# Euroopa Liidu C 123/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 123 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik18. märts 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 123

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik18. märts 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 123/01 | Komisjoni teatis — Komisjoni teatise Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes kavandi sisu heakskiitmine | 1 |
| 2022/C 123/02 | Komisjoni Teatis — Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) kohaldamise suunised | 12 |
| 2022/C 123/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 123/01

Komisjoni teatis — Komisjoni teatise Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes kavandi sisu heakskiitmine

1

2022/C 123/02

Komisjoni Teatis — Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) kohaldamise suunised

12

2022/C 123/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 123/06 | Euro vahetuskurss — 17. märts 2022 | 41 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 123/06

Euro vahetuskurss — 17. märts 2022

41

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 123/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 123/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 46 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 123/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 123/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/1

---

KOMISJONI TEATIS

Komisjoni teatise „Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes“ kavandi sisu heakskiitmine

(2022/C 123/01)

Komisjon kiitis 9. detsembril 2021 heaks komisjoni teatise „Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes“ kavandi sisu.

Teatise „Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes“ kavand on esitatud käesoleva teatise lisas. Avalik konsultatsioon teatise kavandi üle on avatud järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

LISA

KOMISJONI TEATISE KAVAND

Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes

1.   Sissejuhatus

| (1) | Käesolevates suunistes sätestatakse põhimõtted, kuidas hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 101 alusel ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid ja kooskõlastatud tegevust (edaspidi koos „kokkulepped“), milles on kokku lepitud kollektiivläbirääkimiste käigus füüsilisest isikust ettevõtjate (1) ja teis(t)e ettevõtja(te) (edaspidi „vastaspool(ed)“ (2)) vahel ning mis käsitlevad füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ELi toimimise lepingu artikliga 101 on keelatud sellised ettevõtjate vahelised kokkulepped, millega piiratakse konkurentsi siseturul, ning iseäranis siis, kui nendega otseselt või kaudselt määratakse kindlaks ostu- või müügihinnad või mis tahes muud tehingutingimused. ELi konkurentsieeskirjad põhinevad Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikel 3, kus on sätestatud, et liit rajab siseturu, sealhulgas süsteemi, millega tagatakse, et konkurentsi ei moonutata (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 nähakse ka ette, et liit edendab kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress. Selleks tunnistab liit sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimiste olulist rolli ning kohustub ELi toimimise lepingu artikli 152 alusel aitama kaasa tööturu osapoolte dialoogile, austades nende sõltumatust. Peale selle tunnistatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 28 kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigust. Parandatud töötingimused ja piisav sotsiaalkaitse on Euroopa sotsiaalõiguste samba peamised põhimõtted, mille kohaselt „majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel konsulteeritakse sotsiaalpartneritega, lähtudes liikmesriikide tavadest“ ning „neil soovitatakse pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmida neid olulistes küsimustes“ (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „kohus“) võttis ELi sotsiaalpoliitika eesmärke arvesse, kui sedastas juhtkonna ja tööjõu vaheliste kollektiivläbirääkimiste kontekstis, et tööandjate ja töötajate organisatsioonide vahel sõlmitud kollektiivlepingutega kaasnevad teatavad konkurentsi piiravad tagajärjed ning need on vajalikud töötingimuste parandamiseks (5). Seega jäävad tööandjate ja töötajate vaheliste kollektiivläbirääkimiste raames sõlmitud lepingud, mis oma laadi ja eesmärgi poolest on suunatud töötingimuste (sealhulgas töötasu) parandamisele, ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja ning järelikult ei rikuta nendega ELi konkurentsiõigust (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kohus on lisaks selgitanud, et selline ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast väljajätmine hõlmab ka kollektiivlepinguid, mille on sõlminud tööandjad ja töötajate organisatsioonid, kes peavad läbirääkimisi oma näiliselt iseseisvate füüsilisest isikust ettevõtjate, (7) nimelt teenuseosutajate nimel, kes on töötajatega võrreldavas olukorras (8). Sellega seoses on kohus leidnud, et üksikisik on näiliselt iseseisev füüsilisest isikust ettevõtja, kui: i) isik tegutseb oma tööandja juhiste alusel eelkõige seoses tööaja ning oma töö tegemise koha ja töö sisu valikuga; ii) ei kanna osa selle tööandja äririskist ning iii) on töösuhte ajal sulandunud selle tööandja ettevõttesse. Neid kriteeriume kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane isik tegutseb maksunduslikel, halduslikel või bürokraatiaga seotud põhjustel vabakutselise teenuseosutajana siseriikliku õiguse tähenduses, ning iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaoludest lähtuvalt eraldi (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Viimastel aastatel on tööturul toimunud põhjalikud muutused, mida on mõjutanud suundumus alltöövõtu ja allhangete ning isikuteeninduse poole ning samuti tootmisprotsesside digitaliseerimine ja veebiplatvormipõhise majanduse tekkimine. Töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana on ELis suhteliselt levinud ja see on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, peamiselt veebiplatvormipõhises majanduses. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kuigi need arengusuundumused on suurendanud tööturu paindlikkust ja juurdepääsu tööturule, on nendega mõnel juhul kaasnenud ka keerulised töötingimused veebiplatvormipõhises majanduses ja mujalgi. Isegi kui füüsilisest isikust ettevõtjad ei ole täiel määral kaasatud oma käsundiandja tegevusse sarnaselt töötajatega, ei pruugi teatavad füüsilisest isikust ettevõtjad ikkagi olla täiesti sõltumatud oma käsundiandjast või siis võib neil puududa piisav läbirääkimissuutlikkus oma töötingimuste mõjutamiseks. Lisaks on COVID-19 kriis asetanud paljud füüsilisest isikust ettevõtjad veelgi ebakindlamasse olukorda, sest nende sissetuleku kaotust on süvendanud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide ja nimetatud isikutele mõeldud toetusmeetmete nõrkus või täielik puudumine (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kui füüsilisest isikust ettevõtjate olukord on üldiselt võrreldav töötajate olukorraga, võivad riigi ametiasutused/kohtud käsitada neid konkreetsete juhtumite puhul näiliselt iseseisvate füüsilisest isikust ettevõtjatena ja liigitada nad ikkagi töötajateks. Teatavaid rühmi võib käsitada töötajatena ka õigusliku eelduse alusel. Kuid juhtumite puhul, kus neid ei ole ümber liigitatud töötajateks, võib kollektiivläbirääkimiste pidamise võimalus aidata neil siiski parandada oma töötingimusi. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | ELi toimimise lepingu artikliga 101 kehtestatud keeld hõlmab „ettevõtjaid“, mis kujutab endast laia mõistet ja hõlmab majandustegevusega tegelevaid mis tahes üksuseid olenemata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist. (11) Sellest tulenevalt on tegelikud füüsilisest isikust ettevõtjad – isegi kui nad on omal käel töötavad üksikisikud – põhimõtteliselt ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses, sest nad pakuvad oma teenuseid asjaomasel turul tasu eest ning tegutsevad iseseisvate ettevõtjatena (12). Teenuseosutaja võib minetada ettevõtja staatuse mitte üksnes siis, kui ta on tegelikult alluvussuhtes, vaid ka majandusliku sõltuvuse korral vastavalt konkreetse juhtumi asjaolude hindamisele (13). Praegused tööturusuundumused ja eelkõige veebiplatvormipõhise majanduse esilekerkimine suurendavad ebakindlust seoses asjaoludega, mille alusel võib füüsiliste isikute poolt või nende nimel sõlmitud kollektiivlepinguid pidada ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalasse mittekuuluvateks. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Seda tausta silmas pidades selgitatakse käesolevates suunistes, et i) teatavat liiki kollektiivlepingud ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalasse; ning ii) komisjon ei sekku teatavate muud liiki kollektiivlepingute puhul. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Käesolevates suunistes selgitatakse, kuidas komisjon kavatseb kohaldada ELi konkurentsiõigust, ilma et see mõjutaks ELi õiguse muude normide või põhimõtete kohaldamist. Käesolevad suunised ei mõjuta liikmesriikide eelisõigusi sotsiaalpoliitika vallas või tööturu osapoolte sõltumatust. Samuti ei mõjuta suunised siseriiklikus õiguses kasutatavaid mõisteid „töötaja“ või „füüsilisest isikust ettevõtja“ (14). Suunised ei mõjuta liikmesriikide ega tööturu osapoolte pädevusi kollektiivläbirääkimiste korraldamisel tööõiguse raamistikus ega lepingupoolte võimalust ümber liigitada nende tööalast staatust (või pädevate asutuste/kohtute võimalust hinnata selliseid juhtumeid) ELi või siseriikliku õiguse alusel. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Samuti ei mõjuta need suunised kohtu edaspidist võimalust tõlgendada ELi toimimise lepingu artiklit 101 seoses kollektiivlepingutega. Suunised ei mõjuta ELi konkurentsiõiguse kohaldamist, nagu on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 42 ja asjaomastes ELi õigusaktides (15) seoses põllumajandus- ja kalandussektoriga. Lisaks ei mõjuta nende kohaldamine ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist, millega arvatakse ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalast välja kokkulepped, mis i) aitavad parandada kaupade tootmist või levitamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, ii) võimaldavad samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa; iii) ei anna pooltele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete või teenuste olulise osa suhtes (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kahtluse vältimiseks tuleb märkida, et kollektiivlepingud, mille on sõlminud füüsilisest isikust ettevõtjad ja mis ei ole hõlmatud käesolevate suunistega, ei kujuta endast automaatselt ELi toimimise lepingu artikli 101 rikkumist, vaid neid tuleb eraldi hinnata. |
| --- | --- |

(13)

2.   Käesolevate suuniste üldine kohaldamisala

a)   Käesolevate suunistega hõlmatud kokkulepete liigid

| (14) | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõigi kokkulepete suhtes, mille üle räägitakse läbi ja/või mis sõlmitakse kollektiivselt ühelt poolt teatavat liiki füüsilisest isikust ettevõtjate ja teiselt poolt nende vastaspool(t)e vahel (edaspidi „kollektiivlepingud“), sel määral, mil need oma laadi ja eesmärgi tõttu käsitlevad nende füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ilma et see mõjutaks liikmesriikide kaalutlusõigust seoses füüsilisest isikust ettevõtjate kollektiivse esindamise kanalite ulatuse ja vormiga, kohaldatakse käesolevaid suuniseid igas vormis kollektiivläbirääkimiste suhtes alates tööturu osapoolte või muude ühenduste kaudu toimuvatest läbirääkimistest kuni otseste läbirääkimisteni füüsilisest isikust ettevõtjate rühmade ja nende vastaspooltega või nende vastaspoolte ühendustega. Suunised hõlmavad ka juhtumeid, kus füüsilisest isikust ettevõtjad soovivad olla hõlmatud olemasolevate kollektiivlepingutega, mille on sõlminud vastaspool, kelle heaks nad töötavad, ja töötajate / füüsilisest isikust ettevõtjate rühm. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimused hõlmavad selliseid küsimusi nagu töötasu, tööaeg ja töökorraldus, pühad, puhkus, füüsilised asupaigad, kus tööd tehakse, tervis ja ohutus, kindlustus ja sotsiaalkindlustus ning tingimused, mille alusel füüsilisest isikust ettevõtjal on õigus loobuda oma teenuste osutamisest, näiteks töötingimusi käsitlevate kokkulepete rikkumise korral. Kuid kokkuleppeid, mille alusel füüsilisest isikust ettevõtjad otsustavad kollektiivselt mitte osutada teenuseid konkreetsetele vastaspooltele näiteks seetõttu, et vastaspool ei soovi sõlmida töötingimusi käsitlevat kokkulepet, tuleb hinnata individuaalselt. Sellised kokkulepped piiravad tööjõupakkumist ja võivad seetõttu tekitada konkurentsiprobleeme. Sel määral, mil on võimalik näidata, et selline kooskõlastatud keeldumine tööjõu pakkumisest on vajalik ja proportsionaalne kollektiivlepingu üle läbirääkimiste pidamiseks või selle sõlmimiseks, käsitatakse seda käesolevate suuniste seisukohast samamoodi nagu kollektiivlepingut, millega see seotud on (või oleks olnud seotud ebaõnnestunud läbirääkimiste puhul). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Kollektiivlepingute sõlmimine eeldab teatavas ulatuses kooskõlastamist iga läbirääkimispoole eri osalejate vahel enne kollektiivlepingu sõlmimist. Selline kooskõlastamine võib toimuda kokkuleppe või teabevahetuse või suhtluse kujul läbirääkimispoolte osalejate vahel eesmärgiga jõuda otsusele ühises lähenemisviisis küsimusele ja läbirääkimiste vormile (nt mitmepoolsed või esindajate kaudu). Taas tuleb märkida, et sel määral, mil selline kooskõlastamine on vajalik ja proportsionaalne kollektiivlepingu alasteks läbirääkimisteks või selle lepingu sõlmimiseks, käsitatakse seda käesolevate suuniste seisukohast samamoodi nagu kollektiivlepingut, millega see seotud on. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Käesolevad suunised ei hõlma ühenduste otsuseid või füüsilisest isikust ettevõtjate vahelisi kokkuleppeid, mis ei kuulu vastaspoolega peetavate läbirääkimiste alla (või läbirääkimiste ettevalmistamise alla) eesmärgiga parandada füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi. Eelkõige ei ole suunistega hõlmatud kokkulepped, millega reguleeritakse enamat kui töötingimusi, määrates kindlaks tingimused (eelkõige hinnad), mille alusel füüsilisest isikust ettevõtjad või vastaspool tarbijatele teenuseid osutavad (17) või millega piiratakse tööandjate vabadust palgata neile vajalikku tööjõudu.







  Näide 1



  Olukord. Autojuhid osutavad füüsilisest isikust ettevõtjatena oma teenuseid kolmele linnas tegutsevale tarneplatvormile. Tarneplatvormide ja autojuhtide vahel on sõlmitud kollektiivleping, milles on sätestatud tasud, mida platvormid peavad autojuhtidele nende teenuste eest maksma, samuti minimaalsed tervishoiu ja ohutustingimused, mida platvormid autojuhtide ees täitma peavad. Kollektiivlepingu kohaselt peavad autojuhid oma teenuseid osutama linna konkreetses piirkonnas. Selleks on linn lepingu alusel jaotatud kolmeks eraldiseisvaks piirkonnaks, kusjuures igale platvormile on ette nähtud üks piirkond. Linnas B füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid lepivad eraldi omavahel kokku, et teostavad tööpäeva jooksul nelja tunni jooksul maksimaalselt 20 tarnet.

  Analüüs. Näide hõlmab kahte ettevõtjate vahelist kokkulepet ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses: i) kollektiivleping platvormide ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vahel; ii) eraldiseisev kokkulepe füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vahel, mis käsitleb maksimaalset tarnete arvu. Kollektiivleping on hõlmatud käesolevate suunistega, sest see on sõlmitud kollektiivläbirääkimiste tulemusel ning sellega reguleeritakse töötingimusi (tasud, tervishoiu- ja ohutustingimused), millest lähtuvalt füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid osutavad platvormidele oma teenuseid. Samas see kollektiivlepingu osa, millega jaotatakse linna territoorium kolme platvormi vahel, ei ole seotud nende töötingimustega, vaid kujutab endast turu jaotamise kokkulepet, mis sellisel kujul tõenäoliselt piirab konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 alusel. (18)

  Samas füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vaheline eraldiseisev kokkulepe, mis käsitleb tarnete arvu tööpäeva jooksul, ei ole sõlmitud nende füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspool(t)e vaheliste kollektiivläbirääkimiste tulemusel ning seetõttu ei ole see kokkulepe hõlmatud käesolevate suunistega, vaid seda tuleks analüüsida eraldi.


  Näide 2



  Olukord. Liikmesriigi X spordiklubid lepivad omavahel kokku, et nad ei palka üksteiselt sportlasi sel ajal, mil nendel sportlastel on vastava spordiklubiga leping. Samuti kooskõlastavad klubid omavahel üle 35aastaste sportlaste tasude tasemeid.

  Analüüs. Spordiklubide vahelised kokkulepped kujutavad endast ettevõtjate vahelisi kokkuleppeid ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses. Need kokkulepped ei ole hõlmatud käesolevate suunistega, sest nende üle ei ole füüsilisest isikust ettevõtjad ja nende vastaspooled läbirääkimisi pidanud ning seetõttu ei ole nende näol tegemist kollektiivlepingutega. Esimese kokkuleppega rikutakse tõenäoliselt ELi toimimise lepingu artiklit 101, sest sellega piiratakse konkurentsi spordiklubide vahel, keelates neil palgata turul olevaid parimaid sportlasi. Teise (palku kindlaks määrava) kokkuleppega rikutakse tõenäoliselt samuti ELi toimimise lepingu artiklit 101, sest sisuliselt on tegemist konkurentide (klubide) vahelise kokkuleppega, millega vähendatakse nende sisendikulusid.
  Kokkuvõttes selgitab käesolev näide tööturul tegutsevate ettevõtjate käitumist, mis ilmselgelt ei kuulu käesolevate suuniste kohaldamisalasse ning millega tõenäoliselt rikutakse ELi toimimise artiklit 101. Eelkõige rikutakse spordiklubide näitega seotud kokkulepete puhul ELi toimimise lepingu artiklit 101 tõenäoliselt olenemata sellest, kas need kokkulepped on seotud füüsilisest isikust ettevõtjatega või töötajatega. |
| --- | --- |

(18)

Näide 1

Olukord. Autojuhid osutavad füüsilisest isikust ettevõtjatena oma teenuseid kolmele linnas tegutsevale tarneplatvormile. Tarneplatvormide ja autojuhtide vahel on sõlmitud kollektiivleping, milles on sätestatud tasud, mida platvormid peavad autojuhtidele nende teenuste eest maksma, samuti minimaalsed tervishoiu ja ohutustingimused, mida platvormid autojuhtide ees täitma peavad. Kollektiivlepingu kohaselt peavad autojuhid oma teenuseid osutama linna konkreetses piirkonnas. Selleks on linn lepingu alusel jaotatud kolmeks eraldiseisvaks piirkonnaks, kusjuures igale platvormile on ette nähtud üks piirkond. Linnas B füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid lepivad eraldi omavahel kokku, et teostavad tööpäeva jooksul nelja tunni jooksul maksimaalselt 20 tarnet.

Analüüs. Näide hõlmab kahte ettevõtjate vahelist kokkulepet ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses: i) kollektiivleping platvormide ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vahel; ii) eraldiseisev kokkulepe füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vahel, mis käsitleb maksimaalset tarnete arvu. Kollektiivleping on hõlmatud käesolevate suunistega, sest see on sõlmitud kollektiivläbirääkimiste tulemusel ning sellega reguleeritakse töötingimusi (tasud, tervishoiu- ja ohutustingimused), millest lähtuvalt füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid osutavad platvormidele oma teenuseid. Samas see kollektiivlepingu osa, millega jaotatakse linna territoorium kolme platvormi vahel, ei ole seotud nende töötingimustega, vaid kujutab endast turu jaotamise kokkulepet, mis sellisel kujul tõenäoliselt piirab konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 alusel. (18)

Samas füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide vaheline eraldiseisev kokkulepe, mis käsitleb tarnete arvu tööpäeva jooksul, ei ole sõlmitud nende füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspool(t)e vaheliste kollektiivläbirääkimiste tulemusel ning seetõttu ei ole see kokkulepe hõlmatud käesolevate suunistega, vaid seda tuleks analüüsida eraldi.

Näide 2

Olukord. Liikmesriigi X spordiklubid lepivad omavahel kokku, et nad ei palka üksteiselt sportlasi sel ajal, mil nendel sportlastel on vastava spordiklubiga leping. Samuti kooskõlastavad klubid omavahel üle 35aastaste sportlaste tasude tasemeid.

Analüüs. Spordiklubide vahelised kokkulepped kujutavad endast ettevõtjate vahelisi kokkuleppeid ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses. Need kokkulepped ei ole hõlmatud käesolevate suunistega, sest nende üle ei ole füüsilisest isikust ettevõtjad ja nende vastaspooled läbirääkimisi pidanud ning seetõttu ei ole nende näol tegemist kollektiivlepingutega. Esimese kokkuleppega rikutakse tõenäoliselt ELi toimimise lepingu artiklit 101, sest sellega piiratakse konkurentsi spordiklubide vahel, keelates neil palgata turul olevaid parimaid sportlasi. Teise (palku kindlaks määrava) kokkuleppega rikutakse tõenäoliselt samuti ELi toimimise lepingu artiklit 101, sest sisuliselt on tegemist konkurentide (klubide) vahelise kokkuleppega, millega vähendatakse nende sisendikulusid.

Kokkuvõttes selgitab käesolev näide tööturul tegutsevate ettevõtjate käitumist, mis ilmselgelt ei kuulu käesolevate suuniste kohaldamisalasse ning millega tõenäoliselt rikutakse ELi toimimise artiklit 101. Eelkõige rikutakse spordiklubide näitega seotud kokkulepete puhul ELi toimimise lepingu artiklit 101 tõenäoliselt olenemata sellest, kas need kokkulepped on seotud füüsilisest isikust ettevõtjatega või töötajatega.

b)   Käesolevate suunistega hõlmatud isikud

| (19) | Käesolevate suunistega on hõlmatud kollektiivlepingud, milles käsitletakse füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi (vt käesolevate suuniste 3. ja 4. osa). Käesolevates suunistes käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjatena isikuid, kellel ei ole töölepingut või kellega ei ole sõlmitud töösuhet ning kes tuginevad asjaomaste teenuste osutamisel peamiselt oma isiklikule tööle. Füüsilisest isikust ettevõtjad võivad kasutada teatavaid kaupu või varasid oma teenuste osutamiseks. Näiteks kasutavad koristajad koristustarbeid ja muusik mängib muusikainstrumendil. Neil juhtudel kasutakse neid esemeid abivahendina lõppteenuse osutamiseks ning sellepärast leitakse, et füüsilisest isikust ettevõtjad tuginevad oma isiklikule tööle. Seevastu ei kohaldata käesolevaid suuniseid olukordade suhtes, kus füüsilisest isikust ettevõtja majandustegevus hõlmab peamiselt vaid kaupade või varade jagamist või kasutamist või kaupade/teenuste edasimüümist. Näiteks kui füüsilisest isikust ettevõtja pakub majutusteenust või müüb edasi autoosi, on selline tegevus seotud pigem varade kasutamise ja kaupade edasimüügiga, mitte aga isikliku töö pakkumisega. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Käesolevate suuniste 3. osas sätestatakse füüsilisest isikust ettevõtjaid hõlmavad kollektiivlepingute kategooriad, mida komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja jäävateks, ning 4. osas sätestatakse nende kollektiivlepingute kategooriad, mille puhul komisjon ei sekku. Käesolevate suuniste 3. ja 4. osas määratletud füüsilisest isikust ettevõtjate ja/või kollektiivlepingute kategooriate puhul tuleks austada ja täiel määral järgida üldpõhimõtteid, millega määratakse kindlaks käesolevate suuniste kohaldamisala, mis on sätestatud suuniste 2. osas. |
| --- | --- |

(20)

3.   Töötajatega võrreldavate füüsilisest isikust ettevõtjate kollektiivlepingud, mis ei kuulu eli toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalasse

| (21) | Juhtudel, kus füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitatakse töötajatega samalaadses olukorras olevatena, peaksid nende kollektiivlepingud jääma ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja, olenemata sellest, kas nad täidavad näilise füüsilisest isikust ettevõtja kriteeriumi või mitte (käesolevate suuniste punkt 5) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Euroopa Kohus on sedastanud, et füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid teenuseosutajaid hõlmavat kollektiivlepingut võib käsitada kui juhtkonna ja töötajate vahelise dialoogi tulemust, kui teenuseosutajad on töötajatega võrreldavas olukorras, (20) ning on kinnitanud, et „praeguses majandussituatsioonis [ei ole] tegelikult alati lihtne määratleda teatavate vabakutseliste teenuseosutajate [...] õiguslikku staatust ettevõtjana“ (21). Samuti on Euroopa Kohus sedastanud, et teenuseosutaja võib „minetada iseseisva turuosalise ja seega ettevõtja staatuse, kui ta ei määra iseseisvalt oma tegevust turul, vaid sõltub täielikult oma käsundiandjast, nii et tal ei lasu mingit viimati mainitu tegevusest tulenevat finants- ega äririski ning ta tegutseb selle käsundiandja ettevõttesse sulandunud abiüksusena“ (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Neile kriteeriumidele tuginedes ning ELi tööturul ja riiklikul tasandil (õigusaktide ja kohtupraktika seisukohast) toimuvaid muutusi arvesse võttes leiab komisjon käesolevate suuniste kohaldamise kontekstis, et töötajate seisundiga võrreldavas olukorras on järgmised füüsilisest isikust ettevõtjate kategooriad ning et nende sõlmitud kollektiivlepingud jäävad seega ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja (23). |
| --- | --- |

(23)

a)   Majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad

| (24) | Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes osutavad oma teenuseid ainult või valdavalt ühele vastaspoolele, on tõenäoliselt sellest vastaspoolest majanduslikult sõltuvad. Üldjuhul ei määra sellised füüsilisest isikust ettevõtjad oma käitumist turul sõltumatult ja sõltuvad suures osas oma vastaspoolest, moodustades tema äritegevuse lahutamatu osa. Peale selle antakse neile suurema tõenäosusega juhiseid selle kohta, kuidas nad oma tööd peaksid tegema. Majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate teemat on käsitletud mitmes siseriiklikus õigusaktis, millega on sellistele füüsilisest isikust ettevõtjatele antud õigus pidada kollektiivläbirääkimisi, tingimusel et nad vastavad vastavates siseriiklikes meetmetes sätestatud kriteeriumidele (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisjon leiab, et füüsilisest isikust ettevõtja on majanduslikult sõltuv, kui vähemalt 50 % tema töö eest saadavast aastasest kogusissetulekust pärineb ühelt vastaspoolelt. Seega kollektiivlepingud, mis on seotud töötingimustega ning sõlmitud majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende sellise vastaspoole vahel, kellest nad on majanduslikult sõltuvad, ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalasse isegi juhul, kui riigi ametiasutused/kohtud ei ole asjaomaseid füüsilisest isikust ettevõtjaid ümber liigitanud töötajateks.







  Näide 3



  Olukord. Firma X on arhitektibüroo, kes palkab oma projektide lõpetamiseks suurt hulka (füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid) arhitekte. Arhitektid saavad 90 % oma sissetulekust firmalt X. Nad räägivad firmaga X kollektiivselt läbi ja sõlmivad lepingu, milles nähakse ette iganädalaseks maksimaalseks tööajaks 45 töötundi, aastaseks puhkuseks 26 kalendripäeva ja konkreetsed tasustamise määrad lähtuvalt arhitekti kogemuste tasemest.

