# Uradni list L 244/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5019. september 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 244

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5019. september 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1070/2007 z dne 18. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1071/2007 z dne 18. septembra 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1070/2007 z dne 18. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1071/2007 z dne 18. septembra 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/613/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 o ukrepih C 1/06 (ex NN 103/05) Španija za Chupa Chups
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1710)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/613/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 o ukrepih C 1/06 (ex NN 103/05) Španija za Chupa Chups
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1710)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1710)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 19.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1070/2007

z dne 18. septembra 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. septembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 18. septembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 70,6 |
| XK | 55,1 |
| XS | 45,9 |
| ZZ | 57,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 43,7 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,5 |
| UY | 83,7 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 75,4 |
| 0806 10 10 | IL | 51,3 |
| MK | 28,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AU | 215,7 |
| BR | 117,4 |
| CL | 85,0 |
| CN | 79,8 |
| NZ | 98,0 |
| US | 97,8 |
| ZA | 83,3 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| TR | 123,0 |
| ZA | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,3 |
| US | 189,2 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| IL | 110,5 |
| MK | 49,8 |
| TR | 107,3 |
| ZZ | 79,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

70,6

XK

55,1

XS

45,9

ZZ

57,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

43,7

TR

129,2

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

78,5

UY

83,7

ZA

64,1

ZZ

75,4

0806 10 10

IL

51,3

MK

28,3

TR

116,2

ZZ

65,3

0808 10 80

AU

215,7

BR

117,4

CL

85,0

CN

79,8

NZ

98,0

US

97,8

ZA

83,3

ZZ

111,0

0808 20 50

CN

57,2

TR

123,0

ZA

103,8

ZZ

94,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,3

US

189,2

ZZ

170,8

0809 40 05

BA

49,8

IL

110,5

MK

49,8

TR

107,3

ZZ

79,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 19.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1071/2007

z dne 18. septembra 2007

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 20. decembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm („koks 80+“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. decembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavila obvestilo („obvestilo o začetku“) o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm („koks 80+“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki so jo novembra 2006 vložili trije proizvajalci Skupnosti („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 30 % celotne proizvodnje koksa 80+ Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki so jo novembra 2006 vložili trije proizvajalci Skupnosti („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 30 % celotne proizvodnje koksa 80+ Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

| (3) | Za zadevni izdelek so od junija 2000 do leta 2004 že veljali protidampinški ukrepi. Ukrepi so bili uvedeni začasno z Odločbo Komisije št. 1238/2000/ESPJ (3) in dokončno z Odločbo Komisije št. 2730/2000/ESPJ (4) („prejšnji ukrepi“), vendar so bili marca 2004 zaradi začasne spremembe tržnih razmer prekinjeni s Sklepom Komisije 2004/264/ES (5). Opustitev je bila podaljšana z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2004 (6) do 15. decembra 2005, ko so ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(3)

Za zadevni izdelek so od junija 2000 do leta 2004 že veljali protidampinški ukrepi. Ukrepi so bili uvedeni začasno z Odločbo Komisije št. 1238/2000/ESPJ (3) in dokončno z Odločbo Komisije št. 2730/2000/ESPJ (4) („prejšnji ukrepi“), vendar so bili marca 2004 zaradi začasne spremembe tržnih razmer prekinjeni s Sklepom Komisije 2004/264/ES (5). Opustitev je bila podaljšana z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2004 (6) do 15. decembra 2005, ko so ukrepi prenehali veljati.

2.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je proizvajalce pritožnike in druge znane proizvajalce Skupnosti, predstavnike LRK, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. En izvoznik v LRK ter proizvajalci, uporabniki in en uvoznik v Skupnosti so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da obstajajo posebni razlogi za njihovo zaslišanje, so bile zaslišane. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je proizvajalce pritožnike in druge znane proizvajalce Skupnosti, predstavnike LRK, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. En izvoznik v LRK ter proizvajalci, uporabniki in en uvoznik v Skupnosti so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da obstajajo posebni razlogi za njihovo zaslišanje, so bile zaslišane.

| (5) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bila v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvidena uporaba postopkov vzorčenja. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bila v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvidena uporaba postopkov vzorčenja.

| (6) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in uvozniki pozvani, da se javijo in posredujejo informacije, kot je določeno v obvestilu o začetku. K sodelovanju je pristopil samo en proizvajalec izvoznik. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in uvozniki pozvani, da se javijo in posredujejo informacije, kot je določeno v obvestilu o začetku. K sodelovanju je pristopil samo en proizvajalec izvoznik. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (7) | Poleg tega je bilo tudi sklenjeno, da je v zvezi z uvozniki koksa 80+ vzorčenje nepotrebno, saj je samo en uvoznik izrazil pripravljenost na sodelovanje. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je bilo tudi sklenjeno, da je v zvezi z uvozniki koksa 80+ vzorčenje nepotrebno, saj je samo en uvoznik izrazil pripravljenost na sodelovanje.

| (8) | Da bi se edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali za individualno obravnavo („IO“) v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, če tako želi, je Komisija poslala obrazce zahtevka TGO in IO edini sodelujoči kitajski družbi. Ta proizvajalec izvoznik ni zahteval ne TGO ne IO. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali za individualno obravnavo („IO“) v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, če tako želi, je Komisija poslala obrazce zahtevka TGO in IO edini sodelujoči kitajski družbi. Ta proizvajalec izvoznik ni zahteval ne TGO ne IO.

| (9) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Odgovore so poslali edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, pet proizvajalcev Skupnosti, en uvoznik in 36 uporabnikov. Poleg tega so nekateri uporabniki predložili pripombe, ne da bi izpolnili vprašalnike. Svoja stališča je predložilo tudi Odbor združenj evropskih livarn („CAEF“), ki je to storil tudi v imenu svojih članov, in sicer združenj nacionalnih livarn iz 17 držav članic EU. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Odgovore so poslali edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, pet proizvajalcev Skupnosti, en uvoznik in 36 uporabnikov. Poleg tega so nekateri uporabniki predložili pripombe, ne da bi izpolnili vprašalnike. Svoja stališča je predložilo tudi Odbor združenj evropskih livarn („CAEF“), ki je to storil tudi v imenu svojih članov, in sicer združenj nacionalnih livarn iz 17 držav članic EU.

| (10) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih družbah:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih družbah:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Španija,

| — | Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Španija, |
| --- | --- |

—

Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Španija,

| — | Italiana Coke SpA, Savona, Italija, |
| --- | --- |

—

Italiana Coke SpA, Savona, Italija,

| — | OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Češka republika, |
| --- | --- |

—

OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Češka republika,

| — | Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Španija; |
| --- | --- |

—

Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Španija;

| (b) | Nepovezani uvoznik v Skupnosti







  — | ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

(b)

Nepovezani uvoznik v Skupnosti

—

ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Nemčija;

| (c) | Uporabniki v Skupnosti







  — | Rockwool International A/S in njena odvisna družba Rockwool A/S, Danska; obe iz Hedehusene, Danska, |
| --- | --- | --- |

(c)

Uporabniki v Skupnosti

—

Rockwool International A/S in njena odvisna družba Rockwool A/S, Danska; obe iz Hedehusene, Danska,

| — | Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Nemčija.

| (11) | Ker ni bilo predloženih zahtevkov za TGO ali IO in je bilo treba normalno vrednost določiti za proizvajalce izvoznike v LRK na podlagi podatkov iz izbrane primerljive države, je bil preveritveni obisk opravljen v prostorih družb:

  Proizvajalci v primerljivi državi, ZDA







  — | Tonawanda Coke Co., New York, |
| --- | --- | --- |

(11)

Ker ni bilo predloženih zahtevkov za TGO ali IO in je bilo treba normalno vrednost določiti za proizvajalce izvoznike v LRK na podlagi podatkov iz izbrane primerljive države, je bil preveritveni obisk opravljen v prostorih družb:

Proizvajalci v primerljivi državi, ZDA

—

Tonawanda Coke Co., New York,

| — | Erie Coke Co., Pensilvanija. |
| --- | --- |

—

Erie Coke Co., Pensilvanija.

3.   Obdobje preiskave

| (12) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek je koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm („koks 80+“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN ex 2704 00 19. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek je koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm („koks 80+“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), navadno uvrščen pod oznako KN ex 2704 00 19.

| (14) | Koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) se pripravlja iz bitumenskega premoga, ki je organska sedimentna kamnina, pridobljena iz tal. Jeklarska industrija uporablja predvsem mali in srednji koks (koks 80–, imenovan tudi „plavžni koks“), medtem ko industrija litega železa in industrija izolacij uporabljajo veliki koks (koks 80+, imenovan tudi „talilni koks“) za svoje kupolke. Obe vrsti koksa spadata pod isto oznako KN. |
| --- | --- |

(14)

Koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) se pripravlja iz bitumenskega premoga, ki je organska sedimentna kamnina, pridobljena iz tal. Jeklarska industrija uporablja predvsem mali in srednji koks (koks 80–, imenovan tudi „plavžni koks“), medtem ko industrija litega železa in industrija izolacij uporabljajo veliki koks (koks 80+, imenovan tudi „talilni koks“) za svoje kupolke. Obe vrsti koksa spadata pod isto oznako KN.

| (15) | Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka kljub razlikam v lastnostih črnega premoga, uporabljenega kot surovina, razlikam v proizvodnih metodah in različnim velikostim grude enake osnovne tehnične in kemične lastnosti in se uporabljajo kot gorivo za uporabo v kupolastih pečeh. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka kljub razlikam v lastnostih črnega premoga, uporabljenega kot surovina, razlikam v proizvodnih metodah in različnim velikostim grude enake osnovne tehnične in kemične lastnosti in se uporabljajo kot gorivo za uporabo v kupolastih pečeh.

| (16) | Zato se lahko sklene, da je zadevni izdelek talilni koks s poreklom iz LRK, se pravi, koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm vrste, ki se uporablja v kupolastih pečeh. Sklene se tudi, da so vse vrste talilnega koksa en sam izdelek, ker imajo vse iste osnovne tehnične in kemične značilnosti ter isto uporabo. |
| --- | --- |

(16)

Zato se lahko sklene, da je zadevni izdelek talilni koks s poreklom iz LRK, se pravi, koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm vrste, ki se uporablja v kupolastih pečeh. Sklene se tudi, da so vse vrste talilnega koksa en sam izdelek, ker imajo vse iste osnovne tehnične in kemične značilnosti ter isto uporabo.

2.   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da imajo koks 80+, ki ga industrija Skupnosti proizvede in proda v Skupnosti, koks 80+, proizveden v LRK in prodan za izvoz v Skupnost, ter koks 80+, proizveden in prodan v primerljivi državi (ZDA), enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti in uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da imajo koks 80+, ki ga industrija Skupnosti proizvede in proda v Skupnosti, koks 80+, proizveden v LRK in prodan za izvoz v Skupnost, ter koks 80+, proizveden in prodan v primerljivi državi (ZDA), enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti in uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Sodelovanje

| (18) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 6, je v postopku sodeloval samo en kitajski proizvajalec izvoznik. Izvoz tega proizvajalca izvoznika je predstavljal manj kot 30 % skupnega uvoza koksa 80+ s poreklom iz Kitajske, prodanega v Skupnost v OP. Zato se sklene, da je bila stopnja sodelovanja zelo nizka. Predstavniki LRK so bili obveščeni, da se zaradi tako nizke stopnje sodelovanja lahko uporabi člen 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 6, je v postopku sodeloval samo en kitajski proizvajalec izvoznik. Izvoz tega proizvajalca izvoznika je predstavljal manj kot 30 % skupnega uvoza koksa 80+ s poreklom iz Kitajske, prodanega v Skupnost v OP. Zato se sklene, da je bila stopnja sodelovanja zelo nizka. Predstavniki LRK so bili obveščeni, da se zaradi tako nizke stopnje sodelovanja lahko uporabi člen 18 osnovne uredbe.

2.   Normalna vrednost

(a)   Primerljiva država

| (19) | V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se uporabi ZDA kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe o ustreznosti izbire. Nobena stranka v zvezi s tem ni predložila pripomb ali ugovorov. |
| --- | --- |

(19)

V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se uporabi ZDA kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe o ustreznosti izbire. Nobena stranka v zvezi s tem ni predložila pripomb ali ugovorov.

| (20) | ZDA imajo s petimi domačimi proizvajalci (v OP) in zadostno stopnjo uvoza precej velik in odprt domači trg za koks 80+. Poleg tega se za proizvodnjo zadevnega izdelka uporabljajo podobni postopki kot v LRK. |
| --- | --- |

(20)

ZDA imajo s petimi domačimi proizvajalci (v OP) in zadostno stopnjo uvoza precej velik in odprt domači trg za koks 80+. Poleg tega se za proizvodnjo zadevnega izdelka uporabljajo podobni postopki kot v LRK.

| (21) | Proučena je bila tudi primernost drugih držav, ki so bile obravnavane kot države, ki bi lahko imele proizvodnjo koksa 80+. Glede Avstralije, edine države, za katero je bilo dokazano, da ima proizvodnjo zadevnega izdelka, je bilo iz informacij edinega avstralskega proizvajalca razvidno, da je avstralski domači trg zelo omejen. |
| --- | --- |

(21)

Proučena je bila tudi primernost drugih držav, ki so bile obravnavane kot države, ki bi lahko imele proizvodnjo koksa 80+. Glede Avstralije, edine države, za katero je bilo dokazano, da ima proizvodnjo zadevnega izdelka, je bilo iz informacij edinega avstralskega proizvajalca razvidno, da je avstralski domači trg zelo omejen.

| (22) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so ZDA primerna primerljiva država. V skladu s tem je bilo ameriško združenje proizvajalcev koksa pozvano k sodelovanju. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so ZDA primerna primerljiva država. V skladu s tem je bilo ameriško združenje proizvajalcev koksa pozvano k sodelovanju.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (23) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki sta jih predložili dve sodelujoči družbi v ZDA. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki sta jih predložili dve sodelujoči družbi v ZDA.

| (24) | V zvezi z določitvijo normalne vrednosti je Komisija v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotavljala, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka, ki sta ga izdelovala dva sodelujoča proizvajalca v ZDA, neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je celotni obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede tega je treba opozoriti, da zadevni izdelek predstavlja ena sama vrsta izdelka. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi z določitvijo normalne vrednosti je Komisija v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotavljala, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka, ki sta ga izdelovala dva sodelujoča proizvajalca v ZDA, neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je celotni obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede tega je treba opozoriti, da zadevni izdelek predstavlja ena sama vrsta izdelka.

| (25) | Komisija je pozneje proučila, ali bi za zgoraj omenjeno domačo prodajo lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je bilo več kot 95 % prometa na domačem trgu dobičkonosnega. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je pozneje proučila, ali bi za zgoraj omenjeno domačo prodajo lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je bilo več kot 95 % prometa na domačem trgu dobičkonosnega.

| (26) | Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen franko tovarna za nepovezane kupce s strani dveh sodelujočih proizvajalcev v ZDA. |
| --- | --- |

(26)

Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen franko tovarna za nepovezane kupce s strani dveh sodelujočih proizvajalcev v ZDA.

3.   Izvozna cena

| (27) | Glede na omejeno sodelovanje LRK je izvozna cena temeljila predvsem na najboljših razpoložljivih informacijah, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Od januarja 2006 ne obstaja več nobena posebna oznaka TARIC za koks 80+. Zaradi tega se ni dalo uporabiti Eurostatovih podatkov za izračun kitajskih cen ali obsega izvoza koksa 80+ ali za OP. Vendar pa so bile podrobne informacije o količini in cenah koksa 80+, uvoženega iz Kitajske v OP, na voljo pri carinskih organih držav članic uvoznic. |
| --- | --- |

(27)

Glede na omejeno sodelovanje LRK je izvozna cena temeljila predvsem na najboljših razpoložljivih informacijah, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Od januarja 2006 ne obstaja več nobena posebna oznaka TARIC za koks 80+. Zaradi tega se ni dalo uporabiti Eurostatovih podatkov za izračun kitajskih cen ali obsega izvoza koksa 80+ ali za OP. Vendar pa so bile podrobne informacije o količini in cenah koksa 80+, uvoženega iz Kitajske v OP, na voljo pri carinskih organih držav članic uvoznic.

| (28) | Glede na to, da so bile take informacije v zvezi z uvozom zadevnega izdelka v OP najboljše razpoložljive informacije v skladu s členom 18 osnovne uredbe, so se uporabile za oceno obsega in cene kitajskega izvoza v OP. Vendar pa so se ob upoštevanju dejstva, da je edini sodelujoči izvoznik predložil informacije o izvoznih cenah, proučile tudi njegove informacije in ugotovljeno je bilo, da so skladne z informacijami, pridobljenimi s strani zgoraj omenjenih carinskih organov. Tehtana povprečna izvozna cena franko tovarna, določena na podlagi teh podatkov, je bila 107,73 EUR na metrično tono. |
| --- | --- |

(28)

Glede na to, da so bile take informacije v zvezi z uvozom zadevnega izdelka v OP najboljše razpoložljive informacije v skladu s členom 18 osnovne uredbe, so se uporabile za oceno obsega in cene kitajskega izvoza v OP. Vendar pa so se ob upoštevanju dejstva, da je edini sodelujoči izvoznik predložil informacije o izvoznih cenah, proučile tudi njegove informacije in ugotovljeno je bilo, da so skladne z informacijami, pridobljenimi s strani zgoraj omenjenih carinskih organov. Tehtana povprečna izvozna cena franko tovarna, določena na podlagi teh podatkov, je bila 107,73 EUR na metrično tono.

4.   Primerjava

| (29) | Normalna vrednost in izvozne so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je to razumno, pravilno in podprto z dokazi, so bile odobrene ustrezne prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih, popustih, prevoznih stroških, stroških zavarovanja, pakiranja in posojil ter poprodajnih stroškov. |
| --- | --- |

(29)

Normalna vrednost in izvozne so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je to razumno, pravilno in podprto z dokazi, so bile odobrene ustrezne prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih, popustih, prevoznih stroških, stroških zavarovanja, pakiranja in posojil ter poprodajnih stroškov.

| (30) | Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je zadevni izdelek, uvožen iz LRK v OP, drugačne kakovosti kot podobni izdelek, izdelan v primerljivi državi, in da zahteva dodatno prebiranje preden gre lahko dejansko v prodajo. |
| --- | --- |

(30)

Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da je zadevni izdelek, uvožen iz LRK v OP, drugačne kakovosti kot podobni izdelek, izdelan v primerljivi državi, in da zahteva dodatno prebiranje preden gre lahko dejansko v prodajo.

| (31) | Kakovostne zahteve glede kemičnih lastnosti in velikosti zadevnega izdelka ter podobnega izdelka, izdelanega v primerljivi državi, so se primerjale in odobrena je bila prilagoditev za ugotovljene razlike v kakovosti. V zvezi s prebiranjem v Evropi ni potrebna nobena prilagoditev, saj se ta postopek opravi po določitvi vrednosti CIF, ki je izhodiščna točka za določitev izvozne cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(31)

Kakovostne zahteve glede kemičnih lastnosti in velikosti zadevnega izdelka ter podobnega izdelka, izdelanega v primerljivi državi, so se primerjale in odobrena je bila prilagoditev za ugotovljene razlike v kakovosti. V zvezi s prebiranjem v Evropi ni potrebna nobena prilagoditev, saj se ta postopek opravi po določitvi vrednosti CIF, ki je izhodiščna točka za določitev izvozne cene franko tovarna.

5.   Stopnja dampinga

| (32) | Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti franko tovarna s tehtanim povprečjem izvozne cene franko tovarna. Stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, je 53,3 %. |
| --- | --- |

(32)

Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti franko tovarna s tehtanim povprečjem izvozne cene franko tovarna. Stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, je 53,3 %.

D.   ŠKODA

1.   Splošno

| (33) | Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi 3, so bili leta 2000 uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK. Ti ukrepi so bili marca 2004 opuščeni in so prenehali veljati decembra 2005. Tako so v zgodnjem obravnavanem obdobju veljali ukrepi za uvoz iz zadevne države. |
| --- | --- |

(33)

Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi 3, so bili leta 2000 uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz koksa 80+ s poreklom iz LRK. Ti ukrepi so bili marca 2004 opuščeni in so prenehali veljati decembra 2005. Tako so v zgodnjem obravnavanem obdobju veljali ukrepi za uvoz iz zadevne države.

