepény tésztája aranysárga, míg a feltét színét a felhasznált összetevő jellege határozza meg, felületén világos színű morzsaréteg található; a tészta tetejét megszórhatják mézeskalácsmorzsával és őrölt fahéjjal, illetve megspriccelhetik vajjal és meghinthetik cukorral.

A felhasznált feltét lehet körte, túró, mák, szilvalekvár, gyümölcs (szilva, alma, fekete áfonya, sárgabarack, földieper, tőzegáfonya, erdei gyümölcsök), diófélék, káposzta (friss káposzta vagy savanyú káposzta), sárgarépa és karalábé. A feltét a teljes termék 42–48 %-át teszi ki.

A lepényt kör alakú papíralátétre helyezik, és többnyire hőre zsugorodó csomagolótasakba vagy más, piaci forgalomban használt, élelmiszer-ipari használatra alkalmas csomagolóanyagba csomagolják. Csomagolhatják karton-, műanyag vagy fadobozba, illetve zsírpapírba is.

A csomagolás típusai: egész lepény: 600–700 g; fél lepény: 300–350 g; negyed lepény: 150–175 g.

A lepények előállításuk helyszínén és azonnali fogyasztásra szánt értékesítés céljából történő forgalmazás esetén csomagolás nélkül is árusíthatók. A csomagolás nélküli lepényeket a minőség és a higiénia megőrzését biztosító, alkalmas tárolóedényekben kell szállítani, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket. A lepényeket nem szabad újracsomagolni; a szállítást követően kizárólag közvetlen értékesítésre szolgálhatnak.

A „Valašský frgál” fagyasztva is forgalomba hozható. A fagyasztási eljárás nem befolyásolja a termék tulajdonságait. A termék már csomagolt formában kerül a fagyasztóba. A fagyasztott termék legfeljebb –18 °C hőmérsékleten kilenc hónapig tárolható. Felengedés után 24 órán belül ajánlott elfogyasztani. Az eltarthatóságra és a tárolásra vonatkozó tudnivalókat feltüntetik a csomagoláson.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tészta elkészítéséhez az alábbi nyersanyagokat használják fel: búzaliszt; répacukor vagy természetes édesítőszer (fruktóz); növényi zsírok, növényi olaj, disznózsír vagy vaj; pasztörizált vagy friss tojássárgája, pasztörizált vagy friss egész tojás; tejpor, friss tej vagy ivóvíz; sütőélesztő és só; a termék frissességének megőrzése érdekében ma már engedélyezett állományjavító hozzáadása a tésztához. Gyümölcslevek (citrom, alma, körte) is hozzáadhatók.

A fő összetevő a liszt; a többi összetevőt tömegszázalékban kifejezve az alábbi arányban kell hozzáadagolni: zsír (növényi zsiradék, olaj, disznózsír vagy vaj) – a liszt össztömegének legalább 20 %-a; cukor vagy természetes édesítőszer (fruktóz) – a liszt össztömegének legalább 10 %-a (természetes édesítőszer használata esetén a felhasznált mennyiség az édesség intenzitásától függ); tojássárgája vagy egész tojás – a liszt össztömegének legalább 5 %-a. A gyümölcslé, az élesztő, a só és az egyéb ízesítő nyersanyagok mennyisége az egyes gyártók által alkalmazott recepttől függ.

A feltétnek a „Valašský frgál” sütés előtti teljes tömegének hozzávetőleg 42–48 %-át kell kitennie.

A feltét elkészítéséhez az alábbi nyersanyagokat használják fel:

Körtefeltét: körtekrém szárított körtéből, szilvakrém vagy gyümölcslekvár, szárított alma, darált mézeskalács, etil-oxihidrát alapú ízesítőanyag (a továbbiakban: ízesítőanyag), őrölt csillagánizs, vaníliás cukor, ivóvíz.

Túrófeltét: lágy túró, répacukor vagy természetes édesítőszer, pasztörizált vagy friss tojássárgája vagy pasztörizált vagy friss egész tojás, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor vagy vaníliasodó, gyümölcslé (nem kötelező), növényi olaj, ízesítőanyag, őrölt szerecsendió, túróstabilizátor, erdei gyümölcs.

Mákfeltét: darált mák, répacukor vagy természetes édesítőszer, tejpor vagy friss tej, ivóvíz, növényi zsiradék, búza finomliszt, vaníliás cukor, mazsola, zsemlemorzsa, őrölt fahéj, ízesítőanyag.