  Analüüs. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid arhitekte – nagu muidki sõltumatuid töövõtjaid – käsitatakse üldjuhul ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses ettevõtjatena ning seda sätet kohaldatakse seetõttu ka nendevaheliste kokkulepete suhtes. Kuid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate arhitektide ja firma X vahel sõlmitud kokkulepe jääks ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja, sest tegemist on kollektiivlepinguga, mis käsitleb töötingimusi firma X ja selliste üksikisikute vahel, keda võib käsitada töötajate seisundiga võrreldavas olukorras olevate isikutena (nende majandusliku sõltumatuse mõttes). Käesolevas näites on arhitektid majanduslikult sõltuvad oma vastaspoolest (firmast X), sest nad teenivad 90 % oma sissetulekust sellelt firmalt. Seetõttu võib neid käsitada firma X lahutamatu osana. |
| --- | --- |

(25)

Näide 3

Olukord. Firma X on arhitektibüroo, kes palkab oma projektide lõpetamiseks suurt hulka (füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid) arhitekte. Arhitektid saavad 90 % oma sissetulekust firmalt X. Nad räägivad firmaga X kollektiivselt läbi ja sõlmivad lepingu, milles nähakse ette iganädalaseks maksimaalseks tööajaks 45 töötundi, aastaseks puhkuseks 26 kalendripäeva ja konkreetsed tasustamise määrad lähtuvalt arhitekti kogemuste tasemest.

Analüüs. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid arhitekte – nagu muidki sõltumatuid töövõtjaid – käsitatakse üldjuhul ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses ettevõtjatena ning seda sätet kohaldatakse seetõttu ka nendevaheliste kokkulepete suhtes. Kuid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate arhitektide ja firma X vahel sõlmitud kokkulepe jääks ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja, sest tegemist on kollektiivlepinguga, mis käsitleb töötingimusi firma X ja selliste üksikisikute vahel, keda võib käsitada töötajate seisundiga võrreldavas olukorras olevate isikutena (nende majandusliku sõltumatuse mõttes). Käesolevas näites on arhitektid majanduslikult sõltuvad oma vastaspoolest (firmast X), sest nad teenivad 90 % oma sissetulekust sellelt firmalt. Seetõttu võib neid käsitada firma X lahutamatu osana.

b)   Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes töötavad töötajatega kõrvuti

| (26) | Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes täidavad samu või sarnaseid ülesandeid kõrvuti töötajatega sama vastaspoole heaks, on võrreldavas olukorras töötajatega, sest nad osutavad teenuseid vastaspoole juhistest lähtuvalt ning ei võta lepingupoole äririski ega oma mingit sõltumatust majandustegevuses. Pädevad riigi ametiasutused/kohtud peavad otsustama, kas töötajatega kõrvuti töötavate füüsilisest isikust ettevõtjate lepinguline suhe tuleks ümber liigitada töösuhteks. Kuid juhul, kui füüsilisest isikust ettevõtjaid ei ole ümber liigitatud töötajateks, võivad nad ikkagi kasutada kollektiivläbirääkimisi. Seda olukorda on praktikas tunnistanud mitmed liikmesriigid, kus kollektiivlepingud hõlmavad nii samas sektoris tegutsevaid töötajaid kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Seega, töötingimusi käsitlevad kollektiivlepingud, mis on sõlmitud vastaspoole ja selliste füüsilisest isikust ettevõtjate vahel, kes täidavad samasuguseid või samalaadseid ülesandeid töötajatega kõrvuti sama vastaspoole heaks, ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalasse isegi juhul, kui riigi ametiasutused/kohtud ei ole neid asjaomaseid füüsilisest isikust ettevõtjaid töötajateks ümber liigitanud. Sama kehtib kollektiivlepingute puhul, mis vastavalt sotsiaaldialoogi süsteemidele hõlmavad nii töötajaid kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid.







  Näide 4



  Olukord. Firma X korraldab orkestrikontserte ja muid klassikalise muusika üritusi. Firma X heaks töötavad aastaste lepingute alusel mitmed muusikud kas siis töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjana. Oma staatusest olenemata saavad need muusikud firma X kultuuridirektorilt juhiseid nende tehtava töö kohta, proovide ajakava ja toimumiskoha kohta ning ürituste kohta, kus nad peavad osalema. Firma X on sõlminud kõigi muusikutega kollektiivlepingu. Sellega on muusikutele ette nähtud iganädalaseks tööajaks maksimaalselt 45 töötundi ja üks päev eripuhkust pärast kolme kontserti, mis on toimunud samal nädalal.

  Analüüs. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad muusikud on alluvussuhete ja ülesannete sarnasuse mõttes võrreldavas olukorras firma X töötajatega. Nad täidavad samu ülesandeid nagu palgatud muusikud (s.t esitavad muusikat üritustel), nad järgivad samu firma X juhiseid etenduste sisu, toimumiskoha ja ajakavaga seoses ning nad on hõivatud palgatud muusikutega sama pika aja. Neid asjaolusid arvesse võttes jääb muusikute töötingimusi reguleeriv kollektiivleping ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(27)

Näide 4

Olukord. Firma X korraldab orkestrikontserte ja muid klassikalise muusika üritusi. Firma X heaks töötavad aastaste lepingute alusel mitmed muusikud kas siis töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjana. Oma staatusest olenemata saavad need muusikud firma X kultuuridirektorilt juhiseid nende tehtava töö kohta, proovide ajakava ja toimumiskoha kohta ning ürituste kohta, kus nad peavad osalema. Firma X on sõlminud kõigi muusikutega kollektiivlepingu. Sellega on muusikutele ette nähtud iganädalaseks tööajaks maksimaalselt 45 töötundi ja üks päev eripuhkust pärast kolme kontserti, mis on toimunud samal nädalal.

Analüüs. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad muusikud on alluvussuhete ja ülesannete sarnasuse mõttes võrreldavas olukorras firma X töötajatega. Nad täidavad samu ülesandeid nagu palgatud muusikud (s.t esitavad muusikat üritustel), nad järgivad samu firma X juhiseid etenduste sisu, toimumiskoha ja ajakavaga seoses ning nad on hõivatud palgatud muusikutega sama pika aja. Neid asjaolusid arvesse võttes jääb muusikute töötingimusi reguleeriv kollektiivleping ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja.

c)   Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes töötavad digitaalsete tööplatvormide kaudu

| (28) | Veebiplatvormimajanduse esilekerkimine ja tööjõu pakkumine digitaalsete tööplatvormide kaudu on tekitanud uue olukorra teatavate füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kes on avastanud end võrreldavas olukorras töötajatega seoses digitaalsete tööplatvormidega, mille kaudu või millele nad oma teenuseid pakuvad. Füüsilisest isikust ettevõtjad võivad olla sõltuvad digitaalsetest platvormidest, seda eelkõige oma klientide teavitamise mõttes, ning võivad sageli silmitsi seista „võta või jäta“ tööpakkumistega, kus puudub võimalus läbi rääkida töötingimuste, sealhulgas oma töötasu üle, või siis on see võimalus piiratud. Digitaalsed tööplatvormid suudavad tavaliselt ühepoolselt kehtestada töösuhteid käsitlevaid tingimusi, ilma et füüsilisest isikust ettevõtjatega eelnevalt teavet vahetataks või konsulteeritaks. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Hiljutine kohtupraktika ja õiguslikud suundumused riiklikul tasandil annavad täiendavalt märku füüsilisest isikust ettevõtjate võrreldavusest töötajatega. Ümberliigitamise juhtumite puhul on siseriiklikud kohtud aina enam tunnistanud teatavat liiki platvormidel teenuse osutajate sõltuvust või isegi töösuhte olemasolu (26). Samuti on mõned liikmesriigid vastu võtnud õigusakte, (27) millega on ette nähtud digitaalsetele platvormidele või nende platvormide kaudu teenuste osutajatele töösuhte eeldus või õigus pidada kollektiivläbirääkimisi. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Käesolevates suunistes tähendab mõiste „digitaalne tööplatvorm“ mis tahes füüsilist või juriidilist isikut, kes osutab kõigile järgmistele tingimustele vastavat äriteenust: i) teenust osutatakse vähemalt osaliselt distantsilt elektroonilisel teel, näiteks veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu; ii) teenust osutatakse teenusesaaja taotlusel; ja iii) teenus hõlmab vajaliku ja olulise komponendina üksikisikute tehtava töö korraldamist olenemata sellest, kas seda tööd tehakse veebi vahendusel või teatavas kindlas asukohas. Platvormid, mis ei korralda üksikisikute tööd, vaid lihtsalt pakuvad võimalusi, mille abil füüsilisest isikust ettevõtja saab jõuda lõpptarbijani, ei kujuta endast digitaalseid tööplatvorme. Näiteks platvormi, mis pelgalt koondab konkreetses piirkonnas kättesaadavaid teenuseosutajaid (nt torulukksepad) ja sisaldab nende andmeid, võimaldades seeläbi klientidel kasutada vajaduse korral nende teenuseid, ei käsitata digitaalse tööplatvormina, sest see platvorm ei korralda teenuseosutajate tööd. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Neid kaalutlusi arvesse võttes jäävad kollektiivlepingud, mis on sõlmitud füüsilisest isikust ettevõtjate ja digitaalsete tööplatvormide vahel ning millega lepingu laadist ja eesmärgist tulenevalt soovitakse parandada töötingimusi, ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja isegi juhul, kui riigi ametiasutused/kohtud ei ole asjaomaseid füüsilisest isikust ettevõtjaid ümber liigitanud töötajateks.







  Näide 5



  Olukord. Sõiduvahendusteenuste platvormide heaks töötavate autojuhtide rühm alustab läbirääkimisi sõiduvahendusteenuste platvorme ühendava piirkondliku assotsiatsiooniga eesmärgiga sõlmida kollektiivleping autojuhtide töötingimuste parandamiseks. Enne autojuhtidega läbirääkimiste alustamist kooskõlastavad sõiduvahendusteenuste platvormid (assotsiatsiooni liikmed) oma läbirääkimisstrateegiat. Lõpuks kukuvad läbirääkimised läbi ja kollektiivlepingut ei sõlmita. Sellest tulenevalt võtab sõiduvahendusteenuste platvormide assotsiatsioon vastu otsuse, millega kehtestatakse klientidele miinimumtasuks sõidu eest 5 eurot. Platvormid arutasid sõidu eest küsitava miinimumtasu kindlaksmääramist ka enne autojuhtidega läbirääkimiste alustamist toimunud kooskõlastamise käigus.

  Analüüs. Sõiduvahendusteenuste platvormid üritavad oma assotsiatsiooni kaudu pidada autojuhtidega läbirääkimisi kollektiivlepingu üle, mille eesmärk on parandada autojuhtide töötingimusi. Olenemata asjaolust, et lõppkokkuvõttes lepingut ei sõlmita, jääksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide ja platvormide assotsiatsiooni vahelised läbirääkimised ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja. Sama lugu on platvormide vahelise kooskõlastamisega, mis eelnes autojuhtidega toimunud läbirääkimistele, kui selline kooskõlastamine on vajalik ja proportsionaalne käesolevate suunistega hõlmatud kollektiivlepingu üle läbi rääkimiseks.
  Kuid platvormide vahelised arutelud klientidelt sõidu eest võetava miinimumtasu üle ei ole seotud töötingimustega. Sellise konkurentidevahelise hinnastamise kooskõlastamisega rikutakse tõenäoliselt ELi toimimise artiklit 101. Igal juhul jääks sõiduvahendusteenuste platvormide assotsiatsiooni vastu võetud otsus käesolevate suuniste kohaldamisalast välja, sest see otsus ei sünniks füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspoolte vaheliste kollektiivläbirääkimiste tulemusel. Otsus võetaks vastu assotsiatsiooni liikmete, s.t platvormide (vastaspoolte) vahelise kokkuleppe tulemusel.
  Kuid kui füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid ja platvormide assotsiatsioon oleksid koos kokku leppinud autojuhtide jaoks minimaalseks sõidutasuks 5 eurot (olenemata sellest, kuidas see kulu kliendile edasi kantakse), oleks sellist kokkulepet käsitatud töötingimustega seotud kokkuleppena, mis oleks seega jäänud ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(31)

Näide 5

Olukord. Sõiduvahendusteenuste platvormide heaks töötavate autojuhtide rühm alustab läbirääkimisi sõiduvahendusteenuste platvorme ühendava piirkondliku assotsiatsiooniga eesmärgiga sõlmida kollektiivleping autojuhtide töötingimuste parandamiseks. Enne autojuhtidega läbirääkimiste alustamist kooskõlastavad sõiduvahendusteenuste platvormid (assotsiatsiooni liikmed) oma läbirääkimisstrateegiat. Lõpuks kukuvad läbirääkimised läbi ja kollektiivlepingut ei sõlmita. Sellest tulenevalt võtab sõiduvahendusteenuste platvormide assotsiatsioon vastu otsuse, millega kehtestatakse klientidele miinimumtasuks sõidu eest 5 eurot. Platvormid arutasid sõidu eest küsitava miinimumtasu kindlaksmääramist ka enne autojuhtidega läbirääkimiste alustamist toimunud kooskõlastamise käigus.

Analüüs. Sõiduvahendusteenuste platvormid üritavad oma assotsiatsiooni kaudu pidada autojuhtidega läbirääkimisi kollektiivlepingu üle, mille eesmärk on parandada autojuhtide töötingimusi. Olenemata asjaolust, et lõppkokkuvõttes lepingut ei sõlmita, jääksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate autojuhtide ja platvormide assotsiatsiooni vahelised läbirääkimised ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja. Sama lugu on platvormide vahelise kooskõlastamisega, mis eelnes autojuhtidega toimunud läbirääkimistele, kui selline kooskõlastamine on vajalik ja proportsionaalne käesolevate suunistega hõlmatud kollektiivlepingu üle läbi rääkimiseks.

Kuid platvormide vahelised arutelud klientidelt sõidu eest võetava miinimumtasu üle ei ole seotud töötingimustega. Sellise konkurentidevahelise hinnastamise kooskõlastamisega rikutakse tõenäoliselt ELi toimimise artiklit 101. Igal juhul jääks sõiduvahendusteenuste platvormide assotsiatsiooni vastu võetud otsus käesolevate suuniste kohaldamisalast välja, sest see otsus ei sünniks füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspoolte vaheliste kollektiivläbirääkimiste tulemusel. Otsus võetaks vastu assotsiatsiooni liikmete, s.t platvormide (vastaspoolte) vahelise kokkuleppe tulemusel.

Kuid kui füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad autojuhid ja platvormide assotsiatsioon oleksid koos kokku leppinud autojuhtide jaoks minimaalseks sõidutasuks 5 eurot (olenemata sellest, kuidas see kulu kliendile edasi kantakse), oleks sellist kokkulepet käsitatud töötingimustega seotud kokkuleppena, mis oleks seega jäänud ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja.

4.   Komisjoni jõustamisprioriteedid

| (32) | Mõnel juhul võivad füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei ole töötajatega võrreldavas olukorras, olla ikkagi kehvas positsioonis läbirääkimisteks oma vastaspooltega ega suuda seetõttu olulisel määral mõjutada oma töötingimusi. Nii et isegi kui ei ole võimalik eeldada, et nende kollektiivlepingud jäävad ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldamisalast välja, võivad need füüsilisest isikust ettevõtjad tegelikult seista silmitsi samalaadsete probleemidega, millega peavad silmitsi seisma eespool kirjeldatud kategooriatesse kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjad. Sellepärast ei sekku komisjon nende kollektiivlepingute puhul niivõrd, kuivõrd nende lepingute eesmärk on parandada füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspoolte läbirääkimispositsiooni selget tasakaalustamatust ning lepingud on oma laadi ja eesmärgi poolest suunatud töötingimuste parandamisele. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Eespool nimetatud kriteeriumidele vastavateks loetakse järgmisi kollektiivlepingute kategooriaid. |
| --- | --- |

(33)

a)   Kollektiivlepingud, mille füüsilisest isikust ettevõtjad on sõlminud teatavat majanduslikku jõudu omavate vastaspooltega

| (34) | Füüsilisest isikust ettevõtjatel, kes peavad töötama koos vastaspooltega, kellel on teatav majanduslik jõud ja sellest tulenevalt ostja jõud, ei pruugi olla piisavalt läbirääkimissuutlikkust, et mõjutada oma töötingimusi. Sellisel juhul võivad kollektiivlepingud olla õiguspärane vahend kahe poole vahelise läbirääkimissuutlikkuse tasakaalustamatuse parandamiseks. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Sellest tulenevalt ei sekku komisjon füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende vastaspoolte vaheliste kollektiivlepingute puhul juhul, kui valitseb selge tasakaalustamatus läbirääkimissuutlikkuses (28). Leitakse, et selline tasakaalustamatus kokkulepete sõlmimise suutlikkuses valitseb vähemalt järgmistel juhtudel:






  — | kui füüsilisest isikust ettevõtjad peavad läbirääkimisi kollektiivlepingute üle või sõlmivad sellised lepingud ühe või mitme vastaspoolega, kes esindavad kogu sektorit või tööstusharu; ning |
| --- | --- | --- |

(35)

—

kui füüsilisest isikust ettevõtjad peavad läbirääkimisi kollektiivlepingute üle või sõlmivad sellised lepingud ühe või mitme vastaspoolega, kes esindavad kogu sektorit või tööstusharu; ning

| — | kui füüsilisest isikust ettevõtjad peavad läbirääkimisi kollektiivlepingute üle või sõlmivad sellised lepingud vastaspoolega, kelle aastane kogukäive on suurem kui 2 miljonit eurot või kelle töötajate arv on vähemalt 10 inimest, või mitme vastaspoolega, kelle puhul on koos ületatud üks neist künnistest (29). |
| --- | --- |

—

kui füüsilisest isikust ettevõtjad peavad läbirääkimisi kollektiivlepingute üle või sõlmivad sellised lepingud vastaspoolega, kelle aastane kogukäive on suurem kui 2 miljonit eurot või kelle töötajate arv on vähemalt 10 inimest, või mitme vastaspoolega, kelle puhul on koos ületatud üks neist künnistest (29).

| Näide 6



  Olukord. Firmad X, Y ja Z osutavad autode hooldus- ja parandusteenuseid. Firma X kogukäive on 700 000 eurot, firma Y kogukäive on 1 miljon eurot ja firma Z kogukäive on 500 000 eurot. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad tehnikud, kes töötavad nende firmade heaks sõltumatute teenuseosutajatena, ei ole rahul oma madala töötasuga ja kehvade ohutustingimustega ning otsustavad ühiselt pidada firmadega X, Y ja Z läbirääkimisi eesmärgiga parandada oma töötingimusi. Kolm firmat keelduvad läbirääkimistest, väites, et füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate tehnikutega sõlmitava mis tahes kollektiivlepinguga rikutaks ELi toimimise lepingu artiklit 101.

  Analüüs. Nii füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad tehnikud kui ka kolm autoremonditeenuseid osutavat firmat on ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses. Läbirääkimissuutlikkuse tasakaalustamatuse eeldust ei saaks kohaldada, kui firmad X, Y või Z peaksid läbirääkimisi individuaalselt, sest ükski neist ei täida käesolevate suuniste punktis 35 nimetatud 2 miljoni euro suuruse käibe tingimust. Kuid antud juhul see eeldus kehtib, sest kolm firmat peavad läbirääkimisi kollektiivselt ning seetõttu võetakse arvesse nende kogukäivet. Seetõttu ei sekkuks komisjon antud juhtumiga seotud kollektiivlepingu puhul, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimustega. |
| --- |

Näide 6

Olukord. Firmad X, Y ja Z osutavad autode hooldus- ja parandusteenuseid. Firma X kogukäive on 700 000 eurot, firma Y kogukäive on 1 miljon eurot ja firma Z kogukäive on 500 000 eurot. Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad tehnikud, kes töötavad nende firmade heaks sõltumatute teenuseosutajatena, ei ole rahul oma madala töötasuga ja kehvade ohutustingimustega ning otsustavad ühiselt pidada firmadega X, Y ja Z läbirääkimisi eesmärgiga parandada oma töötingimusi. Kolm firmat keelduvad läbirääkimistest, väites, et füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate tehnikutega sõlmitava mis tahes kollektiivlepinguga rikutaks ELi toimimise lepingu artiklit 101.

Analüüs. Nii füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad tehnikud kui ka kolm autoremonditeenuseid osutavat firmat on ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 101 tähenduses. Läbirääkimissuutlikkuse tasakaalustamatuse eeldust ei saaks kohaldada, kui firmad X, Y või Z peaksid läbirääkimisi individuaalselt, sest ükski neist ei täida käesolevate suuniste punktis 35 nimetatud 2 miljoni euro suuruse käibe tingimust. Kuid antud juhul see eeldus kehtib, sest kolm firmat peavad läbirääkimisi kollektiivselt ning seetõttu võetakse arvesse nende kogukäivet. Seetõttu ei sekkuks komisjon antud juhtumiga seotud kollektiivlepingu puhul, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimustega.

b)   Kollektiivlepingud, mille füüsilisest isikust ettevõtjad on sõlminud vastavalt siseriiklikule või ELi õigusele

| (36) | Mõnel juhul on riigi seadusandja sotsiaaleesmärkide saavutamiseks astunud samme, et käsitleda teatavasse kategooriasse kuuluvate füüsilisest isikust ettevõtjate kehvemat positsiooni kokkulepete sõlmimisel, kas siis i) andes neile isikutele sõnaselgelt õiguse pidada kollektiivläbirääkimisi või ii) jättes riigi konkurentsiõiguse kohaldamisalast välja teatavate kutsealade esindajatena töötavate füüsilisest isikust ettevõtjate sõlmitud kollektiivlepingud. Seega kui sellised siseriiklikud meetmed on vastu võetud sotsiaaleesmärke silmas pidades, ei sekku komisjon seoses kollektiivlepingutega, mis hõlmavad neid füüsilisest isikust ettevõtjate kategooriaid, kelle suhtes neid riiklikke õigusakte kohaldatakse.







  Näide 7



  Olukord. Liikmesriigi A siseriikliku õigusega on riigi konkurentsiõiguse kohaldamisalast välja jäetud kokkulepped, mille on sõlminud teatavad füüsilisest isikust ettevõtjad kultuurisektoris.

  Analüüs. Liikmesriik A on riigi konkurentsiõiguse kohaldamisel kehtestanud sektoripõhise erandi sotsiaaleesmärke silmas pidades. Isegi kui meetme kohaldamisala ulatub kaugemale vaid füüsilisest isikust ettevõtjatest, nagu on käsitletud käesolevate suuniste 3. osas, ei sekku komisjon kollektiivlepingute puhul, mille füüsilisest isikust ettevõtjad on sõlminud vastavalt siseriiklikule meetmele.


  Näide 8



  Olukord. Liikmesriigi B tööõigusega on kehtestatud füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevatele ajakirjanikele õigus pidada kollektiivläbirääkimisi ettevõtjatega, kellele nad oma teenuseid osutavad.

  Analüüs. Liikmesriik B on konkreetselt andnud kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse teatavale füüsilisest isikust ettevõtjate kategooriale, nimelt ajakirjanikele. See tähendab, et kollektiivlepinguid, mis on sõlmitud ajakirjanike ja nende ettevõtjate vahel, kellele nad oma teenuseid osutavad, ei käsitata konkurentsivastastena siseriikliku konkurentsiõiguse alusel. Seega ei sekkuks komisjon sellisel juhul füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate ajakirjanike kollektiivlepingute sõlmimisse. |
| --- | --- |

(36)

Näide 7

Olukord. Liikmesriigi A siseriikliku õigusega on riigi konkurentsiõiguse kohaldamisalast välja jäetud kokkulepped, mille on sõlminud teatavad füüsilisest isikust ettevõtjad kultuurisektoris.

Analüüs. Liikmesriik A on riigi konkurentsiõiguse kohaldamisel kehtestanud sektoripõhise erandi sotsiaaleesmärke silmas pidades. Isegi kui meetme kohaldamisala ulatub kaugemale vaid füüsilisest isikust ettevõtjatest, nagu on käsitletud käesolevate suuniste 3. osas, ei sekku komisjon kollektiivlepingute puhul, mille füüsilisest isikust ettevõtjad on sõlminud vastavalt siseriiklikule meetmele.

Näide 8

Olukord. Liikmesriigi B tööõigusega on kehtestatud füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevatele ajakirjanikele õigus pidada kollektiivläbirääkimisi ettevõtjatega, kellele nad oma teenuseid osutavad.

Analüüs. Liikmesriik B on konkreetselt andnud kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse teatavale füüsilisest isikust ettevõtjate kategooriale, nimelt ajakirjanikele. See tähendab, et kollektiivlepinguid, mis on sõlmitud ajakirjanike ja nende ettevõtjate vahel, kellele nad oma teenuseid osutavad, ei käsitata konkurentsivastastena siseriikliku konkurentsiõiguse alusel. Seega ei sekkuks komisjon sellisel juhul füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate ajakirjanike kollektiivlepingute sõlmimisse.

| (37) | Samamoodi on autoriõiguste direktiivis (30) sätestatud põhimõte, et autoritel ja esinejatel, (31) kes oma teoste või autoriõigusega ja sellega seotud õigustega kaitstud muu materjali kasutamise ainuõigused litsentsivad või üle annavad, on õigus saada õiglast ja proportsionaalset tasu (32). Autorid ja esitajad on tavaliselt nõrgem lepingupool (33) ning direktiivis nähakse ette võimalus tugevdada nende lepingulist positsiooni eesmärgiga tagada õiglane tasu nende kasutamislepingutes (34). Autoriõigusi käsitleva direktiiviga antakse liikmesriikidele võimalus olla paindlik selle põhimõtte rakendamisel, kasutades erinevaid mehhanisme (sealhulgas kollektiivläbirääkimisi), kui need mehhanismid on kooskõlas ELi õigusega. (35) |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Kooskõlas nende sätetega ja ilma et see mõjutaks autoriõiguste direktiivi mis tahes muid sätteid, ei sekku komisjon selliste kollektiivlepingute puhul, mille on sõlminud füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad autorid või esinejad oma vastaspooltega nimetatud direktiivist lähtuvalt. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Käesolevate suuniste punkti 38 ei kohaldata kollektiivläbirääkimiste suhtes, mis toimuvad kollektiivse esindamise organisatsioonide või sõltumatute esindamise üksuste kaudu (36). Käesolevaid suuniseid ei tohiks tõlgendada nii, nagu jäetaks nende organisatsioonide või üksuste tegevus ELi konkurentsiõiguse kohaldamisalast välja (37).