2.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (34) | V Skupnosti proizvaja podoben izdelek sedem proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

V Skupnosti proizvaja podoben izdelek sedem proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (35) | Pet od navedenih sedmih proizvajalcev je izrazilo interes za sodelovanje v postopku v roku, določenem v obvestilu o začetku, in je v preiskavi ustrezno sodelovalo. Za teh pet proizvajalcev je bilo ugotovljeno, da predstavljajo znatni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 75 %. Zato pet sodelujočih proizvajalcev predstavlja industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Ostala dva proizvajalca Skupnosti bosta v nadaljnjem besedilu imenovana „druga proizvajalca Skupnosti“. Ta dva druga proizvajalca Skupnosti nista nasprotovala pritožbi. |
| --- | --- |

(35)

Pet od navedenih sedmih proizvajalcev je izrazilo interes za sodelovanje v postopku v roku, določenem v obvestilu o začetku, in je v preiskavi ustrezno sodelovalo. Za teh pet proizvajalcev je bilo ugotovljeno, da predstavljajo znatni delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 75 %. Zato pet sodelujočih proizvajalcev predstavlja industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Ostala dva proizvajalca Skupnosti bosta v nadaljnjem besedilu imenovana „druga proizvajalca Skupnosti“. Ta dva druga proizvajalca Skupnosti nista nasprotovala pritožbi.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (36) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti, namenjene za trg Skupnosti, pri čemer so bile informacije o obsegu prodaje ES pridobljene s strani drugih proizvajalcev Skupnosti in preverjene glede na ocene, ki so jih opravili proizvajalci industrije Skupnosti, in glede na informacije, pridobljene od uporabnikov, ter na podlagi obsega uvoza. V zvezi z obsegom kitajskega uvoza je treba povedati, da v letu 2006 ni bilo nobene posebne oznake TARIC za koks 80+ in torej nobenih razpoložljivih podatkov Eurostata. Zato je bil obseg uvoza za OP začasno določen na podlagi podrobnih informacij s strani carinskih organov ES, kakor je omenjeno v uvodni izjavi 27. Za leti 2003 in 2005 je obseg uvoza začasno temeljil na podatkih Eurostata, ki so bili preverjeni glede na podatke o trgu, pridobljene od uporabnikov in uvoznikov med preiskavo. Za leto 2004 so podatki Eurostata o obsegu uvoza v ostrem nasprotju s podatki o trgu, pridobljenimi od proizvajalcev, uvoznikov in uporabnikov med preiskavo. Medtem ko podatki o trgu kažejo, da je bil kitajski uvoz leta 2004 majhen, pa podatki Eurostata nasprotno kažejo, da je ta uvoz leta 2004 dosegel izrazito najvišjo stopnjo. Zato se zdi verjetno, da so po opustitvi prejšnjih ukrepov marca 2004 uvozniki prijavili nekatere vrste koksa 80– pod oznako TARIC koksa 80+, zaradi česar podatki Eurostata ne dajejo jasne slike o obsegu uvoza leta 2004. Zato in ob upoštevanju zelo omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnosti je bil na tej stopnji preiskave obseg uvoza za leto 2004 določen na podlagi informacij iz pritožbe, ki so v skladu z informacijami, pridobljenimi od uvoznikov in uporabnikov med preiskavo. Komisija bo pred dokončnimi odločitvami preiskavo o obsegu uvoza nadaljevala. |
| --- | --- |

(36)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti, namenjene za trg Skupnosti, pri čemer so bile informacije o obsegu prodaje ES pridobljene s strani drugih proizvajalcev Skupnosti in preverjene glede na ocene, ki so jih opravili proizvajalci industrije Skupnosti, in glede na informacije, pridobljene od uporabnikov, ter na podlagi obsega uvoza. V zvezi z obsegom kitajskega uvoza je treba povedati, da v letu 2006 ni bilo nobene posebne oznake TARIC za koks 80+ in torej nobenih razpoložljivih podatkov Eurostata. Zato je bil obseg uvoza za OP začasno določen na podlagi podrobnih informacij s strani carinskih organov ES, kakor je omenjeno v uvodni izjavi 27. Za leti 2003 in 2005 je obseg uvoza začasno temeljil na podatkih Eurostata, ki so bili preverjeni glede na podatke o trgu, pridobljene od uporabnikov in uvoznikov med preiskavo. Za leto 2004 so podatki Eurostata o obsegu uvoza v ostrem nasprotju s podatki o trgu, pridobljenimi od proizvajalcev, uvoznikov in uporabnikov med preiskavo. Medtem ko podatki o trgu kažejo, da je bil kitajski uvoz leta 2004 majhen, pa podatki Eurostata nasprotno kažejo, da je ta uvoz leta 2004 dosegel izrazito najvišjo stopnjo. Zato se zdi verjetno, da so po opustitvi prejšnjih ukrepov marca 2004 uvozniki prijavili nekatere vrste koksa 80– pod oznako TARIC koksa 80+, zaradi česar podatki Eurostata ne dajejo jasne slike o obsegu uvoza leta 2004. Zato in ob upoštevanju zelo omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnosti je bil na tej stopnji preiskave obseg uvoza za leto 2004 določen na podlagi informacij iz pritožbe, ki so v skladu z informacijami, pridobljenimi od uvoznikov in uporabnikov med preiskavo. Komisija bo pred dokončnimi odločitvami preiskavo o obsegu uvoza nadaljevala.

| (37) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala in da je bil v OP trg Skupnosti za zadevni izdelek in podobni izdelek približno 25 % večji kot leta 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja ES (v tisočih ton) (razpon) (7) | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 | 1 350–1 750 | 1 400–1 800 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 119 | 122 | 125 |

(37)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala in da je bil v OP trg Skupnosti za zadevni izdelek in podobni izdelek približno 25 % večji kot leta 2003.

2003

2004

2005

OP

Skupna potrošnja ES (v tisočih ton) (razpon) (7)

1 100–1 500

1 300–1 700

1 350–1 750

1 400–1 800

Indeks (2003 = 100)

100

119

122

125

4.   Uvoz iz zadevne države

(a)   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (38) | Na podlagi razpoložljivih informacij s strani carinskih organov in sodelujočih strank, je bila LRK v obravnavanem obdobju edini vir uvoza zadevnega izdelka v ES. Zato se za ves obseg uvoza v ES v obravnavanem obdobju šteje, da je s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(38)

Na podlagi razpoložljivih informacij s strani carinskih organov in sodelujočih strank, je bila LRK v obravnavanem obdobju edini vir uvoza zadevnega izdelka v ES. Zato se za ves obseg uvoza v ES v obravnavanem obdobju šteje, da je s poreklom iz LRK.

| (39) | Na podlagi razpoložljivih dejstev na tej stopnji, kakor je opisano v uvodni izjavi 36, je bilo ugotovljeno, da se je obseg kitajskega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost od leta 2003 (približno 311 000 ton) do OP povečal za 45 % (več kot 452 000 ton). |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi razpoložljivih dejstev na tej stopnji, kakor je opisano v uvodni izjavi 36, je bilo ugotovljeno, da se je obseg kitajskega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost od leta 2003 (približno 311 000 ton) do OP povečal za 45 % (več kot 452 000 ton).

| (40) | Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2003 in OP povečal s 24 % na 28 %, tj. za 4 odstotne točke. V OP se je tržni delež uvoza iz zadevne države povečal za 3 odstotne točke v primerjavi z letom 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 310 755 | 150 000 | 386 485 | 452 011 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 48 | 124 | 145 |
| Tržni delež uvoza iz LRK | 24 % | 10 % | 25 % | 28 % |

(40)

Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2003 in OP povečal s 24 % na 28 %, tj. za 4 odstotne točke. V OP se je tržni delež uvoza iz zadevne države povečal za 3 odstotne točke v primerjavi z letom 2005.

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

310 755

150 000

386 485

452 011

Indeks (2003 = 100)

100

48

124

145

Tržni delež uvoza iz LRK

24 %

10 %

25 %

28 %

(b)   Cene

| (41) | Glede na to, da podatkov Eurostata o kitajskem uvozu zadevnega izdelka za leto 2006 (glej uvodno izjavo 36) ni na voljo, in ob upoštevanju zelo omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnosti je bila povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK za OP začasno določena na podlagi podrobnih informacij, pridobljenih s strani carinskih organov ES, kakor je navedeno v uvodni izjavi 27. Za leta 2003–2005 je bila povprečna uvozna cena začasno določena na podlagi podatkov Eurostata, ki se ujemajo z ugotovitvami preiskave. V zvezi s podatki Eurostata za leto 2004 je treba opozoriti, da čeprav se zdijo netočni glede obsega uvoza (glej uvodno izjavo 36), pa se glede uvoznih cen za leto 2004 ujemajo z ugotovitvami preiskave in primerjavami med gibanjem cen koksa 80+ in koksa 80– v celotnem obravnavanem obdobju. Zato so bili podatki Eurostata začasno uporabljeni za določitev uvoznih cen tudi za leto 2004. Komisija bo pred dokončnimi odločitvami preiskavo o uvoznih cenah nadaljevala. |
| --- | --- |

(41)

Glede na to, da podatkov Eurostata o kitajskem uvozu zadevnega izdelka za leto 2006 (glej uvodno izjavo 36) ni na voljo, in ob upoštevanju zelo omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnosti je bila povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK za OP začasno določena na podlagi podrobnih informacij, pridobljenih s strani carinskih organov ES, kakor je navedeno v uvodni izjavi 27. Za leta 2003–2005 je bila povprečna uvozna cena začasno določena na podlagi podatkov Eurostata, ki se ujemajo z ugotovitvami preiskave. V zvezi s podatki Eurostata za leto 2004 je treba opozoriti, da čeprav se zdijo netočni glede obsega uvoza (glej uvodno izjavo 36), pa se glede uvoznih cen za leto 2004 ujemajo z ugotovitvami preiskave in primerjavami med gibanjem cen koksa 80+ in koksa 80– v celotnem obravnavanem obdobju. Zato so bili podatki Eurostata začasno uporabljeni za določitev uvoznih cen tudi za leto 2004. Komisija bo pred dokončnimi odločitvami preiskavo o uvoznih cenah nadaljevala.

| (42) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je na podlagi zgoraj navedenih podatkov od leta 2003 (122 EUR/tono) do leta 2004 (275 EUR/tono) več kot podvojila, vendar pa se je leta 2005 znatno znižala (224 EUR/tono) in se še v OP naprej zniževala (156 EUR/tono). V odstotkih to pomeni, da so se cene znižale za 35 % med letom 2004 in OP, Vendar pa so se v celotnem obravnavanem obdobju (2003–OP) zvišale za 27 %. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena uvoza iz LRK CIF meja Skupnosti (EUR/tono) | 122 | 275 | 224 | 156 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 225 | 184 | 127 |

(42)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je na podlagi zgoraj navedenih podatkov od leta 2003 (122 EUR/tono) do leta 2004 (275 EUR/tono) več kot podvojila, vendar pa se je leta 2005 znatno znižala (224 EUR/tono) in se še v OP naprej zniževala (156 EUR/tono). V odstotkih to pomeni, da so se cene znižale za 35 % med letom 2004 in OP, Vendar pa so se v celotnem obravnavanem obdobju (2003–OP) zvišale za 27 %.

2003

2004

2005

OP

Povprečna cena uvoza iz LRK CIF meja Skupnosti (EUR/tono)

122

275

224

156

Indeks (2003 = 100)

100

225

184

127

(c)   Nelojalno nižanje cen

| (43) | Pri določanju nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah, ki se nanašajo na OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene za neodvisne stranke po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Cene zadevnega uvoza, ki so temeljile na razpoložljivih podatkih, kakor je navedeno v uvodni izjavi 41, so bile prilagojene, kjer je bilo to potrebno, cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za pouvozne stroške (stroški prebiranja in carinjenja) uvoznikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Pri določanju nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah, ki se nanašajo na OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene za neodvisne stranke po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Cene zadevnega uvoza, ki so temeljile na razpoložljivih podatkih, kakor je navedeno v uvodni izjavi 41, so bile prilagojene, kjer je bilo to potrebno, cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za pouvozne stroške (stroški prebiranja in carinjenja) uvoznikov v Skupnosti.

| (44) | Primerjava je pokazala, da je bil v OP zadevni izdelek s poreklom iz LRK prodan v Skupnosti po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, izražene kot odstotek prodajnih cen, in sicer za 10,2 %. |
| --- | --- |

(44)

Primerjava je pokazala, da je bil v OP zadevni izdelek s poreklom iz LRK prodan v Skupnosti po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, izražene kot odstotek prodajnih cen, in sicer za 10,2 %.

5.   Stanje industrije Skupnosti

| (45) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

(a)   Proizvodnja

| (46) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je z ravni približno 824 000 ton leta 2003 dvignila na najvišjo raven približno 1 017 000 ton leta 2004, potem pa je leta 2005 upadla in se ponovno v OP rahlo povečala. Znatno povečanje proizvodnje industrije Skupnosti leta 2004 se lahko pojasni z nizko stopnjo ponudbe na trgu, zaradi nizke ravni uvoza iz LRK, in z zaprtjem drugih obratov, ki so proizvajali koks 80+ v Skupnosti. Na splošno se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečala za 18 %, tj. na približno 971 000 ton v OP. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 823 728 | 1 016 682 | 953 522 | 971 137 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(46)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je z ravni približno 824 000 ton leta 2003 dvignila na najvišjo raven približno 1 017 000 ton leta 2004, potem pa je leta 2005 upadla in se ponovno v OP rahlo povečala. Znatno povečanje proizvodnje industrije Skupnosti leta 2004 se lahko pojasni z nizko stopnjo ponudbe na trgu, zaradi nizke ravni uvoza iz LRK, in z zaprtjem drugih obratov, ki so proizvajali koks 80+ v Skupnosti. Na splošno se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečala za 18 %, tj. na približno 971 000 ton v OP.

2003

2004

2005

OP

Proizvodnja (v tonah)

823 728

1 016 682

953 522

971 137

Indeks (2003 = 100)

100

123

116

118

(b)   Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (47) | Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je ostala stabilna, na ravni približno 1,1 milijona ton v celotnem obravnavanem obdobju. Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2003 znašala 75 %. Leta 2004 se je povečala na 93 %, leta 2005 rahlo upadla, na 87 %, in se v OP ponovno povečala na 89 %. Treba je opozoriti, da je ta industrijski sektor poseben v tem smislu, da je njegova stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti precej fiksna, saj se proizvodnja ne more začasno ustaviti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 | 1 092 472 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 75 % | 93 % | 87 % | 89 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 123 | 116 | 118 |

(47)

Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je ostala stabilna, na ravni približno 1,1 milijona ton v celotnem obravnavanem obdobju. Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2003 znašala 75 %. Leta 2004 se je povečala na 93 %, leta 2005 rahlo upadla, na 87 %, in se v OP ponovno povečala na 89 %. Treba je opozoriti, da je ta industrijski sektor poseben v tem smislu, da je njegova stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti precej fiksna, saj se proizvodnja ne more začasno ustaviti.

2003

2004

2005

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

1 092 472

1 092 472

1 092 472

1 092 472

Indeks (2003 = 100)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

75 %

93 %

87 %

89 %

Indeks (2003 = 100)

100

123

116

118

(c)   Obseg prodaje

| (48) | Obseg prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je leta 2004 močno povečal (40 %), vendar se je v letu 2005 znižal (za 12 odstotnih točk) in v OP (za dodatne 3 odstotne točke). Na splošno se je obseg prodaje povečal za 25 % v celotnem obravnavanem obdobju, tj. za odstotek, ki ustreza rasti potrošnje Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES (v tonah) | 658 641 | 921 347 | 845 688 | 825 013 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 140 | 128 | 125 |

(48)

Obseg prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je leta 2004 močno povečal (40 %), vendar se je v letu 2005 znižal (za 12 odstotnih točk) in v OP (za dodatne 3 odstotne točke). Na splošno se je obseg prodaje povečal za 25 % v celotnem obravnavanem obdobju, tj. za odstotek, ki ustreza rasti potrošnje Skupnosti.

2003

2004

2005

OP

Obseg prodaje ES (v tonah)

658 641

921 347

845 688

825 013

Indeks (2003 = 100)

100

140

128

125

(d)   Tržni delež

| (49) | Tržni delež industrije Skupnosti je bil v obravnavanem obdobju precej stabilen, tj. približno 51 %, tako leta 2003 kot v OP. Leta 2004 je bil največji, zaradi zelo majhnega obsega kitajskega uvoza. Tako je bila lahko industrija Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju deležna koristi zaradi rasti trga, tj. povečane potrošnje Skupnosti, ob istočasnem vzdrževanju tržnega deleža. Vendar pa je industrija Skupnosti v OP izgubila približno 2,5 % svojega tržnega deleža v primerjavi z letom 2005. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 51,2 % | 60,3 % | 53,8 % | 51,3 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 105 | 100 |

(49)

Tržni delež industrije Skupnosti je bil v obravnavanem obdobju precej stabilen, tj. približno 51 %, tako leta 2003 kot v OP. Leta 2004 je bil največji, zaradi zelo majhnega obsega kitajskega uvoza. Tako je bila lahko industrija Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju deležna koristi zaradi rasti trga, tj. povečane potrošnje Skupnosti, ob istočasnem vzdrževanju tržnega deleža. Vendar pa je industrija Skupnosti v OP izgubila približno 2,5 % svojega tržnega deleža v primerjavi z letom 2005.

2003

2004

2005

OP

Tržni delež industrije Skupnosti

51,2 %

60,3 %

53,8 %

51,3 %

Indeks (2003 = 100)

100

118

105

100

(e)   Rast

| (50) | Med letom 2003 in OP, ko je potrošnja Skupnosti narasla za 25 odstotnih točk, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečal v enaki meri in zato je njen tržni delež ostal stabilen. V istem obdobju se je dampinški uvoz povečal za približno 4 odstotne točke tržnega deleža, kar je ustrezalo povečanju za približno 141 000 ton, prodanih na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(50)

Med letom 2003 in OP, ko je potrošnja Skupnosti narasla za 25 odstotnih točk, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti povečal v enaki meri in zato je njen tržni delež ostal stabilen. V istem obdobju se je dampinški uvoz povečal za približno 4 odstotne točke tržnega deleža, kar je ustrezalo povečanju za približno 141 000 ton, prodanih na trgu Skupnosti.

(f)   Prodajne cene v Skupnosti

| (51) | Povprečne cene na enoto za prodajo industrije Skupnosti nepovezanim strankam so se od leta 2003 (154 EUR/tono) do leta 2005 znatno zvišale (244 EUR/tono), potem pa so se v OP začele nižati, čeprav so se še vedno ohranjale na ravni, ki je bila za 29 % višja kot leta 2003 (199 EUR/tono). | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono) | 154 | 192 | 244 | 199 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 125 | 158 | 129 |

(51)

Povprečne cene na enoto za prodajo industrije Skupnosti nepovezanim strankam so se od leta 2003 (154 EUR/tono) do leta 2005 znatno zvišale (244 EUR/tono), potem pa so se v OP začele nižati, čeprav so se še vedno ohranjale na ravni, ki je bila za 29 % višja kot leta 2003 (199 EUR/tono).

2003

2004

2005

OP

Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)

154

192

244

199

Indeks (2003 = 100)

100

125

158

129

| (52) | Glede na stopnjo nelojalnega nižanja cen zadevnega uvoza je bil ta uvoz nedvomno dejavnik, ki je vplival na prodajne cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(52)

Glede na stopnjo nelojalnega nižanja cen zadevnega uvoza je bil ta uvoz nedvomno dejavnik, ki je vplival na prodajne cene industrije Skupnosti.