Szilvalekvárfeltét (povidla): szilvalekvár, vaníliás cukor vagy természetes édesítőszer, ivóvíz, ízesítőanyag.

Almafeltét: reszelt alma vagy párolt alma, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaníliás cukor, őrölt fahéj, darabolt diófélék, mazsola, ivóvíz.

Diós/mogyorós feltét: darált diófélék (dió, mogyoró vagy ezek keveréke), répacukor vagy természetes édesítőszer, búza finomliszt, tej, vaj, növényi zsiradék vagy növényi olaj, zsemlemorzsa, sárgabaracklekvár, ivóvíz, mazsola, vaníliás cukor, ízesítőanyag.

Sárgarépafeltét: friss sárgarépa, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaníliás cukor, vaj, növényi zsiradék, növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fahéj, só; mák hozzáadható.

Feketeáfonya-feltét: friss, párolt vagy fagyasztott fekete áfonya, feketeáfonya-lekvár. Ugyanez vonatkozik a földieper-, a tőzegáfonya- és az erdeigyümölcs-feltétre is.

Sárgabarackfeltét: friss, párolt vagy fagyasztott sárgabarack, sárgabaracklekvár.

Szilvafeltét: friss, párolt vagy fagyasztott szilva, szilvalekvár, darált mák, répacukor vagy természetes édesítőszer.

Káposztafeltét: reszelt friss káposzta vagy alaposan átmosott savanyú káposzta, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaj, növényi zsiradék vagy növényi olaj, búza finomliszt, ivóvíz, őrölt fekete bors, só.

Karalábéfeltét: friss karalábé, répacukor vagy természetes édesítőszer, vaj, növényi zsiradék vagy növényi olaj, búza finomliszt, citromlé vagy almalé, ivóvíz, őrölt fekete bors, friss vagy szárított petrezselyem, só.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Tekintettel az alkalmazott módszerre – mivel a tészta élesztőt tartalmaz, az előállítás egyes lépéseit közvetlenül egymás után kell végrehajtani – a tészta elkészítésétől a feltét elhelyezéséig és a lepény sütéséig, illetve az azt követő szeleteléséig és csomagolásáig valamennyi lépést a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni a minőség és a higiénia megőrzése érdekében. A feltétet nem kötelező a meghatározott földrajzi területen előállítani.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelést és a csomagolást – a gyors fogyasztásra szánt termék jellegénél fogva, valamint minőségmegőrzés céljából – a gyártó telephelyén kell elvégezni. Ha a készterméket csomagolás nélkül szállítanák, az a lepény minőségére annak elrepedése vagy alakváltozása, illetve a higiéniai szabályok megsértése miatt kedvezőtlen hatással volna. Ezenfelül a termék csomagolásán el kell helyezni a gyártó adatait, a termék összetételét és valamennyi olyan kötelező adatot tartalmazó címkét, amelyek szavatolják, hogy a termék a meghatározott területről származik, és amelyek az esetleges ellenőrzések alapjául szolgálnak. A lepények azonnali fogyasztásra csomagolás nélkül is árusíthatók.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Valašský frgál” gyártója köteles egyértelműen feltüntetni a „Valašský frgál” nevet a termék csomagolásán. A fogyasztók tájékoztatása, az ellenőrző szervek által végzett ellenőrzések és a termék nyomonkövethetősége céljából az oltalom alatt álló földrajzi jelzés logóját is fel kell tüntetni a termék csomagolásán. Ha a terméket csomagolás nélkül értékesítik, az eladáskor egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a kínált termék a „Valašský frgál”, és be kell tartani a hatályban lévő jogszabály szerinti címkézési követelményeket.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Valašsko, a Cseh Köztársaság délkeleti részén található földrajzi régió. A következő települések találhatók itt (keletről nyugat felé): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov és Nový Hrozenkov.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Ez a kérelem egyfelől a termék sajátosságain, másfelől a Valašsko egész területén és azon túl kivívott hírnevén alapul. A „vdolek” vagy „frgál” nevű, nagyméretű lepényekről szóló első írásos emlékek a J.H.A. Gallaš által 1826-ban írt Bromatologia moravo-rustica című krónikában találhatók. A krónika részletes leírást ad a búza- vagy rozslisztből készített és túróval, szilvalekvárral (povidla) vagy az erre a régióra jellemző párolt és pürésített szárított körtéből készült feltéttel megrakott lepényekről, amelyeket kizárólag Valašsko meghatározott területén készítenek.