  Näide 9



  Olukord. Firma Y kirjastab ajalehti ja ajakirju. Mitmed vabakutselistena töötavad ajakirjanikud annavad artiklitega oma panuse firma Y väljaannetesse. Firma Y maksab ajakirjanikele töötasu igas ajalehes või ajakirjas avaldatud artiklite alusel. Ajakirjanikud ei ole rahul firmalt Y saadavad töötasuga ning peavad firmaga Y kollektiivselt läbirääkimisi ja lepivad kokku, et firma Y makstavad autoritasud (töötasu) tõusevad (tõuseb) 20 % võrra.

  Analüüs. Kooskõlas käesolevate suunistega ei sekku komisjon kollektiivlepingute puhul, mille on sõlminud füüsilisest isikust ettevõtjatena (vabakutselistena) tegutsevad ajakirjanikud ja firma Y, sest kokkulepe on sõlmitud autoriõiguste direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(39)

Näide 9

Olukord. Firma Y kirjastab ajalehti ja ajakirju. Mitmed vabakutselistena töötavad ajakirjanikud annavad artiklitega oma panuse firma Y väljaannetesse. Firma Y maksab ajakirjanikele töötasu igas ajalehes või ajakirjas avaldatud artiklite alusel. Ajakirjanikud ei ole rahul firmalt Y saadavad töötasuga ning peavad firmaga Y kollektiivselt läbirääkimisi ja lepivad kokku, et firma Y makstavad autoritasud (töötasu) tõusevad (tõuseb) 20 % võrra.

Analüüs. Kooskõlas käesolevate suunistega ei sekku komisjon kollektiivlepingute puhul, mille on sõlminud füüsilisest isikust ettevõtjatena (vabakutselistena) tegutsevad ajakirjanikud ja firma Y, sest kokkulepe on sõlmitud autoriõiguste direktiivi alusel.

---

(1)  Käesolevates suunistes tähendab mõiste „füüsilisest isikust ettevõtjad“ isikuid, kellel ei ole töölepingut või kellega ei ole sõlmitud töösuhet ning kes asjaomaste teenuste osutamisel tuginevad peamiselt oma isiklikule tööle.

(2)  Käesolevates suunistes tähendab mõiste „vastaspooled“ ettevõtjaid, kellega füüsilisest isikust ettevõtjad sõlmivad lepingu (s.t nende kutselised kliendid), sealhulgas selliste ettevõtjate ühendusi.

(3)  ELi toimimise lepingu VII jaotise 1. peatüki 1. jagu ning Euroopa Liidu lepingu ja ELi toimimise lepingu protokoll nr 27.

(4)  Euroopa sotsiaalõiguste samba 8. põhimõte; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_et.

(5)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 22; kohtuotsus, 21. september 1999, Albany International BV vs. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, punkt 59; kohtuotsus, 11. detsember 2007, International Transport Workers’ Federation ja Finnish Seamen’s Union vs. Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, ECLI:EU:C:2007:772, punkt 49; kohtuotsus, 9. juuli 2009, 3F vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, C-319/07, ECLI:EU:C:2009:435, punkt 50.

(6)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 23; kohtuotsus, 21. september 1999, Albany International BV vs. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430, punkt 60; kohtuotsus, 21. september 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV vs. Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, ECLI:EU:C:1999:434, punkt 57; kohtuotsus, 21. september 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV vs. Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, ECLI:EU:C:1999:437, punkt 47; kohtuotsus, 12. september 2000, Pavel Pavlov ja teised vs. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 67; kohtuotsus, 21. september 2000, Hendrik van der Woude vs. Stichting Beatrixoord, C-222/98, ECLI:EU:C:2000:475, punkt 22; kohtuotsus, 3. märts 2011, AG2R Prévoyance vs. Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, ECLI:EU:C:2011:112, punkt 29.

(7)  Vastukaaluks tegelikele füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes võivad vabalt valida oma tegevuse, töökoha, tööaja ja tööviisi ning teevad tööd omal vastutusel.

(8)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punktid 30–31.

(9)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punktid 36-37.

(10)  Euroopa Parlamendi 13. oktoobri 2021. aasta raport kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (2020/2261(INI), kultuuri- ja hariduskomisjon, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_ET.html.

(11)  Kohtuotsus, 23. aprill 1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21; kohtuotsus, 16. november 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie ja Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs vs. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 14; kohtuotsus, 11. detsember 1997, Job Centre coop. Arl, C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, punkt 21.

(12)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 27; kohtuotsus, 28. veebruar 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas vs. Autoridade da Concorrência, C-1/12, ECLI:EU:C:2013:127, punktid 36–37; kohtuotsus, 14. detsember 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio vs. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, punkt 45.

(13)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 33; kohtuotsus, 14. detsember 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio vs. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, punktid 43–44.

(14)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on töösuhte peamine tunnus see, et isik teeb kindla aja jooksul teise isiku jaoks ja tema juhiste alusel tööd, mille eest ta saab tasu. Tuleb märkida, et isiku liigitamine töötajaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks toimub eelkõige juhtumipõhiselt siseriikliku õiguse alusel, võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat. Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 34; kohtuotsus, 21. veebruar 2013,: L. N. vs. Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, ECLI:EU:C:2013:97, punkt 40; kohtuotsus, 10. september 2014, Iraklis Haralambidis vs. Calogero Casilli, C-270/13, ECLI:EU:C:2014:2185, punkt 28.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007) artiklid 206–210 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671) . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1379/2013 (kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000) artiklid 40 ja 41 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

(16)  Komisjoni teatis „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta“ (ELT C 101, 27.4.2004, lk 97), punkt 34.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ) artikli 2 lõige 1 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

(18)  Samale järeldusele jõutaks siis, kui kollektiivleping sisaldaks klauslit, millega reguleeritakse muid küsimusi lisaks töötingimustele, näiteks tööaega, mille jooksul need kolm platvormi osutaksid oma teenuseid.

(19)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; kohtuotsus, 21. september 1999, Albany International BV vs. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430.

(20)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 31.

(21)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 32.

(22)  Kohtuotsus, 4. detsember 2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punkt 33; kohtuotsus, 14. detsember 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio vs. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, punktid 43–44.

(23)  Mõned füüsilisest isikust ettevõtjad võivad kuuluda mitme käesolevates suunistes käsitletava kategooria alla.

(24)  Näiteks nii Saksamaa kollektiivlepingute seaduse paragrahvis 12a (25. augustil 1969. aastal avaldatud versioon; Saksamaa Liitvabariigi ametlik väljaanne I, lk 1323); viimati muudetud 20. mai 2020. aasta seaduse artikliga 8 (Saksamaa Liitvabariigi ametlik väljaanne I, lk 1055) kui ka Hispaania 11. juuli 2007. aasta seaduse 20/2007 (füüsilisest isikust ettevõtjate staatuse kohta) artiklis 11 (Hispaania ametlik väljaanne nr 166, 12. juuli 2007, lk 29964–29978) on tuginetud majandusliku sõltuvuse kriteeriumile. Mõned füüsilisest isikust ettevõtjad võivad kuuluda käesolevates suunistes mitme kategooria alla.

(25)  Vt nt Madalmaades teatri- ja tantsusektoris kunstnike ametiühingu (Kunstenbond) ja Madalmaade lavakunstide assotsiatsiooni (Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten) vahel sõlmitud ja ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 hõlmava kollektiivlepingu artikkel 14 (kättesaadav aadressil https://www.napk.nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021.pdf); või Sloveenias kutseliste ajakirjanike jaoks Sloveenia kaubandus- ja tööstuskoja (Gospodarska zbornica Slovenije), RTV Sloveenia nõukogu (Svet RTV Slovenija), Sloveenia raadiojaamade assotsiatsiooni (Združenje radijskih postaj Slovenije ter) ja Sloveenia ajakirjanike ametiühingu (Sindikat novinarjev Slovenije) vahel sõlmitud kollektiivlepingu artiklit 2 (kättesaadav aadressil http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49).

(26)  Üksikasjaliku ülevaate saamiseks üheksa ELi liikmesriigi, Šveitsi ja Ühendkuningriigi kohtupraktikast vt Hießl, C. „Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions“, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2.5.2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Vt nt Hispaania 11. mai 2021. aasta kuninglik dekreet-seadus nr 9/2021, millega muudetakse töötajate seaduse ümbersõnastatud versiooni (heaks kiidetud 23. oktoobri 2015. aasta kuningliku seadusandliku dekreediga nr 2/2015) eesmärgiga tagada digitaalsete platvormide valdkonnas teenuste pakkumisega tegelevate isikute tööõigused (Hispaania ametlik väljaanne nr 113, 12. mai 2021, lk 56733–56738), või Kreeka puhul Kreeka Vabariigi seadus nr 4808/2021 tööjõu kaitseks – Sõltumatu ametiasutuse, nimelt tööinspektsiooni loomine – Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 190 (vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise kohta) ratifitseerimine – Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 187 (tööohutuse ja töötervishoiu edendamise raamistiku kohta) ratifitseerimine – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158 (töö- ja eraelu tasakaalu kohta) rakendamine, ning muud töö- ja sotsiaalministeeriumi sätted ja kiireloomulised korraldused (Kreeka ametlik väljaanne Α' 101/19-06-2021).

(28)  Käesolevaid suuniseid ei tohiks tõlgendada nii, nagu kehtestataks nendega komisjoni (positiivne) jõustamisprioriteet seoses kollektiivläbirääkimiste ja -lepingutega füüsilisest isikust ettevõtjate ja neist künnistest allapoole jäävate ettevõtjate vahel.

(29)  Arvutatud vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust) lisa 1. peatükile (teavitatud dokumendi C(2003) 1422 all) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (PE/51/2019/REV/1) (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(31)  Autoriõiguste direktiivi artikliga 18 on hõlmatud kõik autorid ja esinejad, välja arvatud arvutiprogrammi autorid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ (arvutiprogrammide õiguskaitse kohta) artikli 2 tähenduses (ELT L 111, 5.5.2009, lk 16). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790 (mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) artikli 23 lõige 2 (PE/51/2019/REV/1) (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790 (mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) artikli 18 lõige 1 ja põhjendus 72 (PE/51/2019/REV/1) (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92). Vt ka sama direktiivi põhjendus 73, mille kohaselt peaks autorite ja esitajate tasu olema kohane ja proportsionaalne litsentsitud või üleantud õiguste tegeliku või potentsiaalse majandusliku väärtusega, võttes arvesse autori või esitaja panust kogu teosesse või muusse materjali ning kõiki muid asjaolusid, nagu turutavad või teose tegelik kasutamine.

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790 (mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) ) põhjendus 72 (PE/51/2019/REV/1, ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(34)  Kollektiivläbirääkimisi võib kasutada näiteks ka juhtudel, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790 (mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) artikli 19 lõike 5, artikli 20 lõike 1 ja artikli 22 lõikega 5 (PE/51/2019/REV/5, ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790 (mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) artikli 18 lõige 1 ja põhjendus 73 (PE/51/2019/REV/2, ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(36)  „Kollektiivse esindamise organisatsioon“ on organisatsioon, mis on seadusest, määramisest, litsentsist või muust lepingulisest kokkuleppest tulenevalt volitatud teostama autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi rohkem kui ühe õiguste omaja nimel õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, see on organisatsiooni ainus või peamine eesmärk ning organisatsioon vastab ühele või mõlemale järgmistest kriteeriumidest: i) ta on oma liikmete omandis või kontrolli all; ii) ta on korraldatud mittetulunduslikel alustel. „Sõltumatu esindamise üksus“ on organisatsioon, kelle volitused autoriõiguse või autoriõigusega kaasnevate õiguste teostamiseks rohkem kui ühe õiguste omaja nimel nende õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, mis on selle ainus või peamine eesmärk, tulenevad seadusest või määramisest, litsentsist või mis tahes muust lepingulisest korrast, ning i) ei ole otseselt ega kaudselt, tervikuna ega osaliselt õiguste omajate omandis ega kontrolli all ning ii) ta on korraldatud tulunduslikel alustel; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/26/EL (autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateose internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul) artikli 3 punktid a ja b (ELT L 84, 20.3.2014, lk 72).

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/26/EL (autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateose internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul) põhjendus 56 (ELT L 84, 20.3.2014, lk 72).

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/12

---

KOMISJONI TEATIS

Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) kohaldamise suunised

(2022/C 123/02)

1.   Sissejuhatus

| 1. | Euroopa Liidu aluseks on õigusriigi põhimõte (1). Õigusriigi põhimõtte austamine on üks liikmesriikide ühistest väärtustest, millel liit rajaneb, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 ning ELi lepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu eelarve on üks peamisi vahendeid, mille kaudu väljendada solidaarsuse põhimõtet (ELi lepingu artikkel 2), mis on üks liidu õiguse aluspõhimõtteid ja mis põhineb liikmesriikide vastastikusel usaldusel liidu eelarve ühiste vahendite vastutustundlikul kasutamisel. See vastastikune usaldus ise põhineb aga iga liikmesriigi kohustusel täita talle Euroopa Liidu õigusest tulenevaid kohustusi ja austada järjepidevalt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, mille hulka kuulub ka õigusriigi põhimõte. Liikmesriigipoolne ELi lepingu artiklis 2 sisalduvate väärtuste järgimine on tingimus selleks, et nimetatud liikmesriik saaks kasutada kõiki talle aluslepingute kohaldamisest tulenevaid õigusi (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määruse (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) (3) (tingimuslikkuse määrus) eesmärk on kaitsta liidu eelarvet selliste õigusriigi põhimõtete rikkumiste eest, mis piisavalt otseselt mõjutavad või tekitavad tõsise riski, et mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset. Tingimuslikkuse määrus on alaline vahend, mis ei ole seotud ainult konkreetse mitmeaastase finantsraamistikuga (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolevate suuniste eesmärk on selgitada tingimuslikkuse määruse viit aspekti: i) meetmete vastuvõtmise tingimused; ii) tingimuslikkuse määruse ja muude vahendite vaheline seos; iii) nõukogule esitatavate meetmete proportsionaalsus; iv) menetlus ja hindamisprotsess ning v) lõplike vahendite saajate või toetusesaajate õiguste kaitse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesolevad suunised ei ole õiguslikult siduvad ega loo ega muuda ühtki õigust ega kohustust võrreldes ELi lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping), finantsmääruses, (5) tingimuslikkuse määruses, OLAFi määruses, (6) Euroopa Prokuratuuri määruses (7) või muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud õiguste ja kohustustega, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus ja Üldkohus (Euroopa Liidu Kohus (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Meetmete vastuvõtmise tingimused

| 6. | Tingimuslikkuse määruse eesmärk on kaitsta liidu eelarvet juhul, kui mõnes liikmesriigis esineb õigusriigi põhimõtete rikkumisi. Tingimuslikkuse määruses on kehtestatud tingimused, mis peavad olema selle määruse kohase menetluse algatamiseks täidetud. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et „[k]ui artikli 6 kohaselt tehakse kindlaks, et liikmesriigis esineb õigusriigi põhimõtete rikkumisi, mis piisavalt otseselt mõjutavad või tekitavad tõsise riski, et mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, võetakse asjakohaseid meetmeid.“ Artikli 4 lõike 2 kohaselt puudutab õigusriigi põhimõtete rikkumine selles artiklis osutatud ühte või enamat olukorda. Kui need tingimused on täidetud, kuuluvad need rikkumised tingimuslikkuse määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui komisjon leiab, et artiklis 4 sätestatud tingimused on täidetud, algatab ta tingimuslikkuse määruse artikli 6 kohase menetluse. Euroopa Kohus on leidnud, et need tingimused on täidetud üksnes juhul, kui komisjon on seisukohal, et on piisavalt alust arvata, et i) liikmesriigis on rikutud vähemalt ühte tingimuslikkuse määruse artikli 2 punktis a osutatud õigusriigi põhimõtet; ii) kõnealune rikkumine puudutab vähemalt ühte kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud liikmesriigi ametiasutusele omistatavat olukorda või vähemalt ühte selles lõikes osutatud asutuste tegevust, kui selline olukord või tegevus on seotud liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsega; iii) kõnealune rikkumine mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab piisavalt otseselt nimetatud usaldusväärset finantsjuhtimist või finantshuve, ning nende rikkumiste ja mõju või selle tõsise riski (9) vahel on tõeline (10) või tegelik seos. Kui artikli 4 tingimused on täidetud, algatab komisjon menetluse, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et muud liidu õigusaktides sätestatud menetlused võimaldaksid tal liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta. Nimetatud menetlus tagab asjaomase liikmesriigi menetlusõiguste kaitse. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tingimuslikkuse määruse kohaste juhtumite hindamisel kohaldab komisjon terviklikku, ennetavat, riskipõhist ja sihipärast lähenemisviisi, mille eesmärk on tagada määruse tulemuslik kohaldamine ning seeläbi kaitsta liidu eelarvet ja liidu finantshuve. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Asjaomased õigusriigi põhimõtete rikkumised

| 10. | Euroopa Kohus on täpsustanud, et tingimuslikkuse määruse artikli 2 punktis a „on sätestatud, ... et mõistet „õigusriik“, nagu see on määratletud nimetatud määruse kohaldamise eesmärgil, „mõistetakse nii, et arvestatakse teiste ELi lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja põhimõtetega“. Sellest järeldub, et nende väärtuste ja põhimõtete järgimist – kui need kuuluvad ELi lepingu artiklis 2 sisalduva õigusriigi väärtuse määratluse alla, või nagu nähtub selle artikli teisest lausest, kui need on tihedalt seotud ühiskonnaga, mis järgib õigusriigi põhimõtet – võib nõuda sellise horisontaalse tingimuslikkuse mehhanismi raames, nagu on kehtestatud vaidlustatud määrusega (11).“ |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tingimuslikkuse määruse artikli 2 punktis a on sätestatud ainult selle määruse kohaldamiseks mitu põhimõtet, mida see määrus hõlmab ja mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse määruse eesmärki, milleks on liidu eelarve kaitse tagamine (12). Selle sätte eesmärk ei ole õigusriigi mõistet ammendavalt määratleda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Mis puudutab põhiõigusi, siis on Euroopa Kohus täpsustanud, et neile viidatakse „üksnes selleks, et illustreerida tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtte nõudeid“. Diskrimineerimiskeelu põhimõte on seevastu õigusriigi määratluse omaette osa: „on selge, et liikmesriiki, mille ühiskonda iseloomustab diskrimineerimine, ei saa käsitada sellisena, et ta tagab õigusriigi põhimõtte austamise selle ühise väärtuse tähenduses“ (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tingimuslikkuse määruse põhjenduses 15 osutatakse „üksikutele rikkumistele“ ja „rikkumistele, mis on laialt levinud või mis on tingitud avaliku sektori asutuste korduvast tegevusest või tegevusetusest või selliste asutuste poolt vastu võetud üldistest meetmetest.“ Tingimuslikkuse määrus hõlmab nii üksikuid kui ka süsteemseid rikkumisi, kui need on seotud liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega. Seega võib komisjon hinnata nii avaliku sektori asutuste tegevust kui ka tegevusetust. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tingimuslikkuse määruse artikli 3 eesmärk on hõlbustada tingimuslikkuse määruse kohaldamist, esitades loetelu olukordadest, mis võivad viidata õigusriigi põhimõtete rikkumisele (14). Tegemist on üksnes näitliku loeteluga ja seepärast võib tingimuslikkuse määruse alusel olla asjakohane avaliku sektori asutuste muu tegevus, tava või tegevusetus või muud määruse artikli 4 lõikega 1 hõlmatud õiguslikud olukorrad. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euroopa Kohus on leidnud, et „ühelt poolt õigusriigi väärtuse austamise ja teiselt poolt liidu eelarve tõhusa täitmise vahel kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ja liidu finantshuvide kaitsega on olemas selge seos“ (15). Euroopa Kohus lisas, et „liikmesriigis toime pandud õigusriigi põhimõtete rikkumine võib oluliselt kahjustada usaldusväärset finantsjuhtimist ja neid finantshuve, kuna kõnealune rikkumine võib muu hulgas viia selleni, et ei ole tagatud, et liidu eelarvest kaetavad kulud vastavad kõigile ELi õiguses sätestatud rahastamistingimustele [...]“ (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euroopa Kohus on leidnud, et nende rahastamistingimuste ja -eesmärkide järgimist, mida liit kulude rahastamisel taotleb, „ei saa täielikult tagada, kui puudub tõhus kohtulik kontroll, mille eesmärk on tagada liidu õiguse järgimine; sellise sõltumatute kohtute poolse kontrolli olemasolu nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil on õigusriigi olemuslik tunnus (17).“ See ei mõjuta nõuet piisavalt otsese seose kohta liidu eelarvega. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Õigusriigi põhimõtete rikkumised peavad puudutama asjaomaste avaliku sektori asutuste ühte või enamat olukorda või tegevust või olema neile omistatavad, kui need on seotud liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsega (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kohus on leidnud, et sellist seost võib eeldada tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktides a ja b osutatud asutuste ehk liidu eelarvet täitvate ning finantskontrolli, seiret ja auditeid tegevate asutuste tegevuse puhul (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine kuulub selle sätte punkti c kohaldamisalasse üksnes siis, kui see puudutab ELi õiguse rikkumist seoses liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega. Sama kehtib punktis e nimetatud ELi õiguse rikkumiste ärahoidmiste ja nende eest karistuste määramiste kohta liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt. Punktis d osutatud kohtulik kontroll kuulub selle kohaldamisalasse üksnes siis, kui see puudutab punktides a–c osutatud asutuste tegevust. Punkti f kohane alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine hõlmab üksnes liidu eelarvelisi vahendeid, nagu ka punktis g nimetatud koostöö OLAFi ja Euroopa Prokuratuuriga. Punktis h osutatakse sõnaselgelt muule olukorrale või ametiasutuste tegevusele seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sellest arusaamast tuleneb, et riiklike ametiasutuste puhul, kelle tegevus on üldine ega piirdu liidu eelarve täitmise või kaitsmisega, kuulub nende tegevus või olukord, mis kujutab endast õigusriigi põhimõtete rikkumist, määruse kohaldamisalasse üksnes niivõrd, kuivõrd see on seotud liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsega. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisjon märgib, et sellise konkreetse olukorra või avaliku sektori asutuste tegevuse hulka kuulub selline koostöö Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga, mis ei ole tõhus ega õigeaegne ning mille alusel saab võtta tingimuslikkuse määruse kohase meetme (21). Euroopa Prokuratuuri (22) puhul hõlmab see koostöö Euroopa Prokuratuuris osalevate liikmesriikide pädevate asutuste kohustust aktiivselt abistada ja toetada Euroopa Prokuratuuri kriminaaluurimisi ja süüdistuste esitamist (23). OLAFi puhul hõlmab see koostöö OLAFi õigust (24) teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, kasutades nende tulemuslikuks läbiviimiseks vajalikku abi, ning tutvuda asjakohaste andmete, teabe ja dokumentidega, et otsustada, kas alustada juurdlust, või viia juurdlust läbi tulemuslikult ja põhjendamatu viivituseta. See hõlmab ka asjaomase liikmesriigi seonduvaid kohustusi, sealhulgas kohustust (25) i) teavitada OLAFit; (26) ii) anda OLAFile vajalikku abi, et ta saaks tulemuslikult täita oma ülesandeid sellise juurdluse läbiviimisel; (27) iii) võtta asjakohaseid esialgse õigusabi abinõusid, eelkõige meetmeid asjakohaste tõendite säilitamiseks; (28) iv) võtta OLAFi esitatud teabe põhjal asjakohaseid meetmeid, enne kui OLAF otsustab juurdluse algatamise üle (29), ning v) tagada pärast juurdluste lõpetamist OLAFi aruannete ja soovituste põhjal asjakohased ja õigeaegsed järelmeetmed, andes OLAFile aru võetud meetmetest (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Nende kohustuste täitmine asjaomase liikmesriigi poolt on oluline, et tagada liidu finantshuvide tulemuslik kaitse. Seepärast jälgib komisjon tõhusat ja õigeaegset koostööd OLAFiga, pidades silmas tingimuslikkuse määruse artiklis 3 sätestatud põhimõtteid. See on eriti oluline liikmesriikide jaoks, kes ei osale tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuriga, kuna nendes liikmesriikides on OLAF pädev uurima väidetavaid pettusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Lisaks võib olukord, kus OLAFi soovituste põhjal jäetakse järelmeetmed süstemaatiliselt võtmata, viia avaliku sektori asutuste tegevuseni, mida võib pidada tingimuslikkuse määruse kohaselt õigusriigi põhimõtete rikkumiseks. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Lisaks hõlmab artikli 4 lõike 2 punkt h igasugust muud olukorda või ametiasutuste tegevust seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega. Euroopa Kohus on otsustanud, et artikli 4 lõike 2 punkti h tuleb tõlgendada koostoimes artikli 4 lõikega 1, mis on „selle määrusega kehtestatud horisontaalse tingimuslikkuse mehhanismi tuum“ (31). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõige 2, „eelkõige selle punkt h, ei muuda vaidlustatud määrusega kehtestatud tingimuslikkuse mehhanismiga hõlmatud olukordi mittetäielikuks ega ebapiisavalt täpseks, et olla osa sellest määrusest“ (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Näiteks võib olukord või ametiasutuste tegevus (või tegevusetus) tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punkti h tähenduses hõlmata kinnistusraamatute eest vastutavate asutuste nõuetekohast toimimist ning sellega seotud põllumajandusmaa rentimise ja/või omandi (sealhulgas vajaduse korral õiguskaitsemeetmete) kontrollimist, kui selline rentimine ja/või omand on seotud toetuste saamisega liidu ühise põllumajanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Olgu meelde tuletatud, et tingimuslikkuse määrust kohaldatakse kõigi ELi vahendite suhtes. Sellega seoses on kaasseadusandjad ka täpsustanud, et tingimuslikkuse määrusele võib tugineda, kui taaste- ja vastupidavuskavasid rakendavate asutuste nõuetekohane toimimine ei ole tagatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 („taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“) artikliga 8 (33). Euroopa Kohus selgitas ka, et tingimuslikkuse määrust võib kohaldada ka õigusriigi põhimõtete rikkumiste suhtes, mis mõjutavad liidu omavahendite kogumist (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele

| 26. | Tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et selleks et konkreetse tegevuse või olukorra suhtes saaks kohaldada tingimuslikkuse määrust, peab komisjon tuvastama õigusriigi põhimõtete rikkumise ning hindama, kas selline rikkumine i) mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset ii) piisavalt otseselt. Selline hindamine tuleks teha iga juhtumi korral eraldi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Punkti 24 esimene tingimus (vt punkt i: „mõjutab“) eeldab, et õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumine mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve. |
| --- | --- |