(g)   Zaloge

| (53) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju občutno povišala. Zaloge so se povečale najprej za 29 % leta 2004, za nadaljnjih 41 odstotnih točk leta 2005 in za 88 odstotnih točk v OP. Raven zalog je v primerjavi z letnim obsegom proizvodnje vendarle razmeroma neznatna (približno 3,5 % leta 2003 in 7,6 % v OP). Obseg prodaje ES industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal, kakor je opisano v uvodni izjavi 48, zato se povečanje končnih zalog pojasnjuje z znižanjem izvoza industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, kakor je opisano v uvodni izjavi 70. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 28 761 | 37 007 | 48 834 | 74 127 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 129 | 170 | 258 |

(53)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju občutno povišala. Zaloge so se povečale najprej za 29 % leta 2004, za nadaljnjih 41 odstotnih točk leta 2005 in za 88 odstotnih točk v OP. Raven zalog je v primerjavi z letnim obsegom proizvodnje vendarle razmeroma neznatna (približno 3,5 % leta 2003 in 7,6 % v OP). Obseg prodaje ES industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal, kakor je opisano v uvodni izjavi 48, zato se povečanje končnih zalog pojasnjuje z znižanjem izvoza industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, kakor je opisano v uvodni izjavi 70.

2003

2004

2005

OP

Končne zaloge (v tonah)

28 761

37 007

48 834

74 127

Indeks (2003 = 100)

100

129

170

258

(h)   Naložbe

| (54) | Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo podobnega izdelka so bile v obravnavanem obdobju stabilne, na ravni približno 9 milijonov eurov na leto, z izjemo začasno nižje ravni leta 2004. Naložbe industrije Skupnosti so bile namenjene vzdrževanju in obnavljanju obstoječe opreme (delno zaradi izpolnjevanja določenih zahtev okoljske zakonodaje EU) in ne povečevanju zmogljivosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v 1 000 EUR) | 8 951 | 8 139 | 9 059 | 9 070 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 91 | 101 | 101 |

(54)

Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo podobnega izdelka so bile v obravnavanem obdobju stabilne, na ravni približno 9 milijonov eurov na leto, z izjemo začasno nižje ravni leta 2004. Naložbe industrije Skupnosti so bile namenjene vzdrževanju in obnavljanju obstoječe opreme (delno zaradi izpolnjevanja določenih zahtev okoljske zakonodaje EU) in ne povečevanju zmogljivosti.

2003

2004

2005

OP

Neto naložbe (v 1 000 EUR)

8 951

8 139

9 059

9 070

Indeks (2003 = 100)

100

91

101

101

(i)   Dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala

| (55) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti, izražena kot odstotek neto prodaje, znatno povečala od leta 2003 (11 %) do leta 2005 (18 %), situacija pa se je močno spremenila v OP, ko je začela industrija Skupnosti ustvarjati izgubo (– 1 %). Močan padec dobičkonosnosti industrije Skupnosti je bil posledica strmega upadanja prodajnih cen med letom 2005 in OP. |
| --- | --- |

(55)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti, izražena kot odstotek neto prodaje, znatno povečala od leta 2003 (11 %) do leta 2005 (18 %), situacija pa se je močno spremenila v OP, ko je začela industrija Skupnosti ustvarjati izgubo (– 1 %). Močan padec dobičkonosnosti industrije Skupnosti je bil posledica strmega upadanja prodajnih cen med letom 2005 in OP.

| (56) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(56)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti.

| (57) | Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil znatno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(57)

Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil znatno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP.

| (58) | Industrija Skupnosti ni poročala o nikakršnih dejanskih težavah pri zbiranju kapitala. Vendar pa bi zaradi posebne narave te industrije, tj. da se proizvodnje ne da ustaviti ne da bi se uničile peči, zaprtje nekaterih peči in njihov ponovni zagon bi zahtevala velike dodatne naložbe (po ocenah industrije Skupnosti do 2 milijona eurov na peč). Industrija Skupnosti ocenjuje, da bi bila sposobnost zbiranja dodatnega kapitala za take naložbe omejena, razen če bi se vlagatelji zanašali na dobičkonosnost trga s koksom 80+. Zato je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti nujno precej fiksna. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 11 % | 17 % | 18 % | –1 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 158 | 169 | –8 |
| Donosnost naložb (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | 5 % | 23 % | 17 % | –9 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(58)

Industrija Skupnosti ni poročala o nikakršnih dejanskih težavah pri zbiranju kapitala. Vendar pa bi zaradi posebne narave te industrije, tj. da se proizvodnje ne da ustaviti ne da bi se uničile peči, zaprtje nekaterih peči in njihov ponovni zagon bi zahtevala velike dodatne naložbe (po ocenah industrije Skupnosti do 2 milijona eurov na peč). Industrija Skupnosti ocenjuje, da bi bila sposobnost zbiranja dodatnega kapitala za take naložbe omejena, razen če bi se vlagatelji zanašali na dobičkonosnost trga s koksom 80+. Zato je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti nujno precej fiksna.

2003

2004

2005

OP

Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% neto prodaje)

11 %

17 %

18 %

–1 %

Indeks (2003 = 100)

100

158

169

–8

Donosnost naložb (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

5 %

23 %

17 %

–9 %

Indeks (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Denarni tok (v 1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeks (2003 = 100)

100

77

196

26

(j)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (59) | Stopnja zaposlenosti industrije Skupnosti se je od leta 2003 do OP povečala za 13 %. V primerjavi s povečano proizvodnjo je produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, merjena kot donos (na tono) na zaposleno osebo na leto, ostala stabilna. Povprečni letni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 9 %. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Produktivnost (ton/zaposlenega) | 1 676 | 1 954 | 1 760 | 1 697 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 117 | 105 | 101 |
| Letni stroški dela na zaposlenega
  (1 000 EUR) | 28 | 28 | 29 | 31 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 105 | 109 |

(59)

Stopnja zaposlenosti industrije Skupnosti se je od leta 2003 do OP povečala za 13 %. V primerjavi s povečano proizvodnjo je produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, merjena kot donos (na tono) na zaposleno osebo na leto, ostala stabilna. Povprečni letni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 9 %.

2003

2004

2005

OP

Število zaposlenih

680

754

734

767

Indeks (2003 = 100)

100

111

108

113

Produktivnost (ton/zaposlenega)

1 676

1 954

1 760

1 697

Indeks (2003 = 100)

100

117

105

101

Letni stroški dela na zaposlenega

(1 000 EUR)

28

28

29

31

Indeks (2003 = 100)

100

100

105

109

(k)   Višina stopnje dampinga

| (60) | Glede na obseg, tržni delež in ceno dampinškega uvoza vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Skupnosti nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(60)

Glede na obseg, tržni delež in ceno dampinškega uvoza vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Skupnosti nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

| (61) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 3, so bili prejšnji protidampinški ukrepi marca 2004 opuščeni, saj je zaradi začasne spremembe tržnih razmer veljalo mnenje, da je malo verjetno, da bi se škoda, povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ponovila. Obdobje preiskave razvoja glede obsega in cen zadevnega izdelka je nato trajalo od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003. Opustitev je bila podaljšana do decembra 2005, ko so ukrepi prenehali veljati. Glede na to se ocenjuje, da pretekli damping v obravnavanem obdobju te preiskave ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 3, so bili prejšnji protidampinški ukrepi marca 2004 opuščeni, saj je zaradi začasne spremembe tržnih razmer veljalo mnenje, da je malo verjetno, da bi se škoda, povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ponovila. Obdobje preiskave razvoja glede obsega in cen zadevnega izdelka je nato trajalo od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003. Opustitev je bila podaljšana do decembra 2005, ko so ukrepi prenehali veljati. Glede na to se ocenjuje, da pretekli damping v obravnavanem obdobju te preiskave ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti.

6.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (62) | Med 2003 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povečal za 45 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti se je povečal za 4 odstotne točke. Povprečne cene dampinškega uvoza so bile nižje od takih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, razen izjemoma za leto 2004. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevne države znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Dejansko je bila ugotovljena 10,2-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(62)

Med 2003 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povečal za 45 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti se je povečal za 4 odstotne točke. Povprečne cene dampinškega uvoza so bile nižje od takih cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, razen izjemoma za leto 2004. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevne države znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Dejansko je bila ugotovljena 10,2-odstotna stopnja nelojalnega nižanja cen.

| (63) | Večina kazalnikov škode se je za industrijo Skupnosti gibala pozitivno do leta 2005 (čeprav je bila že leta 2005 po izjemnem letu 2004 zabeležena določena upočasnitev), vendar so se v OP poslabšali. To velja zlasti za finančne kazalnike industrije Skupnosti, namreč dobičkonosnost: stopnje dobička, ki so v letih 2004–2005 znašale 17–18 %, so se v OP močno znižale in industrija Skupnosti je ustvarila izgubo. Tudi donosnost naložb in denarni tok sta se gibala negativno. To močno znižanje je bilo posledica strmega upadanja prodajnih cen med letom 2005 in OP, ko so se povprečne prodajne cene podobnega izdelka industrije Skupnosti na škodo njene dobičkonosnosti znižale za 19 %. |
| --- | --- |

(63)

Večina kazalnikov škode se je za industrijo Skupnosti gibala pozitivno do leta 2005 (čeprav je bila že leta 2005 po izjemnem letu 2004 zabeležena določena upočasnitev), vendar so se v OP poslabšali. To velja zlasti za finančne kazalnike industrije Skupnosti, namreč dobičkonosnost: stopnje dobička, ki so v letih 2004–2005 znašale 17–18 %, so se v OP močno znižale in industrija Skupnosti je ustvarila izgubo. Tudi donosnost naložb in denarni tok sta se gibala negativno. To močno znižanje je bilo posledica strmega upadanja prodajnih cen med letom 2005 in OP, ko so se povprečne prodajne cene podobnega izdelka industrije Skupnosti na škodo njene dobičkonosnosti znižale za 19 %.

| (64) | Veliko drugih kazalnikov škode se je ravno tako gibalo negativno med letom 2005 in OP, čeprav manj očitno kot dobičkonosnost: obseg prodaje industrije Skupnosti se je zmanjšal za približno 3 %, industrija Skupnosti je izgubila 2,5-odstotni tržni delež in povprečne njene prodajne cene so se znižale za 19 %. Na drugi strani pa so obseg proizvodnje, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti in zaposlenost od leta 2005 do OP kazali rahlo pozitiven razvoj. |
| --- | --- |

(64)

Veliko drugih kazalnikov škode se je ravno tako gibalo negativno med letom 2005 in OP, čeprav manj očitno kot dobičkonosnost: obseg prodaje industrije Skupnosti se je zmanjšal za približno 3 %, industrija Skupnosti je izgubila 2,5-odstotni tržni delež in povprečne njene prodajne cene so se znižale za 19 %. Na drugi strani pa so obseg proizvodnje, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti in zaposlenost od leta 2005 do OP kazali rahlo pozitiven razvoj.

| (65) | Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZORČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (66) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil škodo industriji Skupnosti v višini, ki se lahko šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil škodo industriji Skupnosti v višini, ki se lahko šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (67) | Med letom 2003 in OP se je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povečal za 45 % in delež tega uvoza na trgu Skupnosti je bil v celotnem obravnavanem obdobju znaten, tj. s stalnim tržnim deležem 24 % ali več. V OP je bil ta tržni delež 28 %. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2003 in OP na splošno zvišala za 46 %, vendar pa so bile cene na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, razen v izjemnem letu 2004. V OP so povprečne uvozne cene iz LRK nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 10,2 %. Industrija Skupnosti je ocenila, da mora znižati svoje prodajne cene za 29 % v OP, da bi zagotovila svoj obstoj na svojem domačem trgu in zaradi nizkih tržnih cen, ki jih je oblikoval uvoz iz LRK. Kljub temu je izgubila od leta 2005 do OP 2,5 % tržnega deleža. |
| --- | --- |

(67)

Med letom 2003 in OP se je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povečal za 45 % in delež tega uvoza na trgu Skupnosti je bil v celotnem obravnavanem obdobju znaten, tj. s stalnim tržnim deležem 24 % ali več. V OP je bil ta tržni delež 28 %. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2003 in OP na splošno zvišala za 46 %, vendar pa so bile cene na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, razen v izjemnem letu 2004. V OP so povprečne uvozne cene iz LRK nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 10,2 %. Industrija Skupnosti je ocenila, da mora znižati svoje prodajne cene za 29 % v OP, da bi zagotovila svoj obstoj na svojem domačem trgu in zaradi nizkih tržnih cen, ki jih je oblikoval uvoz iz LRK. Kljub temu je izgubila od leta 2005 do OP 2,5 % tržnega deleža.

| (68) | Navedeno nepošteno oblikovanje cen dampinškega uvoza iz LRK je povzročilo znižanje cen industrije Skupnosti, ki tako niso mogle več pokrivati visokih stroškov surovin. To se je potrdilo z zmanjšanjem dobičkonosnosti industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(68)

Navedeno nepošteno oblikovanje cen dampinškega uvoza iz LRK je povzročilo znižanje cen industrije Skupnosti, ki tako niso mogle več pokrivati visokih stroškov surovin. To se je potrdilo z zmanjšanjem dobičkonosnosti industrije Skupnosti v OP.

| (69) | Na podlagi že navedenega se začasno sklene, da je imel poceni uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in obseg katerega se je tudi povečal, odločujočo vlogo pri poslabšanju stanja industrije Skupnosti, ki se odraža v močnem poslabšanju dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov v OP ter tudi izgubi tržnega deleža. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi že navedenega se začasno sklene, da je imel poceni uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in obseg katerega se je tudi povečal, odločujočo vlogo pri poslabšanju stanja industrije Skupnosti, ki se odraža v močnem poslabšanju dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov v OP ter tudi izgubi tržnega deleža.

3.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Izvoz industrije Skupnosti

| (70) | Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je v obravnavanem obdobju obseg izvoza koksa 80+ s strani Skupnosti zmanjšal za 36 %. Kljub temu pa se je izvoz v OP, kot je pojasnjeno zgoraj, znatno povečal, ko je dobičkonosnost industrije Skupnosti upadla. Poleg tega raven izvoza v smislu skupne prodaje industrije Skupnosti ni zelo pomembna, saj v OP predstavlja le 10 % skupne prodaje. Zato se šteje, da upad navedenega izvoza ni bistveno vplival na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 140 511 | 103 409 | 56 453 | 90 402 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 74 | 40 | 64 |

(70)

Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je v obravnavanem obdobju obseg izvoza koksa 80+ s strani Skupnosti zmanjšal za 36 %. Kljub temu pa se je izvoz v OP, kot je pojasnjeno zgoraj, znatno povečal, ko je dobičkonosnost industrije Skupnosti upadla. Poleg tega raven izvoza v smislu skupne prodaje industrije Skupnosti ni zelo pomembna, saj v OP predstavlja le 10 % skupne prodaje. Zato se šteje, da upad navedenega izvoza ni bistveno vplival na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

2003

2004

2005

OP

Obseg izvoza (v tonah)

140 511

103 409

56 453

90 402

Indeks (2003 = 100)

100

74

40

64

(b)   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (71) | Na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev iz uvodne izjave 38, v obravnavanem obdobju drugega uvoza iz tretjih držav, razen iz LRK, ni bilo. Zato se sklene, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav v ES ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev iz uvodne izjave 38, v obravnavanem obdobju drugega uvoza iz tretjih držav, razen iz LRK, ni bilo. Zato se sklene, da uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav v ES ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(c)   Konkurenca drugih proizvajalcev Skupnosti

| (72) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, druga dva proizvajalca nista sodelovala v preiskavi. Vendar pa sta ta dva proizvajalca Komisiji predložila nekatere informacije v zvezi z njuno celotno proizvodnjo in obsegom prodaje, pri čemer so bile informacije, pridobljene s strani sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, preverjene. V zvezi s prodajnimi cenami drugih proizvajalcev Skupnosti ni bilo na voljo nobenih informacij. |
| --- | --- |

(72)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, druga dva proizvajalca nista sodelovala v preiskavi. Vendar pa sta ta dva proizvajalca Komisiji predložila nekatere informacije v zvezi z njuno celotno proizvodnjo in obsegom prodaje, pri čemer so bile informacije, pridobljene s strani sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, preverjene. V zvezi s prodajnimi cenami drugih proizvajalcev Skupnosti ni bilo na voljo nobenih informacij.

| (73) | Na podlagi razpoložljivih podatkov se ocenjuje, da je obseg prodaje drugih dveh proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti v OP (8) znašal med 280 000 do 380 000 ton. Njun ustrezni tržni delež je znašal približno 20 %. Kot je opisano zgoraj, je bil tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež kitajskega uvoza v enakem obdobju povečal za približno 4 odstotne točke. Zato se je obseg kitajskega uvoza logično moral povečati, večinoma na račun drugih proizvajalcev Skupnosti, če upoštevamo celotno obravnavano obdobje. Vendar pa povečanje tržnega deleža kitajskega uvoza za 3 odstotne točke v OP ustreza izgubi tržnega deleža industrije Skupnosti podobnega razpona (2,5 odstotnih točk). |
| --- | --- |

(73)

Na podlagi razpoložljivih podatkov se ocenjuje, da je obseg prodaje drugih dveh proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti v OP (8) znašal med 280 000 do 380 000 ton. Njun ustrezni tržni delež je znašal približno 20 %. Kot je opisano zgoraj, je bil tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen, medtem ko se je tržni delež kitajskega uvoza v enakem obdobju povečal za približno 4 odstotne točke. Zato se je obseg kitajskega uvoza logično moral povečati, večinoma na račun drugih proizvajalcev Skupnosti, če upoštevamo celotno obravnavano obdobje. Vendar pa povečanje tržnega deleža kitajskega uvoza za 3 odstotne točke v OP ustreza izgubi tržnega deleža industrije Skupnosti podobnega razpona (2,5 odstotnih točk).

| (74) | Na podlagi že navedenega in ker ni bilo drugih podatkov, ki bi kazali nasprotno, se sklene, da drugi proizvajalci Skupnosti niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi že navedenega in ker ni bilo drugih podatkov, ki bi kazali nasprotno, se sklene, da drugi proizvajalci Skupnosti niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(d)   Cene surovin

| (75) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo industrije Skupnosti povzročilo zvišanje cen surovin. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da osnovna surovina, ki se uporablja za proizvodnjo koksa 80+, tj. koksni premog, predstavlja okoli 50 % stroškov za proizvodnjo koksa 80+. Industrija Skupnosti uporablja koksni premog, ki ga uvaža iz ZDA, razen enega proizvajalca industrije Skupnosti, ki koksni premog dobavlja iz lokalnih virov. V zvezi s cenami koksnega premoga, ki ga je uporabljala industrija Skupnosti, je preiskava pokazala, da so se le-te v obravnavanem obdobju znatno in stalno višale, kot je razvidno iz spodnje preglednice: | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški koksnega premoga
  (EUR/tono proizvedenega koksa 80+) | 77 | 97 | 126 | 127 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 125 | 163 | 164 |

(75)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo industrije Skupnosti povzročilo zvišanje cen surovin. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da osnovna surovina, ki se uporablja za proizvodnjo koksa 80+, tj. koksni premog, predstavlja okoli 50 % stroškov za proizvodnjo koksa 80+. Industrija Skupnosti uporablja koksni premog, ki ga uvaža iz ZDA, razen enega proizvajalca industrije Skupnosti, ki koksni premog dobavlja iz lokalnih virov. V zvezi s cenami koksnega premoga, ki ga je uporabljala industrija Skupnosti, je preiskava pokazala, da so se le-te v obravnavanem obdobju znatno in stalno višale, kot je razvidno iz spodnje preglednice:

2003

2004

2005

OP

Povprečni stroški koksnega premoga

(EUR/tono proizvedenega koksa 80+)

77

97

126

127

Indeks (2003 = 100)

100

125

163

164

| (76) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi se zvišanje cen surovin med leti 2003–2005 lahko preneslo na prodajne cene industrije Skupnosti, ki so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 51, v istem obdobju zvišale, kar sovpada z višjo stopnjo dobička industrije Skupnosti. Nasprotno pa se je stanje industrije Skupnosti v OP, kljub povišanju cen surovin za komaj 1 odstotno točko v primerjavi z letom 2005, močno poslabšalo, ker so se njene prodajne cene znatno znižale. |
| --- | --- |

(76)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi se zvišanje cen surovin med leti 2003–2005 lahko preneslo na prodajne cene industrije Skupnosti, ki so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 51, v istem obdobju zvišale, kar sovpada z višjo stopnjo dobička industrije Skupnosti. Nasprotno pa se je stanje industrije Skupnosti v OP, kljub povišanju cen surovin za komaj 1 odstotno točko v primerjavi z letom 2005, močno poslabšalo, ker so se njene prodajne cene znatno znižale.

| (77) | Zato se šteje, da cene surovin niso prispevale k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Zato se šteje, da cene surovin niso prispevale k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklepna ugotovitev o vzorčni zvezi

| (78) | Zgornja analiza je pokazala, da je uvoz iz LRK povzročil očitno nelojalno znižanje cen industrije Skupnosti, kar je v OP vodilo do bistvenega znižanja cen na trgu Skupnosti. To znižanje cen je vodilo k znatnem znižanju prodajnih cen industrije Skupnosti, ki je sovpadalo z velikim upadom dobičkonosnosti industrije Skupnosti, donosnosti naložb in denarnega toka. Poleg tega je povečan kitajski uvoz v OP povzročil povečanje tržnega deleža (3 odstotne točke), kar se odraža v zmanjšanju tržnega deleža industrije Skupnosti za podobno število odstotnih točk (2,5 odstotne točke) |
| --- | --- |

(78)

Zgornja analiza je pokazala, da je uvoz iz LRK povzročil očitno nelojalno znižanje cen industrije Skupnosti, kar je v OP vodilo do bistvenega znižanja cen na trgu Skupnosti. To znižanje cen je vodilo k znatnem znižanju prodajnih cen industrije Skupnosti, ki je sovpadalo z velikim upadom dobičkonosnosti industrije Skupnosti, donosnosti naložb in denarnega toka. Poleg tega je povečan kitajski uvoz v OP povzročil povečanje tržnega deleža (3 odstotne točke), kar se odraža v zmanjšanju tržnega deleža industrije Skupnosti za podobno število odstotnih točk (2,5 odstotne točke)

| (79) | Po drugi strani je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da noben od njih ni mogel imeti znatnega negativnega vpliva. |
| --- | --- |

(79)

Po drugi strani je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, razkrila, da noben od njih ni mogel imeti znatnega negativnega vpliva.

| (80) | Na podlagi zgornje analize, ki je pravilno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi zgornje analize, ki je pravilno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (81) | Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse zadevne stranke in tudi morebitne posledice nesprejetja ukrepov. Zaradi zaupnosti podatkov so namesto dejanskih podatkov o posameznih uvoznikih ali uporabnikih navedeni samo razponi. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse zadevne stranke in tudi morebitne posledice nesprejetja ukrepov. Zaradi zaupnosti podatkov so namesto dejanskih podatkov o posameznih uvoznikih ali uporabnikih navedeni samo razponi.