A „Valašský frgál” a meghatározott területről származó, 1826-ból eredő írásos dokumentumokban található hagyományos receptek szerint készül. A néphagyomány szerint e jellegzetes süteményt Valašskóban különösen ünnepi alkalmakra, például esküvőkre, keresztelőkre, karácsonyra és húsvétra, valamint az aratás végére készítették. A szegény családok csak karácsonykor fogyasztották. A tehetősebb családokban vasárnaponként is elkészítették. A lepény mérete (30–32 cm átmérőjű) úgy alakult ki, hogy a kenyér kemencébe tételéhez használt sütőlapát teljes felületét kihasználták. A lepények főként házi készítésű nyersanyagokból, különösen szárított gyümölcsből, túróból, házi őrlésű lisztből, vajból, sertészsírból, lenmagolajból, tojásból és tejből készültek.

A körtés „Valašský frgál” a leghíresebb, amelyen a feltét szárított körtéből készül. A hagyomány szerint Valašsko valamennyi épülete mellett nőtt egy körtefa. A leggyakoribb körtefajtát „ovesňanka” néven ismerték, amelynek húsa a gyümölcs kis mérete ellenére lédús és rendkívül édes volt. Egyéb – különösen az őszi hónapokban érő – körtefajták szintén alkalmasak voltak szárításra. Ezeket mindig a fán kellett hagyni az első talaj menti fagyok kezdetéig, hogy jól megérjenek. Ezután a körtéket fatüzelésű szárítókamrában – lehetőleg gyümölcsfából származó tüzelőanyaggal –, lassan, egészben szárították ki. Nagyon fontos volt, hogy a gyümölcsök teljesen kiszáradjanak; ezután szőtt zsákokban, a padláson felakasztva tárolták azokat. A szárított körtéből készített krém, valamint az ilyen krémmel és más feltétekkel készült nagyméretű sütemények receptjeit generációról generációra örökítették tovább több évszázadon át.

A „Valašský frgál” különösen az alábbi tulajdonságai folytán különbözik más lepényektől:

A tészta összetétele és elkészítésének módja: először a folyékonyabb összetevőket dolgozzák össze sima péppé. Ezt követően hozzáadják a megolvasztott zsiradékokat, majd az egészet újra összedolgozzák sima péppé. Az élesztőt csak ezután adják hozzá, majd fokozatosan a lisztet is, hogy a kapott tészta sima legyen; a tésztát hólyagképződésig kell keverni (ekkor sok levegőt tartalmaz), és nem lehet ragadós.

| — | A tésztát kerek formájúra kell nyújtani egykezes nyújtófával; ez az eljárás szintén Valašskóból származik. A tésztának a közepétől a szélek felé történő egyenletes kinyújtása biztosítja, hogy sütés után vékony, de sűrű, puha és finom állagú lesz. |
| --- | --- |

—

A tésztát kerek formájúra kell nyújtani egykezes nyújtófával; ez az eljárás szintén Valašskóból származik. A tésztának a közepétől a szélek felé történő egyenletes kinyújtása biztosítja, hogy sütés után vékony, de sűrű, puha és finom állagú lesz.

| — | Ugyancsak Valašskóra jellemző, hogy a frgál lepényen egyféle feltétet használnak. Ez a hagyomány, amint a történeti forrásokból is kiderül, egy lepényen soha nem fordul elő egynél több fajta feltét. A feltétek közül a legjellemzőbb a szárított körte. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak Valašskóra jellemző, hogy a frgál lepényen egyféle feltétet használnak. Ez a hagyomány, amint a történeti forrásokból is kiderül, egy lepényen soha nem fordul elő egynél több fajta feltét. A feltétek közül a legjellemzőbb a szárított körte.

| — | A „Valašský frgál” másik sajátossága a feltét magas aránya, amely a lepény sütés előtti tömegének nagyjából 42–48 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

—

A „Valašský frgál” másik sajátossága a feltét magas aránya, amely a lepény sütés előtti tömegének nagyjából 42–48 %-át teszi ki.

A 19. században e lepények híre eljutott egészen a fővárosig, Prágáig. A 19. század végén a prágai Holešovicében megrendezett országos kiállításra Valašskóból – sok más termékkel együtt – elhozták ezeket a lepényeket, és nagy elismerést szereztek velük. A „Valašský frgál” máig megőrizte hírnevét – az interneten, a regionális és országos sajtóban, valamint útikönyvekben sok információ található erről –, és számos díjat nyert kiállításokon és vásárokon (Zlatá Salima 2006 és 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 és 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, valamint Značka kvality KLASA 2007).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

Věstník 8. szám, 2021.2.24., 187. és azt követő oldalak.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---