27.

| 28. | See mõju võib seisneda esiteks liidu eelarve täitmises viisil, mis ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 317 ega liidu eelarve täitmiseks vastu võetud reeglites sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Täpsemalt on finantsmääruse artikli 2 punktis 59 „usaldusväärne finantsjuhtimine“ määratletud kui „eelarve täitmine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõttega“. Finantsmääruse artiklites 33–36 on üksikasjalikumalt kirjeldatud nende põhimõtete tähendust, ulatust ja tagajärgi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Teiseks võib seda mõju tuvastada ka seoses õigusriigi põhimõtete rikkumistega, mis kahjustavad liidu finantshuvide kaitset, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 325 ja asjakohastes teisestes õigusaktides. Konkreetselt hõlmab see finantsmääruse artikli 63 lõike 2 järgi kõiki seadusandlikke, regulatiivseid ja haldusmeetmeid, mille eesmärk on muu hulgas ennetada, tuvastada ja korrigeerida õigusnormide eiramise ja pettuse juhtumeid eelarve täitmisel. „Liidu finantshuvid“ on määruse nr 883/2013 artikli 2 lõikes 1 määratletud kui „tulud, kulud ja vara, mis on hõlmatud Euroopa Liidu eelarvega, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste eelarvetega ning nende hallatavate ja kontrollitavate eelarvetega“. Peale selle hõlmab mõiste „liidu finantshuvid“ Euroopa Kohtu praktika kohaselt ELi toimimise lepingu artikli 325 lõike 1 tähenduses nii liidu eelarve jaoks kättesaadavaks tehtud tulusid kui ka liidu eelarvest kaetavaid kulusid (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Lisaks võtab komisjon liidu eelarvele või liidu finantshuvidele avalduva mõju ulatuse kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse selliseid kriteeriume nagu õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste laad, kestus, raskusaste ja ulatus, mis võivad erineda sõltuvalt nende rikkumiste tunnustest (36). Lisaks võib konkreetse liikmesriigi kavatsus lõpetada õigusriigi põhimõtete rikkumine, sealhulgas tingimuslikkuse määruse kohaselt komisjoniga tehtava koostöö ulatus, olla asjakohane muu hulgas selleks, et hinnata asjaomase rikkumise mõju, kestust ja ulatust liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Mis puudutab olukorda, kus õigusriigi põhimõtete rikkumised tekitavad „tõsise riski“, et mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, siis on kohus leidnud, et „liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja liidu finantshuvide kaitse nõuetega oleks vastuolus see, kui asjakohaste meetmete võtmist piirataks juhtudega, millel on tõendatud mõju sellele usaldusväärsele finantsjuhtimisele või finantshuvidele. Selline piirang võib kahjustada [...] määruse eesmärki (38).“ Määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud mõju ärahoidmine on „ELi finantsreeglite püsiv ja horisontaalne nõue“ (39). Tõsist riski on võimalik tuvastada juhtudel, kui õigusriigi põhimõtete asjaomase rikkumise mõju, kuigi seda ei ole veel tõendatud, on siiski võimalik mõistlikult ette näha, sest on suur tõenäosus, et see ilmneb (40). Seega tuleb tõendada, et tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõikes 2 nimetatud olukorra või ametiasustuse tegevusega seotud riski realiseerumise tõenäosus on suur. Näiteks juhul, kui täiesti sõltumatutel kohtutel ei ole võimalik kontrollida selliste liikmesriikide ametiasutuste teatavat tegevust, kes haldavad liidu vahendeid riigihangete kaudu või koguvad liidu omavahendeid või teevad liidu vahendite üle finantskontrolli, seiret ja auditit või uurivad väidetavaid pettuse-, korruptsiooni- või muid liidu õiguse rikkumisi liidu vahendite või tulude haldamisel, võib see kujutada endast liidu rahalistele vahenditele ja liidu finantshuvidele tõsist ohtu. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kõike arvesse võttes ei piisa sellest, et õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset. Tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt peaks õigusriigi põhimõtete rikkumine olema „piisavalt otsene“ (eespool punktis 24 esitatud teine tingimus (vt punkt ii)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Selle nõude kohaselt tuleks tuvastada, et seos õigusriigi põhimõtete rikkumise ja selle mõju või selle tõsise riski vahel liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele on piisavalt otsene. Euroopa Kohus on leidnud, et väljend „piisavalt otseselt“ eeldab, et seos õigusriigi põhimõtete rikkumise ja liidu eelarvele avalduva mõju või riskide vahel peaks olema „tõeline“ või „tegelik“ (41). See tähendab, et määruse kohast menetlust ei tohiks algatada olukordades, kus seos on pelgalt hüpoteetiline, liialt ebakindel või liiga ebamäärane. |
| --- | --- |

33.

3.   Tingimuslikkuse määruse ja liidu õigusaktides sätestatud muude menetluste omavaheline seos

| 34. | Kui komisjon leiab, et on põhjendatult alust arvata, et tingimuslikkuse määruse kohaste meetmete vastuvõtmise tingimused on täidetud, kaalub ta enne menetluse alustamist, kas asjakohaseid meetmeid on vaja, st kas muud liidu õigusaktides liidu eelarve kaitsmiseks sätestatud menetlused ei võimalda tal liidu eelarvet tõhusamalt kaitsta, nagu on sätestatud tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 1. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Liidu finantsalaste õigusaktide ja kohaldatavate valdkonnapõhiste õigusnormidega on juba ette nähtud muud menetlused liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Näiteks on finantsmäärusega ette nähtud varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem, (42) mis võimaldab komisjonil varakult avastada isikud ja üksused, kes kujutavad endast ohtu, mis ähvardab liidu finantshuvide kaitset, ja arvata nad välja liidu eelarvest rahaliste vahendite saajate hulgast, kui teatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lisaks sellele võib komisjon maksed katkestada või peatada ning kohaldada liikmesriigi suhtes finantskorrektsioone, (43) kui liikmesriik ei järgi kohaldatavat õigust ega kaitse liidu finantshuve, kui liidu eelarvet täidetakse jagatud eelarve täitmise raames (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse ning selle alusel allkirjastatud rahastamis- ja laenulepingute kohaselt on komisjonil õigus vähendada toetust proportsionaalselt ning liidu finantshuve kahjustava, liikmesriikide poolt kõrvaldamata jäetud pettuse, korruptsiooni või huvide konflikti esinemise korral nõuda sisse kõik summad, mis tuleb liidu eelarvesse tagasi maksta. Lisaks sisaldavad mitmed taaste- ja vastupidavuskavad meetmeid, mis on otseselt seotud õigusriigi küsimustega, mille rahuldav lahendamine on vajalik maksete tegemiseks taaste- ja vastupidavusrahastust. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Igas olukorras, kus rikutakse õigusriigi põhimõtteid, nagu need, mis on loetletud tingimuslikkuse määruse artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 2, ei pruugi alati olla võimalik sellist menetlust algatada. Teatavates olukordades võivad olla tingimuslikkuse määruse kohased meetmed liidu eelarve kaitsmisel tõhusamad kui menetlused, mis on sätestatud määruses (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) või määruses (EL) nr 1306/2013 ja alates 1. jaanuarist 2023 määruses (EL) 2021/2116, sest viimati nimetatud menetlusi võib algatada üksnes kõnealustes määrustes (45) loetletud konkreetsetel põhjustel ja need võivad olla seotud üksnes liikmesriigi poolt komisjonile juba deklareeritud kuludega. Näiteks on ELi põhiõiguste harta tulemuslik kohaldamine ja rakendamine üks horisontaalne eeltingimus ühissätete määruse artikli 15 tähenduses. See eeltingimus on programmi erieesmärkide tulemusliku ja tõhusa rakendamise eeldus. Juhul kui liikmesriik ei täida eeltingimust, ei hüvita komisjon ühissätete määruse kohaselt asjaomase erieesmärgiga (asjaomaste erieesmärkidega) seotud tegevustega kaasnevaid kulusid peale kulude, millega aidatakse kaasa vastava eeltingimuse täitmisele. Seda meedet kasutatakse alles pärast seda, kui komisjon on asjaomase programmi või selle muudatuse heaks kiitnud. ELi põhiõiguste hartaga seotud õigusriigi põhimõtete rikkumise korral, mis mõjutab liidu programmi rakendamist, võib tingimuslikkuse määrus olla tulemuslikum, sest sellega nähakse ette ka võimalus peatada programmi heakskiitmine või muutmine ning sellest tulenevalt tugevdatakse veelgi liidu eelarve kaitset tänu määruse ennetavale mõjule. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kui komisjon kaalub, kas tingimuslikkuse määrusega kehtestatud menetlus kaitseb liidu eelarvet tõhusamalt kui muud menetlused, võtab ta valdkondlike õigusaktide täitmise tagamisele tuginedes ning ilma et see piiraks tema nendes sätestatud volitusi ja kohustusi, arvesse kriteeriumide avatud loetelu, mida kohaldatakse iga olukorra konkreetseid asjaolusid silmas pidades. Teatavates olukordades võiks komisjon kohaldada tingimuslikkuse määrust samal ajal või pärast seda, kui on vastu võetud sektoripõhised või finantsmeetmed, mida ta võib olla kohustatud võtma juhtudel, kui tingimuslikkuse määrus kaitseks liidu eelarvet ja liidu finantshuve tulemuslikumalt, näidates sellega oma lisaväärtust. Vastasel juhul kaoks kõnealuse määruse lisaväärtuse ja tulemuslikkuse kasulik mõju, sest määrus on üldine ja horisontaalne vahend, mille eesmärk on kaitsta liidu eelarvet ja liidu finantshuve. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisjon leiab, et tingimuslikkuse määrusega ette nähtud kaitsemeetmete tulemuslikkuse kindlaksmääramiseks võrreldes muude olemasolevate liidu finantshuvide kaitsmise vahenditega võib kasutada järgmisi soovituslikke kriteeriume. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Esimene kriteerium on seotud liidu eelarvele avalduva mõju ulatusega ja/või sellega, kui suur risk võib õigusriigi põhimõtete rikkumisega kaasneda liidu usaldusväärse finantsjuhtimise tõhususele või liidu finantshuvide kaitsele. Eelkõige võib muude liidu finantseeskirjade kohaseid menetlusi kohaldada üksnes teatavate rahastamisprogrammide suhtes ja seetõttu võivad need olla mõnel juhul ebapiisavad õigusriigi põhimõtete rikkumise korral, mis on „laialt levinud või mis on tingitud avaliku sektori asutuste korduvast tegevusest või tegevusetusest või selliste asutuste poolt vastu võetud üldistest meetmetest“ (46). See võib juhtuda ka siis, kui õigusriigi põhimõtete rikkumisega kaasneb suur risk, et mõjutatakse liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, samas kui muud liidu finantseeskirjad võivad seevastu olla seotud liidu eelarvele juba ilmnenud mõjuga. Näiteks kui siseriiklike õigusaktidega piiratakse kriminaalvastutust pettuse või korruptsiooni eest või nõrgendatakse pettuse- ja korruptsioonivastast õigusraamistikku või huvide konfliktide ennetamist, ei pruugita pettuse-, korruptsiooni- või huvide konflikti juhtumeid tulemuslikult uurida ja nende eest süüdistust esitada ning see võib tekitada suuri riske liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele. Jätkates sama arutluskäiku, võivad üldseadused, millega välistatakse sõltumatute kohtute tõhus kohtulik kontroll liidu vahendeid täielikult või osaliselt haldavate riiklike asutuste otsuste üle, kujutada endast tõsist ohtu liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele. Sellistes olukordades võib komisjon järeldada, et tingimuslikkuse määruse kohaldamine võib olla tõhusam kui muud liidu vahendid. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Teine oluline kriteerium on seotud kättesaadavate õiguskaitsevahendite liikidega ja nende sobivusega eri olukordades. Tingimuslikkuse määruses on õigusriigi põhimõtete asjaomase rikkumise eripära arvessevõtmiseks ette nähtud mitu võimalust, mida võib kasutada kumulatiivselt (47). Juhul kui muude liidu õigusaktide kohaselt kättesaadavad õiguskaitsevahendid on õigusriigi põhimõtete asjaomase rikkumise korral vähem asjakohased, võiks tingimuslikkuse määrust pidada tulemuslikkumaks. Selline olukord võib tekkida siis, kui liidu eelarvet mõjutatakse või võidakse mõjutada ulatuslikult, näiteks siseriikliku õigusega, mis välistab liidu eelarve täitmise kohta tehtud haldusotsuste tõhusa kohtuliku läbivaatamise, takistab asjakohases kohtuasjas Euroopa Liidu Kohtusse pöördumist või juhul, kui liikmesriikide kohtud ei ole sõltumatud. Sellistel juhtudel võivad tingimuslikkuse määruse kohased peatavad või keelavad meetmed, mis on kehtestatud kumulatiivselt kuni õigusriigi põhimõtete asjakohase rikkumise lõpetamiseni, kaitsta liidu eelarvet tulemuslikumalt, kuna need võivad hoida ära negatiivse mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja liidu finantshuvidele. Selliste olukordade hulka võivad kuuluda olukorrad, kus üldised finantsriskid liidu eelarvele ja liidu finantshuvidele on suuremad kui riskid, mida saab maandada konkreetse programmiga seotud meetmetega |
| --- | --- |

43.

4.   Meetmed, mille kohta komisjon võib ettepaneku teha – proportsionaalsus

| 44. | Kui komisjon on kindlaks teinud, et tingimuslikkuse määruse kohaldamise tingimused on täidetud, teeb ta vastavalt nimetatud määruse artikli 5 lõikele 3 nõukogule ettepaneku proportsionaalsete meetmete kohta: (48) see tähendab, et meetmed peavad olema sobivad ja vajalikud, et lahendada leitud probleemid ja kaitsta liidu eelarvet või liidu finantshuve, minemata kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Euroopa Kohus on otsustanud, et määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt peaksid meetmed olema rangelt proportsionaalsed, st „piirduma sellega, mis on rangelt vajalik, pidades silmas õigusriigi põhimõtete rikkumise tegelikku või võimalikku mõju liidu eelarve finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele“ (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Sellega seoses võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse asjaomaste õigusriigi põhimõtete rikkumiste laadi, kestust, raskusastet ja ulatust (50). Kuna need kriteeriumid aitavad kindlaks määrata mõju ulatust, mis võib olla erinev olenevalt õigusriigi põhimõtete rikkumise tunnustest, mõjutab nende arvessevõtmine meetmete proportsionaalsuse hindamist (51). Kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks määrata ega kaaluda kõiki võimalikke õigusriigi põhimõtete rikkumisi ega nende täpset mõju liidu eelarvele või liidu finantshuvidele, uurib komisjon tingimuslikkuse määruse kohaldamise kogemuste puudumisel praegu allpool esitatud elementide kõiki nimetatud omadusi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Rikkumise laadi poolest on kõik õigusriigi põhimõtete rikkumised tingimuslikkuse määruse kohaldamise seisukohalt asjakohased niivõrd, kuivõrd need mõjutavad või kui nendega kaasneb suur risk mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve. Tingimuslikkuse määruse artiklis 3 loetletud olukorrad on siiski eriti tähtsad, sest neid on seal sõnaselgelt nimetatud. See ei tähenda siiski, et õigusriigi põhimõtete muid sama laadi rikkumisi peetakse vähem oluliseks. Komisjon võtab oma hinnangus nõuetekohaselt arvesse ka õigusriigi põhimõtete rikkumise muid tunnuseid, nagu seda, kas rikkumine on olemuslikult või tihedalt seotud protsessiga, mille raames asjaomane liikmesriik kasutab liidu vahendeid (näiteks juhul, kui avaliku sektori asutused, kes otsustavad anda toetusi või sõlmida lepinguid, mida rahastatakse liidu eelarvest, ei toimi nõuetekohaselt). Sel juhul võib mõju liidu eelarvele või liidu finantshuvidele olla eriti märkimisväärne. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Rikkumise kestuse osas on tõenäoline, et mida kauem õigusriigi põhimõtete rikkumine kestab või mida sagedamini see kordub, seda rohkem see üldiselt mõjutab või riskib oluliselt mõjutada negatiivselt liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve. Seega mõjutab see järeldus ka komisjoni hinnangut kavandatavate meetmete proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Õigusriigi põhimõtete rikkumise raskusastme osas leiab komisjon, et kui üks või mitu õigusriigi põhimõtete rikkumist on seotud liikmesriigi avaliku sektori oluliste osadega (näiteks seadusandliku võimu ja/või kohtusüsteemiga) ja rikkumistel võib olla negatiivne mõju liidu eelarve haldamisele riigi ametiasutuste poolt või kui õigusriigi põhimõtete rikkumine on süsteemne või laialt levinud, tuleks neid tegureid meetmete proportsionaalsuse seisukohast arvesse võtta. Õigusriigi põhimõtete rikkumise ulatuse kohta leiab komisjon, et kui õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab või riskib mõjutada mitut liidu programmi või fondi, võib eeldada, et selle mõju liidu eelarvele või liidu finantshuvidele on märkimisväärne. Tingimuslikkuse määruse kohase õigusriigi põhimõtete rikkumise raskusaste väljendub üldiselt pigem selles, kui suur on tegelik või võimalik mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Arvestades õigusriigi põhimõtete rikkumise tegelikku või võimalikku mõju liidu eelarvele või liidu finantshuvide kaitsele, leiab komisjon, et eespool nimetatud elementide kumulatiivne olemasolu või puudumine võib olla aluseks määruse alusel kavandatavate meetmete proportsionaalsuse hindamisele. Seetõttu võib õigusriigi põhimõtete süstemaatiline rikkumine, mis kumulatiivselt ja/või pika aja jooksul mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve, õigustada ettepanekute tegemist meetmete kohta, millel on asjaomasele liikmesriigile märkimisväärne finantsmõju. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Lisaks nendele elementidele võib komisjon kaaluda ka muid tegureid, eelkõige liikmesriigi kavatsust lõpetada õigusriigi põhimõtete rikkumine, asjaomase liikmesriigi koostöö ulatust (52) või tema keeldumist teha komisjoniga tingimuslikkuse määruse kohases menetluses lojaalset koostööd või õigusriigi põhimõtete võimalikku jätkuvat või korduvat rikkumist komisjoni varasematest soovitustest või meetmete kohta tehtud ettepanekutest hoolimata. Liikmesriigi tahe ja koostöö ulatus on samuti olulised, et määrata kindlaks õigusriigi põhimõtete rikkumise kestus ja ulatus (53). Komisjon tagab nende tegurite objektiivse ja erapooletu hindamise. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Tingimuslikkuse määruses nõutakse, et meetmed oleksid võimalikult suures ulatuses suunatud „rikkumistest mõjutatud liidu tegevusele“ (54). Komisjon osutab oma ettepanekus konkreetsetele programmidele või fondidele, mida õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab või võib mõjutada, ning teeb võimaluse korral ettepanekuid neid programme või fonde puudutavate meetmete kohta. Juhul kui see ei ole võimalik, sealhulgas juhul, kui õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab liidu omavahendite kogumist, võimaldab tingimuslikkuse määrus võtta vastu meetmed, mis on seotud õigusriigi põhimõtete rikkumist mitte mõjutava liidu tegevusega. Euroopa Kohus on leidnud, et see võib puudutada olukordi, kus viimati nimetatud meetmed ei saa (55) või ei saa enam olla suunatud või on ebapiisavalt suunatud, et saavutada tingimuslikkuse määruse eesmärk kaitsta liidu eelarvet tervikuna, mistõttu need meetmed on selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud (56). Vastasel juhul ei oleks tingimuslikkuse määrusega võimalik saavutada selle eesmärki. Samuti arvestab komisjon juhul, kui tingimuslikkuse määrust kohaldatakse lisaks muudele liidu õigusaktidele või pärast nende kohaldamist, meetmete üldist mõju, et tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kavandatud meetmete proportsionaalsuse hindamisel peab komisjon tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 8 kohaselt võtma arvesse ka samu allikaid, mida kasutatakse õigusriigi põhimõtete rikkumiste kindlakstegemiseks, nagu on osutatud käesolevate suuniste jaotises 5.2. |
| --- | --- |

53.

5.   Hindamisprotsessi menetlus ja metoodika

5.1.   Komisjoni esialgne hinnang

| 54. | Selleks et tuvastada ja hinnata tingimuslikkuse määrusega seotud õigusriigi põhimõtete rikkumisi, viib komisjon igal üksikjuhul eraldi läbi põhjaliku kvalitatiivse hindamise vastavalt käesolevate suuniste järgmistes punktides sätestatud metoodika põhimõtetele ja tunnustele, võttes nõuetekohaselt arvesse konkreetseid asjaolusid ja konteksti. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komisjon viib hindamise läbi objektiivsel, erapooletul ja õiglasel (57) viisil. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Objektiivsuse saavutamiseks peab hindamine põhinema komisjoni käsutuses olevatel tegelikel faktidel või tõenditel. Lisaks erinevatele kontaktidele komisjoni, muude asutuste ja liikmesriikide vahel on tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 4 samuti selgelt sätestatud, et komisjon võib nõuda täiendavat teavet, mis on hindamise jaoks vajalik, ning et ta nõuab seda, kui peab seda asjakohaseks. Näiteks võib ta nõuda lisateavet, mille eesmärk on kinnitada tingimuslikkuse määruse kohaldamise tingimuste täitmist, hinnata liidu eelarvele või liidu finantshuvide kaitsele avalduva (võimaliku) mõju ulatust või hinnata üksikasjalikumalt kõiki parandusmeetmeid, mille liikmesriik on kehtestanud või kavatseb kehtestada. Võttes arvesse, et tingimuslikkuse määruse üks põhieesmärke on selle kasutamine ennetava vahendina liidu eelarve ja liidu finantshuvide kaitsmiseks, püüab komisjon tagada asjaomase liikmesriigiga ausa dialoogi ja koostöö, tagades samal ajal menetluse õige tempo. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Tingimuslikkuse määruse kohasel juhtumite hindamisel tähendab erapooletus liikmesriikide võrdset kohtlemist. ELi lepingu artikli 4 lõikes 2 nõutakse ka, et liit austaks liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees. Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikaga tähendab see eelkõige, et võrreldavaid olukordi ei tohi käsitleda erinevalt ja erinevaid olukordi ei tohi käsitleda ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui selline kohtlemine on objektiivselt põhjendatud (58) iga konkreetset olukorda iseloomustavate konkreetsete asjaoludega. Kuigi komisjon peab hindamisel arvesse võtma asjaomase liikmesriigi õigussüsteemi eripära ja kaalutlusõigust, mis tal on õigusriigi põhimõtete rakendamisel, ei tähenda see, et nendest tulenevad kohustused tulemuste saavutamiseks võivad liikmesriigiti erineda. Euroopa Kohus on otsustanud, et õigusriigi põhimõtte järgimist tuleb hinnata ühtsete kriteeriumide alusel ning et õigusriigi põhimõtete sisu on selge, sellest tulenevad selged ja täpsed siduvad tulemuskohustused, mis on liikmesriikidele hästi teada (59). Euroopa Kohus leidis, et liikmesriikidel on võimalik piisava täpsusega kindlaks määrata igast määruse artikli 2 punktis a loetletud põhimõttest tulenev põhisisu ja nõuded (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Tingimuslikkuse määruse kohase hindamise õiglust silmas pidades leiab komisjon, et see eeldab põhjalikku ülevaadet andmist kõigist asjaoludest, et teha kindlaks õigusriigi põhimõtete olulised rikkumised seoses tingimuslikkuse määrusega. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Komisjoni talitused kontrollivad kõigepealt, kas asjaomased allikad viitavad juba tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumisele, või kui seda ei ole eelnevalt tuvastatud, siis kas on piisavalt alust arvata, et selline õigusriigi põhimõtete rikkumine on toimunud. Seda silmas pidades leiab komisjon, et Euroopa Liidu Kohtu lõplikud otsused on lõplikud. Seejärel kontrollib komisjon, kas rikkumine puudutab liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitse seisukohast olulist ametiasutuste olukorda või käitumist, nagu on sätestatud määruse artikli 4 lõigetes 1 ja 2. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Teiseks, kuna tingimuslikkuse määruse kohaldamiseks ei piisa ainuüksi õigusriigi põhimõtete rikkumise tuvastamisest, hindavad komisjoni talitused, kas õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve, võttes arvesse käesolevate suuniste jaotises 2.2 analüüsitud kriteeriume. Komisjon pöörab erilist tähelepanu parandusmeetmetele või muudele õiguskaitsevahenditele, mida ta on sarnastel juhtudel juba kasutanud eespool jaotises 3 osutatud menetluste või muude liidu õiguse menetluste alusel, tingimusel et need on seotud olukordadega, mis tingimuslikkuse määruse kohaldamisel viitavad õigusriigi põhimõtete rikkumisele. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Lõpuks hindavad komisjoni talitused, kas tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumine on piisavalt otseselt seotud mõjuga liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele. Seda silmas pidades leiab komisjon, et eriti olulised on Euroopa Liidu Kohtu lõplikud otsused ja varasemad parandusmeetmed või muud õiguskaitsevahendid, mida ta on sarnastel juhtudel juba kasutanud eespool jaotises 3 osutatud menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Teabeallikad

| 62. | Komisjon püüab hinnata tingimuslikkuse määruse kohaldamise seisukohast olulisi küsimusi hoolsalt ja põhjalikult, tuginedes paljudele tõenditele, niivõrd kui see on asjakohane tingimuslikkuse määruse kohaldamise tingimuste täitmiseks. Tõendite valikut ja ulatust kaalutakse iga juhtumi sisu põhjal, võttes arvesse kõiki olulisi asjaolusid. Komisjon tagab, et tema kasutatav teave on asjakohane ja teabeallikad usaldusväärsed. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Üldised teabeallikad