1.   Interes industrije Skupnosti

| (82) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, industrijo Skupnosti predstavlja pet družb s proizvodnimi enotami na Češkem, v Italiji in Španiji, ki zaposluje okvirno 750 oseb, neposredno vključenih v proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka ter upravo. Če bodo ukrepi uvedeni, se pričakuje, da bodo cene na trgu Skupnosti nehale padati in da si bodo prodajne cene industrije Skupnosti opomogle, posledično pa se bo izboljšalo tudi finančno stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, industrijo Skupnosti predstavlja pet družb s proizvodnimi enotami na Češkem, v Italiji in Španiji, ki zaposluje okvirno 750 oseb, neposredno vključenih v proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka ter upravo. Če bodo ukrepi uvedeni, se pričakuje, da bodo cene na trgu Skupnosti nehale padati in da si bodo prodajne cene industrije Skupnosti opomogle, posledično pa se bo izboljšalo tudi finančno stanje industrije Skupnosti.

| (83) | Po drugi strani pa bi se, če protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, negativni trend razvoja finančnih kazalnikov industrije Skupnosti, zlasti dobičkonosnosti, verjetno nadaljeval. Industrija Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala svoj tržni delež, ker ne bo več mogla slediti tržnim cenam, ki je določa dampinški uvoz iz LRK. To pa bo verjetno vodilo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Po drugi strani pa bi se, če protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, negativni trend razvoja finančnih kazalnikov industrije Skupnosti, zlasti dobičkonosnosti, verjetno nadaljeval. Industrija Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala svoj tržni delež, ker ne bo več mogla slediti tržnim cenam, ki je določa dampinški uvoz iz LRK. To pa bo verjetno vodilo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti.

| (84) | Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(84)

Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (85) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je le en uvoznik/trgovec odgovoril na vprašalnik. Na podlagi informacij, omenjenih v uvodni izjavi 36, je v OP ta družba predstavljala skoraj celotni uvoz zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je le en uvoznik/trgovec odgovoril na vprašalnik. Na podlagi informacij, omenjenih v uvodni izjavi 36, je v OP ta družba predstavljala skoraj celotni uvoz zadevnega izdelka v Skupnost.

| (86) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil zadevni uvoznik, je bilo ugotovljeno, da je delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK v OP predstavljal okoli 20 % celotnega prihodka od prodaje družbe. Ta uvoznik/trgovec koksa 80+ ni kupoval le v LRK, temveč tudi pri drugih virih, vključno pri industriji Skupnosti. Povprečna stopnja dobička zadevnega uvoznika pri trgovanju s koksom 80+ je približno 5–10 %. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil zadevni uvoznik, je bilo ugotovljeno, da je delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK v OP predstavljal okoli 20 % celotnega prihodka od prodaje družbe. Ta uvoznik/trgovec koksa 80+ ni kupoval le v LRK, temveč tudi pri drugih virih, vključno pri industriji Skupnosti. Povprečna stopnja dobička zadevnega uvoznika pri trgovanju s koksom 80+ je približno 5–10 %.

| (87) | Sodelujoči uvoznik se ne strinja z uvedbo ukrepov. Vendar pa bi se, glede na zelo močan položaj navedenega uvoznika pri uvozu zadevnega izdelka, zaradi protidampinških ukrepov skoraj večina, če ne vsi dodatni stroški verjetno lahko prenesli na uporabnike. V tem smislu bo uvedba protidampinške dajatve na uvoz iz LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 82, po vsej verjetnosti povzročila popravek tržnih cen navzgor. Zato se lahko pričakuje, da bodo uvozniki, ki kupujejo zadevni izdelek od LRK, lahko prenesli stroške dajatve na končno stranko. Ker sta ta izdelek in stopnja dobička, ki ga uvoznik dosega pri trgovanju s koksom 80+, za dejavnost uvoznika relativno nepomembna, se vsekakor pričakuje, da začasno določena dajatev ne bi bistveno vplivala na finančno stanje tega gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(87)

Sodelujoči uvoznik se ne strinja z uvedbo ukrepov. Vendar pa bi se, glede na zelo močan položaj navedenega uvoznika pri uvozu zadevnega izdelka, zaradi protidampinških ukrepov skoraj večina, če ne vsi dodatni stroški verjetno lahko prenesli na uporabnike. V tem smislu bo uvedba protidampinške dajatve na uvoz iz LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 82, po vsej verjetnosti povzročila popravek tržnih cen navzgor. Zato se lahko pričakuje, da bodo uvozniki, ki kupujejo zadevni izdelek od LRK, lahko prenesli stroške dajatve na končno stranko. Ker sta ta izdelek in stopnja dobička, ki ga uvoznik dosega pri trgovanju s koksom 80+, za dejavnost uvoznika relativno nepomembna, se vsekakor pričakuje, da začasno določena dajatev ne bi bistveno vplivala na finančno stanje tega gospodarskega subjekta.

3.   Interes uporabnikov

| (88) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, so številni uporabniki in njihova združenja izpolnili vprašalnike in predložili svoja stališča. Industrijo uporabnikov Skupnosti sestavljata dva glavna sektorja, in sicer proizvajalci kamene volne in livarne. |
| --- | --- |

(88)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, so številni uporabniki in njihova združenja izpolnili vprašalnike in predložili svoja stališča. Industrijo uporabnikov Skupnosti sestavljata dva glavna sektorja, in sicer proizvajalci kamene volne in livarne.

(a)   Proizvajalci kamene volne

| (89) | Vprašalnike uporabnikov so predložile odvisne družbe družbe Rockwool International A/S („Rockwool“), ki je glavna skupina proizvajalcev kamene volne v Skupnosti. Rockwool uporablja koks 80+ pri proizvodnji kamene volne kot gorivo za taljenje kamna. Kamena volna se večinoma uporablja za izolacijo. Stopnja dobička, ki ga je celotna skupina Rockwool dosegla v OP, je bila več kot 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Vprašalnike uporabnikov so predložile odvisne družbe družbe Rockwool International A/S („Rockwool“), ki je glavna skupina proizvajalcev kamene volne v Skupnosti. Rockwool uporablja koks 80+ pri proizvodnji kamene volne kot gorivo za taljenje kamna. Kamena volna se večinoma uporablja za izolacijo. Stopnja dobička, ki ga je celotna skupina Rockwool dosegla v OP, je bila več kot 10 %.

| (90) | Ugotovljeno je bilo, da Rockwool predstavlja približno 13 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti med OP in približno 18 % celotnega uvoza kitajskega koksa 80+. |
| --- | --- |

(90)

Ugotovljeno je bilo, da Rockwool predstavlja približno 13 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti med OP in približno 18 % celotnega uvoza kitajskega koksa 80+.

| (91) | Družba ima v Skupnosti 15 proizvodnih obratov, skupno pa zaposluje približno 6 600 oseb. Kitajski koks 80+ se uporablja v obratih v treh državah članicah EU, v katerih je zaposlenih skupaj 2 400 oseb, v drugih obratih pa se uporablja koks 80+ iz ES. Med OP je koks 80+ predstavljal od 4 % do 8 % celotnih stroškov proizvodnje tistih družb Rockwool, ki so uporabljale kitajski koks 80+. |
| --- | --- |

(91)

Družba ima v Skupnosti 15 proizvodnih obratov, skupno pa zaposluje približno 6 600 oseb. Kitajski koks 80+ se uporablja v obratih v treh državah članicah EU, v katerih je zaposlenih skupaj 2 400 oseb, v drugih obratih pa se uporablja koks 80+ iz ES. Med OP je koks 80+ predstavljal od 4 % do 8 % celotnih stroškov proizvodnje tistih družb Rockwool, ki so uporabljale kitajski koks 80+.

(b)   Livarne

| (92) | Ocenjuje se, da livarne predstavljajo približno 80 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti. V livarski industriji se koks 80+ uporablja kot gorivo za taljenje odpadkov za proizvodnjo železnih ulitkov, ki se uporabljajo kot sestavina za proizvodnjo delov v avtomobilski industriji, gradbeništvu, strojništvu in sektorju javnih služb. |
| --- | --- |

(92)

Ocenjuje se, da livarne predstavljajo približno 80 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti. V livarski industriji se koks 80+ uporablja kot gorivo za taljenje odpadkov za proizvodnjo železnih ulitkov, ki se uporabljajo kot sestavina za proizvodnjo delov v avtomobilski industriji, gradbeništvu, strojništvu in sektorju javnih služb.

| (93) | Možen vpliv protidampinških ukrepov na livarne je bil ocenjen na podlagi vprašalnikov, ki so jih izpolnile livarne Skupnosti, ki so v OP predstavljale približno 18 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti in obenem približno 18 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Utemeljena zahtevka sta predložila tudi Odbor združenj evropskih livarn (CAEF) in Nemško livarsko združenje. |
| --- | --- |

(93)

Možen vpliv protidampinških ukrepov na livarne je bil ocenjen na podlagi vprašalnikov, ki so jih izpolnile livarne Skupnosti, ki so v OP predstavljale približno 18 % celotne potrošnje koksa 80+ v Skupnosti in obenem približno 18 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK. Utemeljena zahtevka sta predložila tudi Odbor združenj evropskih livarn (CAEF) in Nemško livarsko združenje.

| (94) | Koks 80+ je v OP predstavljal 3–6 % celotnih stroškov proizvodnje livarn, vključenih v analizo. Ta ugotovitev se razlikuje od ocene CAEF, da bi cena koksa lahko znašala do 15 % stroškov za proizvodnjo ulitkov. |
| --- | --- |

(94)

Koks 80+ je v OP predstavljal 3–6 % celotnih stroškov proizvodnje livarn, vključenih v analizo. Ta ugotovitev se razlikuje od ocene CAEF, da bi cena koksa lahko znašala do 15 % stroškov za proizvodnjo ulitkov.

(c)   Argumenti uporabnikov

| (95) | Prvi glavni argument uporabnikov proti uvedbi ukrepov je, da evropski proizvajalci sami povpraševanju po koksu v Skupnosti ne morejo zadostiti. To je potrdila tudi industrija Skupnosti, in je jasno razvidno iz dejstva, da je v OP potrošnja ES znašala 1,6 milijona ton (ki se bo po napovedih uporabnikov v prihodnje verjetno še povečala), medtem ko je celotna proizvodnja Skupnosti, na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci industrije Skupnosti in drugi proizvajalci Skupnosti (glej uvodno izjavo 72), takrat znašala 1,3 milijone ton. Glede na to, da industrija Skupnosti posluje z zelo visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, je očitno, da je uvoz potreben, da se zadosti povpraševanju uporabnikov, čeprav bi se celotna proizvodnja ES porabila v Skupnosti. |
| --- | --- |

(95)

Prvi glavni argument uporabnikov proti uvedbi ukrepov je, da evropski proizvajalci sami povpraševanju po koksu v Skupnosti ne morejo zadostiti. To je potrdila tudi industrija Skupnosti, in je jasno razvidno iz dejstva, da je v OP potrošnja ES znašala 1,6 milijona ton (ki se bo po napovedih uporabnikov v prihodnje verjetno še povečala), medtem ko je celotna proizvodnja Skupnosti, na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci industrije Skupnosti in drugi proizvajalci Skupnosti (glej uvodno izjavo 72), takrat znašala 1,3 milijone ton. Glede na to, da industrija Skupnosti posluje z zelo visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, je očitno, da je uvoz potreben, da se zadosti povpraševanju uporabnikov, čeprav bi se celotna proizvodnja ES porabila v Skupnosti.

| (96) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinških ukrepov odprava nepravičnih trgovinskih praks, ki imajo škodljiv učinek na industrijo Skupnost, in ponovna vzpostavitev učinkovite konkurence na trgu Skupnosti, ne pa zaustavitev uvoza. V zvezi s konkurenco na trgu Skupnosti je treba opozoriti, da bi se ravni cen uvoza iz LRK v Skupnost zaradi uvedbe protidampinških ukrepov sicer verjetno zvišale, vendar namen predlaganih ukrepov ni, kitajskim izvoznikom preprečiti dostop na trg Skupnosti, in jim bo omogočena nadaljnja prisotnost na trgu. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinških ukrepov odprava nepravičnih trgovinskih praks, ki imajo škodljiv učinek na industrijo Skupnost, in ponovna vzpostavitev učinkovite konkurence na trgu Skupnosti, ne pa zaustavitev uvoza. V zvezi s konkurenco na trgu Skupnosti je treba opozoriti, da bi se ravni cen uvoza iz LRK v Skupnost zaradi uvedbe protidampinških ukrepov sicer verjetno zvišale, vendar namen predlaganih ukrepov ni, kitajskim izvoznikom preprečiti dostop na trg Skupnosti, in jim bo omogočena nadaljnja prisotnost na trgu.

| (97) | Poleg tega so uporabniki trdili, da bi uvedba ukrepov povzročila zvišanje nabavnih stroškov, kar bi vplivalo na njihovo konkurenčnost in tako ogrozilo njihove proizvodne dejavnosti v Skupnosti. Trdili so tudi, da bi se stanje za tiste uporabnike, ki s kitajskega koksa 80+ ne morejo preiti na evropski koks 80–, še poslabšalo, saj ne bi imeli druge možnosti, kot da se soočijo z dodatnim bremenom protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega so uporabniki trdili, da bi uvedba ukrepov povzročila zvišanje nabavnih stroškov, kar bi vplivalo na njihovo konkurenčnost in tako ogrozilo njihove proizvodne dejavnosti v Skupnosti. Trdili so tudi, da bi se stanje za tiste uporabnike, ki s kitajskega koksa 80+ ne morejo preiti na evropski koks 80–, še poslabšalo, saj ne bi imeli druge možnosti, kot da se soočijo z dodatnim bremenom protidampinške dajatve.

| (98) | Preiskava je pokazala, da koks 80+ predstavlja od 4–8 % celotnih stroškov proizvodnje kamene volne in 3–6 % celotnih stroškov livarn. Čeprav bi uvozniki stroške dajatve v celoti prenesli na uporabnike, bi predlagana protidampinška dajatev povzročila predvideno zvišanje stroškov proizvodnje družbe Rockwool in livarn za največ 1 %. |
| --- | --- |

(98)

Preiskava je pokazala, da koks 80+ predstavlja od 4–8 % celotnih stroškov proizvodnje kamene volne in 3–6 % celotnih stroškov livarn. Čeprav bi uvozniki stroške dajatve v celoti prenesli na uporabnike, bi predlagana protidampinška dajatev povzročila predvideno zvišanje stroškov proizvodnje družbe Rockwool in livarn za največ 1 %.

| (99) | Poleg tega je treba opozoriti, da bi se v primeru zmanjšanja ali morebitnega izginotja industrije Skupnosti s koksom 80+ zmanjšali tudi razpoložljivi viri dobave, kar bi imelo negativen učinek na uporabnike Skupnosti, za katere je koks 80+ strateško pomemben. V takšnem primeru bi postala dobava koksa 80+ v Skupnosti popolnoma odvisna od kitajske proizvodnje, ki bi tako dobila prevladujoč položaj na trgu Skupnosti. Zato se meni, da je za zagotovitev ustreznega dostopa do surovin bistvenega pomena obstoj alternativnih virov dobave. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega je treba opozoriti, da bi se v primeru zmanjšanja ali morebitnega izginotja industrije Skupnosti s koksom 80+ zmanjšali tudi razpoložljivi viri dobave, kar bi imelo negativen učinek na uporabnike Skupnosti, za katere je koks 80+ strateško pomemben. V takšnem primeru bi postala dobava koksa 80+ v Skupnosti popolnoma odvisna od kitajske proizvodnje, ki bi tako dobila prevladujoč položaj na trgu Skupnosti. Zato se meni, da je za zagotovitev ustreznega dostopa do surovin bistvenega pomena obstoj alternativnih virov dobave.

| (100) | Informacije, ki so bile Komisiji na voljo, kažejo, da razlogi za sedanje pomanjkanje kitajskega koksa 80+ za izvoz niso povezani s protidampinškim postopkom, temveč temeljijo na ukrepih, ki jih je kitajska vlada sprejela za povečanje izvoza med drugim zadevnega izdelka. Izvozni davek na koks 80+ se je od 1. junija 2007 s 5 % povečal na 15 %. Zmanjševanje ali celo izginotje industrije Skupnosti bi takšno stanje še zaostrilo in povzročilo nezadostno dobavo industriji uporabnikov. Odprava nepoštenih prednosti, pridobljenih z dampinškimi praksami, naj bi po drugi strani preprečila dodatno poslabšanje stanja industrije Skupnosti in prispevala k ohranitvi razpoložljivosti številnih virov dobave ter celo h krepitvi konkurenčnosti med obstoječimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(100)

Informacije, ki so bile Komisiji na voljo, kažejo, da razlogi za sedanje pomanjkanje kitajskega koksa 80+ za izvoz niso povezani s protidampinškim postopkom, temveč temeljijo na ukrepih, ki jih je kitajska vlada sprejela za povečanje izvoza med drugim zadevnega izdelka. Izvozni davek na koks 80+ se je od 1. junija 2007 s 5 % povečal na 15 %. Zmanjševanje ali celo izginotje industrije Skupnosti bi takšno stanje še zaostrilo in povzročilo nezadostno dobavo industriji uporabnikov. Odprava nepoštenih prednosti, pridobljenih z dampinškimi praksami, naj bi po drugi strani preprečila dodatno poslabšanje stanja industrije Skupnosti in prispevala k ohranitvi razpoložljivosti številnih virov dobave ter celo h krepitvi konkurenčnosti med obstoječimi proizvajalci.

(d)   Sklepna ugotovitev

| (101) | Na podlagi dokazov, ki so Komisiji na voljo na tej stopnji, je razvidno, da koks 80+ predstavlja le nepomemben delež celotnih stroškov proizvajalcev tako kamene volne kot livarn ter da bo vpliv protidampinških ukrepov na njihove stroške proizvodnje verjetno omejen. Poleg tega ni izključeno, da bi del povišanja stroškov prevzeli uvozniki ali da bi uporabniki del ali celotno povečanje stroškov prenesli na svoje končne stranke. Zato se sklene, da predlagani protidampinški ukrepi verjetno ne bodo bistveno vplivali na gospodarsko stanje uporabnikov. Glede na omejen vpliv protidampinških ukrepov na stroške uporabnikov, ni verjetno, da bi bilo treba zaradi uvedbe ukrepov nekatere obrate zapreti. Zato vpliv na zaposlovanje v predelovalni industriji verjetno ne bo bistven. |
| --- | --- |

(101)

Na podlagi dokazov, ki so Komisiji na voljo na tej stopnji, je razvidno, da koks 80+ predstavlja le nepomemben delež celotnih stroškov proizvajalcev tako kamene volne kot livarn ter da bo vpliv protidampinških ukrepov na njihove stroške proizvodnje verjetno omejen. Poleg tega ni izključeno, da bi del povišanja stroškov prevzeli uvozniki ali da bi uporabniki del ali celotno povečanje stroškov prenesli na svoje končne stranke. Zato se sklene, da predlagani protidampinški ukrepi verjetno ne bodo bistveno vplivali na gospodarsko stanje uporabnikov. Glede na omejen vpliv protidampinških ukrepov na stroške uporabnikov, ni verjetno, da bi bilo treba zaradi uvedbe ukrepov nekatere obrate zapreti. Zato vpliv na zaposlovanje v predelovalni industriji verjetno ne bo bistven.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (102) | Pričakuje se, da bodo učinki uvedbe ukrepov omogočili industriji Skupnosti, da izboljša dobičkonosnost, s posledično ugodnim učinkom na konkurenčne pogoje na trgu Skupnosti. Glede na neugodno finančno stanje industrije Skupnosti obstaja tveganje, da bi ob neuvedbi ukrepov industrija Skupnosti morda zaprla svoje proizvodne obrate ter odpustila delovno silo. V tem primeru bi bil trg Skupnosti bolj odvisen od uvoza. |
| --- | --- |

(102)

Pričakuje se, da bodo učinki uvedbe ukrepov omogočili industriji Skupnosti, da izboljša dobičkonosnost, s posledično ugodnim učinkom na konkurenčne pogoje na trgu Skupnosti. Glede na neugodno finančno stanje industrije Skupnosti obstaja tveganje, da bi ob neuvedbi ukrepov industrija Skupnosti morda zaprla svoje proizvodne obrate ter odpustila delovno silo. V tem primeru bi bil trg Skupnosti bolj odvisen od uvoza.

| (103) | Uvozniki bi negativni učinek sicer lahko občutili kot zvišanje cen, vendar se slednje lahko omeji z znižanjem razlike v ceni ali s prenosom dela zvišanja na industrijo uporabnikov. |
| --- | --- |

(103)

Uvozniki bi negativni učinek sicer lahko občutili kot zvišanje cen, vendar se slednje lahko omeji z znižanjem razlike v ceni ali s prenosom dela zvišanja na industrijo uporabnikov.

| (104) | Predlagana protidampinška dajatev ne bi v veliki meri učinkovala na proizvodne stroške uporabnikov. |
| --- | --- |

(104)

Predlagana protidampinška dajatev ne bi v veliki meri učinkovala na proizvodne stroške uporabnikov.

| (105) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov in da bi bila uporaba ukrepov v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(105)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov in da bi bila uporaba ukrepov v interesu Skupnosti.

G.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (106) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda industrije Skupnosti, ki jo povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(106)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda industrije Skupnosti, ki jo povzroča dampinški uvoz.

1.   Stopnja odprave škode

| (107) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, začasno uporabljeno za ta izračun, je znašala 15,3 % prihodka od prodaje, kar ustreza povprečni stopnji dobička, ki jo je industrija Skupnosti dosegla med leti 2003–2005. |
| --- | --- |

(107)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, začasno uporabljeno za ta izračun, je znašala 15,3 % prihodka od prodaje, kar ustreza povprečni stopnji dobička, ki jo je industrija Skupnosti dosegla med leti 2003–2005.

| (108) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 43, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF, ki je znašala 35,7 %, kar je manj kot ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(108)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 43, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF, ki je znašala 35,7 %, kar je manj kot ugotovljena stopnja dampinga.

| (109) | Ker noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni zahteval individualne obravnave, se je za vse izvoznike v LRK izračunala enotna stopnja odprave škode za celo državo. |
| --- | --- |

(109)

Ker noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni zahteval individualne obravnave, se je za vse izvoznike v LRK izračunala enotna stopnja odprave škode za celo državo.

2.   Začasni ukrepi

| (110) | Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(110)

Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (111) | Na podlagi zgoraj navedenega mora stopnja začasne protidampinške dajatve zato znašati 35,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi zgoraj navedenega mora stopnja začasne protidampinške dajatve zato znašati 35,7 %.

3.   Oblika ukrepov

| (112) | Obstajajo različne oblike protidampinških ukrepov, namen vseh pa je odpraviti učinke škodljivega dampinga. Po OP je bilo opaženo znatno zvišanje cen kitajskega uvoza zadevnega izdelka, ki so celo presegle stopnjo škodljivega dampinga. V teh okoliščinah in glede na to, da so se cene na tem trgu v preteklosti zelo spreminjale, se sklene, da je v tem primeru dajatev v obliki minimalne uvozne cene najprimernejši ukrep. Minimalna uvozna cena bo zagotovila, da se zadevni izdelek ne prodaja po škodljivih cenah, obenem pa se cene ob doseženi zadostni ravni ne bodo neupravičeno zvišale. Minimalna uvozna cena bo po pričakovanju prinesla stabilnost trga, saj bo industriji Skupnosti zagotovila ustrezno raven cen in ji omogočila poslovanje v ustreznih gospodarskih razmerah, uvoznikom in uporabnikom pa omogočila pravočasno načrtovanje gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(112)

Obstajajo različne oblike protidampinških ukrepov, namen vseh pa je odpraviti učinke škodljivega dampinga. Po OP je bilo opaženo znatno zvišanje cen kitajskega uvoza zadevnega izdelka, ki so celo presegle stopnjo škodljivega dampinga. V teh okoliščinah in glede na to, da so se cene na tem trgu v preteklosti zelo spreminjale, se sklene, da je v tem primeru dajatev v obliki minimalne uvozne cene najprimernejši ukrep. Minimalna uvozna cena bo zagotovila, da se zadevni izdelek ne prodaja po škodljivih cenah, obenem pa se cene ob doseženi zadostni ravni ne bodo neupravičeno zvišale. Minimalna uvozna cena bo po pričakovanju prinesla stabilnost trga, saj bo industriji Skupnosti zagotovila ustrezno raven cen in ji omogočila poslovanje v ustreznih gospodarskih razmerah, uvoznikom in uporabnikom pa omogočila pravočasno načrtovanje gospodarskih dejavnosti.

| (113) | Za določitev minimalne uvozne cene je bila uporabljena stopnja škode pri izvoznih cenah, uporabljenih za izračun ravni odprave škode med OP. Minimalna uvozna cena zato znaša 227 EUR na tono. |
| --- | --- |

(113)

Za določitev minimalne uvozne cene je bila uporabljena stopnja škode pri izvoznih cenah, uporabljenih za izračun ravni odprave škode med OP. Minimalna uvozna cena zato znaša 227 EUR na tono.

4.   Izvajanje

| (114) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, se koks 80+ uvaža pod isto oznako carinske nomenklature kot koks 80–. Ta dva izdelka se razlikujeta le po velikosti, vendar sta namenjena dvema različnima industrijama in ju primarno proizvajajo različni proizvajalci v Skupnosti. Ta uredba je namenjena le ureditvi uvoza koksa 80+, ki je že bil dan v prosti promet v Skupnosti. Ker uvoz koksa 80– lahko vsebuje določen odstotek koksa 80+, je treba zagotoviti, da uvedba dajatev na koks 80+ pri mešanih pošiljkah ne vodi v neupravičeno uporabo dajatev na koks 80–. |
| --- | --- |

(114)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, se koks 80+ uvaža pod isto oznako carinske nomenklature kot koks 80–. Ta dva izdelka se razlikujeta le po velikosti, vendar sta namenjena dvema različnima industrijama in ju primarno proizvajajo različni proizvajalci v Skupnosti. Ta uredba je namenjena le ureditvi uvoza koksa 80+, ki je že bil dan v prosti promet v Skupnosti. Ker uvoz koksa 80– lahko vsebuje določen odstotek koksa 80+, je treba zagotoviti, da uvedba dajatev na koks 80+ pri mešanih pošiljkah ne vodi v neupravičeno uporabo dajatev na koks 80–.

| (115) | Zato se protidampinška dajatev uporablja za koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, kadar je odpremljen v mešanicah, ki vsebujejo koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ter tudi koks iz črnega premoga v kosih z manjšim premerom, razen če je določeno, da količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ne predstavlja več kot 20 % neto suhe teže mešane pošiljke. Količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v mešanicah se lahko določi na podlagi vzorcev v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (9). Kadar se količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm določi na podlagi vzorcev, se vzorci izberejo v skladu s standardom ISO 18238:2006. |
| --- | --- |

(115)

Zato se protidampinška dajatev uporablja za koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, kadar je odpremljen v mešanicah, ki vsebujejo koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ter tudi koks iz črnega premoga v kosih z manjšim premerom, razen če je določeno, da količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ne predstavlja več kot 20 % neto suhe teže mešane pošiljke. Količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v mešanicah se lahko določi na podlagi vzorcev v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (9). Kadar se količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm določi na podlagi vzorcev, se vzorci izberejo v skladu s standardom ISO 18238:2006.

| (116) | Če pa se ugotovi, da je bil mešani koks iz črnega premoga (koks 80+ in koks 80–) v prost promet v Skupnost dan pod oznako KN ex 2704 00 19, in je bil pozneje prodan kot koks 80+, se bo štel kot zadevni izdelek in se bodo zanj uporabljale določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(116)

Če pa se ugotovi, da je bil mešani koks iz črnega premoga (koks 80+ in koks 80–) v prost promet v Skupnost dan pod oznako KN ex 2704 00 19, in je bil pozneje prodan kot koks 80+, se bo štel kot zadevni izdelek in se bodo zanj uporabljale določbe te uredbe.

5.   Končna določba

| (117) | Pred dokončno ugotovitvijo se priznava, da bo treba dodatno analizirati številne elemente, kot so obseg in cene uvoza, zlasti za leto 2004, učinke na Skupnost in svetovne trge zaradi nedavne odločitve kitajske vlade v zvezi z izvozom koksa ter izvedljivost sistema indeksacije za minimalno uvozno ceno. Vendar pa je iz informacij, ki so bile zbrane in proučene v tej fazi preiskave, jasno razvidno, da obstajajo damping, škoda in vzročna zveza med dampingom in škodo ter dejstvo, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti. Zato se sklene, da potreba po tem, da se zbere več informacij in poglobi analiza v zvezi z zgoraj omenjenimi elementi pred sprejetjem dokončnih ugotovitev, nikakor ni v nasprotju z uvedbo protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(117)

Pred dokončno ugotovitvijo se priznava, da bo treba dodatno analizirati številne elemente, kot so obseg in cene uvoza, zlasti za leto 2004, učinke na Skupnost in svetovne trge zaradi nedavne odločitve kitajske vlade v zvezi z izvozom koksa ter izvedljivost sistema indeksacije za minimalno uvozno ceno. Vendar pa je iz informacij, ki so bile zbrane in proučene v tej fazi preiskave, jasno razvidno, da obstajajo damping, škoda in vzročna zveza med dampingom in škodo ter dejstvo, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti. Zato se sklene, da potreba po tem, da se zbere več informacij in poglobi analiza v zvezi z zgoraj omenjenimi elementi pred sprejetjem dokončnih ugotovitev, nikakor ni v nasprotju z uvedbo protidampinških ukrepov.

| (118) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo – |
| --- | --- |

(118)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvrščen pod oznako KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910). Premer kosov se določi v skladu s standardom ISO 728:1995.

2.   Znesek začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelke iz odstavka 1, je razlika med najnižjo uvozno ceno 227 EUR za tono in neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve v vseh primerih, ko je slednja nižja od najnižje uvozne cene.

3.   Protidampinška dajatev se uporablja tudi za koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, kadar je odpremljen v mešanicah, ki vsebujejo koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ter tudi koks iz črnega premoga v kosih z manjšim premerom, razen če je določeno, da količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ne predstavlja več kot 20 % neto suhe teže mešane pošiljke. Količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v mešanicah se lahko določi na podlagi vzorcev v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92. Kadar se količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm določi na podlagi vzorcev, se vzorci izberejo v skladu s standardom ISO 18238:2006.

4.   Če je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti promet in je torej dejansko plačana ali plačljiva cena porazdeljena za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (10), se zgoraj določena minimalna uvozna cena zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med znižano minimalno uvozno ceno in znižano neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem.

5.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

6.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 313, 20.12.2006, str. 15.

2

(3)  UL L 141, 15.6.2000, str. 9.

3

(4)  UL L 316, 15.12.2000, str. 30. Odločba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 497/2004 (UL L 183, 20.5.2004, str. 1).

4

(5)  UL L 81, 19.3.2004, str. 89.

5

(6)  UL L 367, 14.12.2004, str. 3.

6

(7)  Glede na to, da sta v kategoriji „drugi proizvajalci Skupnosti“ samo dve družbi, so zaradi zaupnosti podatkov navedeni samo razponi za skupno potrošnjo ES.

7

(8)  Glede na to, da analiza zadeva le dve družbi, so zaradi zaupnosti podatkov navedeni samo razponi.

8

(9)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

9

(10)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).

10

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 19.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 244/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 244/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. maja 2007

o ukrepih C 1/06 (ex NN 103/05) Španija za Chupa Chups

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1710)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/613/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom, evidentiranim 22. aprila 2005, je Komisija prejela pritožbo tekmeca o domnevnem ukrepu pomoči v korist družbi Chupa Chups SA. Komisija je zaprosila za informacije z dopisoma z dne 10. junija 2005 in 7. septembra 2005, na katera je Španija odgovorila z dopisi, evidentiranimi 11. avgusta 2005, 26. oktobra 2005, 18. novembra 2005 in 12. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom, evidentiranim 22. aprila 2005, je Komisija prejela pritožbo tekmeca o domnevnem ukrepu pomoči v korist družbi Chupa Chups SA. Komisija je zaprosila za informacije z dopisoma z dne 10. junija 2005 in 7. septembra 2005, na katera je Španija odgovorila z dopisi, evidentiranimi 11. avgusta 2005, 26. oktobra 2005, 18. novembra 2005 in 12. decembra 2005.

| (2) | Komisija se je 25. januarja 2006 odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe, ker je dvomila o združljivosti različnih ukrepov, ki so jih javni organi odobrili Chupa Chupsu, s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(2)

Komisija se je 25. januarja 2006 odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe, ker je dvomila o združljivosti različnih ukrepov, ki so jih javni organi odobrili Chupa Chupsu, s skupnim trgom.

| (3) | Španija je predložila pripombe v dopisu z dne 2. marca 2006. Komisija je španske organe zaprosila za informacije 25. aprila 2006, 6. julija 2006 in 24. novembra 2006. Ti organi so odgovorili z dopisi, evidentiranimi 22. maja 2006, 5. septembra 2006, 7. septembra 2006, 20. oktobra 2006, 1. februarja 2007, 6. februarja 2007 in 12. marca 2007. |
| --- | --- |

(3)

Španija je predložila pripombe v dopisu z dne 2. marca 2006. Komisija je španske organe zaprosila za informacije 25. aprila 2006, 6. julija 2006 in 24. novembra 2006. Ti organi so odgovorili z dopisi, evidentiranimi 22. maja 2006, 5. septembra 2006, 7. septembra 2006, 20. oktobra 2006, 1. februarja 2007, 6. februarja 2007 in 12. marca 2007.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2), s povabilom vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe glede pomoči. Komisija je prejela pripombe od Chupa Chupsa, evidentirane 30. maja 2006, in od družbe Inmobiliaria Casa Batlló, evidentirane 8. avgusta 2006. Te pripombe so bile španskim organom poslane 28. septembra 2006. Španija se nanje ni odzvala. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2), s povabilom vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe glede pomoči. Komisija je prejela pripombe od Chupa Chupsa, evidentirane 30. maja 2006, in od družbe Inmobiliaria Casa Batlló, evidentirane 8. avgusta 2006. Te pripombe so bile španskim organom poslane 28. septembra 2006. Španija se nanje ni odzvala.

| (5) | Od tretjih strank ni bilo prejetih nobenih drugih pripomb. Pritožnik se ni vmešal. |
| --- | --- |

(5)

Od tretjih strank ni bilo prejetih nobenih drugih pripomb. Pritožnik se ni vmešal.