| 63. | Komisjon püüab õigusriigi põhimõtete oluliste rikkumiste tuvastamiseks, ristkontrollimiseks ja hindamiseks kasutada mitut allikat, et teha oma järeldused selle kohta, kas määruse tingimused on täidetud. Tingimuslikkuse määruse põhjenduses 16 on nimetatud konkreetseid allikaid, nagu Euroopa Liidu Kohtu otsused, kontrollikoja aruanded, komisjoni aastaaruanded õigusriigi olukorra kohta ja ELi õigusemõistmise tulemustabel, OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri aruanded ja nende esitatud teave, kui see on asjakohane, ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja võrgustike, sealhulgas Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja Veneetsia komisjoni (eelkõige selle õigusriigi põhimõtete kontrollnimekiri) ning Euroopa ülemkohtute ja kohtute nõukogude võrgustike järeldused ja soovitused. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Lisaks nendele allikatele, millel puudub konkreetne või absoluutne tõendusjõud, võtab komisjon vajaduse korral arvesse ka muud asjakohast teavet. See võib hõlmata näiteks komisjoni aastaaruandeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (edaspidi „finantshuvide kaitse aruanded“) ja nendega seotud Euroopa Parlamendi iga-aastaseid resolutsioone, teavet, millel põhinesid komisjoni, OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri asjaomased aruanded, komisjoni talituste auditiaruannetes sisalduvat teavet, samuti liikmesriikide ametiasutustelt ja sidusrühmadelt saadud teavet ning muud avalikku teavet, nagu liikmesriikide kohtute otsused või liikmesriikide ametiasutuste otsused. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisjonil on ka võimalus võtta otse ühendust teiste asutuste ja tunnustatud institutsioonidega, näiteks riikliku pettusevastase koordineerimistalitusega. Kuigi tingimuslikkuse määruse põhjenduses 16 on märgitud, et komisjon „võiks põhjaliku kvalitatiivse hinnangu koostamiseks vajaduse korral konsulteerida Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga ja Veneetsia komisjoniga“, ei piirdu selliste konsultatsioonide võimalus nende kahe asutusega ning komisjon võtab ühendust mis tahes institutsiooni või asutusega, mida ta vajalikuks peab, et tuvastada õigusriigi põhimõtete rikkumisi ja tõhustada juhtumite hindamist tingimuslikkuse määruse alusel. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Kaebused

| 66. | Teine väärtuslik teabeallikas on põhjendatud kaebused mis tahes kolmanda isiku poolt, kes võib olla teadlik asjakohasest teabest ja tõenditest õigusriigi põhimõtete rikkumise kohta, mis võib piisavalt otseselt mõjutada või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Eelarvevahendina ei võimalda tingimuslikkuse määrus parandusmeetmeid ega õiguskaitsevahendeid, mida kaebuse esitaja võib taotleda (61). Kaebuse esitajad, kes taotlevad neile suunatud parandusmeetmeid, sealhulgas kahju hüvitamist, ei saa neid komisjonilt, vaid võivad kaaluda kaebuste esitamist riiklikele ametiasutustele või esitada hagi liikmesriikide kohtutele. Euroopa Liit pakub vahendeid kaebuste esitamiseks ELi tasandil. Liikmesriigi puhul, kes ei järgi liidu õigust, võib komisjonile rikkumisest teatada iga kodanik, ettevõtja või muu sidusrühm (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Pärast tingimuslikkuse määrusega seotud kaebuse saamist hindavad komisjoni talitused, kas see sisaldab põhjendatud teavet ja tõendeid, mida komisjon võib tingimuslikkuse määruse kohasel hindamisel kasutada. Sellega seoses tuleb märkida, et kaebused, milles osutatakse õigusriigi põhimõtete rikkumisele, ilma et oleks märgitud, kuidas need võivad mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või kujutada ohtu liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele, ei ole piisavad, et järeldada, et määruse tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui komisjon tuvastab sellise mõju või riskid täiendavatel põhjustel. Sõltuvalt iga juhtumi asjaoludest võivad komisjoni talitused paluda kaebuse esitajal esitada kaebuse põhjendamiseks kindlaksmääratud tähtaja jooksul lisateavet. Kui ettenähtud tähtaja jooksul lisateavet ei esitata, säilitab komisjon esitatud teabe, kuid ei saa kaebuse suhtes meetmeid võtta. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kui esitatud teave on komisjoni hindamise seisukohast piisavalt põhjendatud ja asjakohane, võivad komisjoni talitused vajaduse korral nõuda täiendavat teavet või tõendeid. Kui seda peetakse asjakohaseks, võivad komisjoni talitused kohtuda ka kaebuse esitaja või tema esindajatega, et selgitada esitatud väiteid ja arutada kaebusega seotud konkreetseid küsimusi. Kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikega 4 võivad komisjoni talitused kaebuse esitaja esitatud teabe ja tõendite kinnitamiseks või täiendamiseks võtta ühendust ka teiste asutuste või institutsioonidega. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisjon püüab teavitada kaebuse esitajaid meetmetest, mida ta kavatseb kaebuse suhtes võtta, soovitusliku ajavahemiku jooksul, mis on [kaheksa kuud] alates kaebuse kättesaamisest. See sõltub siiski konkreetse juhtumi asjaoludest ja eelkõige sellest, kas komisjon on saanud kaebuse esitajalt piisavalt teavet. Kui komisjon otsustab algatada tingimuslikkuse määruse artikliga 6 kehtestatud menetluse ja teeb nõukogule ettepaneku asjakohaste meetmete vastuvõtmiseks, teavitab ta sellest kaebuse esitajat 1) pärast liikmesriigile teate saatmist ja 2) pärast oma ettepaneku saatmist nõukogule. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Tingimuslikkuse määruse kohaste kaebuste esitamise hõlbustamiseks on komisjon loonud oma eelarve peadirektoraadi keskses finantstalituses spetsiaalse e-posti aadressi BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, mille kaudu kolmas isik võib komisjoni tähelepanu juhtida väidetavatele tingimuslikkuse määrusega seotud õigusriigi põhimõtete rikkumistele. Suuniste II lisas on esitatud teave, mis tuleb komisjoniga ühendust võttes esitada, ning soovitatav vorm, mida võib selliste kaebuste esitamiseks kasutada. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, hoitakse kaebuse esitaja isikut rangelt konfidentsiaalsena ja komisjon tagab, et järgitakse direktiivis (EL) 2019/1937 (63) sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Esialgsed kontaktid asjaomase liikmesriigiga

| 72. | Komisjon võib enne tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate saatmist asjaomase liikmesriigiga ühendust võtta, kui see on esialgse hinnangu andmiseks vajalik. Seega, kui komisjonil ei ole kaebuse või muu kogutud teabe põhjal veel võimalik kindlaks teha, kas tal on piisavalt alust arvata, et määruse artiklis 4 sätestatud tingimused on täidetud, peaks tal olema võimalik võtta ühendust asjaomase liikmesriigiga, et koguda vajalikku teavet või selgitusi mõistliku ja asjakohase tähtaja jooksul. Sama tähtaja jooksul võib liikmesriik kasutada võimalust olukorda parandada. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Sellistel juhtudel püüab komisjon pidada asjaomase liikmesriigiga avatud dialoogi, et võimaldada tõhustatud koostööd ja võimaluse korral käsitleda probleeme varases etapis. See lähenemisviis kajastab ka lojaalse koostöö põhimõtet, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3, ning seda, et tingimuslikkuse määruse üks põhieesmärke on ennetus. Kui komisjon nõuab liikmesriigilt esialgseid kirjalikke selgitusi, määrab ta tähtajad vastavalt nõutud selgituste ulatusele ja keerukusele. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Kui asjaomane liikmesriik ei reageeri ega tee koostööd komisjoni määratud tähtaja jooksul, viib komisjon oma esialgse hindamise viivitamata lõpule tema käsutuses oleva teabe põhjal. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Kui selliseid esialgseid kontakte peetakse vajalikuks, kohaldab komisjon esmase kontakti puhul kõikide liikmesriikide suhtes samu objektiivsuse, erapooletuse ja õigluse põhimõtteid, nagu ta teeb seda kogu menetluse ja hindamise vältel. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Tingimuslikkuse määruse artikli 6 kohane ametlik menetlus

| 76. | Kui komisjon leiab, et tal on piisavalt alust arvata, et tingimuslikkuse määruse kohaste meetmete vastuvõtmise tingimused on täidetud ja et muud liidu õigusaktides sätestatud menetlused ei võimalda tal liidu eelarvet tõhusamalt kaitsta, saadab ta asjaomasele liikmesriigile kirjaliku teate, milles esitatakse faktilised asjaolud ja konkreetsed põhjused, millele ta oma järelduste tegemisel tugines, ning algatab tingimuslikkuse määruse artikli 6 kohase menetluse (edaspidi „menetlus“). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Asjaomane liikmesriik peaks esitama nõutud teabe ja võib kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikega 7 teha ettepanekuid või võtta vastu parandusmeetmeid, et tegeleda komisjoni poolt kirjalikus teates või märkuste esitamise taotluses esitatud järeldustega komisjoni määratud tähtaja jooksul, mis on vähemalt üks kuu ja mitte rohkem kui kolm kuud alates teate või märkuste esitamise taotluse kuupäevast (64). Pärast tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõigetes 1–7 sätestatud teabevahetust teeb komisjon juhul, kui ta leiab, et tingimuslikkuse määruse kohaldamise tingimused on täidetud, ja et pakutud parandusmeetmed ei ole piisavad, nõukogule ettepaneku võtta vastu meetmed liidu eelarve või liidu finantshuvide kaitsmiseks. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kui komisjon otsustab, kas teha ettepanekuid meetmete kohta, hindab ta nõuetekohaselt asjaomaselt liikmesriigilt menetluse käigus saadud teavet ja märkusi (65) ning menetluse käigus esitatud parandusmeetmete asjakohasust. Kavandatavate meetmete hindamisel tugineb komisjon ka kogu teabele, mis on kogutud asjaomase liikmesriigiga mis tahes võimalike esialgsete kontaktide käigus, sealhulgas enne menetluse algatamist, kui see on asjakohane, ning kättesaadavatest allikatest pärit asjakohasele teabele, sealhulgas liidu institutsioonide ja asutuste, muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude tunnustatud institutsioonide otsustele, järeldustele ja soovitustele. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Lisaks asjaomase liikmesriigi menetlusõiguste tagamisele viiakse menetlus läbi ka objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja asjaomase liikmesriigi võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt ning see viiakse läbi erapooletult ja tõenditel põhineva lähenemisviisi kohaselt (66). Tingimuslikkuse määruse põhjenduse 23 kohaselt on komisjon võtnud endale kohustuse kasutada kõige asjakohasemalt oma ELi toimimise lepingu artiklist 237 ja nõukogu kodukorrast (67) tulenevaid õigusi, et tagada, et nõukogu võtab õigeaegselt vastu otsuse meetmeid käsitleva ettepaneku kohta (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Meetmete lõpetamise kord

| 80. | Pärast seda, kui nõukogu on meetmed vastu võtnud, jälgib komisjon korrapäraselt olukorda asjaomases liikmesriigis. Vastavalt tingimuslikkuse määruse artikli 7 lõikele 2 hindab komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ja hiljemalt ühe aasta jooksul pärast nõukogu poolt meetmete vastuvõtmist uuesti olukorda asjaomases liikmesriigis, võttes arvesse tema poolt esitatud tõendeid ning asjaomase liikmesriigi võetud parandusmeetmete piisavust. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Asjaomane liikmesriik võib võtta igal ajal vastu uued parandusmeetmed ja esitada komisjonile kirjaliku teate, sealhulgas tõendid näitamaks, et meetmete vastuvõtmise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Hinnates asjaomase liikmesriigi esitatud kirjalikku teadet või muud teavet, mille komisjon on kogunud pärast meetmete vastuvõtmist nõukogu poolt, järgib komisjon käesolevate suuniste jaotises 5.1 kirjeldatud objektiivsuse, erapooletuse ja õigluse metoodikat ja põhimõtteid. Hindamisel kasutab komisjon kõiki käesolevate suuniste jaotises 5.2 nimetatud teabeallikaid (69), mis on kogutud pärast meetmete vastuvõtmist nõukogu poolt. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Kui komisjon ei suuda pärast liikmesriigi esitatud kirjaliku teate hindamist või pärast nõukogu poolt meetmete vastuvõtmist kogutud muu teabe hindamist veenvalt kindlaks teha, et meetmete vastuvõtmiseni viinud olukord on parandatud, võib ta enne tingimuslikkuse määruse artikli 7 lõike 2 viimase lõigu ja artikli 6 lõike 4 kohast hindamist nõuda lisateavet asjaomaselt liikmesriigilt või mis tahes kolmandalt isikult, kes võib vallata asjakohast teavet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Asjaomane liikmesriik peaks esitama nõutud teabe ja võib teha ettepanekuid algselt kavandatud parandusmeetmete kohta või neid kohandada, et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid, komisjoni määratud tähtaja jooksul, mis on vähemalt üks kuu, kuid mitte rohkem kui kolm kuud alates teate või märkuste esitamise taotluse kuupäevast (70). Pärast kõnealust teabevahetust ja komisjoni lõplikku hinnangut esitab komisjon juhul, kui ta leiab, et meetmete vastuvõtmiseni viinud olukord on parandatud, nõukogule rakendusotsuse ettepaneku vastuvõetud meetmete lõpetamise kohta kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 7 lõikega 2. Kui komisjon leiab, et meetmete vastuvõtmiseni viinud olukorda on osaliselt parandatud, esitab ta nõukogule ettepaneku rakendusotsuse kohta, millega vastuvõetud meetmeid kohandatakse. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Meetmed võib lõpetada või neid võib kohandada, kui õigusriigi põhimõtete rikkumine vaatamata selle jätkumisele ei mõjuta enam liidu eelarvet ega liidu finantshuvide kaitset (71). Kui komisjon leiab, et meetmete vastuvõtmiseni viinud olukorda ei ole parandatud, saadab ta asjaomasele liikmesriigile põhjendatud otsuse ja teavitab sellest nõukogu. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Lisaks asjaomase liikmesriigi menetlusõiguste tagamisele viiakse menetlus läbi ka objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja asjaomase liikmesriigi võrdse kohtlemise põhimõtete kohaselt ning erapooletult ja tõenditel põhineva lähenemisviisi kohaselt (72). Tingimuslikkuse määruse põhjenduse 23 kohaselt on komisjon võtnud endale kohustuse kasutada kõige asjakohasemalt oma ELi toimimise lepingu artiklist 237 ja nõukogu kodukorrast (73) tulenevaid õigusi, et tagada, et nõukogu võtab õigeaegselt vastu otsuse meetmete lõpetamise või kohandamise ettepaneku kohta (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Liidu rahaliste vahendite lõplike saajate ja liidu rahalistest vahenditest toetuse saajate õigustatud huvide kaitse tingimuslikkuse määruse alusel

| 87. | Tingimuslikkuse määruse alusel vastu võetud meetmetel on rahaline või majanduslik mõju. Selline mõju peaks siiski piirduma asjaomase liikmesriigiga või konkreetsetel juhtudel teatavate vahendeid haldavate riiklike üksustega. Kui meetmete vastuvõtmise otsuses ei ole nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja kooskõlas liidu õigusnormidega ette nähtud teisiti, ei tohiks meetmete kehtestamine mõjutada valitsussektori üksuste või liikmesriikide olemasolevaid kohustusi teha makseid lõplikele vahendite saajatele või toetusesaajatele, kellel on õigus saada selliseid makseid vastava liidu programmi või fondi alusel. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Meetmed võivad hõlmata liidu fonde või liidu programme, sõltumata sellest, millist liidu eelarve täitmise viisi kasutatakse, st olgu see otsene eelarve täitmine (täidavad komisjoni talitused või täidetakse rakendusametite kaudu (75)), kaudne eelarve täitmine (täidab üks finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c sätestatud üksustest) või jagatud eelarve täitmine (täidetakse koostöös liikmesriikidega (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Meetmete kehtestamine ei muuda valitsussektori üksuste või liikmesriikide olemasolevaid kohustusi rakendada programmi või fondi, sõltumata sellest, millist eelarve täitmise viisi kasutatakse, eelkõige nende juriidilisi kohustusi teha makseid lõplikele vahendite saajatele või toetusesaajatele, nagu on sätestatud kohaldatavates liidu vahendites ja konkreetsetes õigusaktides, millega sellised kohustused kehtestati, välja arvatud juhul, kui meetmete kehtestamise otsuses on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Teisisõnu ei saa valitsussektori üksused või liikmesriigid kasutada nõukogu vastu võetud asjakohaseid meetmeid õigustusena selleks, et mitte täita selliseid olemasolevaid kohustusi lõplike vahendite saajate või toetusesaajate ees, mis on seotud asjakohaste kohaldatavate õigusnormide kohaselt tehtavate maksetega. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui meetmete vastuvõtmise otsuses ei ole sätestatud teisiti, ei mõjuta asjakohaste meetmete kehtestamine valitsussektori üksuste või liikmesriikide kohustusi rakendada programmi või fondi, iseäranis kohustusi, mis neil on lõplike vahendite saajate või toetusesaajate ees. Komisjon on seisukohal, et järeldus selle kohta, kes asjakohaste meetmete mõju lõplike vahendite saajate või toetusesaajate õigustele on põhjendatud, tuleb teha juhtumipõhise analüüsi alusel, ning komisjon hindab selle küsimusega seotud kogu asjaomast teavet. Praeguses etapis leiab komisjon, et kui toetusesaaja või lõplik vahendite saaja on olnud osaline õigusriigi põhimõtete rikkumises, näiteks korruptsioonis, süsteemses pettuses või huvide konfliktis, võivad tingimuslikkuse määruse alusel võetavad meetmed mõjutada ka asjaomast toetusesaajat või vahendite saajat. Kui komisjon on sellistest juhtumitest teadlik, lisab komisjon nõukogule esitatavasse ettepanekusse i) järelduse selle kohta, kas kavandatud meetmed peaksid mõjutama konkreetseid toetusesaajaid või lõplikke vahendite saajaid, ii) selle järelduse põhjused ja iii) oma konkreetse ettepaneku kõnealuste toetusesaajate või vahendite saajate kohta. |
| --- | --- |

91.

Teabevahendid ja aruandlus

| 92. | Liidu programmidest või fondidest toetuse saajaid või nende vahendite lõplikke saajaid tuleks teavitada nende õigustest, mis tulenevad tingimuslikkuse määrusest. Selleks on komisjon loonud spetsiaalse veebilehe https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_et, kus kodanikud, sealhulgas toetusesaajad või lõplikud vahendite saajad, võivad tutvuda mitteametlike suunistega. Samuti võivad nad esitada komisjonile teavet tingimuslikkuse määruse kohaldamise seisukohast oluliste küsimuste kohta, täites ja esitades sellel veebilehel oleva kaebuse vormi selleks ettenähtud e-posti aadressil BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komisjon avaldab oma veebilehel teabe meetmete kohta, mille nõukogu on komisjoni ettepanekul vastu võtnud, et toetusesaajad ja lõplikud vahendite saajad oleksid teadlikud iga liikmesriigi suhtes kehtestatud meetmetest. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Kui asjaomane liikmesriik keeldub pärast seda, kui nõukogu on tingimuslikkuse määruse alusel kehtestanud asjakohased meetmed, tegemast makseid meetmetega hõlmatud liidu programmidest või fondidest toetuse saajatele või nende vahendite lõplikele saajatele, peaksid asjaomased toetusesaajad või lõplikud vahendite saajad kõigepealt pöörduma küsimusega riigi pädevate asutuste poole, kasutades kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid vastavalt kohaldatavatele riigisisestele õigusnormidele, sealhulgas kaebuse esitamine asjaomase liikmesriigi asjaomasele asutusele. Kui mõni selline vahend ei ole kättesaadav või ei ole tõhus (77), peaksid toetusesaajad teavitama komisjoni ja võimaluse korral esitama asjasse puutuvad tõendid. Liikmesriigid peaksid tagama, et õiguslike meetmete suhtes võetakse asjakohaseid järelmeetmeid kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Toetusesaajad või lõplikud vahendite saajad võiksid teavitada komisjoni tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 2 võimalikest rikkumistest, kui need neid otseselt puudutavad. Toetusesaajad või lõplikud vahendite saajad peaksid oma esildistes selgelt märkima i) õigusliku aluse, mille alusel neil on õigus saada liikmesriigilt makset, ii) liikmesriigi suutmatuse täita oma kohustust teha makseid asjaomase liidu programmi või fondi eeskirjade alusel, iii) juba võetud õiguslikud meetmed ja nendega seotud tulemused, kui need on olemas, ning esitama kõik vajalikud tõendid ja tõendavad dokumendid (kui need on kättesaadavad), et tõendada asjakohaste õiguslike meetmete algatamist ning tingimuslikkuse määruse artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmata jätmist liikmesriigi poolt. Esildised peaksid sisaldama kogu käesolevate suuniste III lisas nõutud teavet. |
| --- | --- |

94.

| 95. | ELi toimimise lepingu artikli 339 ja personalieeskirjade artikli 17 kohaselt ei tohi Euroopa Liidu ametnikud ja muud teenistujad avalikustada ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvat teavet. Komisjon tagab ka, et järgitakse direktiivis (EL) 2019/1937 sätestatud õigusnorme (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Kui liikmesriigid rakendavad liidu vahendeid jagatud eelarve täitmise korras, on liikmesriigid, keda tingimuslikkuse määruse kohaselt vastu võetud meetmed hõlmavad, kohustatud andma komisjonile aru konkreetsetest sammudest, mida nad on võtnud, et täita oma kohustust maksta summad meetmega hõlmatud liidu fondi või programmi vahendite lõplikele saajatele või nendest toetuse saajatele. Kõnealused aruanded peaksid sisaldama teavet ja tõendeid nende kohustuste täitmise kohta (nt asjakohased raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid) ning aruanded tuleks esitada iga kolme kuu tagant alates selliste meetmete vastuvõtmisest (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud aruandluse ja asjaomase liikmesriigi esitatud muude tõendite või muu kogutud teabe, sealhulgas lõplikelt vahendite saajatelt või toetusesaajatelt saadud teabe alusel kontrollib komisjon, kas tingimuslikkuse määruse ja muu kohaldatava liidu õiguse kohased maksekohustused lõplike vahendite saajate või toetusesaajate ees on eelarve jagatud täitmise raames toimuva rahastamise puhul täidetud. Vajaduse korral teeb komisjon kõik endast oleneva, et tagada valitsussektori üksuste või liikmesriikide poolt tasumisele kuuluvate summade tegelik väljamaksmine lõplikele vahendite saajatele või toetusesaajatele kooskõlas asjaomaste valdkonnapõhiste õigusnormidega. See võib hõlmata näiteks finantskorrektsioonide tegemist kooskõlas kohaldatava liidu õigusega (80). Komisjon võib samuti otsustada algatada asjaomase liikmesriigi vastu rikkumismenetluse, et tagada tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud liikmesriigi kohustuse täitmine. Enne kui komisjon võtab meetmeid tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma kohustust maksta summad lõplikele vahendite saajatele või toetusesaajatele, tagab ta, et austatakse asjaomase liikmesriigi menetlusõigusi. |
| --- | --- |

97.

7.   Käesolevate suuniste läbivaatamine

| 98. | Komisjon võib käesolevad suunised sobival ajal läbi vaadata, et võtta arvesse oma tavade arengut, asjakohaseid muudatusi liidu õigusaktides või Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat, tagades samal ajal õiguskindluse. Suuniste läbivaatamisel konsulteerib komisjon liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. aprill 1986, Les Verts vs. parlament, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, punkt 23. Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. aprill 2021, Repubblika vs. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, punktid 61–65.

(2)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punktid 126 ja 129.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 1).

(4)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 188.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid, ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi, ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

(7)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

(8)  Vt Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõige 1.

(9)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 288.

(10)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 165.

(11)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 154.

(12)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 227.

(13)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 229, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 324.

(14)  Õigusriigi põhimõtete näitlike rikkumiste loetelu on esitatud ka suuniste I lisas.

(15)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 130, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 148.

(16)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 131, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 149.

(17)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 132, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 150.

(18)  Nende konkreetsete olukordade näitlik loetelu on esitatud ka suuniste I lisas.

(19)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 143.

(20)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 143.

(21)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punkt g.

(22)  Vt eespool viidatud nõukogu määruse (EL) 2017/1939 asjakohased sätted.

(23)  See ei piira mitteosalevate liikmesriikide kohustust teha Euroopa Prokuratuuriga koostööd kohaldatavate liidu normide alusel, kui ta teostab oma pädevust osalevates liikmesriikides ja taotleb sellist koostööd.

(24)  Kooskõlas eespool osutatud määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätetega.

(25)  Need kohustused on ette nähtud määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013. Käesolevates suunistes esitatud loetelu ei ole ammendav.

(26)  Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikkel 8.

(27)  Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikkel 3.

(28)  Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõige 7.

(29)  Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 5 lõige 5.

(30)  Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 11 lõiked 3 ja 5.

(31)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 294.

(32)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 301, ja Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 173.

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(34)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 186.

(35)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 265, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 297.

(36)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 331, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 361.

(37)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 332.

(38)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 262.

(39)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 266, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 298.

(40)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 262.

(41)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 288.

(42)  Vt finantsmääruse artikkel 135.

(43)  Vt finantsmääruse artikli 101 lõige 8; vt ka näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ühissätete määrus) (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159) artiklid 96, 97 ja 104 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikkel 52.

(44)  Vt finantsmääruse artikli 63 lõige 2; vt ka näiteks ühissätete määruse artikli 69 lõige 3 ja artikkel 103, määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 58 ning alates 1. jaanuarist 2023 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013, artikkel 57 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).

(45)  Maksed võib katkestada, kui a) on tõendeid selle kohta, et esineb tõsine puudus, mille suhtes ei ole võetud parandusmeetmeid; b) komisjonil tuleb korraldada täiendav kontrollimine pärast temani jõudnud teavet, et maksetaotluses sisalduvad kulud võivad olla seotud õigusnormide rikkumisega. Maksed võib peatada, kui a) liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid ühissätete määruse artikli 96 kohase edasilükkamise põhjuseks oleva olukorra parandamiseks; b) esineb tõsine puudus; c) maksetaotluses sisalduvad kulud on seotud õigusnormide rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud; d) komisjon on esitanud ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt põhjendatud arvamuse seoses rikkumismenetlusega küsimuse kohta, mis ohustab kulude seaduslikkust ja korrektsust. Finantskorrektsioonid tehakse juhul, kui a) esineb tõsine puudus, mis ohustab fondidest programmile juba antud toetust; b) vastu võetud raamatupidamisaruandes sisalduv kulu rikub õigusnorme ja liikmesriik ei ole seda tuvastanud ega sellest teatanud; c) enne seda, kui komisjon alustas käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetlust, ei ole liikmesriik täitnud artiklist 97 tulenevaid kohustusi.

(46)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 15.

(47)  Vt tingimuslikkuse määruse artikkel 5.

(48)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõige 3.

(49)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 112.

(50)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõige 3.

(51)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 331, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 361.

(52)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 18.

(53)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 332.

(54)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõige 3.

(55)  Nt juhul, kui tehakse kindlaks õigusriigi põhimõtete rikkumise mõju liidu eelarve tuludele.

(56)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 275.

(57)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 16.

(58)  Vt lisaks muudele otsustele kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. september 1988, Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, punkt 25. Hiljutisema kohtuasja kohta vt kohtuotsus, 8. oktoober 2020, Universitatea „Lucian Blaga“ Sibiu jt, C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, punkt 44.

(59)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punktid 233 ja 235, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punktid 265 ja 283.

(60)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 240.

(61)  See ei piira liidu vahendite lõplike saajate ja liidu vahenditest toetuse saajate seaduslike õiguste kaitset tingimuslikkuse määruse alusel, vt jaotis 6 allpool.

(62)  Loetelu muudest allikatest, sealhulgas kaebuse vorm liidu õiguse rikkumise kohta, on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_et.

(63)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

(64)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõige 5.

(65)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõige 7.

(66)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 26.

(67)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

(68)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõige 10.

(69)  Kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 7 lõike 2 viimase lõiguga ja artikli 6 lõikega 3.

(70)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 7 lõike 2 viimane lause koostoimes artikli 6 lõikega 5.

(71)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 178, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI: EU:C:2022:98, punkt 217.

(72)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 26.

(73)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

(74)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõige 10.

(75)  Vt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkt a.

(76)  Vt finantsmääruse artikkel 63.

(77)  Näiteks juhtudel, kui riiklikud ametiasutused viivitavad põhjendamatult toetusesaaja tegevusele reageerimise või selle suhtes otsuse tegemisega.

(78)  Lisateavet selle kohta, kuidas komisjon kaebusi menetleb, leiate aadressilt https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_et

(79)  Vt tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõige 2 ja põhjendus 19.

(80)  Vt tingimuslikkuse määruse põhjendus 19.

---

I lisa

Õigusriigi põhimõtete rikkumised

Näiteolukorrad, mis osutavad õigusriigi põhimõtete rikkumisele (tingimuslikkuse määruse artikkel 3)

| a) | Kohtute sõltumatuse ohustamine. Seoses sellega on tingimuslikkuse määruse põhjenduses 10 märgitud, et „[k]ohtute sõltumatus eeldab eelkõige, et asjaomane kohtuorgan on suuteline täitma oma õigusemõistmise ülesandeid nii asjakohaste reeglite kohaselt kui ka praktikas täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, olles seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada kohtuorgani liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid. Sõltumatuse ja erapooletuse tagatised eeldavad selliste normide olemasolu, mis puudutavad eelkõige organi koosseisu ning selle liikmete nimetamist ja ametiaega ning nende taandamise ja tagasikutsumise aluseid, ning mis lubavad ümber lükata isiku põhjendatud kahtlusi selles suhtes, kas nimetatud organ on väljaspool väliste tegurite haardeulatust, ja selles suhtes, kas nimetatud organ on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne.“


  Euroopa Kohtu kohtupraktikas on sedastatud, et „[s]õltumatuse mõiste eeldab muu hulgas, et asjassepuutuv organ täidab kohtu ülesandeid täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, ning et ta on seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada selle organi liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid“
   (1). |
| --- | --- |

a)

Kohtute sõltumatuse ohustamine. Seoses sellega on tingimuslikkuse määruse põhjenduses 10 märgitud, et „[k]ohtute sõltumatus eeldab eelkõige, et asjaomane kohtuorgan on suuteline täitma oma õigusemõistmise ülesandeid nii asjakohaste reeglite kohaselt kui ka praktikas täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, olles seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada kohtuorgani liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid. Sõltumatuse ja erapooletuse tagatised eeldavad selliste normide olemasolu, mis puudutavad eelkõige organi koosseisu ning selle liikmete nimetamist ja ametiaega ning nende taandamise ja tagasikutsumise aluseid, ning mis lubavad ümber lükata isiku põhjendatud kahtlusi selles suhtes, kas nimetatud organ on väljaspool väliste tegurite haardeulatust, ja selles suhtes, kas nimetatud organ on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne.“

Euroopa Kohtu kohtupraktikas on sedastatud, et „[s]õltumatuse mõiste eeldab muu hulgas, et asjassepuutuv organ täidab kohtu ülesandeid täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, ning et ta on seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada selle organi liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid“
   (1).

| b) | Suutmatus hoida ära või korrigeerida avaliku sektori asutuste, sealhulgas







  — | õiguskaitseasutuste meelevaldseid või õigusvastaseid otsuseid või määrata selliste otsuste eest karistusi, |
| --- | --- | --- |

b)

Suutmatus hoida ära või korrigeerida avaliku sektori asutuste, sealhulgas

—

õiguskaitseasutuste meelevaldseid või õigusvastaseid otsuseid või määrata selliste otsuste eest karistusi,

| — | keeldumine rahaliste vahendite ja inimressursside võimaldamisest, kahjustades sellega asutuste nõuetekohast toimimist, |
| --- | --- |

—

keeldumine rahaliste vahendite ja inimressursside võimaldamisest, kahjustades sellega asutuste nõuetekohast toimimist,

| — | või suutmatus tagada huvide konflikti puudumine. |
| --- | --- |

—

või suutmatus tagada huvide konflikti puudumine.

Euroopa Kohtu kohtupraktikas on sedastatud, et „need olukorrad võivad viia selleni, et täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtet ning tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet ei järgita“
   (2).

| c) | Õiguskaitsevahendite kättesaadavuse ja tõhususe piiramine, sealhulgas







  — | piiravad menetlusnõuded, |
| --- | --- | --- |

c)

Õiguskaitsevahendite kättesaadavuse ja tõhususe piiramine, sealhulgas

—

piiravad menetlusnõuded,

| — | kohtuotsuste täitmata jätmine, |
| --- | --- |

—

kohtuotsuste täitmata jätmine,

| — | õigusrikkumiste tõhusa uurimise, nende eest süüdistuse esitamise või nende eest karistuste määramise piiramine. |
| --- | --- |

—

õigusrikkumiste tõhusa uurimise, nende eest süüdistuse esitamise või nende eest karistuste määramise piiramine.

Seoses sellega on tingimuslikkuse määruse põhjendustes 8 ja 9 märgitud järgmist:

| „(8) | Liikmesriigid saavad usaldusväärse finantsjuhtimise tagada ainult siis, kui nende avaliku sektori asutused tegutsevad kooskõlas seadusega, kui kelmusi ja pettusi, sealhulgas maksupettusi, maksudest kõrvalehoidmist, korruptsiooni, huvide konflikti või muid õigusrikkumisi uurivad tulemuslikult uurimisasutused ja prokuratuur ning kui avaliku sektori asutuste, sealhulgas õiguskaitseasutuste meelevaldsete või ebaseaduslike otsuste üle saavad teha tõhusat kohtulikku kontrolli sõltumatud kohtud ja Euroopa Liidu Kohus. |
| --- | --- |

„(8)

| (9) | Kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus peaks olema alati tagatud ning uurimisasutused ja prokuratuur peaksid olema suutelised oma ülesandeid nõuetekohaselt täitma. Kohtusüsteemi ning uurimisasutusi ja prokuratuuri tuleks toetada piisavate rahaliste ja inimressurssidega ning menetlustega, mis aitavad neil tõhusalt toimida ja täiel määral austada õigust õiglasele kohtumenetlusele, sealhulgas õigust kaitsele. Lõplikud kohtuotsused tuleks tõhusalt täita. Need tingimused peavad olema täidetud, et tagada miinimumkaitse avaliku sektori asutuste õigusvastaste ja meelevaldsete otsuste vastu, mis võivad kahjustada liidu finantshuve.“ |
| --- | --- |

(9)

Näited konkreetsetest olukordadest või ametiasutuste tegevusest, (3)
  mida õigusriigi põhimõtete rikkumine võib puudutada (tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõige 2)

Näited konkreetsetest olukordadest või ametiasutuste tegevusest,

3

mida õigusriigi põhimõtete rikkumine võib puudutada (tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõige 2)

| a) | Selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, sealhulgas liidu eelarvega tagatud laenude ja muude vahendite puhul, eelkõige avalike hangete või toetuste andmise menetluste kontekstis. |
| --- | --- |

a)

Selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, sealhulgas liidu eelarvega tagatud laenude ja muude vahendite puhul, eelkõige avalike hangete või toetuste andmise menetluste kontekstis.

Selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, sealhulgas liidu eelarvega tagatud laenude ja muude vahendite puhul, eelkõige avalike hangete või toetuste andmise menetluste kontekstis.

| b) | Finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine. Seoses selle punktiga on Euroopa Kohus täpsustanud, et fraas „tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide“ [...] osutab „finantsjuhtimise“ mõistele, mis kuulub „usaldusväärse finantsjuhtimise“ mõiste alla, mida on käsitletud aluslepingutes, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikes 5 ning artikli 317 esimeses lõigus, ning see on määratletud finantsmääruse artikli 2 punktis 59 kui eelarve täitmine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõttega. Termin „finantsaruandlus“ kajastab omalt poolt eelkõige [tingimuslikkuse määruse] artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud finantskontrolli, seire ja auditi kohustusi, „tulemuslikud ja läbipaistvad [...] süsteemid“ osutab aga sellele, et kehtestatakse korrastatud kogum norme, mis tagavad tulemuslikul ja läbipaistval viisil nimetatud finantsjuhtimise ja -aruandluse“
   (4).
  Euroopa Kohus selgitas ka seda, et termin „finantsaruandlus“ kajastab eelkõige tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud finantskontrolli, seire ja auditi kohustusi, kuid fraas „tulemuslikud ja läbipaistvad [...] süsteemid“ osutab sellele, et kehtestatakse korrastatud kogum norme, mis tagavad tulemuslikul ja läbipaistval viisil nimetatud finantsjuhtimise ja -aruandluse.
   (5)
  “ |
| --- | --- |

b)

Finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine. Seoses selle punktiga on Euroopa Kohus täpsustanud, et fraas „tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide“ [...] osutab „finantsjuhtimise“ mõistele, mis kuulub „usaldusväärse finantsjuhtimise“ mõiste alla, mida on käsitletud aluslepingutes, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikes 5 ning artikli 317 esimeses lõigus, ning see on määratletud finantsmääruse artikli 2 punktis 59 kui eelarve täitmine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõttega. Termin „finantsaruandlus“ kajastab omalt poolt eelkõige [tingimuslikkuse määruse] artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud finantskontrolli, seire ja auditi kohustusi, „tulemuslikud ja läbipaistvad [...] süsteemid“ osutab aga sellele, et kehtestatakse korrastatud kogum norme, mis tagavad tulemuslikul ja läbipaistval viisil nimetatud finantsjuhtimise ja -aruandluse“
   (4).

Finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine. Seoses selle punktiga on Euroopa Kohus täpsustanud, et fraas „tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide“ [...] osutab „finantsjuhtimise“ mõistele, mis kuulub „usaldusväärse finantsjuhtimise“ mõiste alla, mida on käsitletud aluslepingutes, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikes 5 ning artikli 317 esimeses lõigus, ning see on määratletud finantsmääruse artikli 2 punktis 59 kui eelarve täitmine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõttega. Termin „finantsaruandlus“ kajastab omalt poolt eelkõige [tingimuslikkuse määruse] artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud finantskontrolli, seire ja auditi kohustusi, „tulemuslikud ja läbipaistvad [...] süsteemid“ osutab aga sellele, et kehtestatakse korrastatud kogum norme, mis tagavad tulemuslikul ja läbipaistval viisil nimetatud finantsjuhtimise ja -aruandluse“

4

Euroopa Kohus selgitas ka seda, et termin „finantsaruandlus“ kajastab eelkõige tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud finantskontrolli, seire ja auditi kohustusi, kuid fraas „tulemuslikud ja läbipaistvad [...] süsteemid“ osutab sellele, et kehtestatakse korrastatud kogum norme, mis tagavad tulemuslikul ja läbipaistval viisil nimetatud finantsjuhtimise ja -aruandluse.

5

“

| c) | Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine seoses järgmiste rikkumiste uurimise ja nende eest süüdistuste esitamisega:







  — | pettus, sealhulgas maksupettus, eelkõige juhtumid, kus kõnealuse pettuse tõttu jäävad saamata maksud, näiteks käibemaks, ning tollimaksud, mis mõjutab otseselt vahendeid, mis on liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks, |
| --- | --- | --- |

c)

Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine seoses järgmiste rikkumiste uurimise ja nende eest süüdistuste esitamisega:

Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine seoses järgmiste rikkumiste uurimise ja nende eest süüdistuste esitamisega:

—

pettus, sealhulgas maksupettus, eelkõige juhtumid, kus kõnealuse pettuse tõttu jäävad saamata maksud, näiteks käibemaks, ning tollimaksud, mis mõjutab otseselt vahendeid, mis on liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks,

pettus, sealhulgas maksupettus, eelkõige juhtumid, kus kõnealuse pettuse tõttu jäävad saamata maksud, näiteks käibemaks, ning tollimaksud, mis mõjutab otseselt vahendeid, mis on liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks,

| — | korruptsioonijuhud või muu liidu õiguse rikkumine, mis on seotud liidu eelarve täitmisega või liidu finantshuvide kaitsega. |
| --- | --- |

—

korruptsioonijuhud või muu liidu õiguse rikkumine, mis on seotud liidu eelarve täitmisega või liidu finantshuvide kaitsega.

korruptsioonijuhud või muu liidu õiguse rikkumine, mis on seotud liidu eelarve täitmisega või liidu finantshuvide kaitsega.

| d) | Tõhus kohtulik kontroll, mida teevad sõltumatud kohtud tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud asutuste tegevuse või tegevusetuse üle.

  Eelkõige on tingimuslikkuse määruse põhjenduses 9 märgitud, et „[k]ohtusüsteemi ning uurimisasutusi ja prokuratuuri tuleks toetada piisavate rahaliste ja inimressurssidega ning menetlustega, mis aitavad neil tõhusalt toimida ja täiel määral austada õigust õiglasele kohtumenetlusele, sealhulgas õigust kaitsele. Lõplikud kohtuotsused tuleks tõhusalt täita. Need tingimused peavad olema täidetud, et tagada miinimumkaitse avaliku sektori asutuste õigusvastaste ja meelevaldsete otsuste vastu, mis võivad kahjustada liidu finantshuve.“ |
| --- | --- |

d)

Tõhus kohtulik kontroll, mida teevad sõltumatud kohtud tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud asutuste tegevuse või tegevusetuse üle.

Tõhus kohtulik kontroll, mida teevad sõltumatud kohtud tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud asutuste tegevuse või tegevusetuse üle.

Eelkõige on tingimuslikkuse määruse põhjenduses 9 märgitud, et „[k]ohtusüsteemi ning uurimisasutusi ja prokuratuuri tuleks toetada piisavate rahaliste ja inimressurssidega ning menetlustega, mis aitavad neil tõhusalt toimida ja täiel määral austada õigust õiglasele kohtumenetlusele, sealhulgas õigust kaitsele. Lõplikud kohtuotsused tuleks tõhusalt täita. Need tingimused peavad olema täidetud, et tagada miinimumkaitse avaliku sektori asutuste õigusvastaste ja meelevaldsete otsuste vastu, mis võivad kahjustada liidu finantshuve.“

| e) | Selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste ärahoidmine ja nende eest karistuste määramine, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega, ning vahendite saajatele tõhusate ja hoiatavate karistuste määramine liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt. |
| --- | --- |

e)

Selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste ärahoidmine ja nende eest karistuste määramine, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega, ning vahendite saajatele tõhusate ja hoiatavate karistuste määramine liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt.

Selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste ärahoidmine ja nende eest karistuste määramine, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega, ning vahendite saajatele tõhusate ja hoiatavate karistuste määramine liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt.

| f) | Alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine. |
| --- | --- |

f)

Alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine.

Alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine.

| g) | Tõhus ja õigeaegne koostöö Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja, kui asjaomane liikmesriik selles osaleb, siis Euroopa Prokuratuuriga nende uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega. |
| --- | --- |

g)

Tõhus ja õigeaegne koostöö Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja, kui asjaomane liikmesriik selles osaleb, siis Euroopa Prokuratuuriga nende uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega.

Tõhus ja õigeaegne koostöö Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja, kui asjaomane liikmesriik selles osaleb, siis Euroopa Prokuratuuriga nende uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. veebruar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses vs. Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, punkt 44. Vt muu hulgas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuni 2019, Euroopa Komisjon vs. Poola Vabariik, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. aprill 2021, Repubblika vs. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

vs

vs.

vs

(2)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punkt 245 ja seal viidatud kohtupraktika.

2

vs

(3)  Need näited on vaid illustreerivad, kuna tingimuslikkuse määruse kohaldamisalasse võib kuuluda ka muu olukord või ametiasutuste tegevus seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega (vt artikli 4 lõike 2 punkt h).

3

(4)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 333.

4

vs

(5)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. veebruar 2022, Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, punkt 333.

5

vs

---

II LISA

Teave, mis tuleks tingimuslikkuse määrust arvestades lisada kaebusesse õigusriigi põhimõtete väidetava rikkumise kohta

Kui komisjoniga võetakse ühendust õigusriigi põhimõtete väidetava rikkumisega, mida on käsitletud tingimuslikkuse määruses, peaks kaebus sisaldama järgmist teavet.

| — | Isiku- ja kontaktandmed (1); |
| --- | --- |

—

Isiku- ja kontaktandmed (1);

| — | teave selle kohta, kuidas õigusriigi põhimõtet on väidetavalt rikutud (sealhulgas milline ametiasutuste tegevus või tegevusetus on väidetavalt vastuolus õigusriigi põhimõtetega) ja asjakohased tõendid; |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kuidas õigusriigi põhimõtet on väidetavalt rikutud (sealhulgas milline ametiasutuste tegevus või tegevusetus on väidetavalt vastuolus õigusriigi põhimõtetega) ja asjakohased tõendid;

| — | teave selle kohta, kuidas väidetav rikkumine on tingimuslikkuse määruse seisukohast oluline (kirjeldus selle kohta, kuidas see piisavalt otseselt mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarvet või finantshuve) ja asjakohased tõendid; |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kuidas väidetav rikkumine on tingimuslikkuse määruse seisukohast oluline (kirjeldus selle kohta, kuidas see piisavalt otseselt mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarvet või finantshuve) ja asjakohased tõendid;

| — | loetelu tõendavatest dokumentidest, mida saab taotluse korral komisjonile saata. |
| --- | --- |

—

loetelu tõendavatest dokumentidest, mida saab taotluse korral komisjonile saata.

Selleks et hõlbustada tingimuslikkuse määruse kohaldamise seisukohast olulise teabe esitamist ning tagada, et komisjon saab asjakohast ja struktureeritud teavet, võiks kasutada allpool esitatud vormi, mis on kättesaadav veebilehel https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_en.

EUROOPA KOMISJON

Kaebus – Õigusriigi põhimõtete rikkumine, mis mõjutab liidu eelarvet või finantshuve

Määrus (EL) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (tingimuslikkuse määrus).

Käesolevat kaebuse vormi tuleks kasutada selleks, et teatada Euroopa Komisjonile liikmesriigis esinevatest õigusriigi põhimõtete rikkumistest, mis piisavalt otseselt mõjutavad või tekitavad tõsise riski, et mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset.

Selleks et teavitada Euroopa Komisjoni muust õigusriigi põhimõttega seotud kaebusest, kasutage kaebuse vormi, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_et.

| Kõik tärniga (*) tähistatud väljad on kohustuslikud. Palume Teil väljenduda lühidalt ja täpselt. Vajaduse korral jätkake uuel lehel. |
| --- |

Kõik tärniga (*) tähistatud väljad on kohustuslikud. Palume Teil väljenduda lühidalt ja täpselt. Vajaduse korral jätkake uuel lehel.

1.   Teie nimi ja kontaktandmed

| | Kaebuse esitaja* | Teie esindaja (valikuline) |
| --- | --- | --- |
| Prl/Pr/Hr* | | |
| Eesnimi* | | |
| Perekonnanimi* | | |
| Organisatsioon: | | |
| Aadress* | | |
| Linn* | | |
| Sihtnumber* | | |
| Riik* | | |
| Telefon | | |
| E-post | | |
| Keel* | | |
| Kas soovite, et Euroopa Komisjoni kirjad saadetaks Teile või Teie esindajale?* | ☐ | ☐ |

Kaebuse esitaja*

Teie esindaja (valikuline)

Prl/Pr/Hr*

Eesnimi*

Perekonnanimi*

Organisatsioon:

Aadress*

Linn*

Sihtnumber*

Riik*

Telefon

E-post

Keel*

Kas soovite, et Euroopa Komisjoni kirjad saadetaks Teile või Teie esindajale?*

☐

☐

2.   Milles seisneb õigusriigi põhimõtete rikkumine, mille kohta kaebuse esitate?*

| Kohtute sõltumatuse ohustamine | ☐ |
| --- | --- |
| Suutmatus hoida ära või korrigeerida avaliku sektori asutuste, sealhulgas õiguskaitseasutuste meelevaldseid või õigusvastaseid otsuseid või määrata selliste otsuste eest karistusi või keeldumine rahaliste vahendite ja inimressursside võimaldamisest, kahjustades sellega asutuste nõuetekohast toimimist | ☐ |
| Suutmatus tagada huvide konflikti puudumine | ☐ |
| Õiguskaitsevahendite kättesaadavuse ja tõhususe piiramine, sealhulgas piiravate menetlusnõuete ja kohtuotsuste täitmata jätmise kaudu | ☐ |
| Õigusrikkumiste tõhusa uurimise, nende eest süüdistuse esitamise või nende eest karistuste määramise piiramine | ☐ |
| Muu | Palun täpsustage. |

Kohtute sõltumatuse ohustamine

☐

Suutmatus hoida ära või korrigeerida avaliku sektori asutuste, sealhulgas õiguskaitseasutuste meelevaldseid või õigusvastaseid otsuseid või määrata selliste otsuste eest karistusi või keeldumine rahaliste vahendite ja inimressursside võimaldamisest, kahjustades sellega asutuste nõuetekohast toimimist

☐

Suutmatus tagada huvide konflikti puudumine

☐

Õiguskaitsevahendite kättesaadavuse ja tõhususe piiramine, sealhulgas piiravate menetlusnõuete ja kohtuotsuste täitmata jätmise kaudu

☐

Õigusrikkumiste tõhusa uurimise, nende eest süüdistuse esitamise või nende eest karistuste määramise piiramine

☐

Muu

Palun täpsustage.

3.   Mida mõjutab Teie arvates eespool punktis 2 nimetatud õigusriigi põhimõtete väidetav rikkumine?*

(Võimalik on valida mitu vastust.)

| Selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, sealhulgas liidu eelarvega tagatud laenude ja muude vahendite puhul, eelkõige avalike hangete või toetuste andmise menetluste kontekstis | ☐ |
| --- | --- |
| Finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste nõuetekohane toimimine ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine | ☐ |
| Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine seoses selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste uurimise ja nende eest süüdistuse esitamisega, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega | ☐ |
| Tõhus kohtulik kontroll, mida teevad sõltumatud kohtud eespool osutatud asutuste tegevuse või tegevusetuse üle | ☐ |
| Selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste ärahoidmine ja nende eest karistuste määramine, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega, ning vahendite saajatele tõhusate ja hoiatavate karistuste määramine liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt | ☐ |
| Alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine | ☐ |
| Tõhus ja õigeaegne koostöö OLAFiga tema uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega | ☐ |
| [kui asjaomane liikmesriik selles osaleb, siis] tõhus ja õigeaegne koostöö Euroopa Prokuratuuriga tema uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega | ☐ |
| Muu olukord või ametiasutuste tegevus seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega | ☐ |

Selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, sealhulgas liidu eelarvega tagatud laenude ja muude vahendite puhul, eelkõige avalike hangete või toetuste andmise menetluste kontekstis

☐

Finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste nõuetekohane toimimine ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine

☐

Uurimisasutuste ja prokuratuuri nõuetekohane toimimine seoses selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste uurimise ja nende eest süüdistuse esitamisega, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega

☐

Tõhus kohtulik kontroll, mida teevad sõltumatud kohtud eespool osutatud asutuste tegevuse või tegevusetuse üle

☐

Selliste kelmuste ja pettuste, sealhulgas maksupettuste, korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste ärahoidmine ja nende eest karistuste määramine, mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega, ning vahendite saajatele tõhusate ja hoiatavate karistuste määramine liikmesriikide kohtute või haldusasutuste poolt

☐

Alusetult makstud rahaliste vahendite sissenõudmine

☐

Tõhus ja õigeaegne koostöö OLAFiga tema uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega

☐

[kui asjaomane liikmesriik selles osaleb, siis] tõhus ja õigeaegne koostöö Euroopa Prokuratuuriga tema uurimiste või süüdistuste esitamise raames vastavalt kohaldatavatele liidu õigusaktidele kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega

☐

Muu olukord või ametiasutuste tegevus seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega

☐

4.   Milline riiklik meede või tava või millised riiklikud meetmed või tavad kujutavad endast Teie arvates tingimuslikkuse määruse alusel õigusriigi põhimõtete rikkumist ja miks?*

| |
| --- |

5.   Palun kirjeldage oma probleemi, esitades kaebust toetavaid fakte ja põhjendusi* (kuni 10 000 tähemärki):

| |
| --- |

6.   Kuidas väidetav õigusriigi põhimõtete rikkumine piisavalt otseselt mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset?

| 6.1 | Kuidas rikkumine piisavalt otseselt mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset? |
| --- | --- |

6.1

Kuidas rikkumine piisavalt otseselt mõjutab või tekitab tõsise riski, et mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset?

| 6.2 | Kas rikkumine on individuaalne või süsteemne? Palun täpsustage. |
| --- | --- |

6.2

Kas rikkumine on individuaalne või süsteemne? Palun täpsustage.

| 6.3 | Kas liidu eelarve usaldusväärne finantsjuhtimine või liidu finantshuvide kaitse on juba kahjustada saanud?
  Kui jah, siis palun selgitage.
  Kui ei, siis palun selgitage, miks tekib tõsine risk, et rikkumine mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset.
  Palun märkige, milline on piisavalt otsene seos väidetava rikkumise või väidetavate rikkumiste ning liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele avalduva mõju või riskide vahel. |
| --- | --- |

6.3

Kas liidu eelarve usaldusväärne finantsjuhtimine või liidu finantshuvide kaitse on juba kahjustada saanud?

Kui jah, siis palun selgitage.

Kui ei, siis palun selgitage, miks tekib tõsine risk, et rikkumine mõjutab liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset.

Palun märkige, milline on piisavalt otsene seos väidetava rikkumise või väidetavate rikkumiste ning liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele avalduva mõju või riskide vahel.