II.   OPIS UPRAVIČENCA IN UKREPOV POMOČI

| (6) | Chupa Chups je holdinška družba industrijske skupine, ustanovljene v Španiji leta 1940. Njena glavna dejavnost sta proizvodnja in trženje slaščic, predvsem lizik. Skupina trenutno upravlja štiri proizvodne centre, ki so v Rusiji, Mehiki, Sant Estevu de Sesrovires (v Barceloni) in Villamayoru (v Asturiji). Junija 2006 je bil Chupa Chups, ki je bil do tedaj skupina podjetij v družinski lasti, prodan italijansko-nizozemski korporaciji za proizvodnjo slaščic Perfetti Van Melle (3). |
| --- | --- |

(6)

Chupa Chups je holdinška družba industrijske skupine, ustanovljene v Španiji leta 1940. Njena glavna dejavnost sta proizvodnja in trženje slaščic, predvsem lizik. Skupina trenutno upravlja štiri proizvodne centre, ki so v Rusiji, Mehiki, Sant Estevu de Sesrovires (v Barceloni) in Villamayoru (v Asturiji). Junija 2006 je bil Chupa Chups, ki je bil do tedaj skupina podjetij v družinski lasti, prodan italijansko-nizozemski korporaciji za proizvodnjo slaščic Perfetti Van Melle (3).

| (7) | Od leta 2002 je imela skupina Chupa Chups precejšnje finančne težave, s konsolidiranimi izgubami v znesku 22 500 000 EUR leta 2002, 4 720 000 EUR leta 2003 in 5 950 000 EUR leta 2004, ter upadajočim prometom (4). V takih okoliščinah je vodstvo leta 2002 predstavilo načrt za prestrukturiranje. Da bi popravili finančno stanje družbe, so storili naslednje:






  — | julija 2002 je skupina zasebnih bank Chupa Chupsu odobrila sindicirano posojilo v najvišjem znesku 75 milijonov EUR. Pogodba je določala številne obveznosti za družbo, vključno s spoštovanjem nekaterih finančnih razmerij. Za posojilo je jamčilo več družb iz skupine (5). V letu 2005 so banke Chupa Chupsu ponudile podaljšanje financiranja, vendar pa je bila ponudba na koncu zavrnjena, |
| --- | --- | --- |

(7)

Od leta 2002 je imela skupina Chupa Chups precejšnje finančne težave, s konsolidiranimi izgubami v znesku 22 500 000 EUR leta 2002, 4 720 000 EUR leta 2003 in 5 950 000 EUR leta 2004, ter upadajočim prometom (4). V takih okoliščinah je vodstvo leta 2002 predstavilo načrt za prestrukturiranje. Da bi popravili finančno stanje družbe, so storili naslednje:

—

julija 2002 je skupina zasebnih bank Chupa Chupsu odobrila sindicirano posojilo v najvišjem znesku 75 milijonov EUR. Pogodba je določala številne obveznosti za družbo, vključno s spoštovanjem nekaterih finančnih razmerij. Za posojilo je jamčilo več družb iz skupine (5). V letu 2005 so banke Chupa Chupsu ponudile podaljšanje financiranja, vendar pa je bila ponudba na koncu zavrnjena,

| — | marca 2003 so lastniki Chupa Chupsa v kapital družbe injicirali dodatna sredstva v znesku 8 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

marca 2003 so lastniki Chupa Chupsa v kapital družbe injicirali dodatna sredstva v znesku 8 milijonov EUR,

| — | reorganizacija korporacijske strukture je omogočila pridobitev dodatnih sredstev v znesku 6 790 000 EUR (6). |
| --- | --- |

—

reorganizacija korporacijske strukture je omogočila pridobitev dodatnih sredstev v znesku 6 790 000 EUR (6).

| (8) | V okviru navedenega finančnega prestrukturiranja je 5. septembra 2003 Instituto Catalán de Finanzas („ICF“, finančna agencija katalonske regionalne vlade) odobril družbi Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. („ICB“), podružnici Chupa Chupsa, posojilo v znesku 35 milijonov EUR. Posojilo je bilo zavarovano s hipoteko na nepremičnino v lasti ICB (7), katere vrednost je neodvisni strokovnjak ocenil na 71 milijonov EUR. To posojilo („ukrep 1“), ki so ga s podrejenim posojilom (8) iz ICB takoj „prenesli“ v Chupa Chups, je vzrok za pritožbo, na podlagi katere je Komisija sprožila preiskavo. Chupa Chups je uporabil ta sredstva, da je preklical del sindiciranega posojila iz leta 2002 (20 milijonov EUR) in pokril druge zakladniške potrebe. |
| --- | --- |

(8)

V okviru navedenega finančnega prestrukturiranja je 5. septembra 2003 Instituto Catalán de Finanzas („ICF“, finančna agencija katalonske regionalne vlade) odobril družbi Inmobiliaria Casa Batlló, S.L. („ICB“), podružnici Chupa Chupsa, posojilo v znesku 35 milijonov EUR. Posojilo je bilo zavarovano s hipoteko na nepremičnino v lasti ICB (7), katere vrednost je neodvisni strokovnjak ocenil na 71 milijonov EUR. To posojilo („ukrep 1“), ki so ga s podrejenim posojilom (8) iz ICB takoj „prenesli“ v Chupa Chups, je vzrok za pritožbo, na podlagi katere je Komisija sprožila preiskavo. Chupa Chups je uporabil ta sredstva, da je preklical del sindiciranega posojila iz leta 2002 (20 milijonov EUR) in pokril druge zakladniške potrebe.

| (9) | Komisija je v predhodni preiskavi naknadno odkrila številne dodatne ukrepe v korist Chupa Chupsa, in sicer:






  — | subvencijo v znesku 1 580 000 EUR španskega ministrstva za kmetijstvo in ribolov (Ministerio de Agricultura y Pesca) v podporo investicijam v barcelonskem obratu (1989–1994) („ukrep 2“), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je v predhodni preiskavi naknadno odkrila številne dodatne ukrepe v korist Chupa Chupsa, in sicer:

—

subvencijo v znesku 1 580 000 EUR španskega ministrstva za kmetijstvo in ribolov (Ministerio de Agricultura y Pesca) v podporo investicijam v barcelonskem obratu (1989–1994) („ukrep 2“),

| — | subvencijo v znesku 4 330 000 EUR od „drugih javnih organov“ v podporo gradnji obrata v Asturiji (1994–1997) („ukrep 3“), |
| --- | --- |

—

subvencijo v znesku 4 330 000 EUR od „drugih javnih organov“ v podporo gradnji obrata v Asturiji (1994–1997) („ukrep 3“),

| — | subvencijo v znesku 6 710 000 EUR od „različnih javnih organov“ za širitev istega obrata v Asturiji (1999–2003) („ukrep 4“), |
| --- | --- |

—

subvencijo v znesku 6 710 000 EUR od „različnih javnih organov“ za širitev istega obrata v Asturiji (1999–2003) („ukrep 4“),

| — | brezobrestno posojilo v znesku 2 800 000 EUR, ki ga je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo (Ministerio de Ciencia y Tecnología) dodelilo leta 2004 („ukrep 5“), |
| --- | --- |

—

brezobrestno posojilo v znesku 2 800 000 EUR, ki ga je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo (Ministerio de Ciencia y Tecnología) dodelilo leta 2004 („ukrep 5“),

| — | dodatne nedoločene subvencije v znesku 1 540 000 EUR (2004) („ukrep 6“), |
| --- | --- |

—

dodatne nedoločene subvencije v znesku 1 540 000 EUR (2004) („ukrep 6“),

| — | od skupne vrednosti ukrepov 3 in 4 v znesku 11 150 000 EUR je še vedno ostalo približno 5 milijonov EUR, ki naj bi jih Chupa Chups prejel konec leta 2004. Leta 2005 je zasebna banka Chupa Chupsu odobrila posojilo v znesku 4 480 000 EUR. Posojilo je potrdila asturijska regionalna vlada, kateri je Chupa Chups za zavarovanje ponudil 4 480 000 EUR v subvencijah, ki naj bi jih prejel, in bančni depozit v znesku 300 000 EUR („ukrep 7“), |
| --- | --- |

—

od skupne vrednosti ukrepov 3 in 4 v znesku 11 150 000 EUR je še vedno ostalo približno 5 milijonov EUR, ki naj bi jih Chupa Chups prejel konec leta 2004. Leta 2005 je zasebna banka Chupa Chupsu odobrila posojilo v znesku 4 480 000 EUR. Posojilo je potrdila asturijska regionalna vlada, kateri je Chupa Chups za zavarovanje ponudil 4 480 000 EUR v subvencijah, ki naj bi jih prejel, in bančni depozit v znesku 300 000 EUR („ukrep 7“),

| — | februarja 2004 je španska davčna uprava Chupa Chupsu odobrila razdelitev plačila njegovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb na četrtletne obroke, ki potečejo 20. februarja 2008. Kot jamstvo za ta odlog je bila odprta nova hipoteka na Caso Batlló („ukrep 8“). |
| --- | --- |

—

februarja 2004 je španska davčna uprava Chupa Chupsu odobrila razdelitev plačila njegovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb na četrtletne obroke, ki potečejo 20. februarja 2008. Kot jamstvo za ta odlog je bila odprta nova hipoteka na Caso Batlló („ukrep 8“).

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (10) | V svoji odločitvi z dne 25. januarja 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave („odločba o začetku postopka“) je Komisija izrazila pomisleke, da je bil Chupa Chups deležen prednosti zaradi finančnih sredstev, prejetih od ICF (zgornji ukrep 1), ker:






  — | posojilo ICB-ju ni vključevalo nobenih omejevalnih pogojev, ki spremljajo sindicirano posojilo, o katerem so se leto prej dogovorili Chupa Chups in zasebne banke, |
| --- | --- | --- |

(10)

V svoji odločitvi z dne 25. januarja 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave („odločba o začetku postopka“) je Komisija izrazila pomisleke, da je bil Chupa Chups deležen prednosti zaradi finančnih sredstev, prejetih od ICF (zgornji ukrep 1), ker:

—

posojilo ICB-ju ni vključevalo nobenih omejevalnih pogojev, ki spremljajo sindicirano posojilo, o katerem so se leto prej dogovorili Chupa Chups in zasebne banke,

| — | so bili pogoji, dogovorjeni z ICF, za skupino verjetno boljši od pogojev sindiciranega posojila iz leta 2002, saj je bilo posojilo ICF neposredno dodeljeno za delen preklic sindiciranega posojila, |
| --- | --- |

—

so bili pogoji, dogovorjeni z ICF, za skupino verjetno boljši od pogojev sindiciranega posojila iz leta 2002, saj je bilo posojilo ICF neposredno dodeljeno za delen preklic sindiciranega posojila,

| — | se je zdelo, da obrestna mera pri posojilu ICF ustreza tržni stopnji, ki se uporablja za zdrava podjetja, medtem ko je bil Chupa Chups v tistem času že „podjetje v težavah“ v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje (9), |
| --- | --- |

—

se je zdelo, da obrestna mera pri posojilu ICF ustreza tržni stopnji, ki se uporablja za zdrava podjetja, medtem ko je bil Chupa Chups v tistem času že „podjetje v težavah“ v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje (9),

| — | španski organi niso razložili, zakaj nobena zasebna banka ni pokazala pripravljenosti zagotoviti finančna sredstva pod pogoji, primerljivimi s pogoji ICF, in kakšni so bili pogoji pri sindiciranem posojilu z dne 30. julija 2002. |
| --- | --- |

—

španski organi niso razložili, zakaj nobena zasebna banka ni pokazala pripravljenosti zagotoviti finančna sredstva pod pogoji, primerljivimi s pogoji ICF, in kakšni so bili pogoji pri sindiciranem posojilu z dne 30. julija 2002.

| (11) | Glede zgornjih ukrepov 2 do 8 se je odločba o začetku postopka sklicevala na dejstvo, da španski organi niso odgovorili na zaprosilo Komisije po informacijah o naravi in utemeljitvi teh ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Glede zgornjih ukrepov 2 do 8 se je odločba o začetku postopka sklicevala na dejstvo, da španski organi niso odgovorili na zaprosilo Komisije po informacijah o naravi in utemeljitvi teh ukrepov.

IV.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (12) | Španija je izpodbijala začetno oceno Komisije, da posojilo ICF pomeni prednost za skupino Chupa Chups in torej državno pomoč. Španski organi so še posebej zagovarjali naslednje argumente:






  — | leta 2002 je bilo sindicirano posojilo dogovorjeno med Chupa Chupsom in skupino zasebnih bank, posojilo ICF pa je bilo odobreno podružnici Chupa Chupsa, ICB-ju, ki naj bi se kmalu popolnoma osamosvojila od skupine (10). Upniki in posojilojemalci so bili torej pri obeh transakcijah različni, |
| --- | --- | --- |

(12)

Španija je izpodbijala začetno oceno Komisije, da posojilo ICF pomeni prednost za skupino Chupa Chups in torej državno pomoč. Španski organi so še posebej zagovarjali naslednje argumente:

—

leta 2002 je bilo sindicirano posojilo dogovorjeno med Chupa Chupsom in skupino zasebnih bank, posojilo ICF pa je bilo odobreno podružnici Chupa Chupsa, ICB-ju, ki naj bi se kmalu popolnoma osamosvojila od skupine (10). Upniki in posojilojemalci so bili torej pri obeh transakcijah različni,

| — | tudi jamstva so se bistveno razlikovala. Pri sindiciranem posojilu Chupa Chupsu iz leta 2002 ni bila kot jamstvo ponujena nobena nepremičnina. Družba predvsem ni mogla ponuditi zadevne prvorazredne hipoteke, ker je bila nepremičnina v lasti ICB (11). Namesto tega je Chupa Chups svoje posojilo zavaroval tako, da se je zavezal številnim vedenjskim obveznostim in spoštovanju določenih finančnih razmerij, |
| --- | --- |

—

tudi jamstva so se bistveno razlikovala. Pri sindiciranem posojilu Chupa Chupsu iz leta 2002 ni bila kot jamstvo ponujena nobena nepremičnina. Družba predvsem ni mogla ponuditi zadevne prvorazredne hipoteke, ker je bila nepremičnina v lasti ICB (11). Namesto tega je Chupa Chups svoje posojilo zavaroval tako, da se je zavezal številnim vedenjskim obveznostim in spoštovanju določenih finančnih razmerij,

| — | obrestna mera sindiciranega posojila Chupa Chupsu je bila odvisna tudi od spoštovanja teh zavez. Zaradi uspešnosti družbe v letu 2004 je to sčasoma pripeljalo do mer, ki so enake meram, ki jih je ICF uporabil za ICB, ali celo nižje, |
| --- | --- |

—

obrestna mera sindiciranega posojila Chupa Chupsu je bila odvisna tudi od spoštovanja teh zavez. Zaradi uspešnosti družbe v letu 2004 je to sčasoma pripeljalo do mer, ki so enake meram, ki jih je ICF uporabil za ICB, ali celo nižje,

| — | ICB ni podjetje v težavah, temveč je zdravo nepremičninsko podjetje z zadostnim prihodkom, da izpolni svoje odplačilne obveznosti. Poleg tega je zagotovilo jamstva, ki so več kot zadoščala za zavarovanje posojila ICF. Posledično je do tega posojila prišlo pod običajnimi pogoji hipotečnega trga (na katerem so obrestne mere navadno pod merami, ki se uporabljajo za druge vrste posojil (12)) in zanj ni bila potrebna premija za tveganje, prav tako pa niso bile potrebne omejevalne vedenjske določbe, ki jih je vsebovalo sindicirano posojilo za Chupa Chups. Za enako posojilo bi se pod enakimi pogoji lahko dogovorili s katero koli zasebno banko, |
| --- | --- |

—

ICB ni podjetje v težavah, temveč je zdravo nepremičninsko podjetje z zadostnim prihodkom, da izpolni svoje odplačilne obveznosti. Poleg tega je zagotovilo jamstva, ki so več kot zadoščala za zavarovanje posojila ICF. Posledično je do tega posojila prišlo pod običajnimi pogoji hipotečnega trga (na katerem so obrestne mere navadno pod merami, ki se uporabljajo za druge vrste posojil (12)) in zanj ni bila potrebna premija za tveganje, prav tako pa niso bile potrebne omejevalne vedenjske določbe, ki jih je vsebovalo sindicirano posojilo za Chupa Chups. Za enako posojilo bi se pod enakimi pogoji lahko dogovorili s katero koli zasebno banko,

| — | za glavno posojilo med ICF in ICB torej velja načelo vlagatelja v tržno gospodarstvo, podrejeno posojilo med ICB in Chupa Chupsom pa je v bistvu finančna transakcija med dvema zasebnima strankama (in zato ni pomembno v smislu nadzora državne pomoči). |
| --- | --- |

—

za glavno posojilo med ICF in ICB torej velja načelo vlagatelja v tržno gospodarstvo, podrejeno posojilo med ICB in Chupa Chupsom pa je v bistvu finančna transakcija med dvema zasebnima strankama (in zato ni pomembno v smislu nadzora državne pomoči).

| (13) | V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je bil ukrep 2 odobren med letoma 1989 in 1994, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, ki je bil zaprosilo za informacije iz maja 2005. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je bil ukrep 2 odobren med letoma 1989 in 1994, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, ki je bil zaprosilo za informacije iz maja 2005.

| (14) | V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je mogoče ukrep 3 razdeliti na:






  — | 3 600 000 EUR pomoči, odobrene pred letom 1995, |
| --- | --- | --- |

(14)

V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je mogoče ukrep 3 razdeliti na:

—

3 600 000 EUR pomoči, odobrene pred letom 1995,

| — | 730 000 EUR pomoči, ki ustreza 13-odstotni intenzivnosti pomoči, ki jo je 14. marca 1997 odobrila asturijska regionalna vlada po Odredbi 7/96 z dne 15. februarja o vzpostavitvi različnih podpornih programov za mala in srednje velika podjetja (13) (v nadaljnjem besedilu „Odredba 7/96“). Španski organi menijo, da je treba to pomoč obravnavati kot podaljšanje sheme N 448/94 v podporo malim in srednje velikim podjetjem v Asturiji (ki izjemoma velja za velika podjetja, ki prispevajo k regionalnemu razvoju) (14). Ukrep je pomenil dopolnilo k regionalni pomoči, ki jo je Španija dodelila leta 1994 po Zakonu 50/85 z dne 27. decembra o regionalnih spodbudah za izboljšanje medregionalnih gospodarskih neuravnoteženosti (LIR), ki jih je odobrila Komisija (15). |
| --- | --- |

—

730 000 EUR pomoči, ki ustreza 13-odstotni intenzivnosti pomoči, ki jo je 14. marca 1997 odobrila asturijska regionalna vlada po Odredbi 7/96 z dne 15. februarja o vzpostavitvi različnih podpornih programov za mala in srednje velika podjetja (13) (v nadaljnjem besedilu „Odredba 7/96“). Španski organi menijo, da je treba to pomoč obravnavati kot podaljšanje sheme N 448/94 v podporo malim in srednje velikim podjetjem v Asturiji (ki izjemoma velja za velika podjetja, ki prispevajo k regionalnemu razvoju) (14). Ukrep je pomenil dopolnilo k regionalni pomoči, ki jo je Španija dodelila leta 1994 po Zakonu 50/85 z dne 27. decembra o regionalnih spodbudah za izboljšanje medregionalnih gospodarskih neuravnoteženosti (LIR), ki jih je odobrila Komisija (15).

| (15) | V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je mogoče ukrep 4 razdeliti na naslednje postavke:









  Leto | Javni organ, ki je odobril pomoč | Nacionalna pravna podlaga | Subvencija
  (v milijonih EUR) | Intenzivnost pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Ministrstvo za gospodarstvo in finance | LIR | 2,55 | 13 % |
| 1999 | Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino | Uredba z dne 6. marca 1998
  („Minería 1“) (16) | 1,98 | 14 % |
| 2003 | Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino | Uredba z dne 17. decembra 2001
  („Minería 2“) (17) | 0,8 | 12 % |
| 2000 | Vlada Kneževine Asturije | Odredba 41/2000 (18) | 0,69 | 13 % |
| 2002 | Vlada Kneževine Asturije | Odredba 41/2000 | 0,69 | 9 % |

(15)

V skladu z informacijami, ki so jih predložili španski organi, je mogoče ukrep 4 razdeliti na naslednje postavke:

Leto

Javni organ, ki je odobril pomoč

Nacionalna pravna podlaga

Subvencija

(v milijonih EUR)

Intenzivnost pomoči

2000

Ministrstvo za gospodarstvo in finance

LIR

2,55

13 %

1999

Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino

Uredba z dne 6. marca 1998

(„Minería 1“) (16)

1,98

14 %

2003

Ministrstvo za industrijo, turizem in trgovino

Uredba z dne 17. decembra 2001

(„Minería 2“) (17)

0,8

12 %

2000

Vlada Kneževine Asturije

Odredba 41/2000 (18)

0,69

13 %

2002

Vlada Kneževine Asturije

Odredba 41/2000

0,69

9 %

| (16) | Po informacijah, ki so jih predložili španski organi, je bil ukrep 5 odobren v skladu z obstoječo shemo pomoči „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“ (19). |
| --- | --- |

(16)

Po informacijah, ki so jih predložili španski organi, je bil ukrep 5 odobren v skladu z obstoječo shemo pomoči „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“ (19).

| (17) | Po mnenju španskih organov zadeva ukrep 6 subvencijo v znesku 1 590 000 EUR Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) glede nadomestil za izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(17)

Po mnenju španskih organov zadeva ukrep 6 subvencijo v znesku 1 590 000 EUR Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) glede nadomestil za izvoz v tretje države.

| (18) | Španski organi so trdili, da je posojilna transakcija, ki jo je odobrila asturijska regionalna vlada, pomenila vnaprejšnje plačilo zneskov Chupa Chupsu, ki ustrezajo pričakovanim subvencijam, do katerih je že bil upravičen. Te subvencije so bile odobrene za širitev obrata v Asturiji, kar je pogoj, ki ga je družba že izpolnila, ko je bilo posojilo dogovorjeno. Kot jamstvo za javno odobritev je Chupa Chups asturijski vladi zastavil svoje pravice do subvencij v znesku 4 480 000 EUR. |
| --- | --- |

(18)

Španski organi so trdili, da je posojilna transakcija, ki jo je odobrila asturijska regionalna vlada, pomenila vnaprejšnje plačilo zneskov Chupa Chupsu, ki ustrezajo pričakovanim subvencijam, do katerih je že bil upravičen. Te subvencije so bile odobrene za širitev obrata v Asturiji, kar je pogoj, ki ga je družba že izpolnila, ko je bilo posojilo dogovorjeno. Kot jamstvo za javno odobritev je Chupa Chups asturijski vladi zastavil svoje pravice do subvencij v znesku 4 480 000 EUR.

| (19) | Odobritev asturijske regionalne vlade je bila zavarovana z zastavo zahtevkov, ki jih je imel Chupa Chups do več javnih organov. |
| --- | --- |

(19)

Odobritev asturijske regionalne vlade je bila zavarovana z zastavo zahtevkov, ki jih je imel Chupa Chups do več javnih organov.

| (20) | Španski organi so uveljavljali mnenje, da je reprogramiranje Chupa Chupsovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb izhajalo samo iz uporabe španske davčne zakonodaje (20), ki opredeljuje merila o izpolnjevanju pogojev – zlasti glede finančnega položaja podjetja in vrste jamstev, ki jih je treba zagotoviti – in obrestne mere za zaostala plačila (obrestne mere, ki so bile za družbo dejansko uporabljene). Zato menijo, da davčni organi niso bili deležni nikakršne diskrecijske pravice. |
| --- | --- |

(20)

Španski organi so uveljavljali mnenje, da je reprogramiranje Chupa Chupsovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb izhajalo samo iz uporabe španske davčne zakonodaje (20), ki opredeljuje merila o izpolnjevanju pogojev – zlasti glede finančnega položaja podjetja in vrste jamstev, ki jih je treba zagotoviti – in obrestne mere za zaostala plačila (obrestne mere, ki so bile za družbo dejansko uporabljene). Zato menijo, da davčni organi niso bili deležni nikakršne diskrecijske pravice.