7.   Varasemad katsed probleemi lahendada*

Kas olete kõnealuses riigis juba võtnud meetmeid, et probleemi lahendada?*

| KUI JAH, siis kas tegemist oli: o haldusmeetmetega o õiguslike/kohtulike meetmetega?








  7.1 | Palun kirjeldage: a) milline asutus/amet/kohus asjaga tegeles ning milline otsus selle põhjal tehti; b) Teile teada olev mis tahes muu tegevus selles küsimuses. |
| --- | --- |

KUI JAH, siis kas tegemist oli: o haldusmeetmetega o õiguslike/kohtulike meetmetega?

7.1

| 7.2 | Kas kõnealune asutus/amet/kohus lahendas Teie kaebuse või seda alles menetletakse? Kui seda alles menetletakse, siis millal peaks otsus tehtama?* |
| --- | --- |

7.2

| KUI EI, siis palun täpsustage allpool






  o | Riigisiseses või ELi kohtus on menetluses sama probleemiga seotud kohtuasi |
| --- | --- |

KUI EI, siis palun täpsustage allpool

o

Riigisiseses või ELi kohtus on menetluses sama probleemiga seotud kohtuasi

| o | Probleemi lahendamiseks puuduvad õiguskaitsevahendid |
| --- | --- |

o

Probleemi lahendamiseks puuduvad õiguskaitsevahendid

| o | Õiguskaitsevahend on olemas, kuid see on liiga kulukas või liiga aeganõudev |
| --- | --- |

o

Õiguskaitsevahend on olemas, kuid see on liiga kulukas või liiga aeganõudev

| o | Kaebuse esitamise tähtaeg on möödunud |
| --- | --- |

o

Kaebuse esitamise tähtaeg on möödunud

| o | Puudub kaebeõigus (Teil puudub õiguslik alus kohtusse pöördumiseks). Palun märkige, miks: |
| --- | --- |

o

Puudub kaebeõigus (Teil puudub õiguslik alus kohtusse pöördumiseks). Palun märkige, miks:

| o | Puudub õigusabi/jurist |
| --- | --- |

o

Puudub õigusabi/jurist

| o | Ma ei tea, millised õiguskaitsevahendid on probleemi lahendamiseks olemas |
| --- | --- |

o

Ma ei tea, millised õiguskaitsevahendid on probleemi lahendamiseks olemas

| o | Muu (täpsustage) |
| --- | --- |

o

Muu (täpsustage)

8.   Kui olete ka varem sarnastes küsimustes ELi institutsioonidega ühendust võtnud, märkige palun toimiku või kirjavahetuse viitenumber:

| o | Petitsioon Euroopa Parlamendile – Viitenr:... . |
| --- | --- |

o

Petitsioon Euroopa Parlamendile – Viitenr:... .

| o | Euroopa Komisjon – Viitenr:... . |
| --- | --- |

o

Euroopa Komisjon – Viitenr:... .

| o | Euroopa Ombudsman – Viitenr:... . |
| --- | --- |

o

Euroopa Ombudsman – Viitenr:... .

| o | Muu – institutsioon või asutus, kelle poole olete pöördunud, ning kaebuse viitenumber (nt SOLVIT, FIN-Net, Euroopa tarbijakeskused) |
| --- | --- |

o

Muu – institutsioon või asutus, kelle poole olete pöördunud, ning kaebuse viitenumber (nt SOLVIT, FIN-Net, Euroopa tarbijakeskused)

9.   Loetlege tõendavad dokumendid, mida saab taotluse korral komisjonile saata.

Image 1
  Ärge dokumente praegu lisage.

| |
| --- |

10.   Isikuandmed*

Kas lubate komisjonil avaldada oma nime suhtluses ametiasutustega, kelle vastu esitate kaebuse?

o Jah o Ei

Image 2

  Teie vastus ei mõjuta seda, kuidas Teie kaebust menetletakse. Võib siiski esineda olukordi, kus komisjonil on lihtsam Teie kaebusega tegeleda, kui lubate oma nime avaldada.

---

(1)  Kaebuse esitajate isikuandmete ja nende esitatud teabe avalikustamiseks asjaomasele liikmesriigile on vaja nende eelnevat nõusolekut ning avalikustamine peab muu hulgas olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ.

---

III LISA

Üksikasjad, mida peaks sisaldama ELi toetuse saajate või ELi vahendite lõplike saajate esitatav teave

Toetusesaajate või lõplike vahendite saajate poolt komisjonile tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 2 võimalike rikkumiste kohta esitatav teave peaks põhimõtteliselt sisaldama järgmiseid üksikasju:

| — | isiku- ja kontaktandmed (1); |
| --- | --- |

—

isiku- ja kontaktandmed (1);

| — | teave asjaomase programmi/vahendi kohta; |
| --- | --- |

—

teave asjaomase programmi/vahendi kohta;

| — | teave tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 2 väidetava rikkumise kohta; |
| --- | --- |

—

teave tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 2 väidetava rikkumise kohta;

| — | tõendavad dokumendid (sealhulgas tõendid selle kohta, et asjaomane lõplik vahendite saaja või toetusesaaja on esitanud asjaomase liikmesriigi asjaomasele asutusele ametliku kaebuse, ning kaebuse tulemust käsitlev teave ja dokument, kui see on olemas). |
| --- | --- |

—

tõendavad dokumendid (sealhulgas tõendid selle kohta, et asjaomane lõplik vahendite saaja või toetusesaaja on esitanud asjaomase liikmesriigi asjaomasele asutusele ametliku kaebuse, ning kaebuse tulemust käsitlev teave ja dokument, kui see on olemas).

---

(1)  Kaebuse esitajate isikuandmete ja nende esitatud teabe avalikustamiseks asjaomasele liikmesriigile on vaja nende eelnevat nõusolekut ning avalikustamine peab muu hulgas olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ.

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/38

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/03)

11. märtsil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10600 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10600 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/39

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/04)

4. märtsil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10541 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10541 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/40

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/05)

28. veebruaril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10621 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10621 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/41

---

Euro vahetuskurss (1)

17. märts 2022

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1051 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4439 |
| GBP | Inglise nael | 0,84315 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4503 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0385 |
| ISK | Islandi kroon | 142,10 |
| NOK | Norra kroon | 9,7800 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,777 |
| HUF | Ungari forint | 372,05 |
| PLN | Poola zlott | 4,6889 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9465 |
| TRY | Türgi liir | 16,3123 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5055 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3998 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6391 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6130 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4980 |
| KRW | Korea vonn | 1 340,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,5286 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0176 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5730 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 835,97 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6364 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,690 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,767 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6339 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,7880 |
| INR | India ruupia | 83,8435 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1051

JPY

Jaapani jeen

131,27

DKK

Taani kroon

7,4439

GBP

Inglise nael

0,84315

SEK

Rootsi kroon

10,4503

CHF

Šveitsi frank

1,0385

ISK

Islandi kroon

142,10

NOK

Norra kroon

9,7800

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,777

HUF

Ungari forint

372,05

PLN

Poola zlott

4,6889

RON

Rumeenia leu

4,9465

TRY

Türgi liir

16,3123

AUD

Austraalia dollar

1,5055

CAD

Kanada dollar

1,3998

HKD

Hongkongi dollar

8,6391

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6130

SGD

Singapuri dollar

1,4980

KRW

Korea vonn

1 340,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,5286

CNY

Hiina jüaan

7,0176

HRK

Horvaatia kuna

7,5730

IDR

Indoneesia ruupia

15 835,97

MYR

Malaisia ringit

4,6364

PHP

Filipiini peeso

57,690

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,767

BRL

Brasiilia reaal

5,6339

MXN

Mehhiko peeso

22,7880

INR

India ruupia

83,8435

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/42

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Swiss Life International Holding AG („Swiss Life“, Šveits), |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG („Swiss Life“, Šveits),

| — | ettevõtja ELIPS Life AG (edaspidi „ELAG“, Liechtenstein) ja ettevõtjale ELIPS Versicherungen AG kuuluv A&H kindlustusportfell (edaspidi „A&H“, Liechtenstein; koos ELAGiga „ELAG-A&H“), mille mõlema üle on valitsev mõju ettevõtjal elipsLife EMEA Holding B.V. (Madalmaad), mille üle omakorda on valitsev mõju ettevõtjal Swiss Re Ltd (Šveits). |
| --- | --- |

—

ettevõtja ELIPS Life AG (edaspidi „ELAG“, Liechtenstein) ja ettevõtjale ELIPS Versicherungen AG kuuluv A&H kindlustusportfell (edaspidi „A&H“, Liechtenstein; koos ELAGiga „ELAG-A&H“), mille mõlema üle on valitsev mõju ettevõtjal elipsLife EMEA Holding B.V. (Madalmaad), mille üle omakorda on valitsev mõju ettevõtjal Swiss Re Ltd (Šveits).

Swiss Life omandab ettevõtja ELAG-A&H üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Swiss Life on elu-, riski- ja pensionikindlustuse ning varahalduse ja muude finantstoodete pakkuja Euroopas; |
| --- | --- |

—

Swiss Life on elu-, riski- ja pensionikindlustuse ning varahalduse ja muude finantstoodete pakkuja Euroopas;

| — | ELAG-A&H on Euroopa kindlustusandja, kes pakub mitmesuguseid kindlustustooteid institutsioonilistele klientidele (B2B). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H on Euroopa kindlustusandja, kes pakub mitmesuguseid kindlustustooteid institutsioonilistele klientidele (B2B).

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/44

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics“, Lõuna-Korea), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Samsung Group (Lõuna-Korea), ning |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics“, Lõuna-Korea), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Samsung Group (Lõuna-Korea), ning

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis“, Lõuna-Korea), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Biogen Therapeutics Inc. (USA) ja Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis“, Lõuna-Korea), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Biogen Therapeutics Inc. (USA) ja Samsung BioLogics.

Samsung BioLogics omandab Bioepise üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Samsung BioLogics on ettevõtja, mis tegeleb biofarmaatsiatoodete väljatöötamise ja tootmisega kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics on ettevõtja, mis tegeleb biofarmaatsiatoodete väljatöötamise ja tootmisega kogu maailmas.

| — | Bioepis on ettevõtja, mis tegeleb sarnaste bioloogiliste ravimite väljatöötamise ja turustamisega. |
| --- | --- |

—

Bioepis on ettevõtja, mis tegeleb sarnaste bioloogiliste ravimite väljatöötamise ja turustamisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10339 —KKR/Landal)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 123/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Sandy HoldCo B.V. („Roompot“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal KKR & Co. Inc. („KKR“, USA), |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V. („Roompot“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal KKR & Co. Inc. („KKR“, USA),

| — | Vacation Rental B.V. („Landal“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. („Landal“, Madalmaad).

Roompot omandab Landali üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | KKR: üleilmne investeerimisühing, mis pakub alternatiivseid varahaldus- ja kapitaliturgude ning kindlustuslahendusi. Roompot haldab ja käitab puhkeparke ja laagriplatse ning osutab nende puhul broneerimisteenuseid. |
| --- | --- |

—

KKR: üleilmne investeerimisühing, mis pakub alternatiivseid varahaldus- ja kapitaliturgude ning kindlustuslahendusi. Roompot haldab ja käitab puhkeparke ja laagriplatse ning osutab nende puhul broneerimisteenuseid.

| — | Landal: Landal GreenParksi kaubamärgi alla kuuluvate puhkeparkide omanik, haldaja ja frantsiisiandja. |
| --- | --- |

—

Landal: Landal GreenParksi kaubamärgi alla kuuluvate puhkeparkide omanik, haldaja ja frantsiisiandja.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10339 — KKR/Landal

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 123/46

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 123/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Irpinia“

PDO-IT-A0279-AM02

Teate esitamise kuupäev: 17. detsember 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Pealkiri „Uued veinitüübid“

| — | Lisatakse järgmised veinitüübid: Spumante Bianco, Spumante Rosso, Spumante Rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Falanghina Passito ja Aglianico vinificato in bianco. |
| --- | --- |

—

Lisatakse järgmised veinitüübid: Spumante Bianco, Spumante Rosso, Spumante Rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Falanghina Passito ja Aglianico vinificato in bianco.

See muudatus on tingitud vajadusest kaitsta ja edendada kaitstud päritolunimetusega veini „Irpinia“, rõhutades selle mitmekülgse piirkonna eripära, et laiendada piirkonna väljendusvõimalusi ja pakkuda täielikumat tootevalikut. Uute veinitüüpide lisamine võimaldab määratleda piirkonna ja nimetuse, mis annab võimaluse turgu suuremalt hõlvata ja varustada paremini lõpptarbijaid veinitüüpidega, mida on seni toodetud kaitstud geograafilise tähisega või geneeriliste veinidena.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5, 6, 7 ja 8 ning koonddokumendi punkti 4.5.

2.   Olemasolevate veinitüüpide viinamarjasortide kombinatsiooni erinevused ja selle aluste kasutuselevõtmine uute tüüpide puhul

| — | Veinitüübi Bianco viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine: alates „... ’Greco’ 40–50 %, ’Fiano’ 40–50 %“ kuni „... ’Fiano’ ja ’Greco’ eraldi või koos vähemalt 50 % ulatuses“. Vaadatakse läbi viinamarjasortide kombinatsioon, võttes arvesse põhisortide protsentuaalset koostist, et paremini väärtustada teisi kasvatatavaid sorte ja võimaldada toota seda tüüpi veine, millel võivad olla erinevad omadused. |
| --- | --- |

—

Veinitüübi Bianco viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine: alates „... ’Greco’ 40–50 %, ’Fiano’ 40–50 %“ kuni „... ’Fiano’ ja ’Greco’ eraldi või koos vähemalt 50 % ulatuses“. Vaadatakse läbi viinamarjasortide kombinatsioon, võttes arvesse põhisortide protsentuaalset koostist, et paremini väärtustada teisi kasvatatavaid sorte ja võimaldada toota seda tüüpi veine, millel võivad olla erinevad omadused.

| — | Sama viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ka uue veinitüübi Bianco Spumante puhul. |
| --- | --- |

—

Sama viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ka uue veinitüübi Bianco Spumante puhul.

| — | Veinitüüpide Rosso, Rosato ja Novello viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine: alates „... ’Aglianico’ osakaal vähemalt 70 %“ kuni „... ’Aglianico’ osakaal vähemalt 50 %“. vaadatakse läbi viinamarjasortide kombinatsioon, võttes arvesse põhisortide protsentuaalset koostist, et paremini väärtustada teisi kasvatatavaid sorte ja võimaldada toota seda tüüpi veine, millel võivad olla erinevad omadused. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpide Rosso, Rosato ja Novello viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine: alates „... ’Aglianico’ osakaal vähemalt 70 %“ kuni „... ’Aglianico’ osakaal vähemalt 50 %“. vaadatakse läbi viinamarjasortide kombinatsioon, võttes arvesse põhisortide protsentuaalset koostist, et paremini väärtustada teisi kasvatatavaid sorte ja võimaldada toota seda tüüpi veine, millel võivad olla erinevad omadused.

| — | Sama viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ka uute veinitüüpide Spumante Rosso ja Spumante Rosato puhul. |
| --- | --- |

—

Sama viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ka uute veinitüüpide Spumante Rosso ja Spumante Rosato puhul.

| — | Ette on nähtud viinamarjasortide kombinatsioon sorti ’Aglianico’ (valmistatakse valgeks veiniks) sisaldavate uute vahuveinitüüpide Spumante Aglianico, ja Spumante Aglianico jaoks. |
| --- | --- |

—

Ette on nähtud viinamarjasortide kombinatsioon sorti ’Aglianico’ (valmistatakse valgeks veiniks) sisaldavate uute vahuveinitüüpide Spumante Aglianico, ja Spumante Aglianico jaoks.

| — | Viinamarjasordi tähisega vahuveinide puhul on lisatud täpsustus, et teisesed viinamarjasordid peavad olema sama värvusega viinamarjasordid nagu määratletud viinamarjasort. Vormiline muudatus, millega täiendatakse lõigu kirjeldust, et tagada suurem täpsus vähemtähtsate viinapuude kasutusvõimaluste osas võrreldes üksikute tüüpidega. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasordi tähisega vahuveinide puhul on lisatud täpsustus, et teisesed viinamarjasordid peavad olema sama värvusega viinamarjasordid nagu määratletud viinamarjasort. Vormiline muudatus, millega täiendatakse lõigu kirjeldust, et tagada suurem täpsus vähemtähtsate viinapuude kasutusvõimaluste osas võrreldes üksikute tüüpidega.

| — | Viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ülejäänud vahuveinitüüpide Aglianico vinificato in bianco ja Falanghina Passito puhul. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasortide kombinatsioon on ette nähtud ülejäänud vahuveinitüüpide Aglianico vinificato in bianco ja Falanghina Passito puhul.

| — | Ka uute tüüpide puhul peavad viinamarjasordid sobima kasvatamiseks Avellino provintsis (mitte enam Campania maakonnas), välja arvatud Aglianico Liquoroso ja Campi Taurasini alapiirkond, mis hõlmab nii kogu Campania piirkonda kui ka Avellino provintsi. Vormiline muudatus viinamarjaistanduste registrisse kantud viinamarjaistanduste sordilise koostise paremaks määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Ka uute tüüpide puhul peavad viinamarjasordid sobima kasvatamiseks Avellino provintsis (mitte enam Campania maakonnas), välja arvatud Aglianico Liquoroso ja Campi Taurasini alapiirkond, mis hõlmab nii kogu Campania piirkonda kui ka Avellino provintsi. Vormiline muudatus viinamarjaistanduste registrisse kantud viinamarjaistanduste sordilise koostise paremaks määratlemiseks.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2.

3.   Tootmispiirkonnas loetletud tootetüüpide puhul muudatuste tegemine

| — | Lisatud on sõna „ka“ selleks, et viinamarjakasvatuse piirkonna määratlusse oleks võimalik lisada nii uued vahuveini tüübid kui ka need, mille puhul on kasutatud olemasolevat viinamarjasorti. |
| --- | --- |

—

Lisatud on sõna „ka“ selleks, et viinamarjakasvatuse piirkonna määratlusse oleks võimalik lisada nii uued vahuveini tüübid kui ka need, mille puhul on kasutatud olemasolevat viinamarjasorti.

| — | Lisatud on uus veinitüüp Aglianico vinificato in bianco, et lisada see piirkondade kirjeldusse, mis sobivad iga veinitüübi tootmiseks. |
| --- | --- |

—

Lisatud on uus veinitüüp Aglianico vinificato in bianco, et lisada see piirkondade kirjeldusse, mis sobivad iga veinitüübi tootmiseks.

Piirkonda ei laiendata; tegemist on vormiliste muudatustega, millega üksnes ajakohastatakse tootespetsifikaadi artiklis 3 osutatud tootetüüpe.

4.   Maksimaalne viinamarjasaak hektari kohta ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

| — | Kindlaksmääratud viinamarjasordiga vahuveinide alkoholisisaldust on vähendatud 10,50–lt 10,00–le, et toota värskemaid ja kergemaid veine, ning lisatud on ka uus samade piirangutega veinitüüp Aglianico. |
| --- | --- |

—

Kindlaksmääratud viinamarjasordiga vahuveinide alkoholisisaldust on vähendatud 10,50–lt 10,00–le, et toota värskemaid ja kergemaid veine, ning lisatud on ka uus samade piirangutega veinitüüp Aglianico.

| — | Falanghina puhul lisatakse uus veinitüüp Falanghina Passito, millel on samad piirangud. |
| --- | --- |

—

Falanghina puhul lisatakse uus veinitüüp Falanghina Passito, millel on samad piirangud.

| — | Uute veinitüüpide Aglianico vinificato in bianco, Bianco Spumante, Rosato Spumante ja Rosso Spumante puhul lisatakse viinamarjade saagikus ja alkoholisisaldust käsitlevad andmed. |
| --- | --- |

—

Uute veinitüüpide Aglianico vinificato in bianco, Bianco Spumante, Rosato Spumante ja Rosso Spumante puhul lisatakse viinamarjade saagikus ja alkoholisisaldust käsitlevad andmed.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 5.2.

5.   Viinamarjaistanduse asukohapiirangud

| — | Kaotatakse viinamarjaistanduste 600 meetri kõrguse piirang. Seda seetõttu, et kõnealust piirangut ei kohaldata juba kehtivas tootespetsifikaadis viinamarjaistanduste suhtes, mis asuvad muude Irpinia nimetuste D.O.C.G. Fiano di Avellino, Greco di Tufo ja Taurasi tootmispiirkondades asuvates omavalitsusüksustes, ega Campi Taurasini alampiirkonda kuuluvate viinamarjaistanduste suhtes. Lisaks on kliimamuutuste tõttu piirkonnas suurenenud kõrgemates paikades sobivate viinapuude kasvatamine. |
| --- | --- |

—

Kaotatakse viinamarjaistanduste 600 meetri kõrguse piirang. Seda seetõttu, et kõnealust piirangut ei kohaldata juba kehtivas tootespetsifikaadis viinamarjaistanduste suhtes, mis asuvad muude Irpinia nimetuste D.O.C.G. Fiano di Avellino, Greco di Tufo ja Taurasi tootmispiirkondades asuvates omavalitsusüksustes, ega Campi Taurasini alampiirkonda kuuluvate viinamarjaistanduste suhtes. Lisaks on kliimamuutuste tõttu piirkonnas suurenenud kõrgemates paikades sobivate viinapuude kasvatamine.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4.

6.   Väljaspool viinamarjakasvatuspiirkonda tehtavad erandid

| — | Jäetakse välja lõik, mis käsitleb võimalikke erandeid väljaspool viinamarjakasvatuse, töötlemise, baasveini vahuveiniks muutmise ja laagerdamise piirkonda, kinnitades juba tehtud erandid. Ümbersõnastamine kinnitab ministri dekreedile nr 13. september 2005 lisatud kaitstud päritolunimetuse „Irpinia“ tootespetsifikaadi artikli 5 alusel erandina antud lubasid. |
| --- | --- |

—

Jäetakse välja lõik, mis käsitleb võimalikke erandeid väljaspool viinamarjakasvatuse, töötlemise, baasveini vahuveiniks muutmise ja laagerdamise piirkonda, kinnitades juba tehtud erandid. Ümbersõnastamine kinnitab ministri dekreedile nr 13. september 2005 lisatud kaitstud päritolunimetuse „Irpinia“ tootespetsifikaadi artikli 5 alusel erandina antud lubasid.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 9.

7.   Vahuveini tootmine

| — | Vahuveinide tootmise üksikasju on muudetud seoses järelkääritamisega pudelis (klassikaline meetod) või autoklaavis (Charmat’ meetod), kohandades seda lisatud uutele tüüpidele ja lühendades pudelis kääritatud vahuveinide (klassikaline meetod) tarbimiseks lubamise miinimumperioodi 20 kuult 18 kuule. |
| --- | --- |

—

Vahuveinide tootmise üksikasju on muudetud seoses järelkääritamisega pudelis (klassikaline meetod) või autoklaavis (Charmat’ meetod), kohandades seda lisatud uutele tüüpidele ja lühendades pudelis kääritatud vahuveinide (klassikaline meetod) tarbimiseks lubamise miinimumperioodi 20 kuult 18 kuule.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 5.1.

8.   Vahuveini tootmise geograafiline piirkond

| — | Jäetakse välja viide geograafilisele piirkonnale, kus vahuveini toodetakse, kuna see säte sisaldub juba erandite sõnastuses väljaspool veinitootmise, töötlemise, baasveini vahuveiniks muutmise, ja laagerdamise piirkonda. |
| --- | --- |

—

Jäetakse välja viide geograafilisele piirkonnale, kus vahuveini toodetakse, kuna see säte sisaldub juba erandite sõnastuses väljaspool veinitootmise, töötlemise, baasveini vahuveiniks muutmise, ja laagerdamise piirkonda.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

9.   Viinamarjasordi tähisega Passito-tüüpi veinid

Lisatakse on uus veinitüüp Falanghina Passito. See on viinamarjasordi tähisega Passito-tüüpi veinide loetelu kohandamine; lisaks asendatakse sõna „valmistatud“ sõnaga „toodetud“, et vormilise muudatusega tagada asjakohasem mõiste.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

10.   Alapiirkond Campi Taurasini – tarbimisse lubamise kuupäev

„Irpinia“ alapiirkonna Campi Taurasini puhul on „laagerdumisaeg“ asendatud mõistega „tarbimisse lubamise kuupäev“ alates saagikoristusele järgneva aasta 1. septembrist, et viia üksikasjad kooskõlla kehtiva tootespetsifikaadi artikli 6 eelviimases lõigus juba sätestatud üksikasjadega.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5.

11.   Uute tootetüüpide kirjeldused ja juba olemasolevate veinide teatavate omaduste muutmine

| — | Lisatakse keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused järgmiste uute veinitüüpide puhul: Spumante Bianco, Spumante Rosso, Spumante Rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Aglianico vinificato in bianco ja Falanghina passito.
  Uute veinitüüpide lisamiseks tuleb nende tarbimist iseloomustavad keemilised, füüsikalised ja organoleptilised nõuded määratleda; hoolikalt uuritud ja kaalutud analüütilised andmed ja kirjeldused viitavad kvaliteetsele tootele. |
| --- | --- |

—

Lisatakse keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused järgmiste uute veinitüüpide puhul: Spumante Bianco, Spumante Rosso, Spumante Rosato, Spumante Aglianico, Spumante Aglianico vinificato in bianco, Aglianico vinificato in bianco ja Falanghina passito.

Uute veinitüüpide lisamiseks tuleb nende tarbimist iseloomustavad keemilised, füüsikalised ja organoleptilised nõuded määratleda; hoolikalt uuritud ja kaalutud analüütilised andmed ja kirjeldused viitavad kvaliteetsele tootele.

| — | Lisatud on mõiste „poolkuiv“ järgmistele veinitüüpidele: Bianco, Rosso, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (mille puhul on samuti eemaldatud maitset kirjeldav sõna „intensiivne“), Piedirosso, Salanoso, Aglianico ja Campi Taurasini alapiirkond.
  Tehtud muudatustega laiendatakse jääksuhkrusisaldust „kuivalt“„kuivale või poolkuivale“, et kohandada vein tarbija maitse muutumise tõttu pehmemate, kergesti kasutatavate ja hea joodavusega veinide suunas. Väärtusi on hoolikalt hinnatud ka piirkonnas tehtud samalaadsete veinitüüpide analüüsi põhjal. |
| --- | --- |

—

Lisatud on mõiste „poolkuiv“ järgmistele veinitüüpidele: Bianco, Rosso, Coda di Volpe, Falanghina, Fiano, Greco (mille puhul on samuti eemaldatud maitset kirjeldav sõna „intensiivne“), Piedirosso, Salanoso, Aglianico ja Campi Taurasini alapiirkond.