V.   PRIPOMBE TRETJIH STRANK

| (21) | V predloženih pripombah Chupa Chupsa so bili ponovljeni argumenti, ki so jih glede neobstoja državne pomoči v posojilu ICF predložili španski organi. Predloženi so bili tudi podrobni podatki, podobno kot jih je že predložila Španija, o drugih ukrepih, vključenih v odločbo o začetku postopka. Chupa Chups je tudi trdil, da je poleg nadomestil EKUJS ukrep 6 vključeval subvencijo Instituta de Comercio Exterior („ICEX“) v znesku 100 000 EUR, dodeljeno leta 2003 v okviru programa iz Uredba Komisije (ES) št. 1159/2000 (21) z dne 30. maja 2000 o ukrepih informiranja in obveščanja javnosti, ki jih izvajajo države članice v zvezi s pomočjo iz Strukturnih skladov. |
| --- | --- |

(21)

V predloženih pripombah Chupa Chupsa so bili ponovljeni argumenti, ki so jih glede neobstoja državne pomoči v posojilu ICF predložili španski organi. Predloženi so bili tudi podrobni podatki, podobno kot jih je že predložila Španija, o drugih ukrepih, vključenih v odločbo o začetku postopka. Chupa Chups je tudi trdil, da je poleg nadomestil EKUJS ukrep 6 vključeval subvencijo Instituta de Comercio Exterior („ICEX“) v znesku 100 000 EUR, dodeljeno leta 2003 v okviru programa iz Uredba Komisije (ES) št. 1159/2000 (21) z dne 30. maja 2000 o ukrepih informiranja in obveščanja javnosti, ki jih izvajajo države članice v zvezi s pomočjo iz Strukturnih skladov.

| (22) | Družba Inmobiliaria Casa Batlló je predložila svoje letne računovodske izkaze za poslovna leta od 2001 do 2004 ter za enako obdobje letne računovodske izkaze nepremičninske družbe „Casa Batlló, S.L.“, s katero je povezana. |
| --- | --- |

(22)

Družba Inmobiliaria Casa Batlló je predložila svoje letne računovodske izkaze za poslovna leta od 2001 do 2004 ter za enako obdobje letne računovodske izkaze nepremičninske družbe „Casa Batlló, S.L.“, s katero je povezana.

VI.   OCENA POMOČI

1.   Obstoj državne pomoči

| (23) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo odobri država članica, oziroma kakršna koli oblika pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(23)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo odobri država članica, oziroma kakršna koli oblika pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom.

1.1   Ukrep 1: posojilo ICF (2003)

| (24) | Glede posojila ICF je treba ugotoviti, ali za Chupa Chups pomeni podporo, ki je družba v tržnih pogojih ne bi bila zmožna pridobiti. Z drugimi besedami, Komisija mora presoditi, ali je ta javni organ deloval tako, kot bi v podobnih okoliščinah vlagatelj v hipotečnem tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(24)

Glede posojila ICF je treba ugotoviti, ali za Chupa Chups pomeni podporo, ki je družba v tržnih pogojih ne bi bila zmožna pridobiti. Z drugimi besedami, Komisija mora presoditi, ali je ta javni organ deloval tako, kot bi v podobnih okoliščinah vlagatelj v hipotečnem tržnem gospodarstvu.

| (25) | Kot je navedeno v zgornjem oddelku IV, je Španija po odločbi o začetku postopka predložila informacije, ki kažejo, da sindiciranega posojila iz leta 2002 in posojila ICF ni mogoče primerjati, ker sta bila v obeh transakcijah posojilojemalca različna, različna so bila jamstva, ICB ni bil družba v težavah in ICB je predložil jamstvo, ki je več kot zadoščalo za zavarovanje posojila ICF. |
| --- | --- |

(25)

Kot je navedeno v zgornjem oddelku IV, je Španija po odločbi o začetku postopka predložila informacije, ki kažejo, da sindiciranega posojila iz leta 2002 in posojila ICF ni mogoče primerjati, ker sta bila v obeh transakcijah posojilojemalca različna, različna so bila jamstva, ICB ni bil družba v težavah in ICB je predložil jamstvo, ki je več kot zadoščalo za zavarovanje posojila ICF.

| (26) | Na podlagi informacij in argumentov, ki jih je predložila Španija, Komisija meni, da je bilo v zadostni meri dokazano, da je bilo v glavni posojilni transakciji med ICF in ICB izpolnjeno načelo vlagatelja v tržno gospodarstvo ter da gre pri podrejenem posojilu med ICB in Chupa Chupsom za finančno transakcijo med dvema zasebnima strankama. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi informacij in argumentov, ki jih je predložila Španija, Komisija meni, da je bilo v zadostni meri dokazano, da je bilo v glavni posojilni transakciji med ICF in ICB izpolnjeno načelo vlagatelja v tržno gospodarstvo ter da gre pri podrejenem posojilu med ICB in Chupa Chupsom za finančno transakcijo med dvema zasebnima strankama.

| (27) | Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 1 ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(27)

Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 1 ne vključuje državne pomoči.

1.2   Ukrepi 2 do 5

| (28) | Ukrepi 2 do 5 so bili javne subvencije, neposredno odobrene Chupa Chupsu. Vključevale so dodelitev državnih sredstev, kar je pomenilo ugodnost za eno samo podjetje. Zlasti glede ukrepa 5 je Španija uporabila državna sredstva z odobritvijo brezobrestnega posojila podjetju. Ukrepi so Chupa Chupsu zagotovili prednosti v primerjavi s tekmeci, kar izkrivlja konkurenco, ker je podjetje okrepilo svoj finančni položaj in povečalo svoje investicijske zmožnosti. Ker je Chupa Chups dejaven na trgu slaščic, ki je sektor, na katerem obstaja trgovina med državami članicami, in ker je mednarodno dejavno podjetje, je bilo izpolnjeno tudi merilo vplivanja na trgovino v Skupnosti. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi 2 do 5 so bili javne subvencije, neposredno odobrene Chupa Chupsu. Vključevale so dodelitev državnih sredstev, kar je pomenilo ugodnost za eno samo podjetje. Zlasti glede ukrepa 5 je Španija uporabila državna sredstva z odobritvijo brezobrestnega posojila podjetju. Ukrepi so Chupa Chupsu zagotovili prednosti v primerjavi s tekmeci, kar izkrivlja konkurenco, ker je podjetje okrepilo svoj finančni položaj in povečalo svoje investicijske zmožnosti. Ker je Chupa Chups dejaven na trgu slaščic, ki je sektor, na katerem obstaja trgovina med državami članicami, in ker je mednarodno dejavno podjetje, je bilo izpolnjeno tudi merilo vplivanja na trgovino v Skupnosti.

| (29) | Zato Komisija ugotavlja, da ukrepi 2 do 5 pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Španski organi tej analizi ne nasprotujejo. |
| --- | --- |

(29)

Zato Komisija ugotavlja, da ukrepi 2 do 5 pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Španski organi tej analizi ne nasprotujejo.

1.3   Ukrep 6: dodatne nedoločene subvencije v znesku 1 540 000 EUR

| (30) | Poleg informacij, prejetih od Španije in Chupa Chupsa, je treba navesti, da ukrep 6 vključuje naslednje elemente:






  — | subvencijo v znesku 1 590 000 EUR od EKUJS glede nadomestil za izvoz v tretje države (22). Komisija ugotavlja, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (glej odstavek 22 sodbe z dne 13. oktobra 1982 v Združenih primerih 213-215/81 Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor) izvozna sredstva, ki jih je odobril EKUJS v skladu s pravili skupne kmetijske politike (CAP), ne pomenijo državne pomoči (23). Ta ukrep torej ne vsebuje elementov državne pomoči, |
| --- | --- | --- |

(30)

Poleg informacij, prejetih od Španije in Chupa Chupsa, je treba navesti, da ukrep 6 vključuje naslednje elemente:

—

subvencijo v znesku 1 590 000 EUR od EKUJS glede nadomestil za izvoz v tretje države (22). Komisija ugotavlja, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (glej odstavek 22 sodbe z dne 13. oktobra 1982 v Združenih primerih 213-215/81 Norddeutsches Vieh- und Fleischkontor) izvozna sredstva, ki jih je odobril EKUJS v skladu s pravili skupne kmetijske politike (CAP), ne pomenijo državne pomoči (23). Ta ukrep torej ne vsebuje elementov državne pomoči,

| — | v skladu s pripombami Chupa Chupsa, prejetimi 30. maja 2006, vključuje ukrep 6 tudi subvencijo v znesku 100 000 EUR od ICEX, odobreno leta 2003 v okviru programa „Plan de Marcas Españolas“ za dejavnosti, povezane s promocijo znamke „Chupa Chups“ v Južni Koreji. Ta program je uvedel ICEX leta 2003 in po navedbah Chupa Chupsa so španski organi v času odobritve menili, da je bila subvencija podjetju skladna z Uredbo (ES) št. 1159/2000. Španija ni zavrnila trditve Chupa Chupsa, da je bila ta subvencija del „dodatnih nedoločenih subvencij“ v znesku 1 540 000 EUR, opredeljenih v točki 5(5) odločbe o sprožitvi postopka. Španija prav tako ni komentirala pripombe o naravi subvencije. Španija izrecno, kljub nizkemu vpletenemu znesku in poizvedovanjih Komisije v zvezi s tem, ni trdila, da je bila njena odobritev v skladu s pogoji o pomoči de minimis, ki so takrat veljali (24). |
| --- | --- |

—

v skladu s pripombami Chupa Chupsa, prejetimi 30. maja 2006, vključuje ukrep 6 tudi subvencijo v znesku 100 000 EUR od ICEX, odobreno leta 2003 v okviru programa „Plan de Marcas Españolas“ za dejavnosti, povezane s promocijo znamke „Chupa Chups“ v Južni Koreji. Ta program je uvedel ICEX leta 2003 in po navedbah Chupa Chupsa so španski organi v času odobritve menili, da je bila subvencija podjetju skladna z Uredbo (ES) št. 1159/2000. Španija ni zavrnila trditve Chupa Chupsa, da je bila ta subvencija del „dodatnih nedoločenih subvencij“ v znesku 1 540 000 EUR, opredeljenih v točki 5(5) odločbe o sprožitvi postopka. Španija prav tako ni komentirala pripombe o naravi subvencije. Španija izrecno, kljub nizkemu vpletenemu znesku in poizvedovanjih Komisije v zvezi s tem, ni trdila, da je bila njena odobritev v skladu s pogoji o pomoči de minimis, ki so takrat veljali (24).

| (31) | Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 6 pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES v znesku 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(31)

Zato Komisija ugotavlja, da ukrep 6 pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES v znesku 100 000 EUR.

1.4   Ukrep 7: Potrditev s strani asturijske regionalne vlade (2005)

| (32) | Glede na informacije, ki jih je predložila Španija, kot je opisano v zgornjem oddelku IV, Komisija meni, da je bila potrditev s strani asturijske regionalne vlade zavarovana s trdnimi posojilnimi pravicami, ki jih je imel Chupa Chups v zvezi z več javnimi organi. Komisija predvsem meni, da je bil Chupa Chups ob dogovoru o posojilu uradno upravičen do prejetja zadevnih subvencij in da so bile v skladu s spodnjo analizo (glej presojo ukrepa 4) vse te subvencije združljiva pomoč, razen 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Glede na informacije, ki jih je predložila Španija, kot je opisano v zgornjem oddelku IV, Komisija meni, da je bila potrditev s strani asturijske regionalne vlade zavarovana s trdnimi posojilnimi pravicami, ki jih je imel Chupa Chups v zvezi z več javnimi organi. Komisija predvsem meni, da je bil Chupa Chups ob dogovoru o posojilu uradno upravičen do prejetja zadevnih subvencij in da so bile v skladu s spodnjo analizo (glej presojo ukrepa 4) vse te subvencije združljiva pomoč, razen 800 000 EUR.

| (33) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da poseg asturijske vlade ni vključeval nobenega bistvenega tveganja in zato ni pomenil državne pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da poseg asturijske vlade ni vključeval nobenega bistvenega tveganja in zato ni pomenil državne pomoči.

1.5   Ukrep 8: Odlog dolga s strani davčne uprave

| (34) | Informacije španskih organov, predložene v odziv na odločbo o sprožitvi postopka, kažejo naslednje:






  — | španska javna uprava se drži postopkov, določenih v Splošnem davčnem zakonu 58/2003 in njegovih izvedbenih aktih. Ti postopki so upravne narave in od uprave se samo v posebnih primerih, kot so določeni v zakonih, zahteva, da sproži sodne postopke, |
| --- | --- | --- |

(34)

Informacije španskih organov, predložene v odziv na odločbo o sprožitvi postopka, kažejo naslednje:

—

španska javna uprava se drži postopkov, določenih v Splošnem davčnem zakonu 58/2003 in njegovih izvedbenih aktih. Ti postopki so upravne narave in od uprave se samo v posebnih primerih, kot so določeni v zakonih, zahteva, da sproži sodne postopke,

| — | zakonske številke za odlog plačil ali plačilo po obrokih so opisani v členu 65 Zakona 58/2003, |
| --- | --- |

—

zakonske številke za odlog plačil ali plačilo po obrokih so opisani v členu 65 Zakona 58/2003,

| — | vsak davkoplačevalec ima možnost zahtevati odlog plačil, |
| --- | --- |

—

vsak davkoplačevalec ima možnost zahtevati odlog plačil,

| — | odobritev odloga je predmet zagotovitve jamstev, ki pokrivajo odloženi znesek, plačila obresti odloženega plačila in 25-odstotnega pribitka na skupni znesek. V obravnavanem primeru je Chupa Chups predložil hipoteko v znesku 15 240 000 EUR, kar je znesek, izračunan na podlagi navedenih izračunov, |
| --- | --- |

—

odobritev odloga je predmet zagotovitve jamstev, ki pokrivajo odloženi znesek, plačila obresti odloženega plačila in 25-odstotnega pribitka na skupni znesek. V obravnavanem primeru je Chupa Chups predložil hipoteko v znesku 15 240 000 EUR, kar je znesek, izračunan na podlagi navedenih izračunov,

| — | Chupa Chups ni imel nobene koristi zaradi kakršnega koli dejanskega davčnega odloga plačil (moratoria fiscal), temveč zaradi možnosti plačila po obrokih. Tako so odložena plačila ustvarjala obresti v skladu z zakonskimi merami, ki so jih za vsako obdobje določali španski proračunski zakoni. Te mere so bile podobne tržnim meram, ki so veljale za druge vrste posojil, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups ni imel nobene koristi zaradi kakršnega koli dejanskega davčnega odloga plačil (moratoria fiscal), temveč zaradi možnosti plačila po obrokih. Tako so odložena plačila ustvarjala obresti v skladu z zakonskimi merami, ki so jih za vsako obdobje določali španski proračunski zakoni. Te mere so bile podobne tržnim meram, ki so veljale za druge vrste posojil,

| — | Chupa Chups je za odlog davčnih dolgov zaprosil, preden je poteklo obdobje za prostovoljno plačilo. To je v skladu s členom 65 Zakona 58/2003 preprečilo začetek izvršilnega postopka, |
| --- | --- |

—

Chupa Chups je za odlog davčnih dolgov zaprosil, preden je poteklo obdobje za prostovoljno plačilo. To je v skladu s členom 65 Zakona 58/2003 preprečilo začetek izvršilnega postopka,

| — | dogovor o odlogu je določal, da bo vsaka Chupa Chupsova postavka v dobro v razmerju do davčne uprave dodeljena za preklic odloženih dolgov. Glede na to, da Chupa Chups zaradi svojih izvoznih dejavnosti pogosto ustvarja dobroimetje DDV, je bil na začetku predviden urnik amortizacije precej pospešen. |
| --- | --- |

—

dogovor o odlogu je določal, da bo vsaka Chupa Chupsova postavka v dobro v razmerju do davčne uprave dodeljena za preklic odloženih dolgov. Glede na to, da Chupa Chups zaradi svojih izvoznih dejavnosti pogosto ustvarja dobroimetje DDV, je bil na začetku predviden urnik amortizacije precej pospešen.

| (35) | Na podlagi navedenih argumentov Komisija meni, da je Španija zagotovila zadostna dokazila o tem, da je reprogramiranje Chupa Chupsovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb izhajalo samo iz uporabe španske davčne zakonodaje ter da davčni organi niso bili deležni nobene diskrecijske pravice glede izpolnjevanja pogojev družbe, potrebnih jamstev ali uporabljenih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi navedenih argumentov Komisija meni, da je Španija zagotovila zadostna dokazila o tem, da je reprogramiranje Chupa Chupsovih dolgov za DDV in davek od dobička pravnih oseb izhajalo samo iz uporabe španske davčne zakonodaje ter da davčni organi niso bili deležni nobene diskrecijske pravice glede izpolnjevanja pogojev družbe, potrebnih jamstev ali uporabljenih obrestnih mer.

| (36) | Ob upoštevanju tega Komisija ugotavlja, da je ukrep 8 splošne narave in ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(36)

Ob upoštevanju tega Komisija ugotavlja, da je ukrep 8 splošne narave in ne pomeni državne pomoči.

2.   Združljivost ukrepov 2 do 6

2.1   Ukrep 2: subvencija v znesku 1 580 000 EUR španskega ministrstva za kmetijstvo in ribolov (Ministerio de Agricultura y Pesca) v podporo investicijam v barcelonskem obratu (1989–1994)

| (37) | V skladu z informacijami, ki jih je predložila Španija, je bil ukrep 2 odobren med letoma 1989 in 1994, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, ki je bil zaprosilo za informacije iz maja 2005. |
| --- | --- |

(37)

V skladu z informacijami, ki jih je predložila Španija, je bil ukrep 2 odobren med letoma 1989 in 1994, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, ki je bil zaprosilo za informacije iz maja 2005.

| (38) | Zato Komisija ugotavlja, da se je za ukrep 2 iztekel zastaralni rok, določen v členu 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25), in ukrep pomeni obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(38)

Zato Komisija ugotavlja, da se je za ukrep 2 iztekel zastaralni rok, določen v členu 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25), in ukrep pomeni obstoječo pomoč.

2.2   Ukrep 3: subvencija v znesku 4 330 000 EUR od „drugih javnih organov“ v podporo izgradnji obrata v Asturiji (1994–1997)

| (39) | Komisija ugotavlja, da so bile po informacijah, ki jih je predložila Španija, subvencije v znesku 3 600 000 EUR v okviru ukrepa 3 odobrene pred letom 1995, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, in se je zato iztekel zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Tako subvencije pomenijo obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(39)

Komisija ugotavlja, da so bile po informacijah, ki jih je predložila Španija, subvencije v znesku 3 600 000 EUR v okviru ukrepa 3 odobrene pred letom 1995, tj. več kot 10 let pred najzgodnejšim ukrepom Komisije v tej zadevi, in se je zato iztekel zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Tako subvencije pomenijo obstoječo pomoč.

| (40) | Glede 700 000 EUR pomoči, ki so jo 14. marca 1997 odobrila asturijska regionalna vlada po Odredbi 7/96, španski organi trdijo, da je treba to pomoč obravnavati kot podaljšanje sheme N 448/94 v podporo malim in srednje velikim podjetjem v Asturiji (ki izjemoma velja za velika podjetja, ki prispevajo k regionalnemu razvoju) in da naj bi pomenila dopolnitev regionalne pomoči, ki jo je Španija odobrila leta 1994 po Zakonu 50/85 (LIR). Komisija ugotavlja, da je shema N 448/94 potekla konec leta 1996 in pozneje ni bila podaljšana. Komisija kljub temu meni, da je dopolnilno subvencijo asturijske regionalne vlade mogoče preučiti na ad hoc podlagi glede na Odredbo 7/96 in regionalne zgornje meje pomoči za Španijo, kot je določeno v Odločbi Komisije N 463/94 (26). Na tej podlagi je pomoč mogoče razglasiti za združljivo, ker: (i) pomeni regionalno pomoč, kolikor je bila uporabljena za investicije v osnovna sredstva, ki so izpolnjevale pogoje v skladu z LIR; (ii) je skupna intenzivnost pomoči ostala pod 50-odstotnim pragom za asturijsko regijo, ki je veljal takrat. |
| --- | --- |

(40)

Glede 700 000 EUR pomoči, ki so jo 14. marca 1997 odobrila asturijska regionalna vlada po Odredbi 7/96, španski organi trdijo, da je treba to pomoč obravnavati kot podaljšanje sheme N 448/94 v podporo malim in srednje velikim podjetjem v Asturiji (ki izjemoma velja za velika podjetja, ki prispevajo k regionalnemu razvoju) in da naj bi pomenila dopolnitev regionalne pomoči, ki jo je Španija odobrila leta 1994 po Zakonu 50/85 (LIR). Komisija ugotavlja, da je shema N 448/94 potekla konec leta 1996 in pozneje ni bila podaljšana. Komisija kljub temu meni, da je dopolnilno subvencijo asturijske regionalne vlade mogoče preučiti na ad hoc podlagi glede na Odredbo 7/96 in regionalne zgornje meje pomoči za Španijo, kot je določeno v Odločbi Komisije N 463/94 (26). Na tej podlagi je pomoč mogoče razglasiti za združljivo, ker: (i) pomeni regionalno pomoč, kolikor je bila uporabljena za investicije v osnovna sredstva, ki so izpolnjevale pogoje v skladu z LIR; (ii) je skupna intenzivnost pomoči ostala pod 50-odstotnim pragom za asturijsko regijo, ki je veljal takrat.

2.3   Ukrep 4: subvencija v znesku 6 710 000 EUR od „različnih javnih organov“ za širitev istega obrata v Asturiji (1999–2003)

| (41) | Komisija je odobrila shemo LIR z odločbo z dne 1. septembra 1987. Zato subvencija v znesku 2 550 000 EUR, odobrena Chupa Chupsu po tej shemi regionalne pomoči, pomeni združljivo pomoč. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je odobrila shemo LIR z odločbo z dne 1. septembra 1987. Zato subvencija v znesku 2 550 000 EUR, odobrena Chupa Chupsu po tej shemi regionalne pomoči, pomeni združljivo pomoč.

| (42) | Glede subvencije v znesku 1 980 000 EUR, ki jo je Chupa Chups prejel leta 1999 v skladu z „Minerío 1“, Komisija ugotavlja, da ta program ni odobrena shema pomoči. Vendar pa Komisija po individualni presoji ukrepa sklepa, da zadevna subvencija pomeni združljivo regionalno pomoč v skladu s Smernicami Komisije o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1998 (1998 RAG) (27). Španija je predvsem zagotovila dokaze, da je bila pomoč omejena na začetno investicijo, da so bili upravičeni stroški med tistimi, ki so obravnavani v 1998 RAG, da je intenzivnost pomoči upoštevala regionalne zgornje meje, ki so takrat veljale v Asturiji, da so bila izpolnjena pravila o akumulaciji, da je upravičenec vsaj 25 % investicije financiral z lastnimi sredstvi in da se je investicija obdržala več kot 5 let po datumu dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Glede subvencije v znesku 1 980 000 EUR, ki jo je Chupa Chups prejel leta 1999 v skladu z „Minerío 1“, Komisija ugotavlja, da ta program ni odobrena shema pomoči. Vendar pa Komisija po individualni presoji ukrepa sklepa, da zadevna subvencija pomeni združljivo regionalno pomoč v skladu s Smernicami Komisije o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1998 (1998 RAG) (27). Španija je predvsem zagotovila dokaze, da je bila pomoč omejena na začetno investicijo, da so bili upravičeni stroški med tistimi, ki so obravnavani v 1998 RAG, da je intenzivnost pomoči upoštevala regionalne zgornje meje, ki so takrat veljale v Asturiji, da so bila izpolnjena pravila o akumulaciji, da je upravičenec vsaj 25 % investicije financiral z lastnimi sredstvi in da se je investicija obdržala več kot 5 let po datumu dodelitve pomoči.

| (43) | Glede regionalne pomoči v znesku 800 000 EUR, ki je bila odobrena leta 2003 v skladu z „Minerío 2“, Komisija ugotavlja, da je „Minería 2“ odobrena shema pomoči (28). Vendar pa dopis Komisije, ki odobrava shemo, jasno navaja, da se ne sme uporabljati za podjetja v težavah. Komisija še ugotavlja, da je bilo treba po hudih izgubah v letu 2002 (29) in rezultatih med letom 2003 (30) Chupa Chups v času odobritve pomoči obravnavati kot podjetje v težavah (31). Zato Chupa Chups ni izpolnjeval pogojev za to pomoč. Španski organi so navedli, da ta pomoč še ni bila izplačana. |
| --- | --- |

(43)

Glede regionalne pomoči v znesku 800 000 EUR, ki je bila odobrena leta 2003 v skladu z „Minerío 2“, Komisija ugotavlja, da je „Minería 2“ odobrena shema pomoči (28). Vendar pa dopis Komisije, ki odobrava shemo, jasno navaja, da se ne sme uporabljati za podjetja v težavah. Komisija še ugotavlja, da je bilo treba po hudih izgubah v letu 2002 (29) in rezultatih med letom 2003 (30) Chupa Chups v času odobritve pomoči obravnavati kot podjetje v težavah (31). Zato Chupa Chups ni izpolnjeval pogojev za to pomoč. Španski organi so navedli, da ta pomoč še ni bila izplačana.

| (44) | Glede dveh subvencij, odobrenih po Odredbi 41/2000, Komisija ugotavlja, da je bila zadnja odredba odobrena z odločbo z dne 30. maja 2000, da je v letih 2000 in 2002 (ko sta bili subvenciji odobreni) Chupa Chups še vedno izpolnjeval pogoje za regionalno pomoč ter da so bile spoštovane regionalne zgornje meje pomoči za Asturijo. Zato zadevni subvenciji pomenita združljivo regionalno pomoč. |
| --- | --- |

(44)

Glede dveh subvencij, odobrenih po Odredbi 41/2000, Komisija ugotavlja, da je bila zadnja odredba odobrena z odločbo z dne 30. maja 2000, da je v letih 2000 in 2002 (ko sta bili subvenciji odobreni) Chupa Chups še vedno izpolnjeval pogoje za regionalno pomoč ter da so bile spoštovane regionalne zgornje meje pomoči za Asturijo. Zato zadevni subvenciji pomenita združljivo regionalno pomoč.

| (45) | Komisija zaključuje z mnenjem, da gre pri subvencijah, ki jih zajema ukrep 4, pri 5 910 000 EUR za združljivo, pri 800 000 EUR pa za nezdružljivo regionalno pomoč. Španski organi zadnje še niso izplačali. |
| --- | --- |

(45)

Komisija zaključuje z mnenjem, da gre pri subvencijah, ki jih zajema ukrep 4, pri 5 910 000 EUR za združljivo, pri 800 000 EUR pa za nezdružljivo regionalno pomoč. Španski organi zadnje še niso izplačali.

2.4   Ukrep 5: brezobrestno posojilo v znesku 2 800 000 EUR, ki ga je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo (Ministerio de Ciencia y Tecnología) dodelilo leta 2004

| (46) | Španski organi so predložili dokaze, je bil ukrep 5 odobren v skladu z obstoječo shemo pomoči „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“. Zato gre za združljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(46)

Španski organi so predložili dokaze, je bil ukrep 5 odobren v skladu z obstoječo shemo pomoči „Actividades del Centro para el Desarrollo Industrial – CDTI – Desarrollo Tecnológico“. Zato gre za združljivo državno pomoč.

2.5   Ukrep 6: subvencija v znesku 100 000 EUR od ICEX po Uredbi Komisije (ES) št. 1159/2000

| (47) | Komisija ugotavlja, da Uredba (ES) št. 1159/2000 zadeva ukrepe za obveščanje javnosti, ki jih morajo izvesti države članice glede pomoči strukturnih skladov, in ne zagotavlja nobene pravne podlage za odobritev pomoči. Kljub zahtevku Komisije Španija glede tega še na noben drug način ni utemeljila združljivosti te subvencije. Španija predvsem ni predložila nobenega dokaza, da državna pomoč v okviru programa ICEX „Plan de Marcas Españolas“ pomeni obstoječo shemo pomoči. |
| --- | --- |

(47)

Komisija ugotavlja, da Uredba (ES) št. 1159/2000 zadeva ukrepe za obveščanje javnosti, ki jih morajo izvesti države članice glede pomoči strukturnih skladov, in ne zagotavlja nobene pravne podlage za odobritev pomoči. Kljub zahtevku Komisije Španija glede tega še na noben drug način ni utemeljila združljivosti te subvencije. Španija predvsem ni predložila nobenega dokaza, da državna pomoč v okviru programa ICEX „Plan de Marcas Españolas“ pomeni obstoječo shemo pomoči.

| (48) | Ob odsotnosti informacij, ki bi dokazovale nasprotno, Komisija ugotavlja, da za subvencijo ne velja nobena od izjem, določenih v členu 87(2) in (3) Pogodbe, in zato zaključuje, da je treba to pomoč obravnavati kot nezdružljivo. |
| --- | --- |

(48)

Ob odsotnosti informacij, ki bi dokazovale nasprotno, Komisija ugotavlja, da za subvencijo ne velja nobena od izjem, določenih v členu 87(2) in (3) Pogodbe, in zato zaključuje, da je treba to pomoč obravnavati kot nezdružljivo.

VII.   SKLEP

| (49) | Komisija ugotavlja naslednje:






  (a) | ukrepi 1, 7 in 8 ter sredstva v znesku 1 590 000 EUR v ukrepu 6 ne pomenijo državne pomoči; |
| --- | --- | --- |

(49)

Komisija ugotavlja naslednje:

(a)

ukrepi 1, 7 in 8 ter sredstva v znesku 1 590 000 EUR v ukrepu 6 ne pomenijo državne pomoči;

| (b) | ukrepe 2, 3 in 5 ter sredstva v znesku 5 910 000 EUR v ukrepu 4 je mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe 2, 3 in 5 ter sredstva v znesku 5 910 000 EUR v ukrepu 4 je mogoče razglasiti za združljive s skupnim trgom;

| (c) | sredstva v znesku 800 000 EUR v ukrepu 4 in 100 000 EUR v ukrepu 6 pomenijo državno pomoč in jih ni mogoče razglasiti za združljiva s skupnim trgom pod nobenim odstopanjem v Pogodbi ES. Po navedbah španskih organov 800 000 EUR iz ukrepa 4 ni bilo izplačanih, torej je treba izterjati le 100 000 EUR iz ukrepa 6 – |
| --- | --- |

(c)

sredstva v znesku 800 000 EUR v ukrepu 4 in 100 000 EUR v ukrepu 6 pomenijo državno pomoč in jih ni mogoče razglasiti za združljiva s skupnim trgom pod nobenim odstopanjem v Pogodbi ES. Po navedbah španskih organov 800 000 EUR iz ukrepa 4 ni bilo izplačanih, torej je treba izterjati le 100 000 EUR iz ukrepa 6 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč v znesku 100 000 EUR, ki jo je Španija ob kršenju člena 88(3) Pogodbe odobrila v korist Chupa Chupsa, je nezdružljiva s skupnim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo Španija načrtuje izvršiti za Chupa Chups, v znesku 800 000 EUR, je nezdružljiva s skupnim trgom. Ta del pomoči se temu primerno ne sme izvršiti.

3.   Preostala državna pomoč, ki jo je Španija izvršila v korist Chupa Chupsa in vključuje subvencijo v znesku 1 580 000 EUR v podporo investicijam v barcelonskem obratu, subvencijo v znesku 4 330 000 EUR v podporo izgradnji asturijskega obrata, subvencijo v znesku 5 910 000 EUR za širitev istega asturijskega obrata, plus brezobrestno posojilo v znesku 2 800 000 EUR, je združljiva s skupnim trgom.

Od teh zneskov je 6 640 000 EUR (kar ustreza 730 000 EUR v podporo gradnji asturijskega obrata, plus 5 910 000 EUR za širitev istega obrata) in brezobrestno posojilo v znesku 2 800 000 EUR združljivih s skupnim trgom po členu 87(3)(c) Pogodbe, medtem ko 5 180 000 EUR (kar ustreza subvenciji v znesku 1 580 000 EUR v podporo investicijam v barcelonskem obratu, plus 3 600 000 EUR v podporo izgradnji asturijskega obrata) velja za obstoječo pomoč, ker se je iztekel zastaralni rok.

4.   Preostali ukrepi, opisani v tej odločbi v korist Chupa Chupsu, in sicer posojilo ICF v znesku 35 000 000 EUR, izvozna nadomestila EKUJS v znesku 1 590 000 EUR, odobritev komercialnega posojila v znesku 4 480 000 EUR s strani asturijske regionalne vlade in odlogi plačil, ki jih je odobrila španska davčna uprava, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

1.   Španija od upravičenca izterja pomoč, navedeno v členu 1(1).

2.   Zneski, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencu, do njihove dejanske povrnitve.

3.   Obresti se izračunajo ob uporabi obrestno obrestnega izračuna v skladu s Poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (32).

4.   Španija prekliče vsa neizvedena plačila pomoči, navedene v členu 1(1), z začetkom veljavnosti na datum sprejetja te odločbe.

Člen 3

1.   Pomoč iz člena 1(1) mora biti povrnjena takoj in učinkovito.

2.   Španija izvrši to odločbo v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njej uradno obveščena.

Člen 4

1.   Španija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi predloži Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnico in obresti izterjave), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnico in obresti izterjave), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izpolnitev zahtev te odločbe; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izpolnitev zahtev te odločbe;

| (c) | dokumente, ki kažejo, da je bilo upravičencu odrejeno, da povrne pomoč. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki kažejo, da je bilo upravičencu odrejeno, da povrne pomoč.

2.   Španija obvešča Komisijo o napredovanju sprejetih nacionalnih ukrepov za uresničitev te odločbe, dokler pomoč, navedena v členu 1(1), ni povrnjena. Na preprosto zahtevo Komisije takoj predloži informacije o sprejetih in načrtovanih ukrepih za izpolnitev zahtev te odločbe. Poleg tega zagotovi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih izterjave, ki jih je upravičenec že povrnil.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 10. maja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 97, 25.4.2006, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Perfetti Van Melle je posledica združitve italijanske družbe Perfetti in nizozemske družbe Van Melle iz leta 2001. Skupina deluje v 130 državah, njen promet v letu 2006 je znašal približno 1,5 milijarde EUR, zaposluje pa 12 000 ljudi.

3

(4)  344 milijonov EUR v letu 2002; 294 milijonov EUR v letu 2003; 261 milijonov EUR v letu 2004.

4

(5)  To posojilo je bilo odobreno po tržnih pogojih in ni predmet preiskave v tem postopku.

5

(6)  Več operacij med junijem in decembrom 2004, vključno z razdelitvijo nepremičninskih dejavnosti, in vključitev premoženja znamk prek povečanja kapitala.

6

(7)  „Casa Batlló“ je značilna Gaudijeva zgradba v centru Barcelone, ki jo je Španija razglasila za „Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional“. Hipoteka na Caso Batlló za posojilo ICF je prvorazredna.

7

(8)  Posojilo ICF za ICB je bilo odobreno za 6-mesečni Euribor + 1 %. Podrejeno posojilo ICB za Chupa Chups je tej obrestni meri dodalo dodatno 0,125-odstotno stopnjo.

8

(9)  Predvsem letni računovodski izkazi za leto 2004 kažejo akumulirane izgube iz prejšnjih let v znesku 38 420 000 EUR, kar ustreza 360 % vpisanega kapitala ob koncu navedenega leta (10 660 000 EUR). Negativni rezultati za leto 2004 znašajo dodatnih 55,8 % navedenega kapitala.

9

(10)  Španski davčni organi so prejeli zahtevek za odobritev prestrukturiranja podjetja 7 mesecev pred odobritvijo posojila ICF. Operaciji so dali zeleno luč marca 2004, tj. 14 mesecev po zahtevku in 7 mesecev po odobritvi posojila ICF.

10

(11)  Pred prestrukturiranjem je imel Chupa Chups 94 % delnic ICB. Preostalih 6 % je bilo v lasti holdinške družbe, ki so jo v celoti imeli v lasti skupni delničarji Chupa Chupsa in ICB.

11

(12)  Obrestna mera posojila ICF je bila relativno visoka za hipotečni trg, s stopnjami, ki so pogosto znašale Euribor + 0,5 %.

12

(13)  BOPA, 19.7.1996, str. 7714.

13

(14)  Odločba Komisije z dne 9. februarja 1995 (SG/01388/1994).

14

(15)  Ta zakon je razvil Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales. Shemo LIR je Komisija odobrila z dopisom z dne 1. septembra 1987 (SG(87) D/10875).

15

Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales

(16)  Orden de 6 de Marzo 1998, modificada por la Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras.

16

(17)  Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras. Program „Mineria 2“ je Komisija odobrila 27. novembra 2001 (dopis C(2011)3628).

17

(18)  Decreto 41/2000 de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresas. Program, odobren z Odločbo Komisije z dne 30. maja 2000 (UL C 293, 14.10.2000, str. 7).

18

(19)  Dopis GD REGIO (z dne 8. maja 1995, evidentiran pod DG/95104085), ki obvešča španske organe, da je shema pomoči CDTI veljala za obstoječo shemo pomoči. Dopis GD COMP, naslovljen na GD REGIO z dne 24. februarja 1995, evidentiran pod D/12874.

19

(20)  Ley General Tributaria 58/2003 in Reglamento General de Recaudación.

20

Ley General Tributaria 58/2003

Reglamento General de Recaudación

(21)  UL L 130, 31.5.2000, str. 30.

21

(22)  V skladu s predloženimi pripombami Chupa Chupsa z dne 30. maja 2006 so nadomestila EKUJS znašala 1 440 000 EUR. Vendar pa je v dokumentu z dne 7. septembra 2006 Španija pokazala, da so nadomestila EKUJS družbi leta 2004 znašala 1 590 000 EUR.

22

(23)  [1982] Recueil 3583.

23

(24)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 10, 13.1.2001, str. 30).

24

de minimis

(25)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1). Člen 15 Uredbe navaja: „1. Pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči imajo desetletni zastaralni rok. 2. Zastaralni rok začne teči na dan, ko je dodeljena nezakonita pomoč upravičencu kot individualna pomoč ali kot pomoč v okviru sheme pomoči. Kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. Po vsaki prekinitvi začne rok teči znova. (...) 3. Kakršna koli pomoč, pri kateri je zastaralni rok iztekel, se šteje kot veljavna pomoč.“

25

(26)  UL C 25, 31.1.1996, str. 3.

26

(27)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

27

(28)  Glej opombo 17.

28

(29)  22078 milijonov EUR, kar ustreza 86,5 % kapitala, vpisanega ob koncu finančnega leta.

29

(30)  Kar je pripeljalo do izgub v znesku 4,72 milijona EUR.

30

(31)  V smislu točke 5(a) Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999 (UL C 288, 9.10.1999, str. 2).

31

(32)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

32

---