Tehtud muudatustega laiendatakse jääksuhkrusisaldust „kuivalt“„kuivale või poolkuivale“, et kohandada vein tarbija maitse muutumise tõttu pehmemate, kergesti kasutatavate ja hea joodavusega veinide suunas. Väärtusi on hoolikalt hinnatud ka piirkonnas tehtud samalaadsete veinitüüpide analüüsi põhjal.

| — | Veinitüüpide Rosato ja Novello puhul vähendatakse minimaalset üldhappesust 5,0-lt 4,5 g/l-le.
  Kliimamuutuste ja laagerdumistähtaja pikenemise tõttu on vaja vähendada minimaalset happesuse piirmäära. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpide Rosato ja Novello puhul vähendatakse minimaalset üldhappesust 5,0-lt 4,5 g/l-le.

Kliimamuutuste ja laagerdumistähtaja pikenemise tõttu on vaja vähendada minimaalset happesuse piirmäära.

| — | Veinitüüpide Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante puhul on laiendatud suhkrusisalduse vahemikku „kuivast“ kuni „magusani“. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpide Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante puhul on laiendatud suhkrusisalduse vahemikku „kuivast“ kuni „magusani“.

| — | Veinitüüpide Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante minimaalset üldalkoholisisaldust on vähendatud 11,50-lt 11,00-le.
  Tehtud muudatustega laiendatakse veinide suhkrusisaldust maitseomaduste osas, et vastata uutele turunõuetele, ning vähendatakse minimaalset üldalkoholisisaldust, et toota värskemaid ja kergemaid veine.
  Kirjeldatud muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4. |
| --- | --- |

—

Veinitüüpide Falanghina Spumante, Fiano Spumante ja Greco Spumante minimaalset üldalkoholisisaldust on vähendatud 11,50-lt 11,00-le.

Tehtud muudatustega laiendatakse veinide suhkrusisaldust maitseomaduste osas, et vastata uutele turunõuetele, ning vähendatakse minimaalset üldalkoholisisaldust, et toota värskemaid ja kergemaid veine.

Kirjeldatud muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

12.   Märgistusel olevate omaduste ajakohastamine

| — | Keelatud omaduste loetelust on välja jäetud „ekstra“ (extra) ja „peen“ (fine), kuna need omadussõnad on esitatud teatavate veinitüüpide omaduste kirjelduses.
  Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7. |
| --- | --- |

—

Keelatud omaduste loetelust on välja jäetud „ekstra“ (extra) ja „peen“ (fine), kuna need omadussõnad on esitatud teatavate veinitüüpide omaduste kirjelduses.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7.

13.   Määratlus „vinificato in bianco“

| — | Lisatakse uue veinitüübi Aglianico vinificato in bianco puhul märgistusel oleva kirja „vinificato in bianco“ tähtede ja paigutuse üksikasjad. Määratlus „vinificato in bianco“ on kohustuslik ja see peab olema esitatud vahetult nimetuse „Irpinia Aglianico“ all tähtedega, mis ei ole suuremad kui päritolunimetuses kasutatud tähed.
  See muudatus tuleneb vajadusest reguleerida määratluse kasutamist lisatud uue veinitüübi puhul.
  Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 4. |
| --- | --- |

—

Lisatakse uue veinitüübi Aglianico vinificato in bianco puhul märgistusel oleva kirja „vinificato in bianco“ tähtede ja paigutuse üksikasjad. Määratlus „vinificato in bianco“ on kohustuslik ja see peab olema esitatud vahetult nimetuse „Irpinia Aglianico“ all tähtedega, mis ei ole suuremad kui päritolunimetuses kasutatud tähed.

See muudatus tuleneb vajadusest reguleerida määratluse kasutamist lisatud uue veinitüübi puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 4.

14.   Viide vahuveinidele ilma märketa „Millesimato“ (aastakäik)

Ilma märketa „Millesimato“ vahuveini pudelite puhul on märgitud, et kehtib viinamarjade tootmisaasta märkimise kohustusest väljajätmine.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 9.

15.   Pakendamine, nimimahud, sulgurid ja pakendid – kohandamine

| — | Sõna „tappature“ (korgid) on asendatud sõnaga „chiusure“ (sulgurid), et muuta artikli pealkiri konkreetsemaks. |
| --- | --- |

—

Sõna „tappature“ (korgid) on asendatud sõnaga „chiusure“ (sulgurid), et muuta artikli pealkiri konkreetsemaks.

| — | Lisatakse võimalus kasutada peale klaasi ka muud tüüpi mahutit, st kastides olevaid säilituskotte (bag in box), et vastata uutele tarbimisharjumustele, nagu välisturu nõudlus. |
| --- | --- |

—

Lisatakse võimalus kasutada peale klaasi ka muud tüüpi mahutit, st kastides olevaid säilituskotte (bag in box), et vastata uutele tarbimisharjumustele, nagu välisturu nõudlus.

| — | Märgitakse üksikasjad, mis välistavad kastides olevate säilituskottide kasutamise nende veinitüüpide puhul, mida nende mainekuse tõttu ei peeta selliste mahutite jaoks sobilikuks. |
| --- | --- |

—

Märgitakse üksikasjad, mis välistavad kastides olevate säilituskottide kasutamise nende veinitüüpide puhul, mida nende mainekuse tõttu ei peeta selliste mahutite jaoks sobilikuks.

| — | Märgitakse üksikasjad, mis välistavad kastides olevate säilituskottide kasutamise järgmiste veinitüüpide puhul: „Irpinia“ ampi Taurasini, „Irpinia“ Fiano passito, „Irpinia“ Greco passito, „Irpinia“ Falanghina passito, „Irpinia“ Aglianico passito ja „Irpinia“ Aglianico liquoroso. Neid veinitüüpe ei peeta nende mahutite jaoks mainekuse tõttu sobivaks. |
| --- | --- |

—

Märgitakse üksikasjad, mis välistavad kastides olevate säilituskottide kasutamise järgmiste veinitüüpide puhul: „Irpinia“ ampi Taurasini, „Irpinia“ Fiano passito, „Irpinia“ Greco passito, „Irpinia“ Falanghina passito, „Irpinia“ Aglianico passito ja „Irpinia“ Aglianico liquoroso. Neid veinitüüpe ei peeta nende mahutite jaoks mainekuse tõttu sobivaks.

| — | Ajakohastatakse viide õigusaktidega lubatud sulgemissüsteemidele, välja arvatud kroonkorgid; lisaks täpsustatakse vahuveinide puhul, et klaaspudelid nominaalmahuga üle 0,2 liitri peavad olema suletud seenekujulise mitteplastist sulguriga.
  Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8. |
| --- | --- |

—

Ajakohastatakse viide õigusaktidega lubatud sulgemissüsteemidele, välja arvatud kroonkorgid; lisaks täpsustatakse vahuveinide puhul, et klaaspudelid nominaalmahuga üle 0,2 liitri peavad olema suletud seenekujulise mitteplastist sulguriga.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Irpinia

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   „Irpinia“ Bianco

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane; lõhn: lilleline, puuviljane; maitse: kuiv või poolkuiv, tasakaalustatud, iseloomulik; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Irpinia“ Bianco spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, millel võib olla rohekas või kuldne varjund; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Irpinia“ Rosso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega rubiinpunane; lõhn: lilleline, puuviljaline, püsiv; maitse: kuiv või poolkuiv, tasakaalustatud, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Irpinia“ Rosso spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega rubiinpunane; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Irpinia“ Rosato

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega roosa; lõhn: lilleline, puuviljane; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, pehme; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Irpinia“ Rosato spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega roosa; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „Irpinia“ Novello

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: purpurpunane; lõhn: veinine, puuviljane, intensiivne; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, intensiivne; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „Irpinia“ Coda di volpe

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane; lõhn: lilleline, puuviljane; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, pehme; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   „Irpinia“ Falanghina

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, roheka varjundiga; lõhn: lilleline, puuviljane, intensiivne; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, pehme; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   „Irpinia“ Falanghina spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, millel võib olla rohekas või kuldne varjund; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   „Irpinia“ Falanghina passito

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: tume õlgkollane, kuldse varjundiga, võimalik merevaigukarva varjundiga; lõhn: õrn, iseloomulik, lilleline, puuviljane, aromaatne;

maitse: poolmagus või magus, täidlane, tasakaalustatud, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 15,50 mahuprotsenti, millest tegelikku alkoholi 12 mahuprotsenti; minimaalne üldhappesus: 4,5 g/l; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12.   „Irpinia“ Fiano

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane; lõhn: lilleline, puuviljaline, iseloomulik; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, pehme; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13.   „Irpinia“ Fiano spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, millel võib olla rohekas või kuldne varjund; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

14.   „Irpinia“ Fiano passito

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; lõhn: õrn, iseloomulik, lilleline, puuviljane, aromaatne; maitse: poolmagus või magus, täidlane, tasakaalustatud, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 15,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

15.   „Irpinia“ Greco

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane; lõhn: lilleline, puuviljane; maitse: kuiv või poolkuiv, värske, pehme; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

16.   „Irpinia“ Greco spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, millel võib olla rohekas või kuldne varjund; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

17.   „Irpinia“ Greco passito

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; lõhn: õrn, iseloomulik, lilleline, puuviljane, aromaatne; maitse: poolmagus või magus, täidlane, tasakaalustatud, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 15,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

18.   „Irpinia“ Piedirosso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega rubiinpunane; lõhn: puuviljaline, püsiv ja intensiivne; maitse: kuiv või poolkuiv, täpselt õiges koguses tanniinidega; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

19.   „Irpinia“ Sciascinoso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega rubiinpunane; lõhn: puuviljaline, iseloomulik, intensiivne; maitse: kuiv või poolkuiv, pehme, tasakaalustatud;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

20.   „Irpinia“ Aglianico

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega rubiinpunane; lõhn: iseloomulik ja tugev; maitse: kuiv või poolkuiv, täpselt õiges koguses tanniinidega, tasakaalustatud;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

21.   „Irpinia“ Aglianico spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: roosa või eri intensiivsusega punane; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik;

maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 5,0 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

5,0

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

22.   „Irpinia“ Aglianico vinificato in bianco

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, halli või roosa varjundiga; lõhn: lilleline, puuviljane; maitse: kuiv või poolkuiv, õrn, harmooniline, meeldiv; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

23.   „Irpinia“ Aglianico vinificato in bianco spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv; värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, halli või roosa varjundiga; lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; maitse: elegantne ja harmooniline, kuiv kuni magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

24.   „Irpinia“ Aglianico passito

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; lõhn: õrn, iseloomulik, lilleline, puuviljane, aromaatne; maitse: poolmagus või magus, täidlane, tasakaalustatud, kasutatud viinamarjasordile iseloomulik; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 15,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

25.   „Irpinia“ Aglianico liquoroso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks; lõhn: eeterlik, intensiivne, iseloomulik; maitse: täidlane, sametine, soe, kuiv või täidlane poolkuiva puhul, poolmagus või magus; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne üldhappesus

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

26.   „Irpinia“ sottozona Campi Taurasini

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: rubiinpunane, laagerdumisel kaldub granaatõunapunase poole; lõhn: intensiivne, püsiv, iseloomulik ja meeldiv; maitse: kuiv või poolkuiv, täpselt õiges koguses tanniinidega, pehme, täidlane; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti; suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22,0 g/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Baasveini muutmine vahuveiniks

Veinivalmistuse eritava

Vahuveini tootmine järelkääritamise teel pudelis (klassikaline meetod) või autoklaavis (Charmat’ meetod).

2.   Valge veini valmistamine

Veinivalmistuse eritava

Valge veini valmistamine, ilma et see puutuks kokku punaste viinamarjade kestadega, et saada valge virre.

3.   Laagerdamine

Veinivalmistuse eritava

Kontrollitud päritolunimetusega „Irpinia“ Campi Taurasini alapiirkonna veinid tuleb tarbimisse lasta alates saagikoristusele järgneva aasta 1. septembrist.

Traditsioonilisel meetodil valmistatud vahuveine võib tarbimisse lasta alles 18 kuud pärast viimase saagi koristusaasta 1. oktoobrist.

b.   Maksimaalne saagikus

| 1. | „Irpinia“: Bianco, sh Spumante, Rosato, sh Spumante, Rosso, sh Spumante, Novello
  10 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Irpinia“: Bianco, sh Spumante, Rosato, sh Spumante, Rosso, sh Spumante, Novello

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Irpinia“: Coda di Volpe, Falanghina, sh Spumante ja Passito, Fiano, sh Spumante ja Passito, Greco, sh Spumante ja Passito
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Irpinia“: Coda di Volpe, Falanghina, sh Spumante ja Passito, Fiano, sh Spumante ja Passito, Greco, sh Spumante ja Passito

12 000 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | „Irpinia“: Piedirosso, Sadinoso, Aglianico, sh Spumante, Aglianico vinificato in bianco, sh Spumante
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Irpinia“: Piedirosso, Sadinoso, Aglianico, sh Spumante, Aglianico vinificato in bianco, sh Spumante

12 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | „Irpinia“: Aglianico Passito, Aglianico Liquoroso
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Irpinia“: Aglianico Passito, Aglianico Liquoroso

12 000 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | „Irpinia“ sottozona Campi Taurasini: Aglianico
  11 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Irpinia“ sottozona Campi Taurasini: Aglianico

11 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

„Irpinia“ – kõik veinitüübid, välja arvatud alapiirkonnas: viinapuude kasvatamiseks sobivad alad kogu Avellino provintsi haldusterritooriumil; „Irpinia“ sottozona Campi Taurasini: kogu järgmiste omavalitsusüksuste haldusterritoorium: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco, Chiusano San Domenico.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Aglianico N’ – ’Ellenica’ |
| --- | --- |

’Aglianico N’ – ’Ellenica’

| | ’Coda di volpe bianca B’ – ’Coda di volpe’ |
| --- | --- |

’Coda di volpe bianca B’ – ’Coda di volpe’

| | ’Falanghina B’ |
| --- | --- |

’Falanghina B’

| | ’Fiano B’ |
| --- | --- |

’Fiano B’

| | ’Greco B’ |
| --- | --- |

’Greco B’

| | ’Piedirosso N’ – ’Palombina’ |
| --- | --- |

’Piedirosso N’ – ’Palombina’

| | ’Sciascinoso N’ |
| --- | --- |

’Sciascinoso N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Irpinia

Irpinia on Lõuna-Itaalia ajalooline ja geograafiline piirkond, mis asub nüüd Avellino provintsis Campania maakonna kesk- ja idaosas, millel ei ole juurdepääsu merele ja mis on valdavalt mägine.

Iidse viinamarjakasvatuse traditsiooniga provintsi iseloomustab mullastiku ja kliimatingimuste märkimisväärne varieeruvus, mille põhjuseks on Paternio ja Terminio mäeahelikud, mis läbivad kogu territooriumi ja põhjustavad teatavate viinapuuliikide leviku, eelkõige seoses istutusvahemaa ja vegetatiivse kasvuga. Irpina piirkonna pinnas on olenevalt asukohast väga erinev.

Piirkonnas vahelduvad orud küngastega ning seda läbivad paljud jõed ja ojad. Nende hulka kuuluvad Calore Irpino, Ofanto ja Sele.

Kuna Irpinia territooriumi läbib Apenniini ahelik, jaguneb see kaheks üksteisest erinevaks nõlvaks: Türreeni mere piirkond, mis hõlmab Avellino piirkonda, ja Aadria mere piirkond, mis hõlmab Sant’Angelo dei Lombardi ja Ariano Irpino piirkondi.

Orograafiliselt iseloomustab Irpiniat mäestikuline-künklik pinnavorm; tasase osa moodustavad mõned enam-vähem lainelised platood ja orud.

Mägise osa moodustavad kaks Apenniini ahelat: Terminio ja Partenio, mis läbivad kogu territooriumi ning põhjustavad teatavate viinapuuliikide leviku, eelkõige seoses istutusvahemaa ja vegetatiivse kasvuga. Irpina piirkonna pinnas on olenevalt asukohast väga erinev.

See ulatub kohevast pinnasest, mille omadused on sarnased Vesuuvi piirkonna omadustega vulkaanilise tuha olemasolu tõttu, eeskätt provintsi keskosas, mis hõlmab Avellino vesikonda, kuni pinnaseni, mis tekkis eotseeni ja pliotseeni ladestumisel ning mis on kivivaene, savi- ja toitainerikas, enamasti leeliseline, eeskätt põhja- ja idanõlvade künklikel aladel.

Siit pärinevad Campania viinamarjakasvatuse kõige tuntumad tooted: valged veinid, nagu Fiano, Greco, Coda di Volpe ja Falanghina, ning punased veinid, nagu Aglianico, Piedirosso ja Sterinoso.

Väga olulised on selle tootmispiirkonnaga seotud ajaloolised ja antropoloogilised tegurid, mis tänu juurdunud traditsioonidele on aidanud kaasa Irpinia veini tootmisele.

Viinapuid on selles piirkonnas kasvatatud igiammusest ajast ja see on tihedalt seotud piirkonda läbiva Sabato jõega, mis on nime saanud sabiinlaste, Sabatuse (Livio) jõe vesikonda elama asunud samniitide hõimu kuuluvate sabiinide järgi.

19. sajandil kujunes piirkonnast tugev viinamarjakasvatuse ja selle arendamise keskus tänu tohutute väävlilademete avastamisele Tufo kommuunis. Väävli olemasolu ja kättesaadavus on ergutanud viinapuude kasvatamist kogu Irpinias, kust pärineb vääveldamistehnika, mis võimaldas viinamarjakobaraid kaitsta väliste haigusetekitajate eest.

Irpina veinitootmises toimus suur areng 19. sajandi lõpus, mil algas Irpini veinide ulatuslik eksport Prantsusmaale. Irpino veini hakati laialdaselt ostma keskmise hinnaga 25–30 Itaalia liiri / centaro (75 kg). Viinapuud on meie provintsis kõige olulisem jõukuse allikas (A. Valente). Sel ajal oli kasvuala üle 63 000 hektari, millest üle 2 000 hektarit oli viinapuude kasvatamiseks kasutatav ala (F. Madaluni 1929).

Ultra vürstkonna 1835. aasta majandusajakirjas antakse teada uute keldrite ehitamisest piirkonnas ning olemasolevate struktuuride ja seadmete uuendamisest, pakkudes kindlaid tõendeid minevikust. Artiklis on esitatud võetavate meetmete loetelu.

Ametlikuks tõendusmaterjaliks on põllumajanduskomitee aruanded, mis koostati Ultra vürstiriigi majandusühingu ümberkujundamise kohta põllumajandusministri 23. detsember 1866 kuningliku dekreediga.

Viinamarjade ja veini tootmine on aja jooksul olnud piirkonna põllumajanduse jaoks oluline sissetulekuallikas. Irpinia on pikka aega olnud Itaalia provintside hulgas esirinnas viinamarjade tootmises: aastal 1923, nagu märkis senaator Arturo Marescalchi Itaalia veiniaastaraamatu eessõnas, oli Irpinia provints oma 2 319 000 hl suuruse veinitoodanguga Itaalias kolmandal kohal.

Piirkondades, mida iseloomustavad vulkaanilise tuha rikkad mullad, oli viinapuutäil end raske sisse seada ja seetõttu oli Irpinia teistes viinamarjakasvatuse piirkondades tootmise kadumise ajal oluline koht epideemia tõttu saagi kaotanud tootjate varustamiseks.

Amedeo Jannacone 1934. aasta aruanne „Avellino veinid“: „On ilmne, et veinitööstus on Irpinias väga oluline põllumajandusharu, millel on ka väga suur käibekapital, mis aitab igal aastal tagada paljudele peredele maapiirkonnas heaolu. Paljude Avellino provintsi piirkondade majandusliku õitsengu aluseks on peamiselt veinitootmine ja -kaubandus, mis on jõudsalt edenenud, tuues kaasa vaieldamatud edusammud kõigis põllumajandussektorites ja maainimeste elus.“

19. sajandil oli kogu provintsi viinamarjakasvatus, kus toodangut eksporditi üle miljoni hektoliitri, aastaid põllumajanduse aluseks ning Catasto Agrario (kinnistusamet) märkis, et sellesse on tehtud suuri ühiskondlikke investeeringuid (tol ajal umbes 500 miljonit liiri). Tegevuse edasiseks arendamiseks ehitati esimene Irpinia raudtee. Peagi hakati seda kutsuma veiniraudteeks, mis ühendas Colline del Sabato ja Calore parimad ja suurimad veinitootmiskeskused otse Itaalia ja Euroopa suurimate turgudega. Eelkõige Greco piirkonnas on isegi praegu veel mitu jaama alles ja töötavad, näiteks Tufo, Prata, Taurasi ja Montemiletto.

Õppeasutuse Regia Scuola di Viticoltura e Enologia (kuninglik viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise kool) asutamine Avellinos 1878. aastal aitas muuta piirkonna Itaalia üheks peamiseks veinikasvatuskeskuseks.

Viinamarjakasvatust edendava õppeasutuse kui sotsiaal-majandusliku arengu mootori olemasolu aitas kaasa Avellino veinitööstuse saamisele üheks Itaalia veinitootmise ja -ekspordi (peamiselt Prantsusmaale) liidritest, nagu näitavad allikad.

Nii sai alguse ka katsetegevus, mille eesmärk oli tootmistehnika täiustamine mainekate veinitootmisviiside väljatöötamiseks ning turustatavate toodete laiendamine ja uuendamine. Nii algas esimene vahuveini tootmine kohalikest sortidest, eeskätt ’Fiano’, ’Greco’ ja ’Aglianico’, mida kääritati nii autoklaavis kui ka pudelis klassikalisel meetodil.

Irpina veinitööstuse tugevus aitab kaasa muude seotud tegevuste arengule, arendades mehaanilisi töökodasid, mis on spetsialiseerunud nii pihustuspumpade kui ka spetsiaalsete viinamarjakasvatusseadmete ja veinivalmistussüsteemide, vaatide ja tünnide valmistamisele ja turustamisele.

Teadustasandil tunnustatakse Irpinia veinide toodangu tehnilis-majanduslikku väärtust kõigis aja jooksul tehtud ampeloloogia- ja önoloogiauuringutes.

Viinapuude laialdane ja spetsialiseerunud kasvatamine Irpinas sajandite jooksul on aidanud välja arendada õiged viinamarjakasvatuse süsteemid, mis optimeerivad tehnilised ja tootmisnõuded kasvatatavate viinamarjasortide füsioloogiaga.

Nendeks on: tüüpiline viinamarjakasvatuse süsteem, mida tuntakse nimetuse „Alberata Taurasina“ või „Antico sistema taurasino“ all ja mis pärineb etruskidelt. Seda kasutati ’Aglianico’ ja punaste viinamarjasortide puhul. Avellino süsteemi kasutati laialdaselt valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, nagu ’Greco’, ’Fiano’, ’Coda di Volpe’ jm.

Viinapuude laialdane ja spetsialiseerunud kasvatamine Irpinas sajandite jooksul on aidanud välja arendada õiged viinamarjakasvatuse süsteemid, mis optimeerivad tehnilised ja tootmisnõuded kasvatatavate viinamarjasortide füsioloogiaga. Muu hulgas tuleb meeles pidada, et Irpiniat iseloomustab mõõdukas ilma liigse kuumuseta kliima, karmid talved, lumesajud, kuid suhteliselt pehmed suved. Aastane sademete hulk on suur, jäädes keskmiselt vahemikku 800–1 200 mm.

Piirkonda iseloomustavad temperatuuri, vooluvee ja tuule tingimused on peaaegu ideaalsed laagerdumisprotsessi jaoks, mis on järkjärguline ning tasakaalustatud suhkrusisalduse ja happesusega, võimaldades tagada kvaliteetse veinitoodangu.

Selline soodsa olukorra aluseks on ilmselgelt geograafiline asukoht, piirkonna maastik ning päevase ja öise temperatuuri märkimisväärne kõikumine, mis on eriti kasulik viinamarjade küpsemise ja valmimise ajal.

Nendes viinapuude arengu ja kõigi viinamarjade valmimist iseloomustavate komponentide järkjärgulise arengu optimaalsetes tingimustes on võimalik saada ka viinamarju, mille happe- ja suhkrukomponentide vahel on ideaalne tasakaal väga iseloomulike maitseomadustega vahuveinide tootmiseks. Samuti tuleb rõhutada, et see provints oli pärast II maailmasõda üks esimesi Itaalia piirkondi, kus arenes välja selliste väärtuslike valgete veinide tootmine, mida tol ajal oli raske säilitada ja transportida. Tänu mulla- ja klimaatilistele omadustele ning moodsale tehnoloogiale on punastest viinamarjadest valmistatud valgeid ja roosasid veine, millel on kindlaksmääratud ja iseloomulikud omadused, mille tulemusena kujunes piirkond 70. aastatel üheks hinnatumaks tugevate ja iseloomulike omadustega täidlaste valgete veinide tootmiskohaks.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Veinivalmistamispiirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

Alapiirkonna Campi Taurasini kontrollitud päritolunimetusega „Irpinia“ veinide (koos märkega viinamarjasordi kohta või märkega „Irpinia“ või ilma nendeta) valmistamise, töötlemise, vahuveiniks muutmise ja võimaliku laagerdamise protsess peab toimuma Avellino provintsi territooriumil.

Ministri dekreedile nr 13. september 2005 lisatud tootespetsifikaadi artikli 5 alusel tehtud erandid jäävad kehtima.

Kirjeldus ja esitlemine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusega „Irpinia“ veini kirjeldamisel ja esitlemisel peab viinamarjasordi nimi, kui see on asjakohane, olema märgistusel märgitud pärast nimetust „Irpinia“ tähtedega, mis ei tohi olla suuremad kui päritolunimetuses kasutatud tähed.

Veinitüübi „Irpinia“ Aglianico vinificato in bianco, samuti vahuveini puhul on määratlus „vinificato in bianco“ kohustuslik ja see peab olema esitatud vahetult nimetuse „Irpinia“ Aglianico all tähtedega, mis ei ole suuremad kui päritolunimetuses kasutatud tähed.

Aastakäik

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Irpinia“ pudelitel, v.a ilma märketa „Millesimato“ vahuveinid ja liköörveinid, peab alati olema märgitud viinamarjade tootmisaasta.

Viinamarjaistandus.

Kehtivate eeskirjade kohaselt võib märgistusele märkida sõna „vigna“ (viinamarjaistandus), millele järgneb asjaomane kohanimi.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---